TAMS LD-G-3/LD-W-3 - Sporskiftet\nSkrevet af martindahl Tirsdag d. 8/1/2008 - 20:59 Vist 756 gange\nJa så må jeg også lige høre for det der med at få de rette ledninger tilsluttet er åbenbart ikke for den hvide mand her i huset.\nJeg arbejder ud fra principperne omkring NEM652. Da det er en 3029'er jeg ombygger kan vi glemme lyset.\n1. Orange motortilslutning => skal vel på den ene side af feltspolen??\n4. Sort ventre strømoptag => skal vel være stel og derfor monteres nederst i venstre side af motorskjoldet??\n5. Grå motortilslutning => skal vel på den anden side af feltspolen??\n7. Blå fælles stel => skal vel også monteres nederst i venstre side af motorskjoldet??\n8. Rød højre strømoptag eller slæbesko => det kan vel kun være slæbeskoen?\nJeg er ikke interesseret i at høre om at TAMS er noget værre lort og at motoren da skulle bygges om til 5-polet Hamo m.v. Det ved jeg godt og det sker nok også en dag, men hvis jeg skal ødelægge en dekoder bliver det en TAMS der er billig!!\n« Central staion Isolering af C skinner »\nSkrevet af ts_dk Tirsdag d. 8/1/2008 - 21:15\nHej med JerJa så må jeg også lige høre for det der med at få de rette ledninger tilsluttet er åbenbart ikke for den hvide mand her i huset.Jeg arbejder ud fra principperne omkring NEM652. Da det er en 3029'er jeg ombygger kan vi glemme lyset. 1. Orange motortilslutning => skal vel på den ene side af feltspolen??4. Sort ventre strømoptag => skal vel være stel og derfor monteres nederst i venstre side af motorskjoldet??5. Grå motortilslutning => skal vel på den anden side af feltspolen??7. Blå fælles stel => skal vel også monteres nederst i venstre side af motorskjoldet??8. Rød højre strømoptag eller slæbesko => det kan vel kun være slæbeskoen?Jeg er ikke interesseret i at høre om at TAMS er noget værre lort og at motoren da skulle bygges om til 5-polet Hamo m.v. Det ved jeg godt og det sker nok også en dag, men hvis jeg skal ødelægge en dekoder bliver det en TAMS der er billig!!Martin\nKender ikke dekoderen, men faldt følgende:\n"Montering af lokomotivdekoderen"\nÅben lokomotivet og find stedet, hvor dekoderen skal monteres. Afbryd forbindelserne fra motoren til strømoptag fra hjul og slæbesko. Afmonter ligeledes retningsskifteren, hvis lokomotivet er monteret med en retningsskifter. Der er ikke længere brug for den.\n"Vær opmærksom på"\nRadiostøj modstande, som er monteret på motoren eller tilsluttede ledninger må ikke\nafmonteres. Motoren og radiostøj modstande er et samlet hele. Afmonteres radiostøj\nmodstandene risikeres kraftig radiostøj.\n"Tilslutning af LD-G-3"\nFølg montagediagrammet (fig. 1). Lod forbindelsen til slæbeskoen til loddepunkt X2 og\nforbindelsen til stel til X3. Disse to forbindelser kan ombyttes uden betydning for\nfunktionaliteten. Lod forbindelserne til motoren til loddepunkterne X10 og X11.\n"Tilslutning af LD-W-3"\nFølg montagediagrammet (fig. 2). Lod forbindelsen til slæbeskoen til loddepunkt X2 og\nfunktionaliteten. Lod forbindelserne til motoren til loddepunkterne X6, X10 og X11.\nSe tegninger i pdf linket.\nSkrevet af martindahl Tirsdag d. 8/1/2008 - 21:30\nTak så langt. Det var da en god hjælp på vejen.\nNår vi snakker om motoren så formoder jeg at x10 og x11 er de to forbindelser til feltspolen, men hvor skal x6 sidde på motorskjoldet?\nSkrevet af ts_dk Tirsdag d. 8/1/2008 - 21:46\nHej ThomasTak så langt. Det var da en god hjælp på vejen.Når vi snakker om motoren så formoder jeg at x10 og x11 er de to forbindelser til feltspolen, men hvor skal x6 sidde på motorskjoldet?Martin\nPrøv at checke dette link:\nSkrevet af martindahl Tirsdag d. 8/1/2008 - 23:28\nDet var jo lige det jeg havde behov for. Tak.\nAt jeg så ikke fik det til at virke er jo en helt anden sag. Jeg prøvede med to forskellige TAMS'er. Analogt virker maskinen fint, så jeg har lige en udfordring med at finde ud af hvad der er galt.\nSkrevet af ka-modeltog.dk Onsdag d. 9/1/2008 - 0:26\nHej ThomasDet var jo lige det jeg havde behov for. Tak.At jeg så ikke fik det til at virke er jo en helt anden sag. Jeg prøvede med to forskellige TAMS'er. Analogt virker maskinen fint, så jeg har lige en udfordring med at finde ud af hvad der er galt.Tak for hjælpenMartin\nhej martin, har du købt den hos nettog.dk dekoderen, for han plejer at sende brugsanvisning med.\ndu skal have sat dekoderen til rigtige addr. og de andre ting den kan skal du os sætte op. jeg har en brugsanvisning, og skal lige finde det, du skal bruge og så kan jeg scanne den, og ligge den på min hjemmeside, jeg har 4 tog med de dekoderer i. og 3 polet motor og det kører, men selvfølgelig ikke som mfx osv. men ok.\njeg får scannet den brugsanvisning i morgen, og skriver det her inde, når det ligger på min side.\nps på min film side kan du se bla. grafititoget og my1101 køre og de er med tam dekoder.\nSkrevet af ka-modeltog.dk Onsdag d. 9/1/2008 - 0:42\nhej igen i stedet for at scanne så har digitaltog.dk en meget fin brugsanvisning på dansk pdf. men kik lige på teksten inden du kikker på pdf filen. http://www.digitaltog.dk/lokomotiv_dekoder_Tams.htm\nSkrevet af martindahl Onsdag d. 9/1/2008 - 5:58\nTak. Så skaljeg da bare i gang med at aktivere dekoderen. Der er godt nok nogle ting jeg bliver mere og mere klog på.\nGlæder mig til at få 3029'eren ud at køre med ny top (F654 fra Tikøb) på min digitale testbane.\nBy the way - flot hjemmeside ...\nSkrevet af martindahl Onsdag d. 9/1/2008 - 10:53\nJihaa, så kører den lille 3029 digitalt.\nDen fik da lige en lampe så jeg kunne programmere den.\nSkrevet af ka-modeltog.dk Onsdag d. 9/1/2008 - 11:59\nHej KimTak. Så skaljeg da bare i gang med at aktivere dekoderen. Der er godt nok nogle ting jeg bliver mere og mere klog på.Glæder mig til at få 3029'eren ud at køre med ny top (F654 fra Tikøb) på min digitale testbane.By the way - flot hjemmeside ...Martin\ndet var godt du fik det til at virke:\nhar du et billede af toget eller evt. en lille film hvor det kører.\nog tak for ros af min hjemmeside.\nSkrevet af martindahl Onsdag d. 9/1/2008 - 12:18\nNu var det jo sådan at programmeringen af TAMS-dekoderen blev beskrevet fra en Märklin enhed (CS eller MS).\nDet skiftede jeg til og havde ingen problemer.\nNu er det jo sådan at jeg kører med IB og vil selvfølgelig have lokomotivet over og kodes her. Det kan jeg ved gud ikke.\nNår jeg sætter lokomotivet på skinnerne lyser lampen konstant. Jeg har ændret til Motorola format uden problemer på IB'en, men lige meget hjælper det. Jeg har snart støvet IB-manualen igennem flere gange.\nSkrevet af frede2300 Onsdag d. 9/1/2008 - 12:27\nEt skud i tågen: der er både motorola "old" og "new" på IB'en - har du prøvet begge?\nDet er også muligt med IB at sætte formatet for netop eet lok. Måske det står forkert for netop den adresse du benytter?\nSkrevet af ka-modeltog.dk Onsdag d. 9/1/2008 - 13:00\nhej med IB kan jeg desvære ikke hjælpe, jeg har kodet tam dekoder med ms og 6021, og der var det ikke så svært, bare et gæt med Ib er det vel på samme måde som med andre dekodere vil jeg tro,\nSkrevet af martindahl Onsdag d. 9/1/2008 - 13:27\nTak til Peter fra Falsterbanen for den ukuelige hjælp og fejlretning.\nJeg havde loddet lampens stel til lokomotivets stel og den skal selvfølgelig som der står i manualen tilsluttes dekoderen.\nNu er jeg kørende.\nSkrevet af killerp Onsdag d. 9/1/2008 - 14:16\nHej igenTak til Peter fra Falsterbanen for den ukuelige hjælp og fejlretning.Jeg havde loddet lampens stel til lokomotivets stel og den skal selvfølgelig som der står i manualen tilsluttes dekoderen.Nu er jeg kørende.Martin\nSelv tak, skulle det være en anden gang


Lav Helbredsplakater | Sundhedsklasse-plakater\nHealth Class plakatskabeloner\nOpret en Plakat med Sundhedsklasse\nHvorfor sundheds plakater?\nOprettelse af plakater til at hænge i din sundhedsklasse kan hjælpe eleverne med at forstå eller visualisere vigtige koncepter, såsom madpyramiden. Det kan også være en god måde for studerende at vise, hvad de har lært om emner som gruppepress eller sund levevis. Plakater er især gode til at oprette PSA'er, som studerende også kan hænge i gangen på skolen! Som lærer kan du ved at oprette din plakat digitalt opdatere den, når oplysninger ændres.\nLav et sundhedsplakat\nKlik på knappen "Brug denne skabelon" nedenfor for at lave en plakat med sundhedsklasse. Når du er i Storyboard Creator, skal du klikke på et af elementerne på skabelonen for at ændre dem, så de passer til dine behov. Tilføj nye billeder og ord for at gøre din plakat pop! Glem ikke at ændre farverne eller tilføje mere! Lav plakaten til din egen. Når du er færdig, skal du trykke på Gem og følge instruktionerne. Du kan udskrive din plakat fra det næste skærmbillede, eller den gemmes på din konto.\nOpret en Plakat med Sundhedsklasse*


