Natur og miljø - afgørelser | Odsherred Kommune\nFremover kan du finde nye afgørelser under Kommuneinformation.\nNedenfor finder du kommunens tidligere høringer, som har med natur og miljø at gøre.\nKloakering af Bjergesø - ekspropriationsbeslutning\nOdsherred Kommune har truffet ekspropriationsbeslutning om erhvervelse af de fornødne arealrettigheder til kloakering af Bjergesø.\nTorsdag den 1. oktober 2015.\nVandteamet, vand@odsherred.dk, 59 66 60 08.\nMiljøgodkendelse – Udendørs skydebane, Højby-Vig Jagtforening, Trundholmvejen 9, 4573 Højby\nOdsherred Kommune har meddelt godkendelse jf. miljøbeskyttelsesloven §33 og §41 til at vende skydebanen og udvidet skydetid. Kommunen har vurderet, at det ansøgte kan gennemføres uden væsentlig indvirkning på det omkringliggende miljø.\nSe afgørelsen: miljøgodkendelse Hojby-VigJjagtforening.pdf\nTirsdag den 22. september 2015.\nMiljøteamet, miljoe@odsherred.dk, 59 66 60 35.\nOdsherred Kommune, Natur, Miljø og Trafik, har meddelt dispensation fra naturbeskyttelseslovens § 16 til opsætning af skurvogne på ejendommen matr.nr. 5-dø, Højby By, Højby.\nSe afgørelsen her: dispensation_til_midlertidige_skurvogne.pdf\nKlagefrist: torsdag d. 3. september 2015\nDispensation fra skovbyggelinje og søbeskyttelseslinje\nOdsherred Kommune, Natur, Miljø og Trafik, har meddelt dispensation fra Naturbeskyttelseslovens §§ 16 og 17 til byggeri på ejendommen matr.nr. 15-e Rørvig By, Rørvig beliggende Gl Dybesøvej 11, 4581 Rørvig.\nSe afgørelsen her: skovbyggelinje_og_søbeskyttelseslinje.pdf\nAfslag på dispensation fra skovbyggelinjen\nOdsherred Kommune, Natur, Miljø og Trafik har meddelt afslag på dispensation fra naturbeskyttelseslovens § 17 til byggeri på matrikel 9a Ordrup By, Fårevejle, beliggende Kårupvej 3.\nSe afgørelsen her: skovbyggelinjen.pdf\nKlagefrist: fredag d. 17. juli 2015\nMiljøgodkendelse – Kvægbruget Søndervangsvej 23, 4583 Sjællands Odde\nOdsherred Kommune har meddelt § 12 godkendelse iht. husdyrloven til udvidelse af husdyrbruget på Søndervangsvej 23, 4583 Sjællands Odde. Kommunen har vurderet, at det ansøgte kan gennemføres uden væsentlig indvirkning på det omkringliggende miljø.\nSe afgørelsen her: miljoegodkendelse\nKlagefrist: onsdag den 15. juli 2015.\nKontakt: Miljøteamet, miljoe@odsherred.dk eller 59666035\nVVM-screeningsafgørelse - Kystbeskyttelse ved Nordre Strandvej 13\nOdsherred Kommune har truffet afgørelse om, at kystbeskyttelse ud for Nordre Strandvej 13, Lumsås, ikke er VVM-pligtigt.\nAfgørelse med bilag\nKlagefrist: tirsdag d. 7. juli 2015.\nKontakt: vandteam, vand@odsherred.dk eller 59 66 60 08.\nPåbud om skærpet analyseprogram\nOdsherred Kommune har den 15.4. 2015 givet ejeren af Nygårdsvej 42, 4500 Nykøbing Sj. påbud om skærpet analysefrekvens.\nKlagefrist: mandag den 15. maj 2015\nVVM-screeningsafgørelse - Kystbeskyttelse Duevej\nOdsherred Kommune har truffet afgørelse om, at kystbeskyttelse langs Duevej på Gniben ikke er VVM-pligtigt.\nFor at kunne leve op til VVM-bekendtgørelsens krav om at offentliggøre den fremsendte ’anmeldelse’, jf. § 3 stk. 2 nr. 1, er sagens senest fremsendte oplysninger samlet i bilaget ’Sagens oplysning (udgør det i denne sag for den manglende anmeldelse)’.\nKlagefrist: Fredag den 24. april 2015.\nSkift i dyretype i eksisterende stalde – Næbbevej 18A, 4560 Vig\nOdsherred Kommune har afgjort, at der kan ske skift mellem dyretyper i eksisterende stalde på husdyrbruget beliggende Næbbevej 18A, 4560 Vig i henhold til anmeldeordningen for husdyrbrug.\nKlagefrist: Onsdag den 1. april 2015.\nKontakt: Miljøteamet, miljoe@odsherred.dk eller 59 66 60 35\nTilbagekaldelse af indvindingstilladelse\nOdsherred Kommune har afgjort at tilladelsen til indvinding af 1.000 m3 grundvand årligt fra boringen med DGU nr. 198.438 på Lakvej 1, 4571 Grevinge skal tilbagekaldes, da der er sket en væsentlig ændring i formålet med vandindvindingen.\nKlagefrist: fredag den 16. februar 2015\nOdsherred Kommune har truffet afgørelse om, at ændring af boldbane ved Højby Skole på matr.nr. 11ø Højby By, Højby, ikke er VVM-pligtig.\nKlagefrist: Torsdag den 16. januar 2015\nOdsherred Kommune har d. 18. december 2014 truffet afgørelse om, at udskiftning af 7 dobbelt-systemmaster med 7 enkeltsystemmaster nord for transformatorstationen på matr. nr. 4f Kollekolle By, Vig, ikke er VVM-pligtigt.\nKlagefrist: Torsdag den 15. januar 2015\nOdsherred Kommune har afgjort at tilladelsen til indvinding af 700m3 grundvand årligt fra en brønd på\nSøndervangsvej 49 skal tilbagekaldes pga. tilsidesættelse af vilkår.\nKlagefrist: Fredag den 9. januar 2015\nSkift i dyretyper i eksisterende stalde – Strandvej 50, 4573 Højby\nOdsherred Kommune har afgjort, at der kan ske skift mellem dyretyper i eksisterende stalde på husdyrbruget beliggende Strandvej 50, 4573 Højby i henhold til anmeldeordningen for husdyrbrug. Se afgørelsen her: strandvej_50_skift_i_dyretype.pdf\nOdsherred Kommune har vurderet, at betingelserne for at anvende anmeldeordningen er opfyldt og at ændringen ikke vil gøre skade på det omgivende miljø eller landskabet.\nAfgørelsen kan påklages til Natur- og Miljøklagenævnet af de klageberettigede jf. § 84 – 87 i husdyrloven, herunder enhver der har individuel væsentlig interesse i sagens udfald. En klage skal være skriftlig.\nKlagefrist: Onsdag den 7. januar 2015 kl. 16.00\nvia Klageportalen, som du finder på borger.dk eller virk.dk. – søg efter ”klageportal”\nvia Kommunen: send en mail til: kommune@odsherred.dk eller et brev til: Odsherred Kommune, Natur, Miljø og Trafik, Nyvej 22, 4573 Højby\nEventuel klage over afgørelsen stiles til Natur- og Miljøklagenævnet, Rentemestervej 8, 2400 København NV. Det er en betingelse for Natur- og Miljøklagenævnets behandling af en klage, at dén der klager, indbetaler et gebyr til nævnet. Klagegebyret er fastsat til 500 kr. for alle klagere, herunder privatpersoner, virksomheder, organisationer og offentlige myndigheder.\nVejledning om Klageportalen og gebyrordningen kan findes på Natur- og Miljøklagenævnets hjemmeside www.nmkn.dk\nSåfremt afgørelsen påklages, vil dette blive meddelt ansøger.\nAfgørelsen kan desuden indbringes for domstolene, jf. Husdyrlovens § 90. Dette skal ske inden 6 mdr. fra datoen for denne afgørelses offentliggørelse.\nKontakt: Agronom Lone Sørensen, lohsr@odsherred.dk, 59 66 60 56\nAfslag på ansøgning om dispensation fra naturbeskyttelseslovens § 17\nOdsherred Kommune, Natur, Miljø og Trafik har meddelt afslag på dispensation fra naturbeskyttelseslovens § 17 til etablering af drivhus på matr. nr. 12 Prejlerup By, Grevinge.\nSe afgørelsen her: dispensation_afslag_25-11-2014.pdf\nKlagerfrist: Tirsdag den 23. december 2014\nOphævelse af påbud om kogeanbefaling\nOdsherred Kommune har den 19. november ophævet påbuddet til Egenæs Vandværk om kogeanbefaling.\nKlagefrist: Torsdag den 18. december 2014\nOdsherred Kommunes Byråd vedtog på møde d. 28. oktober 2014 Spildevandsplan 2014-2018.\nnedlægges 6 renseanlæg,\nanlægges 32 km hovedkloakledninger,\nkloakeres 2773 sommerhuse,\nsepareres regnvand fra fælleskloakkerne i en række byer, og\nspildevandsrensningen på 850 ejendomme i det åbne land skal bringes til et niveau, hvor det ikke påvirker miljøet negativt.\nVedtagelsen af en spildevandsplan kan ikke påklages til anden administrativ myndighed, jf. miljøbeskyttelseslovens § 32, stk. 4.\nPlanens miljøvurdering kan påklages for så vidt angår retlige spørgsmål til Natur- og Miljøklagenævnet inden 4 uger fra datoen for denne annonces offentliggørelse d. 10. november 2014.\nKlage sendes elektronisk til Odsherred Kommune til vand@odsherred.dk.\nSpildevandsplanen med bilag og miljøvurdering kan ses via Byrådets dagsordenpunkt fra d. 28. oktober 2014.\nKontakt: Vandteamet, Natur, Miljø og Trafik, Rasmus Kruse Andreasen, raka@odsherred.dk eller 59 66 60 87.\nSpørgsmål af anlægsteknisk karakter rettes direkte til Odsherred Forsyning A/S, 59 66 63 60.\nPåbud om kogeanbefaling og om forbedret vandkvalitet\nOdsherred Kommune har den 31. oktober 2014 givet Egenæs Vandværk påbud om kogeanbefaling og påbud om forbedret vandkvalitet.\nPåbud om kogeanbefaling\nKlagefrist: mandag den 28. november 2014\nEtablering af ny grenplads kan ske uden VVM\nOdsherred Kommune, har den 22/9 2014 afgjort, at en ny grenplads ved Fårevejle Genbrugsstation, Storøvej 2, 4540 Fårevejle, ikke er VVM-pligtig.\nAfgørelsen kan påklages til Natur- og Miljøklagenævnet af de klageberettigede jf. § 99 og 100 i miljøbeskyttelsesloven, herunder ansøger og enhver der har individuel væsentlig interesse i sagens udfald. Klagefristen er 4 uger fra den dag afgørelsen er meddelt, og klagen skal være modtaget ved kommunen senest\nmandag den 13/10 2014 kl. 15.30.\nEn klage skal stiles til Natur- og Miljøklagenævnet, Rentemestervej 8, 2400 København NV, men indsendes skriftligt til Odsherred Kommune, Natur, Miljø og Trafik, Nyvej 22, 4573 Højby eller på e-mail: miljoe@odsherred.dk. Efter klagefristens udløb sender kommunen eventuelle klager videre til Natur- og Miljøklagenævnet.\nDet er en betingelse for Natur- og Miljøklagenævnets behandling af en klage, at dén der klager, indbetaler et gebyr til nævnet. Klagegebyret er fastsat til 500 kr. for alle klagere, herunder privatpersoner, virksomheder, organisationer og offentlige myndigheder. Vejledning om gebyrordningen kan findes på Natur- og Miljøklagenævnets hjemmeside www.nmkn.dk\nAfgørelsen kan desuden indbringes for domstolene. Dette skal ske inden 6 måneder fra afgørelsens offentliggørelse.\nMiljøplanlægger Tine Brandt, tinbr@odsherred.dk, 59 66 60 55\nAfgørelse om ikke-godkendelsespligt – Veddingevej 13, 4550 Asnæs (CVR nr. 27657869)\nOdsherred Kommune har afgjort, at en ændret placering af den nye kostald på ovenstående ejendom ikke er godkendelsespligtig iht. husdyrloven (Lovbek. nr. 1486 af 4. dec. 2009). Se afgørelsen her: veddingevej_13_ikke-godkendelsespligt.pdf\nAfgørelsen træder i kraft den 18. juni 2014.\nAfgørelsen kan påklages til Natur- og Miljøklagenævnet af de klageberettigede jf. § 84 – 87 i husdyrloven, herunder ansøger og enhver der har individuel væsentlig interesse i sagens udfald. En eventuel klage skal være skriftlig og være modtaget ved kommunen senest\nonsdag den 16. juli 2014 kl. 16.\nEn klage skal stiles til Natur- og Miljøklagenævnet, Rentemestervej 8, 2400 København NV, men indsendes skriftligt til Odsherred Kommune, Natur, Miljø og Trafik, Nyvej 22, 4573 Højby eller på e-mail: kommune@odsherred.dk. Efter klagefristens udløb sender kommunen eventuelle klager videre til Natur- og Miljøklagenævnet.\nAgronom Lone Sørensen, lohsr@odsherred.dk, 59 66 60 56\nTilladelse – husdyrbruget Krogbakkevej 11, Kelstrup, 4560 Vig (CVR nr. 32960146)\nOdsherred Kommune har meddelt § 10 tilladelse iht. husdyrloven til udvidelse og ændring af husdyrbruget på ovenstående adresse. Kommunen har vurderet, at det ansøgte kan gennemføres uden væsentlig indvirkning på det omkringliggende miljø. Se afgørelsen her. _10_tilladelse_-_krogbakkevej_11_2.pdf\nTilladelsen træder i kraft den 11. juni 2014.\nAfgørelsen kan påklages til Natur- og Miljøklagenævnet af de klageberettigede jf. § 84 – 87 i husdyrgodkendelsesloven, herunder ansøger og enhver der har individuel væsentlig interesse i sagens udfald. En eventuel klage skal være skriftlig og være modtaget ved kommunen senest\nonsdag den 9. juli 2014 kl. 16.00.\nEn klage skal stiles til Natur- og Miljøklagenævnet, Rentemestervej 8, 2400 København NV, men sendes til Odsherred Kommune, Natur, Miljø og Trafik, Nyvej 22, 4573 Højby eller på e-mail: kommune@odsherred.dk. Efter klagefristens udløb sender kommunen eventuelle klager videre til Natur- og Miljøklagenævnet.\nDet er en betingelse for Natur- og Miljøklagenævnets behandling af en klage, at dén der klager, indbetaler et gebyr til nævnet.\nKlagegebyret er fastsat til 500 kr. for alle klagere, herunder virksomheder, organisationer og offentlige myndigheder. Vejledning om gebyrordningen kan ses på Natur- og Miljøklagenævnets hjemmeside www.nmkn.dk.\nAfgørelsen kan desuden indbringes for domstolene. Dette skal ske inden 6 måneder fra afgørelsens meddelelse.\nSkift i dyretyper i eksisterende stalde - Uldstrikkervej 3, 4583 Sj. Odde\nOdsherred Kommune har afgjort, at der kan ske skift mellem dyretyper i eksisterende stalde på husdyrbruget beliggende Uldstrikkervej 3, 4583 Sj. Odde i henhold til anmeldeordningen for husdyrbrug. Se afgoerelse_uldstrikkervej_3.pdf\nAfgørelsen er truffet i medfør af § 31 i bekendtgørelse nr. 1280 af 8. november 2013 om tilladelse og godkendelse m.v. af husdyrbrug.\nAfgørelsen kan påklages til Natur- og Miljøklagenævnet af de klageberettigede jf. § 84 – 87 i husdyrloven, herunder enhver der har individuel væsentlig interesse i sagens udfald. En eventuel klage skal være skriftlig og være modtaget ved kommunen senest\nonsdag den 11. juni 2014 kl. 16.00.\nEn klage skal stiles til Natur- og Miljøklagenævnet, Rentemestervej 8, 2400 København NV, men indsendes skriftligt til Odsherred Kommune, Natur, Miljø og Trafik, Nyvej 22, 4573 Højby eller kommune@odsherred.dk. Efter klagefristens udløb sender kommunen eventuelle klager videre til Natur- og Miljøklagenævnet.\nDet er en betingelse for Natur- og Miljøklagenævnets behandling af en klage, at dén, der klager, indbetaler et gebyr til nævnet. Klagegebyret er fastsat til 500 kr. for alle klagere, herunder privatpersoner, virksomheder, organisationer og offentlige myndigheder. Vejledning om gebyrordningen kan findes på Natur- og Miljøklagenævnets hjemmeside www.nmkn.dk\nMiljøgodkendelse - husdyrbruget Strandvej 23, 4573 Højby (CVR nr. 21 49 24 85)\nOdsherred Kommune har meddelt § 12 godkendelse iht. husdyrloven til udvidelse af husdyrbruget på ovenstående adresse. Kommunen har vurderet, at det ansøgte kan gennemføres uden væsentlig indvirkning på det omkringliggende miljø. Se miljøgodkendelsen Maglemosegård.\nMiljøgodkendelsen træder i kraft den 10. februar 2014.\nAfgørelsen kan påklages til Natur- og Miljøklagenævnet af de klageberettigede jf. § 84 – 87 i husdyrgodkendelsesloven, herunder ansøger og enhver der har individuel væsentlig interesse i sagens udfald. En eventuel klage skal være skriftlig og være modtaget ved kommunen senest:\nmandag den 10. marts 2014 kl. 15.30.\nEn klage skal stiles til Natur- og Miljøklagenævnet, Rentemestervej 8, 2400 København NV, men sendes til Odsherred Kommune, Natur, Miljø og Trafik, Nyvej 22, 4573 Højby eller kommune@odsherred.dk. Efter klagefristens udløb sender kommunen eventuelle klager videre til Natur- og Miljøklagenævnet.\nDet er en betingelse for Natur- og Miljøklagenævnets behandling af en klage, at dén der klager, indbetaler et gebyr til nævnet. Klagegebyret er fastsat til 500 kr. for alle klagere, herunder virksomheder, organisationer og offentlige myndigheder. Vejledning om gebyrordningen kan ses på Natur- og Miljøklagenævnets hjemmeside www.nmkn.dk.\nVVM-afgørelse – ombygning af Odden Havneby renseanlæg\nOdsherred Kommune har truffet afgørelse om, at en ansøgt ombygning af Odden Havneby renseanlæganlæg ikke kræver udarbejdelse af en VVM-redegørelse.\nAfgørelsen er truffet efter § 3 stk. 2 i bekendtgørelse nr. 1510 af 15. december 2010 om vurdering af visse offentlige og private anlægs virkning på miljøet (VVM) i medfør af lov om planlægning.\nAfgørelsen kan påklages til Natur- og Miljøklagenævnet jf. planlovens § 58 stk. 1 nr. 4. Det er alene retslige spørgsmål, der kan påklages. Denne afgørelse kan påklages af enhver med retlig interesse i sagens udfald, samt en række landsdækkende foreninger og organisationer.\nEventuel klage over afgørelsen skal sendes til Odsherred Kommune, Vandteamet, Nyvej 22, 4573 Højby eller e-postadresse: vand@odsherred.dk. Dato for klagefristens udløb er den 16. juli 2013.\nOdsherred Kommune sender klagen videre til Natur- og Miljøklagenævnet, som opkræver et gebyr på 500 kr., før de behandler klagen. Se eventuelt www.nmkn.dk\nBiolog Hanne Aarsleff Jørgensen, haajr@odsherred.dk, 59 66 60 57.\nOdsherred Kommune har truffet afgørelse om, at kystbeskyttelse på Forsvarets ejendom, Gnibenvej 55, ikke er VVM-pligtigt.\nBilag A - VVM-screeningsskema\nLandskabsforvalter, MEEL Rasmus Kruse Andreasen, raka@odsherred.dk, 59 66 60 87\nByrådet har den 26. juni 2012 besluttet at Digeprojekt Gniben kan udføres, og at projektet derfor kan fremsendes til Kystdirektoratets endelige godkendelse efter kystbeskyttelseslovens § 16.\nProjektet omfatter et ca. en kilometer langt jorddige der skal beskytte 136 ejendomme mod oversvømmelser på Gniben/Sjællands Odde.\nBilag 8 – Digelagsvedtægt\nLandskabsforvalter, MEEL Rasmus Kruse Andreasen, raka@odsherred.dk, 24 60 93 63.\nMiljøgodkendelse – minkfarmen Schweizervej 1, Brændt, 4572 Nr. Asmindrup (CVR nr. 25313097)\nOdsherred Kommune har meddelt § 11 godkendelse iht. husdyrloven til udvidelse af minkfarmen på ovenstående adresse. Kommunen har vurderet, at det ansøgte kan gennemføres uden væsentlig indvirkning på det omkringliggende miljø. Se afgørelsen her: Miljøgodkendelse Schweizervej 1.pdf\nMiljøgodkendelsen træder i kraft den 4. november 2013.\nmandag den 2. december 2013 kl. 15.30.


Hvilken olie til en træbordplade. | Lav-det-selv.dk\nVi har lagt en træbordplade i vores køkken, hvilken slags olie er det man smører det ind i, ved en af jer det?\nEn blanding af terpentin og Linolie, det står bag på Linolien fra eks. borup hvad blandingsforhold du skal bruge (mener det er 1/3 del terpentin).\nDet er billigt og godt. Det skal stå og "søppe" i nogle timer, jeg lader det stå i 6 timer.\nTrip Trap laver også noget med hurtig tørende med hærder i, jeg bryder mig ikke om den hinde det efterlader. En gang jeg havde smurt det på ringede telefonen, det størknede for meget på den halve time der gik og så måtte jeg bruge en rystepudser til at fjerne det igen.\nJeg er mest til noget der kan stå og trække langsomt ned i træet.\nPS. Husk at smøre bagsiden ind før den monteres, ellers kan den slå sig.\nHvilken træsort er bordpladen. Egetræ må trods den gængse opfattelse ikke få linolie. Garvesyren i egetræet modarbejder nogle af indholdsstofferne i linolien. Hvis det er eg, skal det have vaselinolie istedet.\nUps, ja, vi er også så eksotiske her i Roskilde.\nI modsætning til PeterR kan jeg godt lide den hærdende olie.\nJeg har brugt den i 2 køkkener.\nDet ene køkken var med en plade i Heveatræ. En meget lys træsort. Der brugte vi Junkers træolie med hvid pigmentering.\nDet andet køkken var med en plade i Nyatohtræ. En mørk rødgylden træsort. Her brugte vi også Junkers men her uden pigmentering.\nVi har været ovenud tilfredse. Den hærder somsagt op, hvilket giver en god modstandsdygtig overflade. Rødvin, rødbedesaft og lign. Kan ligge en nat over uden at have lavet pletter.\nSom Peter nævnte krfæver det lidt omhyggelighed når det smøres på. Men gøres det rigtigt får man en rigtig flot bordplade.\nHvis telefonen ringer når man er igang, så bare lad den ringe :lol: :lol:\nVi har lige købt en køkkenbordplade af valdnød. Der var noget med fra fabrikken som hedder bio olie.\nJeg bryder mig ikke om at en træbordplade for en overflade som minder om lakering... Det synes jeg min svigerindes kirsebærbordplade er kommet til. Hun bruger lindolie.\nNu er jeg ikke færdig med at behandle min bordplade endnu, men synes at resultatet er flot indtil videre og er også indtil videre let at holde.\njeg startede også ud med terpentin og Linolie i mit første køkken men er senere (andet køkken) gået over til Junkers træolie - og det er altså 10 gange så nemt og bliver også meget flottere efter min smag.... og man kan da nemt tage telefonen hvis den ringer imens - man skal bare ikke være en tøs og snakke i 2 timer så går det fint\npma. din bandit.... Jeg har ikke talt siden.\nDet er vist religion om man vil have en periode bejet overflade eller den der juncker overflade.\ntjow - bruger også (desværre) TripTraps olie, som giver en "dejlig" dybdelakering :? Men som dog giver en udmærket beskyttelse af pladen.\nIkke særligt kønt på en mørk bordplade, idet de slidte flader hurtig bliver matte.\n- men - smag og behag er jo forskellig...\nJa, hvis man ikke lavede et skærebræt at det stykke træ fra vaskhullet og bruger bordet, som et stort skærebræt så er det jo ikke godt med trip trap det ligner jo også ridset lak.\nMin plade har nu også et par hovsaer efter 5 år. Men det er en jeg selv har lavet ud af plade til 350 kr. pr. meter fra Bauhaus, så hvis den bare holder 20 år så er det fint.\nOrla N. (jeg er 99% sikker på det var ham) skrev engang i et indlæg, at det var de færreste der burde have en træbordplade. Han har nok som tømrer set mange plader der har været fejlbehandlet.\nBordplader kan efterhånden, fåes til både 20 og 30 tusinde kroner.\nSå forstår jeg sgu ikke, at der er nogen, der bare sjasker med en eller anden tilfældig syntetisk olie.\nBrug da lidt ekstra tid på noget der virkeligt er godt.\nDu rengører og sliber efter alle kunstens regler. (afslut med k.240)\nSå anskaffer du dig en træolie baseret på koldpresset linolie (inkl. tørstof)\nEvt. fra Skovgaard & Frydensberg (www.skovfryd.dk)\nFåes i flere farver, men jeg anbefaler natur til mørke træsorter, og hvid til lyse træsorter, da den hvide bibeholder det lyse udseende.\nSamtidig får du også købt vandslibepapir i k400 - k600 - k800.\nHæld olien ud på bordpladen lad det ligge og trække i 5-10 min.\nslib så oven i den våde olie med k400 ca 10-15 min. vent 8 timer, så k600 og til sidst k800.\nDet er vigtigt, at du efter hver oliering, aftørrer bordet med fnugfrie bomuldsklude.\nBordpladen kan tages i brug efter 8 timer.\nSå får du altså også en bordplade, der ikke tåler sammenligning, hverken i holdbarhed eller udseende.\nVedligeholdelse, sker nemt med lidt olie på en klud, når det trænger til det.\nHvis der bliver brugt en syntetisk olie, f.eks. junkers rustikolie,\nvil du opdage at den lægger sig som en lak overflade, der netop ser syntetisk ud, og bliver let ridset og slidt.\nBehandling af ask bordplade


at skifte branche / 4\nat skifte branche (4/4)\n(16) 25-03-2010 kl. 17:26\nSvar på indlæg nr. 1 af Monolith:\nHar du overvejet at skifte job, men samme branche?\nArbejdstiderne bliver formentligt ikke anderledes, men skifte af omgivelser kan måske give fornyet energi og lyst.\nSkæve arbejdstider er vel noget man enten er til, eller ej. Jeg arbejder selv på de mest underlige arbejdstider, som skifter hele tiden. Jeg har prøvet at arbejde et 8-16 job... Eller.... det var nu 22-0630job.... men du ved hvad jeg mener. Og det er ikke noget hit for mig. Det kan jeg slet ikke leve med. Jeg har valgt at være glad for de varierende arbejdstider. Der er selvfølgelig altid lige en dag hvor man bare IKKE gider op tidligt, eller tage en omgang om natten osv osv. Men jeg har det bedre med skiftende arbejdstider.\nKan man ikke lave sorte penge som kok? Det er sæson for konfirmationer...... Få dog spredt ordet at du er en helvedes kok, og klar på selskaber. Men sort arbejde er jo selvfølgelig ikke i orden, bare lige for at det er på plads\nHvis du virkeligt, altså virkeligt, vil skifte branche, så er din alder da intet problem. 25 år..... Tror måske ovenikøbet det kan være en fordel for dig. Kan du leve af en lærlingeløn? Der er jo nogle ting som skal overvejes.\nHar da selv været i samme situation som dig. Jeg seriøst hadede mit job. Men der kom heldigvis et andet job, samme branche forbi mig, og jeg greb muligheden. Det er da bestemt ikke perfekt hvor jeg er, men når det bliver slemt, så sammenligner jeg med hvor jeg var, og så ser tingene pludseligt rosenrødt ud.\nUanset hvad, så held og lykke med dit valg. Håber du bliver glad snart, uanset hvad du vælger\n(17) 28-03-2010 kl. 15:48\nVær du bare stolt af dig selv .. du er da nåede så langt at du nu kan se dette er så ikke lige dig .. Fair nok .\nHele livet igennem skal der gøres valg ..afprøves grænser .. så hvorfor ikke føle dit hjerte .. gå igang med det du så brænder for nu\nAt skrifte brance kan du da gøre lige så tit du selv syns det skal være sådannne . livet står jo heller ikke ligefrem stille vel .\nDet kan da være om 10 år det er noget helt 3 - 4- 5 der mere er dig .. ja OG!