Nu må du rejse – men KUN på forretningsrejse - Avisen.dk\nNu må du rejse – men KUN på forretningsrejse\nNødvendige forretningsrejser kan igen gennemføres. (Foto: Scanpix)\nMandag er der kommet nye retningslinjer, der gør det muligt at rejse til og fra landet i forbindelse med erhvervsrejser\nUdenrigsministeriet har mandag gjort det muligt for danske virksomheder at sende medarbejdere på forretningsrejser. Det oplyser de i en pressemeddelelse.\nCorona-krisen hærger fortsat mange steder i verden, men en række tiltage skal gøre det trygt og sikkert for erhvervsfolk atter at rejse rundt – men kun på de allermest nødvendige rejser.\n– Vi fokuserer på de erhvervsrejser, som vurderes nødvendige. Alt der kan udskydes, bør fortsat udskydes eller holdes virtuelt. Der er udarbejdet retningslinjer og praktiske rejseråd til erhvervsrejser, som mindsker risikoen for at blive smittet på erhvervsrejser, siger udenrigsminister Jeppe Kofod og uddyber retningslinjerne:\nAlle bør testes\n– Alle, der kommer hjem til Danmark fra en erhvervsrejse, tilbydes en test. Og der vil blive iværksat en ekstra kommunikationsindsats, så tilrejsende erhvervsrejsende i deres adfærd bidrager til at minimere risikoen for smittespredning baseret på sundhedsstyrelsens anbefalinger.\nDe nye retningslinjer er blevet lavet i samarbejde med blandt andre erhvervslivet og arbejdsmarkedets parter – samt de fleste ministerier.\nTanken bag at åbne for vigtige forretningsrejser er at sikre arbejdspladser.\n– Over 800.000 danske job er knyttet til vores eksport. Mange af de job kan forsvinde, hvis ikke der åbnes for erhvervsrejser. Det er dog afgørende for regeringen, at en genåbning for erhvervsrejsende sker sundhedsmæssigt forsvarligt. Vi må ikke risikere at sætte vores hidtidige, virkningsfulde indsats over styr, understreger udenrigsminister Jeppe Kofod.\nUsikkerhed omkring turister\nSenest på fredag vil regeringen melde nærmere ud om mulighederne for en gradvis åbning af sommerturismen, så turistbranchen også kan få klarhed.


Hansen, Jes Nielsen, skibsreder, skibsfører og boghandler\nJes Nielsen Hansen\nFødt: 25 sep 1845 i Odden, Fanø - Død: 17 mar 1925 i Odden, Fanø\nStilling: Skibsfører, senere Boghandler\nHans far: Hans Lauridsen Mathiasen\nHans mor: Mette Cathrine Jørgensdatter\nGift 5 nov 1874 i Nordby Kirke, Fanø\nHustru: Anne Clausen\nFødt: 24 sep 1849 i Odden, Fanø - Død: 7 dec 1886 i Odden, Fanø\nHendes far: Hans Peder Clausen\nHendes mor: Maren Hansdatter Borck\nSøren Clausen Hansen\nFødt: 1 sep 1875 i Odden, Fanø - Død: 11 nov 1936 i Odden, Fanø\nGift med Anna Andersen\nMaren Sørine Hansen\nFødt: 14 maj 1877 i Odden, Fanø - Død: 2 jul 1959 i Sædding, Guldager, Ribe\nGift med Jørgen Tingberg Ankersen\nNiels Laurids Engers Hansen\nFødt: 20 maj 1879 i Odden, Fanø - Død: 26 okt 1949 i Esbjerg, Ribe\nStilling: Boghandler i Esbjerg\nGift med Juliane Winther\nFødt: 29 sep 1881 i Odden, Fanø - Død: 16 jun 1963 i Sædding, Guldager, Ribe\nGift med Andreas Christopher Petersen Holst\nFødt: 11 jul 1884 i Odden, Fanø - Død: 21 feb 1944 i Odden, Fanø\nDødfødt pige Hansen\nFødt: 28 nov 1886 i Odden, Fanø\n1875 - 1882: Reder (medreder) og fører af "Sørane" brig, reg.t 239, NPGL, Nordby\nJes Nielsen Hansen var født i Nordby den 25. september 1845. I en alder af 15 år drog han til søs og gjorde de lange rejser over havene med skibene herhjemme fra.\nBlandt andet sejlede han en tid på Kinakysten med M. P. C. Andersens skib ”Anita”.\nDerefter tog han hjem for at forberede sig til styrmandseksamen, og det traf sig så mærkeligt, at han netop på sin fødselsdag den 25. september 1867 bestod denne eksamen. Og så gik farten atter ud på Kinakysten med ”Anita”; han gjorde da tjeneste om bord som andenstyrmand.\n1875 blev han fører af briggen "Sørane" - sådan kaldet efter navnene på Søren og Anna - , hvilket skib blev bygget her på skibsværftet i Nordby. Med dette skib sejlede han så godt som til stadighed i fast fart mellem Hamburg og Venezuela - med stykgods ud og kaffe med hjem.\nLejlighedsvis tog han dyr med fra Sydamerika til Hagenbecks zoologiske Have i Hamburg, og det er ikke så få tropiske dyr, der har gjort turen over Atlanten om bord i ”Sørane”.\nBrig "Sørane" på 230 tons br. byggedes i Nordby 1875 af Chr. Graff til et rederiaktieselskab ved skibsreder Søren Peder Clausen m. f l, Nordby.\nDen første rundrejse gik fra Hamburg til Zanzibar, Brava, Marka, Mogadisio, Zanzibar og retur til Hamburg.\nBriggen solgtes i Guayaquil i juli 1889\n1882 holdt han op med at sejle, og på sin fødselsdag samme år overtog han boghandelen efter enkefru Martha Johnsen. Fire år efter sin hjemkomst ramtes han af en stor sorg, idet han den 7. december 1886 mistede sin hustru, og han stod da alene med sine 5 børn, af hvilke den ældste kun var 11 år.\nMen Hansen tog - om end knuget af sorgen - med kraft på de opgaver, der lå for, og han viste at han var mand for at løfte dem.\nDen 10. april 1897 overtog han Fanø Bogtrykkeri, hvis betydning for øen ikke her behøver at påpeges, og 1. januar 1898 overtog han udgivelsen og trykningen af ”Fanø Ugeblad”, som i mange af øens hjem er en kærkommen gæst hver lørdag aften. 1. december 1907 lod han sig efter gentagne opfordringer bevæge til at overtaget Handelsbankens Nordby afdeling, der fik lokale i hans ejendom, dør om dør med boghandelen.\nVed siden af sin virksomhed som forretningsmand herinde i byen fik han også meget andet udrettet. Få Fanøboere har sat kraft ind på at forskønne vor ø ved beplantning, som han har gjort det. Hans 15 tdr. land store plantage med karpedamme, der er beliggende syd for Strandvejen, er som en oase i ørkenen, og det virker betagende på alle besøgende, som uventet i klitternes øde finder dette smukke anlæg.\nBoghandler Hansen’s plantage\nPlantagen ved den nye Kirkegård har Hansen også sin andel af æren for, idet den blev anlagt af Forskønnelsesforeningen på en tid, da han sad i foreningens bestyrelse. Også ved møllen har han beplantet flere Stykker.\nOg ved Stranden - ved Vesterhavsbadet - har Hansen ligeledes gjort sin store indsats. Han byggede den første villa derude; det var ”Marguerita”, der blev opført på samme tid som Kurhotellet. Desuden byggede han som medlem af et konsortium villaerne ”Strandlyst” og ”Godthåb”, medens han for egen regning opførte villa »Anna«, som han indrettede til pensionat samtidig med, at han i stueetagens vestlige del åbnede en boghandel.\nSenere købte han nabovillaen ”Prinsesse Marie«. 1916 købte han ”Strandhotellet”, som han drev i et par år, hvorefter han solgte det til et konsortium, der gav hotellet navnet ”Missionskurstedet”.\nDet er indlysende, at en så omfattende virksomhed kun kunde varetages og opretholdes af én mand, mens han stod i sin fulde kraft; og som årene gik, og som kræfterne blev mindre, følte Hansen, at han måtte give afkald på en del deraf, hvorfor han i 1920 afstod forretningen med trykkeriet og bogbinderiet til sin ældste søn, Søren Cl. Hansen. En yngre søn er boghandler Engers Hansen i Esbjerg.\nOg Nordby har ved hans død mistet en af sine driftigste borgere; - med ham bæres en af Fanøs dygtigste og virksomste mænd til graven.\n(Christian Sneum i »Fanø Ugeblad« for 21/3 1925).\nMere om boghandler Hansen\nFra ” Erindringer fra Nordby”\nMarie Knudsen, f. Schnack, beretter om jul og nytår.\n”Medens jeg er ved minderne, er der en anden mand, jeg tit tænker på, det er gamle boghandler Hansen, han var en fin og god mand. Hansen var jo i mange år bestyrer af Handelsbanken i Nordby, og han ville gerne, at vi unge koner, hvis mænd sejlede, skulle sætte en skilling ind, når vi kom med vore check, så talte han med os om det. Engang sagde han til mig: „Jeg synes nu, du skulle sætte lidt ind, for mange bække små gør jo en stor å". -\nMen jeg syntes nu ikke, jeg kunde undvære noget den dag, der var så meget, jeg skulle have betalt. Det forstod Hansen jo godt. „Men det giver selvtillid at have lidt i baghånden, Marie, for man skal passe på, at ens mand ikke skal sejle så længe, at han ikke kan se en fløjknap".\nDet var sande ord; men det tænker vi jo først over, når vi bliver ældre.”\nHansen i Handelsbanken\nKilde: F. Holm-Petersen, Kromann og Morten Clausen\nHansen, Søren Brinck, skibsreder og skibsfører...\nHansen, Jørgen Nielsen, skibsreder og skibsfører...\nHansen, Hans Laurids, skibsfører...\nHansen, Niels Madsen, skipper og lods...\nHansen, Anders Bertelsen, skibsfører...\nHansen, Hans, jagtskipper...\nHansen, Hans Jensen, skibsfører...\nHansen, Laurids Jepsen, skibsreder og skibsfører...\nHansen, Hans Jørgen, skipper...\nHansen, Hans Lauridsen, skibsfører...\nHolm, Casper Pedersen, skibsreder og skibsfører...\nHansen, Hans Mortensen, skipper...\nHansen, Hans Nielsen, ældre, skipper...\nHansen, Hans Nielsen, yngre, skipper...\nHansen, Niels, yngre, skipper...\nHansen, Niels, ældre, skipper...\nHansen, Hans Pedersen, skipper...\nHansen, Hans Svarrer, skibsfører og købmand...\nHansen, Hans, skibsfører, Sønderho...\nHansen, Jacob, skipper...\nHansen, Jens Christian, skipper...\nHansen, Jens Morten, skipper...\nHansen, Jens, skibsfører...\nHansen, Niels Ager, skibsfører...\nHansen, Niels Lauridsen, skipper...\nHansen, Niels, skibsfører...\nHansen, Peder Hjorth, skipper...\nHansen, Peder Mortensen, skibsreder og skibsfører...\nHansen, Peder Sørensen, skipper...\nHansen, Sonnich, skipper...\nHansen, Søren Jensen, skipper...\nHansen, Søren Pedersen, skipper...\nHansen, Thomas Sonnichsen, skibsfører...\nHarbye, Hans Müller, dampskibsfører...\nHarrebye, Lauritz, skibsfører...\nHarreby, Peder Nielsen, skibsreder og skibsfører...\nHarrebye, Poul Pedersen, skibsreder og skibsfører...\nHarrebye, Søren Lauritzen, skibsfører...\nHensen, Nicolaus Jürgen Heinrich Detlef, skibsføre...\nHolm, Caspar Wilhelm, skibsfører...\nHolm, Caspar, skipper...\nHolm, Niels Peder, skipper...\nHolm, Peder Pedersen, skibsfører...\nHolm, Wilhelm Martin Caspersen, skibsreder og skip...\nHolst, Lorens Jacobsen, skipper og lods...\nHorsbøl, Hans Holger, skibsfører...\nHusted, Christian Ehrenreich, skipper...\nHansen, Jens Nielsen, skipper...\nHansen, Hans, skipper...\nHansen, Søren. skibsfører og kirkeværge...\nHansen, Ole Andersen, skipper...\nHarrebye, Peder Nielsen, skibsfører...\nHarrebye, Hans Pedersen, skipper...\nHenningsen, Jens Madsen, skipper...\nHolm, Jørgen Pedersen, skibsreder og toldkontrollø...\nHansen, Morten, skibsfører...


Hvorfor du skal skifte fra Google Chrome til Firefox - interessant - 2020\nSiden sin debut er Chrome vokset i popularitet, skønt dens engang stjerne ry har taget lidt af et hit fra sent. Eksempler på kun Chrome-sider er mere og mere almindelige, der minder om de dage, hvor Microsofts Internet Explorer dominerede markedet for webbrowser. Det har vist sig at være et massivt hukommelseshår, hvilket bremser maskiner, når brugerne opretter flere og flere faner. Hvis du leder efter en ændring i 2018, hvorfor ikke starte med din browser? Grøft Chrome og skift til dens mangeårige konkurrent, Mozilla Firefox. Det er lige så hurtigt, hvis ikke hurtigere, end Chrome og integrerer værktøjer til at øge dit privatliv online, mens det gør det lettere at dele og gemme alt, hvad du finder på nettet.\nDet er lige så hurtigt som Chrome\nBåde Firefox og Google Chrome er, i det mindste i forskellige benchmark-tests, temmelig ækvivalente. Mens Firefox i test udført af Mozilla muligvis overgår Google Chrome, når man indlæser websider i privat browsing-tilstand, eller bruger mindre RAM, når man håndterer flere faner, viser andre uafhængige test, at browsere ofte matches jævnt, når det kommer til ydeevne. I værste fald skifter du til en browser, der er lige så hurtig. I bedste fald bruger du en, der kræver mindre RAM, mens du er lige så lydhør.\nDu kan stadig synkronisere på tværs af enheder\nLigesom Googles synkroniseringsfunktionalitet, der giver dig mulighed for at se din browseaktivitet på tværs af alle dine enheder, gør Firefox's egen synkroniseringsfunktionalitet det let at sende denne webside på dit skrivebord til telefonen i lommen ved at vælge indstillingen i din URL-bjælke. Hvis du er nogen, der bruger flere Google-konti på den samme maskine, kan du nemt gøre det samme med Firefox's egen Multi-Account-udvidelse.\nFirefox blokerer trackere ude af kassen\nBrug for at forhindre et websted i at spore dig? Firefox sætter automatisk kibosh på trackere, der gemmer sig i en webside's kode, og beskytter dine browserdata mod at blive optaget af tredjepart, der ønsker at sælge dine målrettede annoncer. Det fungerer i både almindelig og privat browsertilstand. Denne fjernelse af invasiv sporingskode betyder også, at sider indlæses hurtigere sammenlignet med browsing i Chrome.\nFirefox integrerede funktioner er valg\nDer er en række nyttige funktioner indbygget lige i browseren, hvilket mindsker behovet for at tilføje en masse tredjepartsudvidelser og apps. Den læs senere tjeneste-lomme er integreret i browseren, så du nemt kan gemme en hvilken som helst side. Kan du lide at tage skærmbilleder? Med Firefox-skærmbilleder er det lettere end nogensinde at klikke på en knap og gemme delvis eller hele billeder af en webside på din harddisk eller dit skybaserede skærmbilledeopbevaringssted.\nSom nogen opmærksom på tredjeparts tjenester, der muligvis indeholder ondsindet kode, jo færre udvidelser skal jeg tilføje til min browser, desto bedre. Firefox integrerede skærmbilledeværktøj, let adgang til gemte Pocket-artikler og automatisk deaktivering af usynlige browseraktivitetssporere gør det til en mere sikker og brugervenlig oplevelse sammenlignet med Chrome.\nNogle udvidelser fungerer på tværs af browsere\nMed hensyn til udvidelser kan Google have Firefox beat, men virksomheden vedtager WebExtensions API, hvilket gør tilføjelser fundet i Google Chrome og Microsoft Edge kompatible med Firefox efter nogle mindre ændringer fra udviklere. Ældre Firefox-udvidelser betragtes nu som "ældre" udvidelser, men du kan finde mulige alternativer ved at besøge din liste over tilføjelser og vælge "Find en udskiftning." Hvis der ikke er nogen alternativ udvidelse på det tidspunkt, ser du blot en side af fremhævede udvidelser, der alle er kompatible med den nye version af Firefox.\nBrug shampoo, bagesoda og vand til at rengøre din bil fuldstændigt\nCopyright 2020 Hvorfor du skal skifte fra Google Chrome til Firefox