Kognitiv dissonans hos ‘Vi Unge’: Normalisér homo- og transseksualitet, støt palæstinensernes kamp… – Document\nKognitiv dissonans hos ‘Vi Unge’: Normalisér homo- og transseksualitet, støt palæstinensernes kamp…\nAf: Kim Møller\t25. maj 2021, 23:50\n(Collage: ‘Vi Unge’ på Instagram, 2021)\nDer er noget surrealistisk over tidens wokeisme. På den ene side hylder man LGBT-bevægelsens overdrev, alt imens man uforbeholden vælger arabernes side i Israel-Palæstina-konflikten. Det gælder ikke bare en frisindet palæstinensisk model med 42 millioner følgere på Instagram, der reciterer Hamas-parolen ‘From the river to the sea’. Hun er trods alt palæstinenser, og har fået jødehad ind med opdragelsen.\nProblemet ses desværre også blandt vesterlændinge, ikke mindst hos det danske Aller-magasin ‘Vi Unge’. Efter adskillige opdateringer om ‘International dag imod homofobi’, RuPaul, non-binære pronominer, farverige accessories og kyssende lesbiske, skal der lige mobiliserer mod det eneste frisindede land i Mellemøsten. Den kognitive dissonans er tommetyk, og må næsten være en redaktionel beslutning. Bemærk den tvetydige grafik i opdateringen: Et kort over Israel. Palæstina?\n“Lige nu sker der umenneskelige ting i Palæstina🇵🇸\nDu har set det i dit feed på Instagram og på TikTok, og måske har du endda hørt om det i undervisningen, i dit TV eller læst om det på nettet. Men hvad handler det præcis om?\n… Vi giver dig her fem gode råd til, hvordan du kan være med til at forstå #prayforpalestine bedre og hjælpe til hjemme fra dit soveværelse:\n1⃣ Bliv klogere på krigen ved at læse om den på nettet. Vi anbefaler dig at følge med hos eksempelvis @letstalkpalestine, der giver dig både et indblik og overblik.\n2⃣ Del posts på dine sociale medie-kanaler om krigen. Det kan godt være, at du tænker, at det ikke hjælper noget. Men det gør det. Jo flere, der bliver oplyste om, hvad der foregår, jo bedre. …\n5⃣ Donér til hjælpeorganisationer. Selv en smule hjælper, så donér det, du kan, og vær med til at gøre en forskel. Du kan eksempelvis støtte ved at donere til @the_danish_house_in_palestine, @thepcrf, @medicalaidpal, @msf_dk, @noedhjaelp eller en helt sjette organisation, der hjælper til under krigen. …” (Vi Unge, Instagram, 18. maj 2021)\nIsrael vs Hamas: “In any war between the civilized man and the savage, support the civilized man.” - 21. maj 2021\nKære Mark Zuckerberg - 26. november 2018\nDebat om Hamas med muslimske bosættere, og en homoseksuel konvertit: ‘Hamas er frihedskæmpere’ - 8. juni 2021\n« Domme for trafikdrab mod Ida & Katrine: ‘En måneds ubetinget fængsel’, ’80 timers samfundstjeneste’\nDR-anmelder om woke-serie: ‘Jeg tror, at man bliver et lidt større og smukkere menneske af at se den’ »\nIsrael vs Hamas: “In any war between the civilized man and the savage, support the civilized man.”\nDebat om Hamas med muslimske bosættere, og en homoseksuel konvertit: ‘Hamas er frihedskæmpere’


Hvordan åbner Jeg Filen EQB? Filendelsen .EQB - File Extension .EQB\nHvad er EQB fil?\nNavnet på det fulde format af filer der bruger EQB udvidelse er ESignal Quote Board. ESignal Quote Board specifikation blev oprettet af eSignal. EQB filformat er kompatibelt med software, der kan installeres på Windows systemplatform. Filer med filtypenavn EQB kategoriseres som Diverse filer filer. Underkategorien Diverse filer omfatter 6033 forskellige filformater. Den software, der anbefales til styring af EQB filer, er eSignal. eSignal software blev udviklet af eSignal, og på dets officielle hjemmeside kan du finde mere information om EQB filer eller eSignal softwareprogrammet.\nProgrammer, der understøtter EQB filtypenavn\nFølgende liste indeholder EQB-kompatible programmer. EQB filer kan findes på alle systemplatforme, inklusive mobil, men alligevel er der ingen garanti for, at hver enkelt understøtter sådanne filer korrekt.\nProgrammer, der understøtter filen EQB\nHvordan åbner jeg filen EQB?\nAt være ude af stand til at åbne filer med EQB udvidelse kan have forskellige oprindelser. På den lyse side er de mest opståede problemer vedrørende ESignal Quote Board filer ikke komplekse. I de fleste tilfælde kan de adresseres hurtigt og effektivt uden hjælp fra en specialist. Nedenstående liste guider dig gennem processen med at løse det opståede problem.\nDen vigtigste og hyppigste årsag, der forhindrer brugere fra at åbne EQB filer, er, at intet program, der kan håndtere EQB filer, er installeret på brugers system. Løsningen er enkel, bare download og installer eSignal. Over finder du en komplet liste over programmer, der understøtter EQB filer, klassificeret efter systemplatforme, som de er tilgængelige for. En af de mest risikofri metoder til download af software er ved hjælp af links fra officielle distributører. Besøg eSignal website og download installationsprogrammet.\nHvis du allerede har eSignal installeret på dine systemer, og EQB-filer stadig ikke åbnes korrekt, skal du kontrollere, om du har den nyeste version af softwaren. Det kan også ske, at softwareproducenter ved at opdatere deres applikationer tilføjer kompatibilitet med andre, nyere filformater. Årsagen til at eSignal ikke kan håndtere filer med EQB kan være at softwaren er forældet. Alle filformater, der blev håndteret helt fint af de tidligere versioner af det givne program, skal også være åbne ved hjælp af eSignal.\nTrin 3. Indstil standardprogrammet til at åbne EQB filer til eSignal\nHvis problemet ikke er løst i det forrige trin, skal du knytte EQB-filer til den nyeste version af eSignal, som du har installeret på din enhed. Metoden er ganske enkel og varierer lidt på tværs af operativsystemer.\nHøjreklik på filen EQB og vælg Åbn med mulighed\nFor at afslutte processen skal du vælge Søg efter en anden app på denne pc post og bruge filudforskeren til at vælge installationen eSignal. Bekræft ved at markere Brug altid denne app til at åbne boksen EQB filer og klikke på OK knappen.\nHøjreklik på filen EQB og vælg Information\nEndelig vil en Denne ændring blive anvendt på alle filer med EQB udvidelsesmeddelelse skal pop op. Klik på knappen Frem for at bekræfte dit valg.\nTrin 4. Kontroller, at EQB ikke er defekt\nDu fulgte nøje trinnene, der er anført i punkt 1-3, men problemet er stadig til stede? Du skal kontrollere, om filen er en ordentlig EQB-fil. Problemer med åbning af filen kan opstå af forskellige årsager.\n1. Kontroller filen EQB for vira eller malware\nHvis EQB faktisk er inficeret, er det muligt, at malware blokerer for, at den åbnes. Skan straks filen ved hjælp af et antivirusværktøj, eller scan hele systemet for at sikre, at hele systemet er sikkert. EQB fil er inficeret med malware? Følg de trin, der er foreslået af din antivirus-software.\n2. Sørg for, at filen med udvidelsen EQB er komplet og fejlfri\nModtog du den pågældende EQB-fil fra en anden person? Bed ham / hende om at sende det en gang til. Filen er muligvis blevet kopieret forkert, og dataene mistede integriteten, hvilket forhindrer adgang til filen. Det kan ske, at downloadprocessen for fil med EQB-udvidelsen blev afbrudt, og fildataene er defekte. Download filen igen fra den samme kilde.\n4. Sørg for, at systemet har tilstrækkelige ressourcer til at køre eSignal\nHvis systemet er under høje belastninger, kan det muligvis ikke håndtere det program, du bruger til at åbne filer med EQB udvidelse. I dette tilfælde skal du lukke de andre applikationer.\nSeneste versioner af programmer og drivere kan hjælpe dig med at løse problemer med ESignal Quote Board filer og sikre sikkerheden på din enhed og operativsystem. Forældede drivere eller software kan have forårsaget manglende evne til at bruge en perifer enhed, der er nødvendig til at håndtere EQB filer.\nHvis du har yderligere oplysninger om filendelsen EQB, vil vi være taknemmelige, hvis du deler dem med brugerne af vores service. Brug formularen placeres her og sende os dine oplysninger, der bekymrer filen EQB.


Julens bedste dage | Nordfyn | fyens.dk\nJulens bedste dage\nKære læser. Glædelig jul. Hvis du læser denne klumme på Ugeavisen Nordfyns udgivelsesdag, er det nu 2. juledag. For mange betragtes julen måske som overstået nu, men sådan har jeg det ikke. Jeg sidder formentlig netop nu trygt i familiens gode selskab med et stykke and eller marcipan i munden. På julens kommercielle side var det hele dybest set overstået midt i december. Så begyndte reklamerne i stedet at handle om nytårskrudt, kransekage og champagne. Jeg kender også en del mennesker, som mener, at julen er slut om aftenen den 24. december. Selv er jeg vokset op med, at man først siger glædelig jul på juledag, og dagen er for mig årets måske hyggeligste dag. Jeg plejer godt nok at have vagten på arbejde juledag, men den er som regel ganske stille, og så kan man jo glæde sig til at komme hjem og hygge med sin familie.\nHer slipper man for den pæne skjorte, hvor knappernes liv trues af and, kartofler, sovs, risalamande og konfekt i rigelige mængder. Næh, her er der dømt joggingbukser, varme strømper og en behagelig uldtrøje, når man kommer hjem. Juledag behøver man ikke bekymre sig om sit udseende. Det er dagen, hvor man kan spille et brætspil, gå en tur ved vandet og måske falde i søvn på sofaen ud på eftermiddagen, inden man igen skal spise rester fra den gode julemiddag og måske se en klassiker i fjernsynet ud på aftenen.\nMan kan sige, at den 25. og 26. december er både fysisk og mentalt afslappende for børn såvel som voksne - hvis man altså ikke er vært for en større julefrokost. Som barn er ventetiden op til juleaften jo næsten ulidelig. Bevares, det er nok blevet nemmere i dag med Netflix, Youtube og spil på telefonen, og det nyder denne forældregeneration sikkert godt af, men alle har brug for at koble af i den søde juletid. Derfor synes jeg heller ikke, der behøver ske det store i dagene efter juleaften. Det er helt okay, at de voksne kollapser i sofaen, og det er helt okay, at børnene 'keder sig' eller gemmer sig under dynen med en iPad eller telefon.\nFor hvor ofte sker det lige, at familien er samlet uden arbejde, lektier eller andre pligter? Altså hvor man ikke skal lave andet end at opholde sig under det samme tag. Det er tilsyneladende overraskende svært for mange, og julen bliver for mange også en tid med konflikter og skænderier - måske fordi vi løber efter nogle idealer og mål, der slet ikke er realistiske. Det er jo så let at lade sig imponere af de facader, som vi ser i blade, tv og i den grad også på sociale medier som Facebook, hvor alle har travlt med at fremvise deres egen idyl og lykke, mens man dropper at vise videoen af det grædende barn eller billedet af de brændte vaniljekranse.\nJulen er langt fra udelukkende hygge, idyl, glade børn, gode gaver og lækker mad, men det er altså også okay. Det vigtigste er vel, at vi er sammen nu og her, og at vi husker at sætte pris på det - alt det sure og kedelige til trods.\nDet vil jeg i hvert fald selv prøve på.