Nr. 18: Årlige rapport om emissionsopgørelser\nDu er her: DCE - Nationalt Center for Miljø og Energi Udgivelser Videnskabelige rapporter Nr. 1 - 50 Abstracts Nr. 18: Årlige rapport om emissionsopgørelser\nNielsen, O.-K., Winther, M., Mikkelsen, M.H., Hoffmann, L., Nielsen, M., Gyldenkærne, S., Fauser, P., Plejdrup, M.S., Albrektsen, R., Hjelgaard, K. & Bruun, H.G. 2012. Annual Danish Informative Inventory Report to UNECE. Emission inventories from the base year of the protocols to year 2010. Aarhus University, DCE – Danish Centre for Environment and Energy, 669 pp. Scientific Report from DCE – Danish Centre for Environment and Energy No. 18. http://www2.dmu.dk/Pub/SR18.pdf\nDenne rapport er Danmarks årlige rapport om emissionsopgørelser sendt til UNECE-konventionen om langtransporteret grænseoverskridende luftforurening (LRTAP) 15. marts 2012. Rapporten indeholder oplysninger om Danmarks opgørelser for alle år fra basisårene for protokollerne til 2010.\nInformationer fra denne rapport er tilgængelige for offentligheden på AU’s hjemmeside:\nden fulde rapport samt NFR skemaer er tilgængelige på Eionets hjemmeside:\nI 1990 var det relative bidrag af syreækvivalenter næsten ens for de tre gasarter. I 2010 var ammoniak den vigtigste forsurende faktor i Danmark og de relative bidrag for SO2, NOx og NH3 var på henholdsvis 6 %, 36 % og 58 %. Med hensyn til langtransporteret luftforurening er det dog stadig SO2 og NOx, der er de største kilder.\nHovedparten af SO2-emissionerne stammer fra forbrænding af fossile brændsler, dvs. primært kul og olie, på kraftværker, kraftvarmeværker og fjernvarmeværker. Fra 1980 til 2010 er den totale udledning reduceret med 97 %. Den store reduktion er primært opnået gennem installation af afsvovlingsanlæg og brug af brændsler med lavt svovlindhold på kraftværker og fjernvarmeværker. Trods den store reduktion er disse værker kilde til 28 % af den samlede udledning. Også emissioner fra industrielle forbrændingsanlæg, ikke-industrielle forbrændingsanlæg og andre mobile kilder er væsentlige bidragsydere til emissionen. National søfart (sejlads og fiskeri) bidrager med omkring 13 % af den totale SO2-emission. Dette skyldes brug af fuelolie med et højt svovlindhold.\nDen største kilde til emissioner af NOx er transportsektoren efterfulgt af andre mobile kilder og forbrænding i energisektoren (hovedsageligt kraftværker og fjernvarmeværker). Transportsektoren er den sektor der bidrager mest til udledningen af NOx, og i 2010 stammede 45 % af de danske NOx-emissioner fra vejtransport, national søfart, jernbaner og civil luftfart. Også emissioner fra nationalt fiskeri og off-road køretøjer (entreprenør-, landbrugsmaskiner, m.m.) bidrager betydeligt til NOx-emissionen. For ikke-industrielle forbrændingsanlæg er de primære kilder forbrænding af gasolie, naturgas og træ i husholdninger. Emissionerne fra kraftværker og fjernvarmeværker er faldet med 72 % fra 1985 til 2010. I samme periode er den totale emission faldet med 53 %. Reduktionen skyldes øget brug af katalysatorer i biler og installation af lav-NOx-brændere og de-NOx-anlæg på kraftværker og fjernvarmeværker.\nStort set alle atmosfæriske emissioner af NH3 stammer fra aktiviteter i landbruget. Kun en mindre del skyldes vejtransport (1,9 %) og stationære kilder (0,3 %). Andelen fra transporten var stigende gennem 1990’erne og i starten af 2000’erne pga. den øgede brug af biler med katalysator. Hovedparten af emissionen fra landbruget stammer fra husdyrgødning (85 %) og de største tab af ammoniak optræder under håndtering af gødningen i stalden og under spredning på marken. Andre bidrag kommer fra brug af kunstgødning (5 %), N-udskillelse af græssende dyr (3 %), slam fra rensningsanlæg brugt som gødning, afgrøder og ammoniakbehandlet halm (8 %) og markafbrænding (< 1 %). Den totale ammoniakemission er faldet 36 % fra 1985-2010. Dette er et resultat af den nationale miljøpolitik, der er ført gennem de seneste 20 år.\nEmissionen af non-methane volatile organiske komponenter (NMVOC) stammer fra mange forskellige kilder og kan opdeles i to hovedgrupper: Ufuldstændig forbrænding og fordampning. Hovedkilderne til NMVOC-emissioner fra ufuldstændige forbrændingsprocesser er brændeovne, vejtrafik og andre mobile kilder, som national sejlads og ikke vejgående maskiner. Køretøjer til vejtransport er fortsat den største bidragsyder, selvom emissionerne er faldet siden introduktionen af biler med katalysator i 1990. Emissionerne fra fordampning stammer hovedsageligt fra brugen af opløsningsmidler. Emissionerne fra energisektoren er steget igennem 1990’erne pga. øget brug af stationære gasmotorer, som har meget højere emissioner af NMVOC end konventionelle kedler. De totale menneskeskabte emissioner er faldet med 55 % fra 1985 til 2010, primært som følge af øget brug af biler med katalysator og reducerede emissioner fra brug af opløsningsmidler.\nSelvom biler med katalysator blev introduceret i 1990, er vejtransport stadig årsag til den største del af den totale kulilte(CO)-emission. Også andre mobile kilder og ikke-industrielle forbrændingsanlæg bidrager betydeligt til den totale emission af denne gas. Faldet i emissioner i 1990 var en konsekvens af loven, der generelt forbyder markafbrænding af halm. Emissionen faldt med 45 % fra 1990 til 2010 hovedsageligt pga. faldende emissioner fra vejtransport.\nEmissionsopgørelsen for partikler (Particulate Matter, forkortet PM) er blevet rapporteret for årene 2000-2010. Opgørelsen inkluderer den totale emission af partikler: Total Suspended Particles (TSP), emissionen af partikler mindre end 10 µm (PM10) og emissionen af partikler mindre end 2,5 µm (PM2,5).\nDe største kilder til PM2,5-emission er husholdninger (71 %), vejtrafik (9 %) og andre mobile kilder (8 %). For den sidstes vedkommende er off-road-køretøjer i industrien samt landbrugs- og skovbrugsmaskiner de vigtigste kilder (hhv. 32 % og 37 %). I transportsektoren tegner udstødningsemissioner sig for størstedelen (64 %). PM2.5-emissionen er steget med 30 % fra 2000 til 2010, hovedsageligt pga. det stigende træforbrug i husholdninger.\nDe største kilder til TSP-emission er landbrugssektoren og husholdningerne. TSP-emissionen fra transport er også vigtig og inkluderer både udstødningsemissioner og ikke-udstødningsrelaterede emissioner fra slid af bremser, dæk og vej. De ikke-udstødningsrelaterede emissioner udgør 62 % af TSP-emissionen fra transport.\nGenerelt er de vigtigste kilder til emissioner af tungmetaller forbrænding af fossile brændsler og affald. Emissionerne af tungmetaller er med undtagelse af kobber, faldet betydeligt de seneste år. Reduktionerne spænder fra 29 % til 91 % for henholdsvis Zn og Pb. Årsagen til de reducerede emissioner er hovedsageligt den øgede brug af røggasrensning på kraftværker og fjernvarmeværker (inklusive affaldsforbrændings-anlæg). Den store reduktion i emissionen af Pb skyldes et løbende skift til fordel for blyfri benzin, som er nødvendigt for biler med katalysator. Den største kilde til emission af kobber er slid af køretøjers dæk og bremser (93 % i 2010). Emissionen herfra er steget fra 1990 til 2010 pga. stigning i antal kørte kilometer.\nDe største kilder til Cd-emissioner er forbrænding i energisektoren (hovedsageligt forbrænding af træ og husholdningsaffald) og fremstillingsvirksomhed (hovedsageligt forbrænding af fuel olie). Emissioner fra personbiler er den dominerende kilde i transportsektoren og udgør 53 % i 2010. Emissionen fra ikke-industriel forbrænding domineres af forbrænding af træ i husholdningsanlæg (78 % i 2010). Emissionen fra stationære anlæg i husholdninger er faldet med 119 % siden 1990. Faldet i emissionen fra energisektoren skyldes det faldende forbrug af kul.\nDen største kilde til Hg-emission er forbrænding af affald og kul i energisektoren. Forbedret røggasrensning og faldende kulforbrug har medført et fald i emissionen fra energisektoren på 76 % fra 1990 til 2010. Emissionen fra ikke-industriel forbrænding kan hovedsageligt tilskrives forbrænding af træ i stationære husholdningsanlæg, mens den væsentligste kilde i affaldssektoren er kremering. Emissionerne fra industrielle processer varierer meget pga. lukning af elektro-stålvalseværket i 2002 efterfulgt af genåbning og endnu en lukning i 2005.\nDen vigtigste kilde til emission af bly er forbrænding i husholdninger og energisektoren samt transport. I tidligere år var den største kilde forbrænding af blyholdigt benzin, men overgangen til blyfri benzin i transportsektoren har medført et fald i bly-emissionen på 93 % fra 1990 til 2010. Forbrænding af træ i husholdningsanlæg er den største kilde til emission af bly fra ikke-industriel forbrænding. Udviklingen i emissionen fra ikke-industriel forbrænding har været stort set konstant fra 1990-2010. Dette skyldes et fald i emissionen pga. overgangen til blyfri benzin, da denne sektor omfatter mobile kilder i husholdninger, havebrug, landbrug, skovbrug, fiskeri og militær, dette modvirkes dog af stigende emissioner fra husholdninger. Emissionen fra energifremstilling er faldet med 97 % i samme periode hovedsageligt pga. faldende forbrug af kul.\nDen nuværende emissionsopgørelse for polycycliske aromatiske hydrocarboner (PAH’er) inkluderer de fire PAH’er: Benzo(a)pyrene, benzo(b)fluo-ranthene, benzo(k)fluoranthene og indeno(1,2,3-cd)pyrene. Hovedparten af den samlede PAH-emission kan tilskrives benzo(b)fluoranthene og Benzo(a)pyrene der står for hhv. 31 % og 30 %. Den vigtigste kilde til emission af PAH er forbrænding af træ i husholdningerne, der udgør 88 % af den samlede PAH-emission i 2010. De stigende emissioner skyldes øget forbrænding af træ i brændeovne og kedler i husholdningerne. Emissionen fra stationær forbrænding i husholdninger er steget med 17 % fra 1990 til 2010.\nStørstedelen af dioxinemissionen skyldes forbrænding i husholdninger, hovedsageligt forbrænding af træ i brændeovne og –kedler uden røggasrensning. Forbrænding af træ i stationære anlæg i husholdninger udgør 64 % af den nationale dioxin emission i 2010. Emissioner fra affaldssektoren udgør 24 % af den nationale total i 2010, og skyldes hovedsageligt brande i bygninger. Forbrænding af træ og halm er den største kilde til dioxin emission fra energifremstilling.\n98 % af den nationale HCB-emission i 2010 stammer fra stationær forbrænding, hovedsageligt forbrænding af husholdningsaffald til el- og varmeproduktion. HCB-emissionen fra stationær forbrænding er faldet 81 % siden 1990, hovedsageligt pga. forbedret røggasrensning på affaldsforbrændingsanlæg. Forbrænding i husholdninger er en anden vigtig kilde, der er steget 302 % siden 1990 pga. det stigende træforbrug.\nDen seneste officielle energistatistik er implementeret i opgørelsen. Opdateringen inkluderede ændringer til både transformation og slutforbrug samt en ændring i allokering af industriens energiforbrug. Der er for det meste tale om mindre ændringer.\nOpsplitningen i industriens energiforbrug i undersektorer under NFR kategori 1A2 er blevet opdateret. Tidligere blev stort set alle emissioner rapporteret under 1A2f. Ændringerne for de enkelte undersektorer er derfor betydelige, men den samlede ændring er meget lille.\nEmissionerne fra træfyring i husholdninger er blevet genberegnet på baggrund af forbedrede data om teknologifordelingen. Derudover er NMVOC emissionsfaktoren blevet opdateret baseret på nye forskningsresultater fra Sverige. Dette har medført et fald i emissionen.\nNOx emissionsfaktoren for naturgasforbrænding i kraftværker er blevet opdateret i forhold til gældende dansk lovgivning.\nNMVOC emissionsfaktoren for raffinaderier er blevet revideret for flere år i tidsserien. Dette har medført betydelige ændringer for sektoren i nogle år.\nPM10 og PM2.5 emissionsfaktorerne for træ og halm er blevet opdateret for at forbedre konsistensen med TSP emissionsfaktoren.\nAntallet af kørte kilometre er blevet opdateret for 1985-2009 baseret på nye data fra DTU Transport. Vigtige ændringer inkluderer et nyt split mellem kørte kilometre for benzin og diesel personbiler baseret på data fra lovpligtige syn i 2008. Opdaterede oplysninger om kørte kilometre for udenlandske køretøjer i Danmark er også inkluderet.\nAntallet af mejetærskere er blevet opdateret for 2002, 2003 og 2009.\nEmissionsfaktorer afledt fra de nye modelsimulationer for vejtransport har medført små ændringer i emissionerne i perioden 1985-2009.\nDer er foretaget ændringer for årene 2007-2009. Dette skyldes en korrektion i anvendelsen af en repræsentativ flytype for en ny flytype introduceret i Danmark. På grund af en fejl var F28 anvendt som repræsentativ flytype for CRJ9, E70, E170 og E175. F28 er imidlertid en meget gammel flytype, som ikke er repræsentativ for de nye flytyper. I stedet er nye brændselsforbrugs- og emissionsfaktorer beregnet for CRJ9, E70, E170 og E175.\nRaffinaderier: Emissionerne af NMVOC er ændret for årene 1994-2000 og 2002-2009 i overensstemmelse med måleresultater fra 2001. Genberegningen er foretaget, da der ikke er andre oplysninger tilgængelige for andre historiske år end 2001. Beslutningen er truffet efter grundig dialog med det ene af de to danske raffinaderier, der førte til beslutningen om at anvende måleresultatet fremfor den tidligere anvendte metode med en beregnet emission ud fra den behandlede mængde råolie. Emissionerne er mere relateret til procesforhold end til den behandlede mængde råolie.\nFor begge raffinaderier er der ikke oplysninger om den årlige udledning af NMVOC, kun den totale mængde VOC. Tidligere opgørelser har antaget af 10 % af VOC var CH4. Denne antagelse er ikke længere anvendt i stedet er splittet mellem CH4 og NMVOC baseret på oplysninger fra raffinaderierne samt et litteraturstudie.\nEt raffinaderi har ændret SO2 emissionsoplysninger for 2005-2009, hvilket er afspejlet i emissionsopgørelsen.\nGas distribution: Emissionsfaktorer for NMVOC for bygasproduktion er blevet fejlrettet. Distribution af bygas er en meget lille kilde og genberegningen påvirker derfor kun den totale emission i ubetydeligt omfang.\nOff-shore flaring: Aktivitetsdata for 2008 er blevet korrigeret for to platforme. Brændværdien er blevet opdateret for hele tidsserien baseret på den gennemsnitlige brændværdi rapporteret under EU ETS for årene 2008-2010. Dette påvirker emissionsfaktorerne for NOx, NMVOC, CO, partikler, tungmetaller, dioxin og PAH. Emissionsfaktorerne for CO og NMVOC er derudover blevet korrigeret fra ms3 (standard m3) til mn3 (normal m3). Aktivitetsdata er opdateret i henhold til den nyeste energistatistik fra Energistyrelsen.\nProduktion af ingredienser og behandling af slagteaffald er blevet flyttet fra NFR-kategorien 2A (Mineral products) til NFR kategori 2G (Other).\nNMVOC-emissionsfaktoren for sukkerproduktion er revideret.\nOpgørelsen af NMVOC emissioner fra anvendelsen af opløsningsmidler er blevet forbedret for perioden 1990-1994. Emissioner fra anvendelse af tobak og grillkul er inkluderet i opgørelsen for første gang.\nSammenlignet med 2011-rapporteringen er der foretaget nogle opdateringer i opgørelserne af NH3 og partikler. Disse ændringer har medført et fald i NH3 emissionen for årene 1985-2009 og et fald i emissionen af partikler for årene 2000-2009.\nEmissionen af NH3 er faldet med 1-3 % i perioden 1985-2009 sammenlignet med 2011 afleveringen. Hoveårsagen for faldet er en justering af emissionsfaktorerne for handelsgødning. Emissionsfaktorerne er opdateret i dialog med Plantedirektoratet.\nPartikelemissionen er faldet på grund af en fejlretning i beregningen af partikler fra husdyr.\nBeregningen af antallet af tyre er blevet opdateret baseret på slagtedata fra Danmarks Statistik i stedet for den årlige tælling. Der er foretaget en fejlretning i forbindelse med beregningen af antallet af smågrise og slagtesvin. Tidsserien for staldtypefordelingen er blevet gennemgået, og mindre ændringer foretaget. Disse ændringer påvirker både emissionen af NH3 og partikler.\nEmissionen af NMVOC fra afgrøder er blevet genberegnet for 2009 på grund af nye data for landbrugsarealet fra Danmarks Statistik.\nDer er foretaget metodeændringer for brande i bygninger og køretøjer. For bygningsbrande er der inkluderet yderligere bygningstyper (udhuse, drivhuse etc.) og containerbrande. Der er også ændret i skadeskategorierne, så der nu opereres med 4 kategorier svarende til 100, 75, 30 og 5 % skade. Effekten af disse ændringer er et fald i emissionerne, f.eks. for partikler mellem 4 og 9 % og for NMVOC mellem 44 og 47 %. I tidligere opgørelser blev brande i f.eks. carporte og skure regnet for husbrande, og emissionerne blev beregnet ud fra antagelse gældende for huse, hvilket medførte en overestimering af emissionerne. Indførslen af nye kategorier har bevirket at emissionerne er faldet i forhold til tidligere opgørelser.\nFor bilbrande er der fortaget en tilsvarende ændring. I tidligere opgørelser er det antaget, at alle bilbrande resulterede i 70 % skade. I denne opgørelse er der indført fire skadekategorier svarende til kategorierne for husbrande. Det vægtede skadesgennemsnit for perioden 2007-2010 er 34 % og dermed væsentligt lavere end den tidligere antagede skade på 70 %.\n Generelt er der dog anlægsspecifikke emissionsfaktorer tilgængelige.\n83446 / i31


Loungesæt polyrattan – Cykelhjelm med led lys\nSammenlign priser og læs anmeldelser af polyrattan loungesæt Havemøbler. Klik her og find den bedste pris nu! Se det store udvalg af billige loungesæt på Bilka. Flere og flere har fået øjnene op for de såkaldte loungesæt.\nStort udvalg af polyrattan havemøbler på Bilka. Her på siden finder du vores udvalg af smarte polyrattan havemøbler. Denne type havemøbel er blevet meget populær blandt danskerne over de seneste år – og . Dette loungesæt af sort polyrattan er fremstillet med høj ryg og bløde puder – i elegant lounge stil. Find dine nye polyrattan havemøbler til sæsonen hos Havemøbelland.\nSort polyrattan og sorte hynder. Er du mere til loungesæt, så finder du også forskellige lækre loungesæt hos Havemøbelshoppen. Find spændende havemøbler hos Lepong. Når vejret er godt, er haven for mange det ekstra rum, med plads og den fri luft.\nMed de rigtige havemøbler, bliver haven let til det bedste sted at . Det elegante og vedligeholdelsesfrie polyrattan loungesæt Key Largo er det oplagte valg, når man gerne vil leve det gode liv på terrassen, . Pulverlakeret aluminiumsstel. Køb online og få leveret til døren. Billige pris og hurtig levering. God kvalitet til den rigtige pris. Sidst nævnte er et materiale vi har gjort rigtig . Møbelsættet er designet til . Lazise loungesæt Afslappet loungesæt med sofa, stol og puf.\nDens alsidige og elegante formsprog løfter de fleste udendørs . Herved opnås den lave vægt, uden at det går ud over stabiliteten. Brunt polyrattan sæt, havemøbler, dele. Udført af mørkebrunt, vedligeholdelsesfrit polyrattan, stel af . Loungesæt bestående af 2-pers.