Hundredvis af danskere vil se solformørkelsen i USA | Udland | DR\nHundredvis af danskere vil se solformørkelsen i USA\nRejsebureauerne har ikke kunnet skaffe hotelværelser til alle interesserede.\n21. aug. 2017 kl. 14.45\nFlere hundrede danskere har betalt tusindvis af kroner for at rejse til USA og opleve den totale solformørkelse, der rammer 14 stater i dag.\nInteressen har været så stor, at danske rejsebureauer ikke har kunnet skaffe hotelværelser til alle.\nLæs også: Korrespondent: Solformørkelse har skabt folkefeber i USA\nAlbatros har sendt 160 danske gæster afsted til USA.\n- Der er nogle, der er taget af sted i få dage bare for at opleve solformørkelsen, mens andre er af sted som en del af en rundrejse i USA. Nogle har været med før og er virkelig nørdede, men der er også bedsteforældre og børn. Det er et bredt spektrum, der deltager, siger Steen Albrechtsen, der er pressechef i Albatros.\nBureauet har flere gange tidligere sendt gæster afsted for at opleve solformørkelser. Turen er gået til både Tyrkiet, Kina og Australien.\n- Der er helt klart en stigende interesse for en slags. Det er blevet mere eksponeret samtidig med, at rejsebureauerne har set en mulighed i det, siger Steen Albrechtsen.\nKan ikke skaffe hoteller nok\nSinex Rejser er arrangør for Astronomisk Selskab og Amatør-Astronomisk Forening. I 2009 havde de 220 gæster af sted til solformørkelsen i Kina. Denne gang har rejsearrangøren sendt 236 deltagere til solformørkelsen.\n- Mange flere har været interesseret, men vi har ikke kunnet skaffe nok hoteller, lyder meldingen fra rejsearrangøren.\nMichael Svalgaard er amatør-astronom og rejseleder. Han forventer en kæmpe oplevelse i aften i Oregon, hvor han befinder sig.\n- Jeg håber bare at se den. I modsætning til andre oplevelser er det her ikke noget, man bare kan være sikker på at få. Det hele kan blive spoleret af en lille sky på himlen, siger Michael Svalgaard til P1 Morgen.\nHan var begejstret, da han første gang overværede en solformørkelse i 2006 i Tyrkiet.\n- Den overrumpelede mig fuldstændigt. Det er en meget følelsesmæssig oplevelse og svært at beskrive. Når man først har prøvet det, kan man ikke få nok, og det er alt for kort en oplevelse, siger Michael Svalgaard.\nLæs også: GRAFIK Spektakulær solformørkelse trækker langt spor tværs over USA\nDen vil strække sig fra staten Oregon i det nordvestlige USA til South Carolina i øst.\nSolformørkelsen begynder klokken 18.48 dansk tid ude over Stillehavet.


Forældre vil have små institutioner | NETBABY.DK\nForældre vil have små institutioner\nForældre og pædagoger afviser redegørelse om, at større daginstitutioner skulle være bedre. Der er mere tryghed for børnene i de små institutioner. 1802\nSmå børn har brug for nærhed og intimitet, og den får de i de små daginstitutioner. Der er for meget svingdør over de store institutioner, hvor der hele tiden er vikarer, nye ansatte og nye børn og deres forældre.\nForældrene i Københavns Forældre Organisation (KFO) er stærkt kritiske over for en ny redegørelse fra familie- og arbejdsmarkedsforvaltningen i Københavns Kommune, hvor der sættes spørgsmålstegn ved de små daginstiutioners pædagogiske kvalitet.\nIfølge kommunen er de små institutioner desuden betydeligt dyrere end de store. Redegørelsen oplyser, at den gennemsnitlige pladspris i små institutioner med 20-29 børn ligger på 74.637 kroner mod en gennemsnitspris på 62.798 kroner i samtlige institutioner.\n"Økonomisk forekommer det logisk, at der er stordriftsfordele ved de store institutioner. Men de pædagogiske fordele tror jeg ikke på. Der er givetvis mere tryghed for børnene i de små institutioner, hvor de kender alle de voksne", siger KFO-bestyrelsesmedlem Maj Rabøl Hansen.\nHun mener, at det i bund og grund handler om normeringer, det vil sige antallet af ansatte i institutionerne. Samtidig har personalet et ansvar for at udvikle sig fagligt.\n"Kvaliteten afhænger meget af personalet - og ikke af om det er en stor eller lille institution. Store institutioner kan også være præget af stor ustabilitet, som kan påvirke børnene. Derfor vil jeg advare mod at fokusere for meget på de økonomiske fordele alene", siger Maj Rabøl.\nBUPL - forbundet for klubfolk og pædagoger - er også skeptisk over for de økonomiske beregninger og de pædagogiske konklusioner. Formanden for BUPLs afdeling i København Henriette Brockdorff siger, at der ikke findes nogen facitliste for økonomien og for, hvor stor en institution ideelt set bør være.\nHun fremhæver, at København er en storby med mange forskellige behov, og at manglen på ledige byggegrunde også gør det nødvendigt at operere med mange mindre institutioner.\n"Kræfterne må så bruges på at rette op på de ulemper, der kan være ved de mindre institutioner, når det gælder faglig og ledermæssig udvikling", siger hun.\nI Kommunernes Landsforening har formanden for KLs børne- og kulturudalg, Roskilde-borgmester Bjørn Dahl, til gengæld ikke de store betænkeligheder ved større institutioner.\n"Hvis man ønsker at fastholde og udvikle den pædagogiske kvalitet, så børnehaverne bliver mere og andet end blot opbevaring og pasning, kan det godt være den rigtige vej at gå at tænke større institutioner ind i vores planlægning", siger han.


Seattle vil snart være en destination for Icelandair\nForside » Travel News » Seattle vil snart være en destination for Icelandair\nIcelandair har sagt, at det vil begynde en ny rutefart mellem Seattle, Washington og Reykjavik, Island, begyndende den 22. juli 2009, der tilbyder fire flyrejser om ugen med afgang fra Seattle-Tacoma Internationa\nIcelandair har meddelt, at det vil begynde en ny rutefart mellem Seattle, Washington og Reykjavik, Island, der begynder den 22. juli 2009 med fire fly om ugen med afgang Seattle-Tacoma International Airport (SEA) kl. 4 og ankommer til Reykjavik kl. 30 : 6 den følgende morgen.\n”Icelandair er glad for at kunne tilbyde flere valgmuligheder til Europas største destinationer fra Seattle,” sagde Thorsteinn Egilsson, general manager - Amerika. "Vi ser også frem til at samarbejde med Seattle-Tacoma International Airport for at betjene alle rejsende vestpå, herunder den store skandinaviske befolkning i det nordvestlige Stillehav."\n”Flyrejser på tirsdage, torsdage, lørdage og søndage forbinder København, Oslo, Stockholm og London og tilbyder op til 4 timer hurtigere forbindelsestider fra Seattle til Skandinavien end muligt gennem andre europæiske knudepunkter,” sagde Islands flagskib. ”Flyrejser til Helsinki, Frankfurt, Amsterdam og Paris vil også være tilgængelige via Reykjavik. Forbindelsesfly, der vender tilbage via Reykjavik, ankommer til Seattle kl. 5, lige i tide til middag derhjemme eller nemme forbindelser i hele Nordamerika. ”\nIcelandai sagde, at det vil bruge Boeing 183-757ER-flyet med 200 sæder til Seattle-Reykjavik-flyvningen. ”Boeing 757's alsidighed fortsætter med at skabe værdi for vores mangeårige og værdsatte kunde Icelandair,” sagde Aldo Basile, vicepræsident for salg, Europa, Rusland og Centralasien, Boeing kommercielle fly. ”Vi roser Icelandair for at optimere flyets evner til at åbne nye ruter og ser frem til at se Icelandairs 757s flyve med sine karakteristiske vingle over Seattle-himlen snart.”\nIcelandair, Islands flagbærer, blev grundlagt i 1937 og er det eneste luftfartsselskab, der eksisterer i dag med en så lang og fremtrædende rekord på den nordatlantiske transatlantiske rute\nDrastisk omstrukturering af SAS Scandinavian Airlines langdistance-netværk\nAgodas top 10 unikke butikker i Asien og Stillehavet i 2009


Skæv fordeling i Cannes | kino.dk\n3 år siden - af SSuser/10172, Foto: Wind River/Thunder Road Pictures\nCANNES. Nogle af de bedste film på årets filmfestival er chanceløse i kampen om Guldpalmen, fordi de vises i sidekonkurrencen, Un Certain Regard. I flere tilfælde har serien ellers budt på bedre film.\nÅrets hovedkonkurrence har indtil videre præsenteret en række prestigefyldte titler, men der er forskel på prestige og kunstnerisk kvalitet. Flere af filmene kunne med fordel have været vist ”udenfor konkurrence”, og dermed afgivet deres plads til de bedste film fra Un Certain Regard. Resultatet havde været en mere interessant og uforudsigelig kamp om Guldpalmen.\nDer er ikke meget begejstring at spore blandt journalisterne, og de fleste tillægger sig håbefulde udmeldinger, som ”Jeg tror endnu ikke, vi har set Guldpalmevinderen”, men faktum er, at der kun mangler at blive vist fem film efter dagens visning af ’The Beguiled’ - en vellykket genindspilning af Don Siegels film med Clint Eastwood fra 1971 (denne gang fortalt fra et kvindeligt synspunkt) men heller ikke mere end det.\n’Loveless’ er stadig den kandidat, der har vundet mest respekt, mens der er (overordnet) ros til aids-dramaet ’120 Beats per Minute’, den sydkoreanske ’The Day After’ (et fint lille snakkespil af Hong Sangs-soo) og Ruben Östlunds The Square (billedet). Sidstnævnte er en skarp svensk satire med Claes Bang i hovedrollen som en dansk museumsdirektør på glatis i Stockholm. Når filmen er bedst, kan den minde om en kølig, skandinavisk udgave af The Great Beauty. Den vil måske mere, end godt er, men ’The Square’ hører utvivlsomt hjemme i en hovedkonkurrence, der gerne skal vise filmmediet fra sin fineste, og mest udfordrende, side.\nAndre film er til gengæld unødvendigt kedelige indslag i hovedkonkurrencen på verdens vigtigste filmfestival, men det er det er ikke desto mindre tilfældet for to film om to store franskmænd.\n’Redoubtable’ handler om Jean-Luc Godards liv som instruktør og kulturbærer i slutningen af 1960’erne, og selvom filmen er proppet til bristepunktet med intertekstuelle referencer og filmiske virkemidler, er det i sidste ende en temmelig traditionel biografisk fortælling. Den er heller ikke særlig sjov eller særlig skarp, men den er alligevel at finde i festivalens fineste selskab. Det er måske ikke så underligt for en biografi om en af filmhistoriens største auteurs, tilmed instrueret af manden bag The Artist, men det et stillestående portræt, der fra første til sidste scene fremstiller Godard som en selvcentreret tåbe.\nAuguste Rodin (1840-1917), billedhuggeren bag den verdensberømte ’Grubleren’, er den anden store franske skikkelse i hovedkonkurrencen. Filmen er desværre selvoptaget og blottet for selvironi. Portrættet falder hurtigt sammen under sin egen kedelige vægt, og når selv Vincent Lindon ikke formår at gøre titelkarakteren til et tilnærmelsesvist interessant menneske, begynder alarmklokkerne at ringe. At den overhovedet vises på festivalen, udover de åbenlyst patriotiske årsager, er en gåde.\nEndelig har hovedkonkurrencen budt på Netflix-filmen ’The Meyerowitz Stories’. Dustin Hoffman spiller en aldrende skulptør, der ikke giver sine børn (bl.a. Adam Sandler og Ben Stiller) meget opmærksomhed, men som til gengæld går meget op i sin (dalende) position på kunstscenen. Noah Baumbach har udstyret sine karismatiske karakterer med veloplagte replikker i en film, der bevæger sig et sted mellem klassisk Woody Allen og The Royal Tenenbaums. Den er med andre ord indbegrebet af Noah Baumbach, hvilket absolut er bedre end så meget andet, men en placering i hovedkonkurrencen virker mere generøst end kunstnerisk funderet.\nUn Certain Regard, sidekonkurrencen der hylder ”anderledes vinkler”, har derimod budt på film, der havde klædt hovedkonkurrencen gevaldigt, udover den tidligere omtalte 'Western'.\n'Walking Past the Future' er et kinesisk drama om en pige, der forsøger at finde sin identitet et sted mellem storbyen og forældrenes fattige landsdel. Der er luksuriøse billeder fra et sterilt moderne liv, og støvede billeder fra landsbyen, i en film, der, til trods for ujævne momenter, har samme episke format som tidligere festivalfilm af Jia Zhangke.\nTaylor Sheridans ’Wind River’ bliver også vist i Un Certain Regard, selvom det er småt med ”de anderledes vinkler”. Filmen har nemlig stort set samme tone som Sicario (ikke overraskende da Taylor Sheridan skrev manuskriptet), og resultatet er en bundsolid thriller fra et iskoldt reservat, der langsomt men sikkert bygger op til et fortættet klimaks. Jeremy Renner er strålende, og filmen kan minde om en hårdt pumpet, moderne udgave af Thunderheart fra 1992.\nDen mexicanske ’April’s Daugther’ og den italienske ’Fortunata’ er ligeledes mere forfriskende bekendtskaber end nogle af de traditionelle film, der forsøger at vinde Guldpalmen. Det betyder ikke, at de kunne bære en placering i hovedkonkurrencen, men hellere noget nyt end noget gammelt og kedeligt. Begge film handler om usædvanlige kvinder. I førstnævntes tilfælde er tale om en foruroligende handlekraftig mor, der bortfører sit eget barnebarn, imens sidstnævnte handler om en ukuelig frisør, der forsøger at beskytte sin datter. Træerne gror dog ikke ind i himlen. ’After the War’ er et mislykket italiensk drama om en far, der i 1980erne var en berygtet venstrefløjsterrorist, og som 20 år senere indhentes af sin fortid.\nMen en dårlig film i årets sidekonkurrence har nærmere været undtagelsen end reglen, og jeg kan desværre ikke sige det samme om hovedkonkurrencen. Det er måske på tide at ryste posen, så det fremover er festivalens bedste film, der rent faktisk konkurrerer om at vinde Guldpalmen.