Moss Copenhagen online | Den nye kollektion på Zalando\n232425262728293031323334363840One SizeXSSML SortBrunBeigeGråHvidBlåGrønOlivenGulOrangeRødPinkLillaFlerfarvet\nSko, tøj og accessories fra Moss Copenhagen\nCELINA MOROCCO MIDI DRESS - Skjortekjole - blue\nBEATRICE JALINA - Hverdagskjoler - blue\nRIKKELIE - Hverdagskjoler - light pink\nROSALIE DRESS - Hverdagskjoler - sky captain\nELLANORA - Bluser - cornstalk\nBALOU BUCKET HAT - Hatte - lark\nNAKITA LEIA DRESS - Hverdagskjoler - light blue\nFEMME - Strikpullover /Striktrøjer - provinvcial blue\nMOJO BEANIE - Huer - light grey melange\nCADDY BEACH DRESS - Skjortekjole - blue horizon\nHAILY LONG SKIRT - A-snit nederdel/ A-formede nederdele - rosin flower\nBALOU BUCKET HAT - Hatte - black\nVAYA MOROCCO DRESS - Maxikjoler - beige\nDUNA PANTS - Bukser - black\nMAVIS - Strikpullover /Striktrøjer - chinois green\nCAMINA DRESS - Hverdagskjoler - black leo\nLYANNA SKIRT - A-snit nederdel/ A-formede nederdele - mid blue wash\nFEMME - Strikpullover /Striktrøjer - blue bell\nMOJO BEANIE - Huer - cathay spice\nSKYLAR JACKET - Dunfrakker - black\nFEMME - Strikpullover /Striktrøjer - rosin\nFEMME - Strikpullover /Striktrøjer - egret\nMORIZE DEYA - Bomberjakke - olivine\nEVALINE SKIRT - A-snit nederdel/ A-formede nederdele - blue\nMELINE ALANA - Skjortebluser - light blue\nMELINE ALANA DRESS - Skjortekjole - light blue\nALVA PLAIN TEE - T-shirts basic - white\nLYANNA DRESS - Jeanskjole / cowboykjoler - mid blue wash\nMILANA MOROCCO MIDI SKIRT - A-snit nederdel/ A-formede nederdele - milana prt\nPANILLE ALANA DRESS - Skjortekjole - panille\nGiv dig selv et trendy nyt look med et smart outfit fra denne kollektion. Med udgangspunkt i de nyeste tendenser og hit fra catwalken, er den fyldt med nye smarte designs. Dette brand har formået at tage det nyeste fra modeverdenen og kombinere det med den sofistikerede, men stadig afslappede stil, kun skandinaviske designs kan skabe.\nMoss Copenhagen - skandinavisk elegance\nDenne moderigtige kollektion byder på det nyeste og mest eksklusive inden for skandinavisk mode. Med udgangspunkt i et sofistikeret, men stadig tilbagelænet look, har denne kollektion mange interessante modeller at byde på. Med fokus på de enkle detaljer og rene snit er kan du skabe en række af smarte outfits, der er ideelle til en lang række lejligheder. Om du leder efter et nyt outfit til jobbet, fritiden eller festen, så er der mange muligheder for at finde det helt rette i denne kollektion. Om du er til solide farver eller mønstre, så kan du med dette brand skabe mange elegante outfits. Foren den sorte bluse med et par stilfulde bukser - gerne med mønster eller blomster for at bryde med de solide farver.\nFra sko til accessories\nDenne kollektion er meget mere end bare tøj. De har en lang række af smarte sko og accessories, der er ideelle når du skal sammensætte et komplet outfit. Deres tasker og clutches findes i flere modeller, der varierer i størrelse og udseende, hvilket gør at du kan finde den perfekte taske til dine behov. Deres sortiment af sko byder på stilfulde modeller, der passer perfekt til brandets overordnede stil. Så når du skal sammensætte et komplet outfit finder du mange smarte kombinationer i Moss Copenhagens kollektion. Uanset om du går efter noget professionelt, afslappet eller en kombination af disse, kan du skabe outfits, der matcher din stil og din personlighed.


”Jeg er meget tilfreds med, at kommissoriet ikke lægger op til at flytte beskæftigelsesindsatsen fra kommunerne til a-kasserne. Det er det helt rigtige oplæg og giver et godt grundlag for de kommende trepartsdrøftelser.”\nSådan lyder meldingen fra KL’s kommende formand Erik Nielsen i en kommentar til regeringens netop offentliggjorte udkast til kommissoriet for trepartsforhandlingerne. Her står der eksplicit, at ”grundlaget for drøftelsen er en kommunalt forankret beskæftigelsesindsats.”\n”Jeg må tage det som et signal, at regeringen har lyttet til os og er enig med os i, at kommunerne er de rette til at skaffe ledige i job. Kommunerne er og bliver de eneste, der har økonomiske incitamenter til at gøre en indsats for at hjælpe ledige i job samt sikre en sammenhængende indsats for den lediges individuelle behov,” siger Erik Nielsen.\n”Der skal være én myndighed, og det er kommunerne. Men a-kasserne har nogle kompetencer, så vi ser det som en mulighed, at a-kasserne også kan spille en rolle,” siger Erik Nielsen.\n”Det er ikke så afgørende for os, hvordan den samlede arbejdstid øges, og hvordan det indfases. Men vi vil gå meget op i, at det ikke er luftige forslag, der kommer på bordet. Vi mener fx, at kommissoriets forslag om at få flere medarbejdere til at gå på fuld tid frem for på deltid er ”fugle på taget”. For al erfaring viser, at vi ikke bare kan få de offentligt ansatte på fuld tid, da de nu engang er i det job de er, fordi arbejdstiden passer dem. Der er simpelthen ikke hold i den vision i virkelighedens verden,” siger Erik Nielsen.\nEndelig hæfter KL sig ved, at kommissoriet lægger op til, at der i forhandlingerne skal drøftes nye muligheder for, at voksne kan få et kompetenceløft, og at der skal være gode muligheder for efter – og videreuddannelse.\n”Det er vigtigt for os, at der bliver lagt vægt på, at medarbejderne hovedsageligt skal kompetenceudvikle sig inden for kerneområderne, fx på folkeskoleområdet. For hvis medarbejderne bare kan uddanne sig ud af kerneområderne, bliver effekten det modsatte af hensigten,” siger Erik Nielsen.\nYderligere kommentarer fra KL’s kommende formand fås via KL’s pressevagt, tlf. 3370-3333.


Bodylab Smoothie - Find vores bedste anbefalinger. Kig her! \nSe mere vedrørende Bodylab Smoothie her\nMojn, og velkommen til denne webside, lavet på baggrund af søgningen på ordene Bodylab Smoothie. Vi ønsker, at du finder det, som du leder efter vha. vores links, som vi præsenterer lige her for dig, som muligvis leder efter flere informationer i relation til Bodylab Smoothie. Se videre her, eller tryk med det samme videre på et af de anbefalede annoncelinks, som sikkert bør føre dig videre til det, du leder efter.\nBodylab Smoothie - Spørgsmål?\nFandt du ikke nøjagtig det, som du leder efter ved hjælp af vores partnere, som vi til, og som skulle have en relation til Bodylab Smoothie, hjælper vi også med råd herom. Du kan hive fat i os via vores kontakt-side. Jævnfør vores data plejer det at være tilstrækkeligt at følge vores henvisninger om Bodylab Smoothie, men er dette ikke tilfredsstillende, så kontakt os venligst. Vi besvarer for det meste spørgsmål inden for 1-10 arbejdsdage.\nHvad er denne webside om Bodylab Smoothie egentlig?\nDenne side er genereret ud fra ordet "Bodylab Smoothie" med forudfatning om, at det er enten akkurat dette keyword eller med stor sandsynlighed et beslægtet ord, som du har indtastet på en søgemaskine, f.eks. Google eller YouTube. Vi prøver at bidrage til din forspørgsel med brugbare henvisninger, som hyppigst er sponsoreret eller præfereret af vores redaktion.


Ærtehegn, drivhusplanter og spindemider\nDet første hold almindelige ærter er nu så store, at de er ved at få fangtråde, så de kan hægte sig fast til hinanden og noget at kravle op af. Det er sorten JOF, som blive ca. 110 cm høj. Derfor satte jeg idag ærtehegn op. Det laver jeg af bambus. Jeg har en del […]


Opdag LK FUGA® seriens moderne og praktiske funktioner\nLK FUGA® moderne og praktisk\nLK FUGA® moderne & praktisk\nLK FUGA® har mange moderne og praktiske funktioner, flot design og bagvedliggende teknik - til glæde for både dig, som elektriker, og dine kunder.\nHver eneste del er skabt i FUGA-seriens velkendte og slidstrærke kvalitet med et tidløst dansk design.\nDen velkendte og populære FUGA-serie har fået et moderne look og fås i mange forskellige farver, designs og materialer. FUGA har også en lang række af smarte funktioner, som tre stikkontakter i to moduler, USB-lader, LED-lysdæmpere med korrespondancetryk og kontakter med energibesparende timerfunktion.\nFunktioner der styrker elektrikerens arbejde\nFUGA-serien består af knap 500 produkter. Det indebærer både de klassiske produkter, opgraderinger af eksisterende ældre produkter samt nyere produkter. Alle produkter indholder lækkert samt let medgøreligt værktøj og funktioner, som gør arbejdsgangen nemmere og installationerne mere holdbare.\nVi har skabt hele FUGA-serien i tæt samarbejde med dig og dine kolleger i branchen. Dermed har vi sikret os, at hele arkitekturen er gennemtænkt og gennemtestet, så den gør en forskel for netop dig, der dagligt arbejder med FUGA.


Slagtermuseet i Roskilde | MuseumsbutikMuseumsbutik - Slagtermuseet i Roskilde\nBygningen set fra Ringstedgade.\nMuseumsslagterbutikken er centralt beliggende i Roskilde. Den er en del af en Lützhøfts Købmandsgård, der også huser en købmandsbutik og et håndværkermuseum. www.roskildemuseum.dk..\nTegning udført af Alf Larsen baseret på gamle fotos fra ca.1900.\nDen forreste del med butikkerne er restaureret for mange år siden. Det samme er tilfældet med den nordlige sidebygning, hvor der nu er håndværkermuseum.\nSom en praktisk foranstaltning kunne kunderne “parkere” heste og vogne i gården.\nSlagterihistorisk Viden center er under indretning på 1. salen, og skal rumme sekretariat og bibliotek med den store samling af slagteri litteratur, tidsskrifter, jubilæumsskrifter og videoer og billedsamling, som er på vej til at blive digitaliseret.\nHans Jørgen Sloth NielsenMuseumsbutikkens baggrund\nButikken bærer navnet ”Otto Lunds Eftf. H.J. Sloth Nielsen” og er opkaldt efter en berømt Slagtermester i Roskilde der hed Otto Lund og efter en af Danske Slagtemestres Æresmedlemmer Hans Jørgen Sloth Nielsen. Sloth Nielsen der stammer fra Fredericia, er den Slagtermester der har bidraget mest til at slagterfagets historie er blevet bevaret.\nGennem hele sit aktive liv som mester og medlem af slagtermester-foreningen samlede han maskiner, udstyr, håndværktøj og arkivalier fra slagterbutikker over hele landet, og stiftede Danske Slagtermestres Landsmuseum for Håndværktøj. Museet havde til huse på Vejle Tekniske skole i flere år. Det lykkedes desværre ikke for Sloth Nielsen at finde et lokale i hans elskede by Fredericia, da museet blev opsagt på teknisk skole. I 1992 blev Landsmuseet flyttet til Slagterimuseet i Roskilde. Sloth Nielsen døde i 1992 og nåede ikke at indvie slagterbutikken i Roskilde, men hans Hustru Ingrid Sloth Nielsen navngav museet. Sloth Nielsens ønske om at få udbredt kendskab til slagterfagets historie vil således være på vej til at blive opfyldt.\nFredericia Lokal tv producerede i 1987 en udsendelse om Hans Jørgen Sloth Nielsen og museet i Vejle.