De ældre bestiller hos e-firmaer - Havemaskiner tager det hårde arbejde\nEn del e-butikker udlover heldigvis et bredt udvalg af former for levering. En af de mest moderne er i dag at få afleveret pakken hos en pakkeshop, hvor du selv kan hente ordren den dag der passer dig. Leveringstypen er altså super smart, og endda endda den mest letkøbte leveringsmåde.\nDu kunne også overveje at få ordren bragt til din hjemmeadresse eller ud til din arbejdsplads. Fragttypen bliver mange gange en kende mindre prisbillig, men tillige ualmindeligt ukompliceret. Den billigste leveringsmetode er unægtelig at hente ordren selv, som jo forudsætter at du bor i kort afstand af internet shoppens bopæl.\nLeveringsdygtigheden er naturligvis særdeles udslagsgivende om vi behøver varen inden for få dage, så af den grund er det helt centralt at man finder leveringstidspunktet for det aktuelle produkt.\nEn del e-forretninger giver løfte om levering efter en enkelt hverdag på deres bedst sælgende varer, men som imidlertid er påkrævet at orden realiseres forud for et besluttet klokkeslæt, således at de har udsigt til at kunne nå at få produktet ud af døren forud for at medarbejderne tager hjem.\nLeveringstiden kan i nogle tilfælde være rigtig betydningsfuld\nDet er efterhånden yderst uproblematisk for os alle at lave prissammenligning i blandt diverse online firmaer og så har flere online forhandlere set sig tvunget til at presse salgspriserne på varerne – til juniorer, og samtidig til herrer og damer – enormt, og endda nogle gange sikre fragt uden betaling.\nDet kan immervæk vise sig udbytterigt at studere nogle få e-forhandlere efter udsalg før du gennemfører dit køb, således at du er på den sikre side med at opnå den mindst kostelige pris.\nMan skal alligevel være så påvagt, at når en online forretning tilbyder bedst i test varer til en udsalgspris der kan virke himmelråbende attraktiv, burde det for det meste være et signal om en snydagtig online virksomhed. Betalinger med kort er ikke desto mindre dækket ind under en anordning, som forsvarer folk imod falske internet handler.\nGenerelt slår vi et slag for køb med kort eller betalinger med mobilen. Som en anden løsning kan du bruge en afdragsordning fra eksempelvis ViaBill, forudsat du efterspørger at finansiere omkostningerne over en periode.\nTjek om online firmaet er e-mærket\nFør folk shopper hos en e-butik kunne de de facto betragte netshoppens forretningsaftale, dog er det oftest ikke videre spændende.\nEt andet forslag kunne derfor være at bemærke om e-butikken er tilsluttet e-mærket, fordi det burde være en påvisning af at e-forhandleren følger den officielle danske lovgivning, udover at online firmaet ofte gennemses af sagkyndige som har indsigt i vilkårene på området. Desuden giver det dig anledning til at blive hjulpet, når du møder problemer i forbindelse med din shopping. Mere information.\nEn indikator for at e-forhandleren anerkender den officielle danske lovgivning\nTrustpilot indebærer ret ærlige chancer for at sondere en lang række aktuelle konsumenters iagttagelser og derfor støtter vi, at du eftergår online firmaets vurderinger forinden du shopper.\nFacebook giver dig endvidere en række stabile muligheder for at få et kig ind i webshoppens kundefokus. I øvrigt ses en række online virksomheder hvor man kan notere en bedømmelse af deres køb, hvilket på samme måde må udnyttes til afvejning af hvor tilfredse kunderne er.\nData angående varer og webshops ajourføres hele tiden, men vi påtager os ikke ansvaret for ændringer der kan være udført siden sidste opdatering af websitets informationer.


Mytedrab: Ingen tegn på, at moseligene var bøsser\nEj heller blev de tortureret og lemlæstet før deres død.\nForskere har på ny undersøgt samtlige moselig i Danmark. Her ses Tollundmanden. (Foto: Museum Silkeborg)\nDe danske moser har bevaret nogle helt unikke arkæologiske fund for eftertiden: Grauballemanden og Tollundmanden for at nævne nogle få.\nHvis du har læst om disse jernalderkendisser, er du sikkert også stødt på historierne om, hvordan de blev både maltrakteret og tortureret op til deres død. Teorierne har floreret livligt: Måske var der tale om særlinge, som skilte ud fra resten af jernaldersamfundet og derfor blev dømt til en voldelig død? Måske var det syge eller homoseksuelle, som skulle straffes?\nSidstnævnte aner vi fortsat ingenting om, da vi af gode grunde ikke kan spørge moseligene selv om deres seksuelle orientering - men ifølge professor Niels Lynnerup, som har medvirket i en række nye undersøgelser af alle de danske moselig, skal myten om, at det var mennesker, der fysisk skilte sig ud, punkteres.\n»Ud fra vores samlede undersøgelser kan vi nu sige, at der ikke er noget ved disse mennesker, der adskiller sig fra andre skeletter fra jernalderen. Det er ikke folk, der er underligt syge, to meter høje, ekstraordinært små eller på andre måder skiller sig fysisk ud fra mængden.«\nDe nye undersøgelser af moseligene blev sparket igang i år 2000, da Moesgaard Museum ville lave en ny udstilling og bad Niels Lynnerup og kollegaer om at undersøge Grauballemanden på ny med moderne metoder.\nI 2001 blev Grauballemanden sendt til en tredages undersøgelse på Aarhus Kommunehospital og Skejby Sygehus. Undersøgelserne omfattede bl.a. CT-skanning, MR-skanning, DNA-test, kikkertundersøgelse og 3D-modeller.\nDernæst begyndt de øvrige museer at henvende sig for at få lavet lignende undersøgelser af 'deres' moselig, heriblandt Tollundmanden, Borremosekvinden og Haraldskærkvinden.\nMosen nedbryder hård hud\nPå et tidspunkt blev det ligefrem foreslået, at moseligene var homoseksuelle, fordi de ikke havde hård hud på hænderne.\n»Derfor mente man, at det måtte være mennesker, der ikke havde beskæftiget sig med hårdt, manuelt arbejde, og dermed at det var nogle forfinede mænd. Måske endda, at der var tale om bøsser,« siger Niels Lynnerup, som arbejder ved Antropologisk Laboratorium, Københavns Universitet.\nHan tilføjer, at man selvfølgelig ikke kan sige noget om moseligenes seksualitet ud fra deres fysiske ydre - men nu kan han og hans kollegaer i hvert fald trække al luft ud af teorien, for så vidt at der slet ikke var forskel på hænderne hos moseligene og andre mennesker fra jernalderen.\nI dag ved forskerne nemlig, at hudens yderste lag, som primært består af proteinet keratin, bliver opløst af mosens sure miljø, fortæller professoren.\nDe nye undersøgelser er udført i samarbejde med de danske museer, som har moseligene liggende i deres udstillinger, og har blandt andet bestået af røntgen- og CT-skanninger samt 3D-rekonstruktioner. Hvor rekonstruktionerne i sin tid slet ikke var en mulighed, er skanningerne blevet voldsomt meget bedre.\nMeget ny viden er kommet til\nDe første danske moselig, der blev fundet overhovedet, så dagens lys (igen) helt tilbage i 1800-tallet.\nDe ældste moselig\nDronning Gunhild, også kendt som Haraldskærkvinden, blev fundet i Vejle i 1835.\nFræer Mose-kvinden blev fundet i Nordjylland i 1842.\nStidsholt-kvinden blev fundet i Nordjylland i 1859.\nHuldremosekvinden blev fundet i Ramten, Midtjylland i 1879.\nAuning-kvinden blev fundet i Midtjylland i 1886.\nNederfrederiks-moseliget blev fundet i Nordjylland i 1898.\nI nyere tid er Tollundmanden (4-300 f.vt.) og Grauballemanden (3-200 f.vt.) de ældste fund - begge dukkede op af mosens dyb for over snart 70 år siden og blev første gang underlagt undersøgelser i henholdsvis 1950 og 1952.\nSiden da er der kommet meget ny viden; blandt andet om, hvordan mosen påvirker knoglerne, fortæller Niels Lynnerup. Ligesom mosen kan opløse det yderste hudlag, kan den også afkalke knoglerne, så moseligene får en blød og bøjelig konsistens, næsten som vådt pap.\n»Knoglerne på et ’frisk’ moselig er vitterligt helt bløde. Hvis man ikke har viden om, hvordan de skal opbevares – og det havde man ikke på nogle af de ældste moselig – vil de stivne og skrumpe,« siger Niels Lynnerup.\n»Da videnskabsfolkene nogen tid senere undersøgte moseligene, tænkte de ikke så meget over udtørringen, men gjorde sig i stedet mange tanker om, hvilke sjældne sygdomme der kunne have forvoldt de forvanskede knogler – og hvis disse mennesker led af sådanne sjældne sygdomme, var det måske derfor, at de var blevet ofret. I dag ved vi, at der snarere er tale om, hvad mosen har gjort,« fortsætter han.\nForsøgte at 'reparere' ligene\nFør i tiden forsøgte man desuden ofte at ’reparere’ på moseligene. Eksempelvis var det en brugt skik at udstoppe deres, ofte medtagne og indsunkne, ansigter med forskellige moderne materialer.\nDet gælder eksempelvis for Auning-kvinden, som blev fundet i 1886. Dengang havde man ikke de konserveringsmetoder, vi har i dag, og derfor tog man hjerne og kraniedele ud af hendes hoved, udstoppede det og syede det sammen.\nTanken var at give en bedre fornemmelse af, hvordan moseligene så ud i levende live – resultatet var af meget varierende succes. Auning-kvindens hoved skrumpede eksempelvis voldsomt ind på grund af behandlingen.\nI dag kan forskerne genskabe moseligenes ansigter fuldstændig ved at skanne dem og dernæst lave en 3D-rekonstruktion.\nDet har Niels Lynnerup blandt andet været med til at gøre for Grauballemanden, som du kan se på billedet her.\nHer ses en rekonstruktion af Grauballemandens ansigt, som er blevet til på baggrund af CT-skanninger og 3D-modeller. (Foto: Rógvi N. Johansen, Moesgaard)\nTeori om Grauballemandens ben er forkert\nDe nye undersøgelser af de danske moselig har dog også afsløret andre opsigtsvækkende ting om disse mennesker, som vi fortsat ved så lidt om: Ofrene blev for eksempel slet ikke tortureret før deres død, sådan som der fortsat er en udbredt antagelse omkring.\nFlere kilder opgiver eksempelvis, at Grauballemandens bøddel eller bødler først slog ham hårdt i hovedet og brækkede hans ben, før han fik det endelige dødsstød.\n»Da man fandt ham, var røntgenanalyserne ikke så gode som i dag. Man kunne godt se, at der var et brud, men man kunne ikke nærmere analysere det, og man kunne ikke afgøre, om det var sket, da han var i live. Det blev så lanceret som en teori, at han måske blev slået i hovedet og fik brækket benet, så han ikke ville flygte, og den har hængt ved,« lyder det fra Niels Lynnerup.\nEn anden teori lød på, at offeret måske var blevet udsat for ’overvold’ – på engelsk ’overkill’ – altså mere vold, end hvad der var strengt nødvendigt, af rituelle årsager.\nLæs også: Jernalderfyrsten fra Ishøj blev myrdet\nSkader skyldes mosens tryk\nI dag ved forskerne, at skaderne på Grauballemandens hoved og ben er opstået post mortem, dvs. efter at han døde. Det gjorde han i øvrigt ved ét skarpt snit over halsen fra øre til øre, mens han lå på knæ og fik trukket hovedet bagover.\nSkaderne på ben og hoved skyldes derimod mosens massive tryk på de bløde knogler, viser de nye undersøgelser. Det er særligt de forbedrede skanningsmetoder, der kan fortælle forskerne, at skaderne er opstået efter dødens indtræffen.\nNy viden om Grauballemanden\nDe nye undersøgelser af Grauballemanden afslørede mange nye detaljer om ham.\nFor eksempel fik han klippet håret regelmæssigt og havde barberet sig tre uger, inden han blev dræbt.\nHans sidste måltid bestod af flere forskellige kornarter, bl.a. byg, emmerhvede og havre samt frø fra over 60 forskellige andre urter og græsser.\nDer var ingen spor af friske bær eller urter, hvorfor han formentlig er død om vinteren.\nHan havde begyndende leddegigt og tandrodsbetændelse, men var ellers en rask, yngre mand på 34 år.\nDet samme gør sig gældende for et andet berømt moselig, nemlig Borremosekvinden, som blev fundet i 1948 af tørvegravere i den sydligste del af Borremose i Nordjylland. De oprindelige undersøgelser konstaterede ellers, at hun måtte have fået et meget voldsomt slag, som havde knust hele ansigtet.\n»For Grauballemanden og Borremosekvindens vedkommende kan vi se, at de her brud er opstået efter dødens indtræden. Vi kan ikke fuldstændig afvise, at det i nogle tilfælde kan være anderledes, men for de her moselig er der ikke tale om ekstrem vold op til døden,« siger Niels Lynnerup.\nLæs også: Guldfigurer var jernalderens Roskilde-armbånd\n»Det var ikke meningen, de skulle lide«\nDenne analyse bliver bakket op af den irske arkæolog Eamonn Kelly, som er involveret i forskningsprojektet ’Bog Bodies Research Project’ ved det irske nationalmuseum.\nProjektet er tværfagligt og har til formål at undersøge de irske moselig gennem en række moderne analysemetoder, såsom CT- og MRI-skanninger, palæodiæt-analyser, mikroskopi og patologiske undersøgelser. Det vil sige kroppens celler og væv i forbindelse med sygdom.\nI modsætning til Danmark er mange af de irske moselig fundet i nyere tid, efter år 2003 og frem, og Eamonn Kelly har været involveret i undersøgelser af dem alle - uden at finde spor efter tortur.\n»Der har været diskussioner om, hvorvidt moseligene er blevet tortureret før deres død, men det finder vi ingen beviser for i vores undersøgelser,« fortæller han til Videnskab.dk.\nDet er særligt interessant, fordi ligene faktisk generelt har adskillige skader, men rækkefølgen ser ud til at være sådan, at den første skade var den, der enten slog dem ihjel eller gjorde dem bevidstløse.\n»Det var ikke meningen, at de skulle lide. Der var intet ønske om at være ond mod de her mennesker. De efterfølgende skader ser ud til at være pådraget med rituelle tanker in mente,« siger Eamonn Kelly.\nLæs også: Arkæologisk udgravning afslører ukendt jernalderby\nVar de lokale eller outsidere?\nMen hvis der ikke var tale om outsidere, og hvis de ikke blev tortureret, før de døde – hvem var disse mennesker så? Og hvorfor skulle de slås ihjel og efterlades i en mose?\nSvarene på disse spørgsmål vil Niels Lynnerup helst ikke gisne for meget om. Men han understreger, at selvom der ikke var fysiske faktorer, som skilte dem ud fra mængden, kan der alligevel godt have været sociale af slagsen.\nForskerne afventer eksempelvis resultaterne fra såkaldte strontiumisotop-analyser, som kan afsløre, hvor i verden disse mennesker kom fra. Var de lokale? Havde de boet i området længe, eller var de lige kommet dertil?\nStrontium-metoden er den samme, som blev brugt til at fastslå, at de to bronzealder-ikoner Egtvedpigen og Skrydstrupkvinden begge blev født udenfor Danmark.\nLæs også: Egtved og Skrydstrup ikke alene: Kvinder rejste i stor stil i bronzealderen\nEn lokal signatur kunne pege på, at der enten er tale om mennesker, der har begået en synd og derfor skulle ofres. Men man kunne også forestille sig, at det var en ære at blive udvalgt som mosens offer, påpeger Niels Lynnerup. »Måske har familien derefter nydt godt af det, det kan man ikke afvise,« siger han.\nKan have været fyrste-gidsler\nHvis strontiumanalyserne viser, at det er mennesker, der har rejst meget, eller som har boet et andet sted helt op til deres død, kan det pege mere i retning af en anden teori:\n»Det kan have været gidsler fra fyrstefamilier, sådan som romerne eksempelvis beskriver det som udbredt praksis i forbindelse med Cæsars felttog i Gallien,« forklarer Niels Lynnerup.\nSpørger man Eamonn Kelly, kan de irske moselig ligefrem have været konger. Denne teori kan du læse mere om i en senere artikel på Videnskab.dk.\nMåske en dag bliver det endda muligt at trække DNA ud fra de medtagne knogler og sige endnu mere om moseligenes ophav: Er nogle af dem beslægtede? Var de del af en indvandringsbølge? Havde de alligevel nogle, skjulte, sygdomme?\n»For bare 10 år siden krævede DNA-teknikkerne relativt store intakte stykker DNA, men man skal hele tiden bruge mindre og mindre, og der kommer hele tiden nye teknikker til. Hvis vi en dag lykkes med DNA, vil det formentlig give os en masse svar,« slutter Niels Lynnerup.\nLæs også: Jernaldermandens største statussymbol var en gås\nDer er endnu ikke publiceret en videnskabelig artikel på baggrund af de nye undersøgelser, som derfor ikke har været igennem fagfællers bedømmelse. Niels Lynnerup og hans kollegaer håber at få publiceret deres undersøgelser til efteråret.\nNiels Lynnerups profil (KU)


Knæbandager mod slidgigt\nBevægeapparatet Specielle knæbandager med medicinsk kompression har gjort, at Suzan Behr på trods af reminiscenser fra forskellige skader samt diagnosen slidgigt kan leve et aktivt liv, som ikke bliver styret af smertestillende medicin.\nTidligere spiste jeg en del piller for mine smerter. Men de styrer ikke mit liv i dag.\nSpecielle knæbandager på begge knæ har gjort, at 51-årige farmakonom Suzan Behr igen kan spille tennis næsten hver dag, gå til fitness-boksning, lave forskellige styrketræningsøvelser i hjemmet samtidig med, at hun nu i langt mindre grad har behov for smertestillende medicin. ”Med knæbandager kan jeg bevæge mig og dyrke sport. Det er hårdt at have dem på, da de sidder helt tæt og strammer, men de støtter og gør, at jeg kan få min dagligdag til at fungere. Måske nok i et lidt langsommere tempo end tidligere. Uden knæbandager er jeg helt smadret.”\nFalder på ski\nSuzan Behrs problemer begynder i 2011, hvor hun er ude for en skiulykke i Norge. Hun falder og kan ikke støtte på venstre ben. På sygehuset i Lillehammer konstaterer man en revne i venstre knæskal og muligvis også en meniskenskade. Tilbage i Danmark lyder dommen, at hun har fået både en korsbånds- og menisken skade. Desuden bliver hun diagnosticeret med slidgigt i begge knæ. ”Jeg får en kikkertoperation for min meniskenskade og forsøger ellers at fungere ved at lave forskellige øvelser. Ulykkeligvis vrider jeg ca. et år senere om på venstre knæ, er igennem endnu en kikkertoperation i knæet og har derefter stærke smerter.”\nDet er en fysioterapeut, der foreslår Suzan Behr at få en knæbandage og det gør, at hun pludselig kan bevæge sig igen. ”Indimellem har jeg smerter. Det kan være efter en hård dag på mit arbejde, men så ved jeg, hvad der skal til. Det drejer sig om hvile, så jeg går i seng og laver desuden de øvelser, der kan hjælpe. De hænger på skabsdøren i soveværelset. Tidligere spiste jeg en del piller for mine smerter. Men de styrer ikke mit liv i dag. Det gør jeg selv. Og knæene har det endda så godt, at jeg ved festlige lejligheder også kan gå i stiletter og føle mig lidt feminin.”\nOmkring en halv million danskere har osteoporose men kun få ved det


Besøg fra USA: På sporet af missionens pionerer | Mission Afrika\nNæste indlæg: Dagsorden til bestyrelsesmøde 1. juni 2017Forrige indlæg: Nyhed: Musa Filibus valgt til præsident i Det Lutherske Verdensforbund\nBesøg fra USA: På sporet af missionens pionerer\nSeks historieinteresserede amerikanere er i denne uge i Danmark for at lære om deres forfader Eiler Pedersen, som var med til at donere penge til Mission Afrikas opstart.\nden 17. maj 2017\nTirsdag eftermiddag havde Mission Afrika besøg fra USA.\nDet var historiens vingesus, der havde fået delegation af amerikanere til at krydse Atlanten og ende i Danmark; Jagten på spor af forfaderen Eiler Pedersen og hans ven Jens Dixen, som gav penge til Sudanmissionens grundlæggelse.\nSelskabet bestod, udover ægtefæller, af to brødre og en søster, alle børnebørn af Eiler Pedersen, som i slutningen af 1800-tallet emigrerede fra Givskud til North Dakota i USA, hvor han slog sig ned. Sammen med Jens Dixen var han med til at grundlægge Trinity Lutheran Church, som mange danskere søgte til i løbet af 1900-tallet.\nHistorien lyder, at Jens Dixen og Eiler Pedersen i 1910 donerede 3000 dollars til den danske gren af Sudan United Mission, fordi Dixen deltog ved Verdensmissionskonferencen i Edinburgh samme år. På den måde var han en vigtige medvirkende til, at Niels Brønnum og de andre danske pioner-missionærer kunne rejse til Nigeria og begynde deres missionsarbejde et år senere. Denne historie er ikke blevet glemt af de tre søskende, som havde taget deres ægtefæller under armen og rejst til Danmark for at optrevle slægtshistorien.\nForedrag om missionens pionerer\nI Aarhus tilbragte familien Pedersen en eftermiddag i Højbjerg, hvor der blev disket op med to timers foredrag ved Hans Wendelboe, ven af Mission Afrika og historieinteresseret udover det sædvanelige, som har brugt adskillige år på at researche en anden af Sudanmissionens pionerer: Mogens Uhrenholt.\nFør foredraget præsenterede Jean Quigley, barnebarn til Eiler Pedersen, sig og sagde tak for modtagelsen i Danmark.\n”Det har været en kæmpe fornøjelse, og det har taget pusten fra mig. Mine forældre ville have været så stolte, hvis de kunne have været med her,” sagde hun og trak vejret en ekstra gang for at holde tårerne tilbage. Formiddagen havde selskabet brugt i Aalborg, hvor de havde taget rundt og set nogle af Sudanmissionens arnesteder.\nDet havde tydeligvis gjort indtryk på Jean Quigley og resten af familien.\nI sit foredrag efterfølgende gav Hans Wendelboe endnu mere kød til historien, da han kædede de to emigranter Dixen og Pedersen sammen med sin fortælling om Uhrenholt, der ligesom de to velgører, emigrerede til USA i begyndelsen af 1900-tallet.\nDen hårde kerne fulgte med\nDet var et opslugt publikum, der fulgte med, som – ud over Pedersenerne fra USA – bestod af en flok gamle kendinge i Mission Afrika: den hårde kerne af de historieinteresserede tidligere Nigeria-missionærer. Nogle af dem havde mødt flokken fra North Dakota før, og der blev også tid til gensyns-snak.\nMark og Susan Pedersen fra North Dakota opsummerede efter foredraget deres tanker om turen:\n”Min mor var meget interesseret i slægtsforskning, og vi har brugt en del tid på at samle information om, hvor vores familie kom fra, og hvor de slog sig ned,” sagde Mark Pedersen, som trods stavemåden ikke var klar over, hvordan det bløde ’d’ i efternavnet egentlig skulle udtales på dansk.\nTuren havde også givet ham og Susan Pedersen et nyt perspektiv på, hvordan historien hænger sammen.\n”For mig viser alt det her, hvordan vi alle er forbundet med hinanden som Guds børn. Vi er brødre og søstre i Danmark, i USA og i Nigeria, og vi har så meget, vi kan lære fra hinanden,” sagde Mark Pedersen.


Nogle kræftpatienter får den besked, at sygdommen er uhelbredelig, allerede når de første gang får at vide, at de har kræft. Det kan skyldes, at kræften opdages sent, eller at den er meget aggressiv.\nAndre kræftpatienter oplever tilbagefald, spredning og lange behandlingsforløb, der desværre ikke fjerner kræften.\nSymptomlindrende (palliativ) behandling eller behandling, der bremser sygdommen\nHvis det ikke er muligt at få behandling af selve kræften, kan man få behandling, der kontrollerer og letter symptomerne, f.eks. smertestillende medicin. Det kaldes også lindrende eller palliativ behandling.\nMange mennesker med kræft og deres pårørende oplever sådanne følelsesmæssige rutsjeture.\nAt man ind imellem er modløs og trist til mode, er ikke det samme som at have mistet håbet om, at man stadig har god tid tilbage at leve i.\nDet er heller ikke det samme som, at man har mistet håbet om, at der stadig er meget, man kan nå at udrette eller opleve med sine nærmeste.\nDet kan være alt fra at få orden på familiens økonomiske situation, eventuelt skrive breve til ens efterlevende og til hverdagens glæder, som f.eks. at se solen stå op, få besøg af gode venner eller komme ud i naturen.\nAt holde fast i at leve så normalt som muligt, kan hjælpe dig til at holde fast i hverdagen og livet uden at have konstante tanker om sygdom.\nFor andre er det ikke muligt at få behandling af kræften, men man kan få behandling, der kontrollerer og letter symptomerne (kaldes palliativ behandling).\nNogle gange er patienten og de pårørende ikke enige om, hvor længe den livsforlængende behandling skal fortsætte.\nSelvom man har et ønske om, at ens kære holder sig i live længst muligt eller gerne vil spare dem for unødig lidelse, er det vigtigt at acceptere de valg, den syge træffer. Det er kun er ham/hende, som ved, hvordan det føles at have kræft og få behandling.\nFå hjælp til de svære samtaler og behandlingsvalg\nLivstruende sygdom fører en masse tanker og spørgsmål med sig, men samtidig kan det være svært at tage hul på og få talt om med sine nærmeste. Derfor har Onkologisk Klinik på Rigshospitalet lavet en podcast, som skal hjælpe patienter og pårørende med at tale om de svære, men vigtige ting sammen.\nPodcasten kan hjælpe jer med at finde ud af, hvad der er vigtigst for jer, og kan på den måde hjælpe med at tage de rette valg i forbindelse med sygdommen.\nHør podcasten 'Patientfortællinger'\nMåske føler du dig godt trænet i at gå til lægesamtale, fordi du har prøvet det flere gange tidligere.\nAlligevel kan der være nogle nye spørgsmål, der er dukket op, f.eks.:\nSelvom du ved, hvordan lægesamtaler foregår, er der mange, som stadig har god gavn af at have en pårørende med til samtalerne. Når man er flere om at høre, forstå og huske, hvad lægen siger, kan man sammen drøfte det efter samtalen.\nMåske har man også været pårørende til en, som har gennemgået et krævende behandlingsforløb og kan frygte, at man selv vil opleve det samme.\nMan kan f.eks. tale med en læge, hvis man er bekymret for smerter. Eller man kan, eventuelt sammen med sine nærmeste, afklare økonomi, hvis man især er bekymret for, om familien kan blive boende i huset eller lign.\nNår man lever med en uhelbredelig sygdom, bliver de fleste bekymrede for deres nærmeste. Skal man oprette et testamente? Er økonomien til at overskue? Har ægtefællen adgang til kontoen, og kan han eller hun blive i huset? Er børnene rigtigt i vej? Skal der oprettes børnetestamente?\nFor at få hjælp til at overskue det hele, kan det være nødvendigt at involvere socialrådgiver, bank og advokat. Læs mere om arv og testamente:\nDet kan være en hjælp for nogle at skrive et brev til sine børn. Hvis du skriver et brev til hvert af dine børn eller andre pårørende, vil de have et personligt minde om dig.\nDu kan f.eks. skrive minder, I har sammen, og du kan fortælle om de gode egenskaber, du ser hos barnet. Ofte vil barnet også have glæde af at høre noget mere om dig, hvilke værdier, mål og håb du har haft for livet. Du kan arrangere, at barnet får brevet lige efter din død, til dets fødselsdag eller en anden mærkedag.