FORSIDE │ NYHEDER │ FORUM │ RESULTATER │ SPILLERTRUPPEN │ STATS & FACTS │ HISTORIE │ DIVERSE │ FANKLUBBEN │ FOR MEDLEMMER │ REJSER / GUIDE\nØvrige facts - 1. del\nØvrige facts - 2. del\nAnne Williams historien\n4. del\t5. del\nBill Shankly citater\nTilmelding til Liverpool Way Football Camp 2013\nFå en LFC mail adresse\nÅrets Spiller 2011/12\nHvem er hvem konkurrencen\n"H�jre eller venstre" konkurrencen\nRejseguiden - G�r det selv\nTurist i Liverpool\nI byen Liverpool\n< forrige side │ n�ste side >\nHistorie - 4. del\nAf: Casper Hagen\nF�rste verdenskrig havde taget h�rdt p� det engelske folk, men fodbolden havde l�nge v�ret savnet i landet. Alle sukkede efter,\nat den rigtige turnering kom i gang igen, og det tog da ogs� kun et �rs tid efter krigen, f�r den landsd�kkende turnering var i gang\nDen l�nge ventede start b�d p� nye ansigter, bl.a. med et navn som Tom Bromilow. Umiddelbart efter krigen bankede han p�\nAnfields port, og bad om at f� chancen. Han fik lov at pr�vetr�ne og blev straks herefter tilbudt en kontrakt. Bromilow satte nye\nstandarder for denne tids “half-backs”. Liverpools manager hed dengang David Ashworth. Han havde overtaget managerposten efter Tom Watson i 1915. Watson havde\nafsluttet sin tyve �r lange karriere i Liverpool som henholdsvis kasserer og manager, med at skaffe klubben Harold (Harry)\nChambers. Dette lille mesterstykke skulle klubben f� megen gl�de af senere. Honest” John McKenna var stadig en ledende figur i klubben, selvom han havde overladt bestyrelsesformandsposten til W. R.\nWilliams. McKenna var med tiden blevet en magtfuld person i fodboldkredse, og han endte da ogs� med at blive pr�sident for\n“The Football League”, en post han beholdt i 26 �r!!\nMen selve fodbolden i klubben var det lidt sl�jt med. Da man rundede nyt�ret i 1919 til 1920, l� holdet i den nederste halvdel af\ntabellen og det lignede en frugtesl�s s�son for holdet. I kampprogrammet mod Preston skrev redakt�ren, at “spillet fra vores\nfavoritter er afgjort af svingende kvalitet”. Denne sarkastiske bem�rkning havde m�ske en virkning p� spillerne, for i de n�ste\nseks uger vandt Liverpool syv vigtige kampe, med det resultat, at de hoppede op p� en fjerdeplads i ligaen. Den dav�rende konge, George V, var i �vrigt den f�rste monark, der overv�rede en fodboldkamp i ligaen i dette �r. Kampen stod\nmellem Manchester City og, selvf�lgelig, Liverpool Football Club p� Hyde Park. Fjerdepladsen beholdt de s�sonen ud, og lagde\ndermed grunden til den n�ste s�son.\nEn smuk, solbeskinnet efter�rsdag skulle Liverpool tage imod Everton p� Anfield Road s�sonen 1920/21. Liverpool var p� dette\ntidspunkt p� en fjerdeplads, mens Everton l� p� f�rstepladsen. Der var med andre ord et klassisk derby i vente. Alle der har v�ret\np� Anfield Road, hvor tilskuerne er sp�ndte og solen skinner fra en skyfri himmel, ved at der er noget helt specielt ved fodbold p�\nMerseyside. S�dan var det ogs� dengang. Der var m�dt 50.000 tilskuere op til dette drama, og de kunne se Liverpool vinde med et enkelt m�l. Ugen efter udspandt samme\ndrama p� Goodison Park, hvor Liverpool igen udraderede et efterh�nden modl�st Everton-mandskab med 3-0. Everton kom sig for\n�vrigt aldrig over denne lussing og sluttede i den nedre halvdel, da s�sonen var ovre. Igen var en fjerdeplads, hvad Liverpool kunne\nhente hjem. Godt nok var Liverpool ikke blevet mestre, men holdet viste bestemt gode takter.\nDe gode takter blev fortsat den efterf�lgende s�son, bl.a. spillede Liverpool 15 kampe i tr�k uden at tabe. S�sonen 1921/22 s�\ndermed meget lovende ud. Det store Manchester hold dengang var City, og dem bankede Liverpool 4-2, efter at have v�ret nede\nmed 0-2. Efter sejr over Chelsea p� 1-0 i London l� holdet nu nr. 4. Optakten til denne kamp bestod bl.a. i at kigge p�\nturistattraktioner og se en koncert, un�gteligt en noget anderledes opladning til kampene dengang end i dag!! Da Liverpool knuste Sunderland i FA cup’en med 5-0, i en omkamp, efter nyt�r, begyndte spekulationerne allerede om “The\nDouble”. Dette blev dog gjort til skamme allerede runden efter, hvor Liverpool hjemme tabte 0-1 til West Bromvich. Men det fik\nm�ske holdet til at koncentrere sig endnu mere om ligaen, for i for�ret var de r�de store favoritter til at tage mesterskabet. Men de\ngjorde det un�dvendigt sp�ndende, idet holdet tabte tre kampe i tr�k i den sidste hektiske fase af s�sonen.\nDet var derfor n�dvendigt med en sejr mod West Bromvich p� “The Hawthorns”. Denne kamp blev ogs� vundet med de\nkomfortable cifre 4-1 og klubbens tredje titel var dermed i hus. I den efterf�lgende s�son startede holdet med at banke Arsenal med 5-2 p� Anfield, hvorefter de tabte de n�ste to kampe, men\nherefter var der ingen n�de for Liverpools modstandere. De vandt de n�ste fire kampe, og efter et knebent nederlag til Burnley,\nknuste Liverpool igen et lovende Everton-hold. Denne gang med cifrene 5-1 p� Anfield. Ugen efter vandt holdet p� Goodison med\nkampens eneste m�l og viste da resten af England, at Liverpool igen var p� vej mod titlen. I for�ret blev Liverpool dog udfordret\nkraftigt af et dygtigt Sunderland hold, men da Liverpool slog Bolton med 3-0, var holdet p� f�rstepladsen med fire point. Til den\nkamp br�d en brand ud p� stadions ene tribune, “The Anfield Road Grandstand”, men ingen kom noget til.\nTo uger senere slog City Liverpool og kampen om f�rstepladsen blev intensiveret yderligere da Liverpool ugen efter kun kunne f�\nuafgjort med Huddersfield. S� ligesom foreg�ende s�son, blev der un�dvendig sp�nding om, hvor mesterskabstrof�et skulle\nhavne. I s�sonens sidste kamp, igen mod Huddersfield, var Liverpool bagud p� Anfield, indtil Chambers udlignede. Udligningen skete\nn�sten samtidig med, at der kom en melding fra Roker Park, Burnley havde sl�et Sunderland. Dermed var der ingen tvivl om, at\nLiverpool igen var mestre. I begge mesterskabss�soner var det et solidt forsvar, ledet af en meget dygtig m�lmand i Elisha Scott, der var n�glen til det\nhele. Oppe i den anden ende var det den hjulbenede Harold Chambers, der for fjerde �r i tr�k blev topscorer i klubben. Man m�\nsige, at den afg�ende manager i 1915 Tom Watson, havde set rigtigt, da han hentede Chambers til klubben. De to mesterskabss�soner var i �vrigt blevet gennemf�rt med et n�sten identisk hold, s� allerede her blev Bob Paisleys\nber�mte ord, “never change a winning team” realiseret. FA Cuppen var stadig en dr�m i Liverpool, og det viste sig, at det ville den\nblive i mange �r endnu. Liverpool kom aldrig l�ngere end til 5. runde i 20’erne.\nEfter de fantastiske mesterskabs�r, var det desv�rre s� som s� med resultaterne i resten af �rtiet. En fjerdeplads i\ns�sonen1924/25 var det h�jeste, det kunne blive til i en periode, hvor det var den anden Merseyside klub, Everton med Dixie\nDean i spidsen, der var f�rende i landet. Everton blev mestre i s�sonen 1927/28. Denne nedgang for Liverpool, hvor holdet kun\nblev nr. 16 i Evertons mesterskabss�son, kunne skyldes, at klubbens manager Ashworth trak sig tilbage i 1923, ligesom der\nikke rigtigt kom nyt blod til klubben i form af nye spillere. Den nye manager, Matt McQueen, havde ikke succes med det gamle hold, og da han mistede et ben i en ulykke i 1928, blev han\nbestyrelsesmedlem i klubben. McQueen var gammel Liverpool spiller fra 1890’erne og var dermed indirekte den f�rste, der blev i\nklubben hele sit liv, b�de som spiller, manager og i bestyrelsen. Han blev afl�st af George Patterson, klubbens kasserer. Men\nLiverpools manglende evne til at finde nye spillere, fik klubbens spejdere til at kigge over hele verden, bl.a. i Sydafrika, hvor Arthur\nRiley og ikke mindst Gordon Hodgson blev indlemmet i truppen. Hodgson blev en af de bedste m�lscorere i klubbens historie, bl.a. scorede han 30 m�l i s�sonen 1928/29, hvor holdet sluttede\np� en 5. plads. Liverpool sluttede �rtiets sidste s�son, 1929/30, af med at tabe flere kampe end de vandt, og m�tte derfor tage til\ntakke med en trist 12. plads.\nLIVERPOOL FC FAN CLUB DANISH BRANCH • STENBJERGVEJ 90 • 9220 AALBORG Ø • MEDLEM@LIVERPOOL-FC.DK