Christoffer Boe laver nyt krimidrama til TV 2: Om TV 2\nChristoffer Boe laver nyt actiondrama til TV 2\n'Kriger' er et actiondrama om fællesskaber, loyalitet og forræderi blandt krigsveteraner, rockere og politifolk og en kærlighedshistorie mellem veteranen CC (Dar Salim) og politikvinden Louise (Danica Curcic). (Foto: Karoline Tiara Lieberkind / TV 2)\nOptagelserne er netop gået i gang til 'Kriger' med bl.a. Dar Salim og Danica Curcic på rollelisten – serien får premiere på TV 2 i efteråret 2018.\nDen prisbelønnede forfatter og instruktør Christoffer Boe står bag den nye dramaserie 'Kriger' til TV 2, som får premiere i efteråret 2018.\n'Kriger' er et actiondrama om fællesskaber, loyalitet og forræderi blandt krigsveteraner, rockere og politifolk og en kærlighedshistorie mellem veteranen CC og politikvinden Louise.\n- Tv er nutidens legale narko, men når det er bedst, er der ikke kun tale om en tom rus og en lang kamp mod abstinenserne indtil næste afsnit. Det er også med tv, at fiktionskaraktererne kan få lov til at udfolde sig i fuld bredde, samfundstemaer undersøges, og livet dramatiseres i alle dets mange nuancer af grå. Det er narko med indhold! Ambitionen med 'Kriger' er klart at give tv en skarp, moderne og potent miniserie, som ikke ser sig tilbage - mens den bevæger sig væk fra samtalekøkkenerne og den daglige weltschmerz og ud i samfundets periferi, hvor mænd og kvinder lever og dør for at forsvare deres idealer, siger Christoffer Boe, der har skrevet manuskriptet i samarbejde med Simon Pasternak.\nLæs også de seneste nyheder fra TV 2 Fiktion:\nFællesskaber, loyalitet og forræderi\nCastet er et stærkt line-up med navne som Dar Salim (CC), Danica Curcic (Louise) og Lars Ranthe (Tom). Desuden medvirker Nicolas Bro, Søren Malling, Natalie Madueño, Jacob Oftebro, Andrea Vagn Jensen m.fl.\nFiktionschef: ”En instruktør i særklasse”\n- Det er helt fantastisk, at Christoffer Boe, som er en instruktør i særklasse, har haft mod og lyst til at kaste sig over tv-serie-formatet. Det er en ære, at han vil være med til at løfte TV 2s fiktion, som vi har store planer med. Jeg er helt sikker på, at hans visuelle kunnen og kunstneriske vision vil løfte dansk tv-drama til et nyt niveau med 'Kriger', siger Katrine Vogelsang, TV 2s fiktionschef.\nProducer: ”Et intensivt tv-værk”\n- Med 'Kriger' ønsker vi at kombinere vores tv-serie erfaring med Boes markante kreative tilgang og visionære kræfter og skabe en vidtrækkende, intensiv serie om fællesskab, loyalitet og kærlighed, siger producer Jonas Allen.\nProducerteamet Jonas Allen og Peter Bose fra Miso Film står bag bl.a. TV 2-serierne 'Den som dræber' og 'Dicte' og de norske tv-krimiserier 'Varg Veum' og 'Frikjent'.\nDen prisbelønnede forfatter og instruktør Christoffer Boe står bag den nye dramaserie 'Kriger' til TV 2, som får premiere i efteråret 2018. (Foto: My Thordal / TV 2)\nChristoffer Boe er uddannet filminstruktør fra Den Danske Filmskole i 2001. Han vandt Camera d'Or-prisen ved Cannes Film Festival for sin første spillefilm 'Reconstruction' (2003). Han har desuden lavet filmene 'Allegro (2005), 'Offscreen' (2006), 'Alting bliver godt igen' (2010), og senest spillefilmen 'Spies og Glistrup', der var en af de bedst sælgende film i 2013.\nLige nu er han aktuel med den filmiske særudstilling 'Rejsen' på Moesgaard Museum, der er en filmudstilling om menneskelige grundvilkår. Udstillingen kan ses frem til 26. november 2017.\nEfter 'Kriger' skal Christoffer Boe instruere thrilleren 'Journal 64' med Nikolaj Lie Kaas og Fares Fares. Det er den fjerde TV 2-støttede film baseret på Jussi Adler-Olsens bestsellere om Afdeling Q.\nOptagelserne til 'Kriger' er netop gået i gang, og serien, der bliver på seks afsnit, får premiere på TV 2 i efteråret 2018. Serien produceres af Miso Film for TV 2 i samarbejde med DFI/Public Service Puljen, Media, Nordisk Film- og TV Fond og Fremantle International Sales.


De arrangerer ulovligt gaderæs stort set hver weekend - spændingen gør det det hele værd | TV 2 Lorry\nUlovligt gaderæs finder sted flere steder i Danmark. Sjælland er ingen undtagelse, og her har TV 2 ECHO fået adgang til et.\n24. aug 2020, kl. 10:47\nVictor Ernst, Mathias Nesgaard Jensen & Tina Camilla Moesgaard\nManden med øresneglen i det højre øre står bag de to sorte Mercedes, der holder klar til at køre ræs. Alle venter på hans besked.\nDa manden optræder anonymt, har vi valgt at kalde ham Formanden. For det er sådan, han selv præsenterer sig, da vi møder ham.\nHan har givet TV 2 ECHO adgang til sin ulovlige verden, hvor han sammen med dem, som politikerne kalder ”vanvidsbilister”, arrangerer ulovlige gaderæs med politiet i bakspejlet.\nKom med helt tæt på Striben Roskildes lyssky gaderæs i TV 2 ECHO's serie 'Tæt på' her.\nSammen med gruppen, der kalder sig Striben Roskilde, arrangerer Formanden aftenens ræs. Nogle gange er de 11 medlemmer, andre gange færre eller flere. For gruppen splitter op konstant. Men de er med for det samme.\nNemlig at arrangere gaderæs ulovligt.\nStriben sender beskeder ud på det sociale medie Snapchat om, hvor deres næste ulovlige gaderæs finder sted.\nBeskederne forsvinder, når de er læst, og på den måde sletter arrangørerne deres spor.\nDe røde lys fra baglygterne på de fremmødte biler slukker en for en, da de parkerer i det afsidesliggende industrikvarter på Stamholmen i Hvidovre.\nMen brølende biler og hundredevis af mennesker vækker opsigt, så politiet dukker altid op. Når det sker, spreder bagmænd og tilskuere sig til alle sider, inden de drøner videre mod det næste ræs.\nStriben Roskilde har konstant politiet i bakspejlet. Så de har fordelt rollerne imellem sig for at sikre, at de alligevel kan afholde de ulovlige gaderæs.\nStår et stykke væk fra ræset og holder udkig. Hans opgave er at advare de andre, når politiet kommer.\nStår 200 meter bag målstregen for enden af den 250 meter lange bane. Han dirigerer bilerne sikkert tilbage ad den samme vej, som de har kørt om kap på.\nI samme ende står lygtemanden, som lægger lygter ud som markering for målstregen. Hvis der er sideveje, holder han også øje med dem for at undgå uheld.\nI den modsatte retning står starteren. Hans eneste opgave er at sige ”GO!”.\nKontormus og bandemedlemmer\nUd af en af de parkerede biler træder Emil Hammerstrøm. Han kører ikke selv ulovligt gaderæs, men han elsker biler. Derfor tager han til de ulovlige bilræs – også dette her. Det er han ikke den eneste, der gør.\n- Det er kontormusene, det er folk fra bandemiljøjet, det er unge mennesker, som bare lige er kommet ud af folkeskolen for den sags skyld. Og som har taget toget herhen for at kigge på biler, fortæller Emil Hammerstrøm:\n- Ulovligt gaderæs er baseret på unge mennesker, der skal ud og få noget adrenalin i blodet, se hurtige biler og vise deres biler frem.\nFra nul til 150 kilometer i timen\nNogle af blikkene i de fremmødte menneskers øjne er fæstnet til bilernes fælge. Andre på de blanke lakeringer. Fælles for dem er, at de er kommet for at se på biler. De hurtige af slagsen.\nBilerne, der kører om kap i aften, er alt fra en gul Ford Mustang til en mørkegrå Suzuki Swift med sænket understel og højlydt udstødning. Og når de først får motoren til at brøle, rammer nålen på speedometeret mellem 120 og 180 kilometer i timen.\nEn ny besked popper op på Snapchat. ”Politi afvent”, står der.\nRæset rykker videre, for nu kommer de.\nMed politiet i bakspejlet\nSirenen og rotorblinket bader industrikvarteret i et blinkende blåt lys. Festen er slut.\nBilerne presser gaspedalerne i bund og forsvinder lige forbi politibilen og ud i natten. Folkemængden begynder at bryde op. Nogle lunter, mens andre bevæger sig med hastige skridt hen til deres biler, som var de en stor stime af fisk, der nervøst fornemmer, at hajen nærmer sig.\nMen for nogle af de fremmødte er politiet en helt central del af de ulovlige gaderæs.\nAldrig blevet taget\n- Det er spændende, fordi det er ulovligt, siger Formanden.\n- Og det, vi laver, er hamrende ulovligt.\nHan har været med til mange ulovlige gaderæs gennem årene og har arrangeret en stor del af dem selv. Men han er aldrig blevet taget for det, siger han. Selvom det har været tæt på flere gange. Og selvom det også er gået rigtigt galt.\nBliver han eller nogen af de andre anholdt af politiet, kan han, som loven er i dag, få frataget kørekortet, hvis der er tale om såkaldt vanvidskørsel.\nDet sker, hvis bilens fart overstiger hastighedsgrænsen med over 100 procent. Eller hvis føreren af bilen med vilje har påført skade på personer eller ting. Det samme gælder, hvis føreren af bilen med vilje har kørt hensynsløst.\n”Vi ser ganske alvorligt på det her”\nFor når politiet kommer ud til et ulovligt gaderæs, uddeler de tit fartbøder – og i de mere ekstreme tilfælde kan de vælge at konfiskere bilen, forklarer politiassistent hos Rigspolitiets Nationale Færdselscenter Christian Berthelsen.\n- Vi ser ganske alvorligt på det her. Det er ekstremt farligt – både for dem der kigger på, men så sandelig også for dem, der kører, siger Christian Berthelsen.\nDer findes ikke nogen samlede opgørelser over ulovlige gaderæs i Danmark. Men over sommeren har politiet haft et særligt fokus på vanvidsbilisme, som de ulovlige gaderæs er en del af.\nFrygten for at miste kørekortet\nAt politiet er ekstra opmærksomme på de ulovlige gaderæs rundt om i landet, skræmmer ikke Formanden eller Striben Roskilde. Det skræmmer dem heller ikke, at de kan miste kørekortet – eller i værste fald miste livet under et ulovligt gaderæs.\n- En lille del af mig siger, at det ikke er det værd. Men en rigtig stor del af mig siger, at det her - det er pissefedt, siger Formanden.\nDet gjorde det en nat i maj i 2018.\nBilen gennem butiksfacaden\nStarteren signalerede, og de to biler, der skulle køre gaderæs, fræsede ned ad Sandvadsvej i Køge. Men i stedet for at bremse ned ved målstregen i det øde industrikvarter, fortsatte den ene bil - en BMW M5 - med at holde trykket på speederen.\nFor enden af vejen lå et skarpt sving, som føreren af den sorte BMW ikke så. Han fortsatte ligeud og bragede lige ind i en gasforretnings butiksfacade, husker Formanden.\n- Det gav et brag af en anden verden, da han kørte igennem glasfacaden.\nFormanden var lygtemand den aften. Hans første tanke var, at føreren var død. Men da han nåede hen til bilen, var føreren og den anden passager tilsyneladende uskadte. De var selv kommet ud af den gennembankede BMW og ville bare væk, før politiet kom, husker han, at de sagde.\nDe to mænd blev hentet af en anden bil og forsvandt fra stedet. Det samme gjorde de andre fra gaderæset, som forinden havde tilkaldt en ambulance. Og så kom politiet. De kunne konstatere, at der ingen tilskadekomne var og afmeldte derfor ambulancen, der allerede var på vej.\nFøreren af BMW’en endte dog alligevel i en ambulance den aften, fortæller Formanden. For da adrenalinen havde lagt sig, viste det sig, at føreren af bilen havde indre blødninger.\n- Selvfølgelig sidder det stadig i kroppen, siger Formanden.\nMen føreren har selv et ansvar, hvis han kører galt, synes han. For de har selv sagt ja til at køre ræs.\nEn lovlig bane?\nFlere kommuner er begyndt at afsætte lukkede veje af til lovlige gaderæs. Men fik Formanden mulighed for at arrangere gaderæs lovligt, ville han ikke gøre det.\n- Der er rigtig mange, der bliver væk fra det lovlige, fordi det ikke er så lige så spændende, siger Formanden.\nHan mener ikke, at der findes en stor nok straf til at afholde folk fra at køre gaderæs – også selvom regeringen har fremsat et lovforslag mod vanvidsbilisme.\nForslaget skal behandles til efteråret, og deri foreslår de tyve dages ubetinget fængsel for ulovlig kapkørsel.\nMen synes du, at de ulovlige gaderæs er så fede, at det er det værd at sætte folks liv på spil?\n- Det er selvfølgelig ikke det værd, hvis folk skal dø, for at de kan have det fedt. Men vi fortsætter med at arrangere dem, fordi vi stadig har den passion, som vi har, svarer Formanden.\nMed de ord sætter han sig ind i sin hvide Ford og fræser videre. For han er slet ikke færdig med at køre gaderæs ulovligt.\nFlere af de medvirkende har valgt at være anonyme, fordi de frygter at blive genkendt af politiet.\nTV 2 ECHO er bekendt med deres fulde identitet.


3. maj 2019 Bestyrelsens dag\nTorsdag den 28. marts 2019, kl. 9-12\nTorsdag den 28. marts 2019, kl. 9-12, vil Alexandra Krautwald, Managing Director hos Composing og forretningsblogger hos Dagbladet Børsen, og Jan Stentoft, professor, Department of Entrepreneurship and Relationship Management at University of Southern Denmark, give dig et indblik i disruption og mennesket.\nJan Stentoft vil under overskriften "Disruption: Trusler eller muligheder - Er det et både/og eller enten/eller?" bl.a. komme ind på:\nBegreber og nye teknologier (Industri 4.0 teknologier)\nKonkurrencekraft i en globaliseret økonomi\nNye empiriske data fra dansk erhvervsliv, der peger på 1) mangel på forståelse af teknologierne,\n2) manglende strategisk orientering og 3) for meget fokus på drift i stedet for udvikling\nFremgangsmåder til afdækning af Industri 4.0 parathed (forretningsmodel, forretningsprocesser og de enkelte Industri 4.0 teknologier)\nAlexandra vil under overskriften "Forstå mennesket - Et nødvendigt forretningsanliggende" bl.a. komme ind på:\nMenneskets biologiske og naturlige sammensætning\nMenneskets kapacitet og ydeevne\nDe implicitte krav i Jans oplæg holdt op imod de udførende mennesker, hvor individet har en række begrænsninger, der ofte overses i dag\nHerefter vil Alexandra og Jan på baggrund af de to indlæg udfordre hinandens synspunkter i en debat. Debatten vil blive gennemført under inddragelse af deltagerne og med rig mulighed for at stille spørgsmål.\nDu kan tilmelde dig arrangementet, der afholdes sammen med foreningen Bestyrelseskvinder, her.\nKurset afholdes i Valencia, Danske Advokater, Vesterbrogade 32, 1620 København V.\nForeningen vurderer, at arrangementet vil kunne godskrives med 3 kursuslektioner i henhold til reglerne om efteruddannelse for advokater og advokatfuldmægtige. Foreningen vil sørge for udstedelse af kursusbeviser efter arrangementet.\nArrangementet vil blive fulgt op bl.a. med en workshop på Bestyrelsens Dag 2019. Deltagelse i arrangementet forudsætter ikke og er ikke en forudsætning for deltagelse i workshoppen på Bestyrelsens Dag.\n11. marts 2019 kl. 18.00 – 20.30\nIngvardsen ll Partners inviterer hermed Bestyrelseskvinder Øst og\nDanske Bestyrelsesadvokater til fælles netværksmøde.\nLæs mere her og tilmeld dig direkte til pia@ingvardsen.com senest onsdag den 6. marts kl. 16.00.\nDe unge generationer på arbejdsmarkedet – et absolut bestyrelsesanliggende\nOnsdag den 7. november 2018, kl. 8.30-10.30 vil Alexandra Krautwald, Managing Director hos Composing og forretningsblogger hos Dagbladet Børsen give dig indblik i fremtidens arbejdsstyrke, hvor hun bl.a vil komme ind på:\nDet arbejdsmarked de unge skal ind på - hvordan udspiller det sig i disse år?\nBeskrivelse af generationerne fra babyboomerne og frem til nutidens millenniums\nForskellene på grupperne af unge (Y og Z) i den samlede gruppe af den unge generation\nHvorfor samtidens unge anderledes end unge fra tidligere generationer?\nKløften og udfordringerne mellem nutidens unge og generation X ledere\nGenerations X´s påvirkning på det moderne arbejdsliv - og konsekvenserne heraf for de unge\nArbejdslivets udvikling de sidste ca. 70 år\nHvorfor det bliver svært at integrere de unge på arbejdspladserne\nHvad fremtiden vil bringe til arbejdslivet set med fremtidsforsker øjne\nRåd til ledere om at lede de unge generationer og til bestyrelsesmedlemmer om at hjælpe topledere med at drive forretning med de unge ombord.\nI forbindelse med arrangementet vil deltagerne modtage Alexandras nye bog: "Unge generationer på arbejde - vejen til et anderledes rigt liv".\nKurset afholdes på Radisson Royal Copenhagen, Hammerichsgade 1, 1611 København V.\nBestyrelsens Dag 2018\nBestyrelsens Dag 2018 blev afholdt den 26. oktober 2018. Bestyrelsen takker alle, som deltog i dagens spændende faglige program, den ekstraordinære generalforsamling og aftenens vinsmagning og middag.\nDu kan se præsentationen fra Ole Andersen her\nBestyrelsens Dag 2019 afholdes fredag den 3. maj 2018 på Hesselet i Nyborg. Så sæt allerede nu X i kalenderen.\nDer blev i forbindelse med Bestyrelsens Dag 2018 afholdt ekstraordinær generalforsamling. Her blev Stine Bernt Stryhn og Finn Dyhre Hansen valgt til bestyrelsen, mens Niels Bang blev valgt som suppleant.\nDu kan læse referatet fra den ekstraordinære generalforsamling her.\nBestyrelsens Dag 2017\nBestyrelsens Dag blev afholdt den 5. maj 2017.\nIndlægsholdernes præsentationer kan du se nedenfor:\nDu kan læse referatet for generalforsamlingen her.\nGå-hjem-møde 6. februar 2017 i København\nDanske Bestyrelsesadvokater afholder mandag den 6. februar kl. 15 et spændende gå-hjem-møde i fællesskab med Bestyrelsesforeningen. Der er to indlæg. Det første indlæg er ved professorerne Michael S. Dahl og Lars Frederiksen, der vil komme med deres bud på, hvordan nye virksomheder får succes? De er begge tilknyttet Danish Center for Entrepreneurship Research på Aarhus Universitet. Du kan læse rapporten "Ledelseskompetencer for vækst: bestyrelseskompetencer i nye virksomheder" her, ligesom du kan få en visuel forsmag på, hvad indlægget kommer til at omhandle her. Efterfølgende vil der være en paneldebat, hvor bestyrelsesformand Jørgen Bardenfleth, bl.a. Symbion og Accelerace Management, og direktør Tom Jacobsgaard, Bestyrelsesforeningen, deltager sammen med Michael og Lars. Det andet indlæg er ved professor Jan Damsgaard, CBS. Jan vil komme med et bud på, hvad disruption betyder for bestyrelsesarbejdet. Også dette indlæg efterfølges af en paneldebat. I denne debat deltager Jan sammen med bestyrelsesformand Lars Monrad Gylling, bl.a. Schultz og Proløn, bestyrelsesformand Jørgen Bardenfleth, bl.a. Symbion og Accelerace Management, og direktør Tom Jacobsgaard, Bestyrelsesforeningen.\nArrangementet holdes hos CBS, Porcelænshaven 22, 2000 Frederiksberg.\nEfter de faglige indslag vil der blive budt på et glas vin og et lettere traktement med mulighed for networking. Gå-hjem-mødet godskrives med 3 kursuslektioner. Danske Bestyrelsesadvokater vil, når dagen er slut, sørge for udlevering af kursusbeviser til de deltagere, der har deltaget i gå-hjem-mødet.\nVi ser frem til at se jer alle til dette aktuelle emne.\nArrangement med Bestyrelsesforeningen 6. februar 2017\nHvordan får nye virksomheder succes\nDisruption - hvad betyder det for bestyrelsesarbejdet\nBestyrelsens Dag 2016\nBestyrelsens Dag blev afholdt den 20. maj 2016.\nEn opsang til erhvervslivet\nBestyrelsens Dag 2015\nBestyrelsens Dag blev afholdt den 8. maj 2015.\nChristian Kjølbye - skema\nWaldemar Schmidt - brev\nBestyrelsens Dag 2014 med generalforsamling\nBestyrelsens Dag og generalforsamling i Danske Bestyrelsesadvokater afholdes i år den 2. maj\npå Hotel Hesselet i Nyborg.\nIndkaldelse til generalforsamling, budget for 2014 og regnskab for 2013 vedlægges.\nLæs referat af Bestyrelsens Dag her\nSe præsentationerne fra dagen her:\nBestyrelsens Dag 2013 med generalforsamling\nBestyrelsens Dag den 3. - 4. maj 2013\nBestyrelsens Dag med generalforsamling holdes som altid på Hesselet med overnatning fra fredag til lørdag.\nÅrets emner er\nAlternativ finansiering og kapitalfremskaffelse, om f.eks. vækstlån og erhvervsobligationer\nKompetenceefterslæb i pensionskassebestyrelser\nEjerskifte i den ejerledede virksomhed\nSociale medier - hvad skal vi med dem?\nLæs Invitationen med indkaldelse til foreningens generalforsamling her.\nArrangementet vurderes at berettige til 7 kursuslektioner.\nIndlæg fra Jan K. Villadsen, Nykredit\nNiel Bo Andersen\nGå-hjem-møde med Dansk Forening for Selskabsret\nom Erhvervsdrivende fonde\ntirsdag den 16. april kl. 15.30\nArrangementet holdes hos Gorrissen Federspiel, H. C. Andersens Boulevard 12, 1553 København V.\nArrangementet vurderes at berettige advokater til 3 kursuslektioner.\nGeneralforsamling og Bestyrelsens Dag 2012\nDer indkaldes til generalforsamling i Danske Bestyrelsesadvokater:\npå Hotel Hesselet, Christianslundsvej 119, 5800 Nyborg. Se mere om generalforsamlingen på næste side.\nBestyrelsen har fornøjelsen af samtidigt at invitere til:\n"Bestyrelsens Dag 2012"\nInvitation til gå-hjem-møde og ekstraordinær generalforsamling\nDer indkaldes til ekstraordinær generalforsamling i Danske Bestyrelsesadvokater:\nhos Advokatfirmaet Philip, Vognmagergade 7, 1120 København K\nVed samme lejlighed vil advokat Boris Frederiksen fortælle om en kurators vurdering af:"Kurators vurdering af ledelsens ansvar i forbindelse med selskabers sammenbrud"\nGå-hjem-mødet starter kl. 16.00 og den ekstraordinære generalforsamling med forslag om en vedtægtsændring starter kl. 17.40.\nSe forslag til vedtægtsændringer her.\nBestyrelsens Dag 2011\nDanske Bestyrelsesadvokater inviterer til Bestyrelsens Dag 2011 med indlæg af bl.a.\nNE Nielsen, Jan Schans Christensen og Jesper Lau Hansen. Derudover skal der drøftes gennemslagskraft og kommunikationen i bestyrelseslokalet.\nHer finder du program og tilmeldingsblanket\nVed samme lejlighed indkaldes til foreningens generalforsamling, som holdes samme dag og sted.\nBestyrelsens Dag 2010\nBestyrelsens Dag 2010 med fokus på ledelse i bestyrelseslokalet\nAfholdes i år på Hotel Hesselet i Nyborg.\nBestyrelsesarbejde i ejerledede virksomheder\nmed særlig fokus på forskelle fra andre poster\nIndlæg ved Carsten Fode, ca 45 min + 5 min spørgsmål (advokatvinkel)\nIndlæg ved Jesper Lund, ca 45 min + 5 min spørgsmål (revisor-/rådgivningsvinkel)\nGenerel drøftelse og spørge-/svarseance\nBestyrelsens Dag 2009\nBestyrelsens Dag blev afholdt den 17. april 2009 på Hesselet.\nEmnerne var rekruttering af bestyrelsesmedlemmer, bestyrelsesansvar og den nye selskabslov.\nProfessor dr.jur. Jan Schans Christiansen\nProfessor Morten Samuelsson\nTobias Petri, Heidrick and Struggles


Det nye Experimentarium genåbner med verdens første bevægelsesbiograf - politiken.dk\nDet nye Experimentarium genåbner med verdens første bevægelsesbiograf\nIngen slik, sodavand og bløde biografsæder. I den interaktive biograf skal pulsen op.\nFoto: David Trood, Experimentarium\nHåndværkere afprøver biografens bevægelsessensorer, så alt er klar til åbningen 26. januar.\nHåndværkere afprøver biografens bevægelsessensorer, så alt er klar til åbningen 26. januar. Foto: David Trood, Experimentarium\nByliv 21. dec. 2016 kl. 10.19\nDet nye Experimentarium åbner 26. januar 2017 på Tuborg Havnevej 7, 2900 Hellerup.\nScience-centret lukkede midlertidigt i Hellerup i 2014, fordi stedet skulle ombygges. Dele af aktiviteterne blev i stedet flyttet til Papirøen under navnet Experimentarium City, som lukkede igen i forsommeren 2016.\nEn voldsom brand hærgede den gamle bygning i Hellerup i april 2015. Det betød, at byggeriet blev en smule forsinket. Ifølge den oprindelige tidsplan skulle centret være åbnet i september 2016.\nI Det nye Experimentarium er udstillingsarealet fordoblet til 11.500 kvadratmeter fordelt på fire etager.\nDen interaktive biograf er en af i alt 16 nye, interaktive udstillinger, som kan opleves på det nye Experimentarium.\nBiografen er udviklet af Experimentarium i samarbejde med det canadiske science-center Science North. Den danske udgave af Den interaktive biograf er støttet af TrygFonden.\nDen interaktive biograf har ingen stole og interaktiviteten er baseret på bevægelsessensorer, som er installeret i biografens loft. Der er plads til 20 personer per forestilling.\nBiografen har premiere med animationsfilmen 'Pigen, der ikke ville sidde stille'. Filmen varer 13 minutter. Den er produceret i samarbejde med danske Ghost VFX, der har lavet effekter til den bl.a. 'Jurassic World'.\nTag løbetøjet på, for nu skal du i biografen.\nNår det nye Experimentarium (gen)åbner i Hellerup i starten af det nye år, sker det bl.a. med Den interaktive biograf - verdens første biograf baseret på bevægelsessensorer.