Primera División de Chile 1933 - Wikipedia's Primera División de Chile 1933 as translated by GramTrans\nWikipedia's Primera División de Chile 1933 as translated by GramTrans\nNedenstående er en automatisk oversættelse af artiklen Primera División de Chile 1933 fra den svenske Wikipedia, udført af GramTrans den 2016-01-22 12:27:23. Eventuelle ændringer i den svenske original vil blive fanget igennem regelmæssige genoversættelser. Du har mulighed for at redigere oversættelsen til brug i den originale danske Wikipedia.\n7-2 (Colo-Colo - A. Italiano)\n2-7 (A. Italiano - S. Badminton)\n1-6 (S. National - S. Badminton)\nPrimera División de Chile 1933 var den første sæson af Primera División de Chile , Chiles højeste division i fodbold, og sluttede med at Magallanes vandt mesterskabet ved at i finalen slå man Colo-Colo med 2-1. Sæsonen indledtes med matchen mellem Audax Italiano og Morning Star (3-1) den 22 juli 1933, som ironisk nok faktisk tilhørte den syvende og afsluttende runde, og blev afsluttet med finalen den 5 november 1933. Basisserien blev derimod afsluttet allerede den 22 oktober 1933 da Colo-Colo slog Unión Española med 2-0 i den sidste runde. Mesterskabet fulgte efter Campeonato de Apertura i 1933 , en ildsjæl til Copa Chile ("Chilenska cupen"), som blev vundet af Colo-Colo som blandt andet bredte Magallanes ud.\nTotalt otte hold deltog og alle hold mødte hinanden en gang. Samtlige deltagende hold var fra hovedstaden Santiago . En gevinst gav to point og en uafgjort match gav et point - for tab gavs intet point. Magallanes og Colo-Colo konkluderede begge på tolv point efter seks gevinster og et tab var og begge hold havde 23 gjorte mål var (Colo-Colo havde dog sluppet ni mål et mål mere end Magallanes) ind,. Eftersom begge hold havnede på de samme point blev en finale spillet mellem holdene, som altså Magallanes vandt og således blev det første hold at vinde Chiles nationale mesterskab i fodbold.\n3 Santiago-Badminton 9 7 4 1 2 23 12 11\nColo-Colo - Magallanes 1-3\nUnión Española - Santiago Badminton 2-2\nGreen Cross - Audax Italiano 1-2\nSantiago National - Morning Star 3-4\nColo-Colo - Santiago-Badminton 4-2\nMagallanes - Audax Italiano 4-0\nUnión Española - Morning Star 1-1\nGreen Cross - Santiago National 2-2\nColo-Colo - Audax Italiano 7-2\nSantiago Badminton - Morning Star 1-0\nMagallanes - Santiago National 3-0\nUnión Española - Green Cross 1-2\nColo-Colo - Morning Star 3-1\nAudax Italiano - Santiago National 4-1\nSantiago Badminton - Green Cross 5-2\nMagallanes - Unión Española 2-3\nColo-Colo - Santiago National 4-0\nAudax Italiano - Unión Española 1-2\nSantiago Badminton - Magallanes 0-1\nMorning Star - Green Cross 4-2\nColo-Colo - Green Cross 2-1\nSantiago National - Unión Española 3-1\nMorning Star - Magallanes 1-5\nAudax Italiano - Santiago Badminton 2-7\nColo-Colo - Unión Española 2-0\nGreen Cross - Magallanes 3-5\nSantiago National - Santiago Badminton 1-6\nMorning Star - Audax Italiano 1-3\n5 november 1933 Magallanes 2-1 Colo-Colo Campos de Sports de Ñuñoa, Santiago\nArturo Carmona 10′ Clodomiro Lorca 71′ ( sjm.) Alberto Bravo 6′ Publikum: 4 000 Dommer: Carlos Fanta\nMagallanes 1. titel\nOversættelsesdato: 2016-01-22 12:27:23


Historiesamleren Ejnar Sten har sin egen Alamo Saloon og sin egen krigssamling | frdb.dk\nEjnar Sten Hansen Skærup er en stor samler. Og det, han samler på, er noget, der kan fortælles mange gode historier ud fra. Her ses han i sin saloon, Alamo Saloon.\nEjnar Sten Hansen fra Skærup er samler. Han samler på ting fra krige eller westerntiden, der fortæller historier. Og han deler gerne ud af historierne inde i sin saloon i haven.\n25 jul. 2020 kl. 12:50\nSkærup/Vandel: Han tager sig mod og viser hen til saloonen, der ligger ud mod vejen. Wyat Earp sidder allerede derinde. Den gamle revolverhelt spiller poker ved et træbord, og han har esser i ærmet. Sådan helt bogstaveligt.\nEjnar Sten Hansen sætter sig ved siden af ham.\n- Ja, jeg ved det godt. Det er da et specielt sted. Jeg er 71 år, men jeg er aldrig blevet helt voksen, siger Ejnar Sten med et grin så bredt som den cowboyhat han har på.\nHan er vild med det vilde vesten. Blandt mange ting. Som barn blev han kaldt Krigs-Ejnar, og det vender vi tilbage til.\nFor her inde i den meget lille saloon handler det om det vilde vesten. Ejnar Sten tænder en smøg. På bedste westernvis. Næsten da.\n- Jeg ved det godt. Der var ikke filtercigaretter dengang, siger han og griner atter.\nEjnar Sten Hansen blev som barn kaldt Krigs-Ejnar. Men det vilde vesten indfangede ham også. Foto: Jørgen Flindt.\nMen herinde er der ikke filter på historierne. For Ejnar Sten er en historiefortæller med en imponerende klæbehjerne. Og så er han samler, og de ting han samler på, fortæller deres helt egne historier. Her i Alamo Saloon er det historier fra det vilde vest.\n- Jeg har aldrig været i USA, så jeg har aldrig set det selv. Jeg er nok ikke sådan en type, der rejser særligt meget, så nej, det er aldrig blevet til noget, men jeg kan genskabe illusionen her. Det er jo på ingen måde, den sande historie om det vilde vesten, man får her i Alamo Saloon, men man får et sjovt sted med mange historier, siger han.\nStartede som barn\nHvor og hvorfor fascinationen for det vilde vesten begyndte ved han godt.\n- Da jeg var barn i 1950'erne, boede vi i Vandel, og her mødtes alle vi drenge og legede cowboys og indianer. Det gjorde vi jo dengang. Heltene var fra de små hæfter til 35 øre stykket, der hed Wild West, og hvor en Nevada Ranger klarede det hele. Der blev min interesse skabt, siger han.\nSkuret er blevet til Alamo Saloon. Foto: Jørgen Flindt\nOg den har holdt ved hele livet. Men bestemt ikke kun det vilde vesten. Også her har hans far en fortællende rolle.\nJeg havde den mest livlige fantasi, og Little Big Horn kunne sagtens ligge i Vandel.\nEjnar Sten Hansen\n- Min far var tømrer, men han kunne mere end bruge hænderne. Han var god til at fortælle historier. Far samlede os søskende (fire søskende i alt, red.) ved kakkelovnen, og så fortalte han. Nogle gange læste han op, men han kunne også finde på at få os børn med ind i historien. Så var jeg måske lige pludselig pagedreng i en historie om Gøngehøvdingen. Åh, det var en herlig barndom, husker han.\nOg interessen for historierne tog han med.\n- Når vi legede nede på det område, hvor Vandelgrisen (tog mellem Vejle og Grindsted, red.) havde kørt, var jeg altid ham, der satte legene i gang. Hvem skulle være Napoleon eller Wyatt Earp. Jeg havde den mest livlige fantasi, og Little Big Horn kunne sagtens ligge i Vandel, siger han.\nEjnar Sten Hansen ryger smøgen færdig, og vi går ind i huset. Herinde hos ham og Gudrun åbner sig en ny verden. I hvert fald i et hjørne af huset. Herinde er der fyldt med samlerobjekter og genstande. Herinde samles på historierne fra krigene.\nSablerne på væggen har han selvfølgelig våbentilladelse til. Og hver sabel fortæller sin egen historie. Foto: Jørgen Flindt\n- Det er ikke krigene for krigenes skyld, der fascinerer mig. Jeg er ikke en Rambotype, tværtimod. Jeg var den eneste i familien, der ikke blev jæger, for jeg kan ikke slå et dyr ihjel. Krige er et helvede. Det er afsavn, sult, nød og frygt. Det er gode og dårlige beslutninger. Krige er også historier, der huskes, men det er bestemt også historier, der glemmes. Historier om folk, der ofrede deres liv, men da de var på den tabende side, blev de glemt og måske endda forhånet, forklarer han.\nHatte og hjelme fra forskellige lande og hære. Og tidspunkter i tiden. Dog alle tilbage i tiden. Der er ingen fra nutiden. Foto: Jørgen Flindt\nPudsige historier fra Ejnar Stens liv\nEjnar Sten Hansen er født i Vandel, men har boet i Skærup siden 1976. Han er udlært tømrer, som han arbejdet med i mange år. Han sluttede dog sin arbejdskarriere af med at være pedel på Smidstrupparken.\nSå han samler på genstande fra mange krige. Dog kun fra perioden fra Napoleonskrigene og frem til den kolde krig. Men en enkelt periode fylder alligevel mere. De slesvigske krige. Dem, hvor Danmark vandt mod preusserne i 1848, men i 1864 tabte med et ordentlig brag og mistede alt syd for Kongeåen.\nEjnar Sten Hansen har selv tegnet og malet disse malerier. Motiverne har han fundet i et ugeblad. Foto: Jørgen Flindt\n- Far læste gerne op for os børn omkring krigen i 1864. Vi havde også en billedbog med krigen i 1848. Og jeg blev suget ind i historierne. Ja, det må jeg jo sige, at jeg stadig bliver, siger han.


2017 December Flere danskere vil dømme fodbold\nDer er kommet flere fodbolddommere i 2017. Foto: Astrid M.B. Rasmussen\nDer er en øget interesse for at passe dommerfløjten, når de danske breddefodboldhold løber på banen. Det viser en ny opgørelse fra DBU Dommerakademi.\nAntallet af nyuddannede fodbolddommere i 2017 er således 15 procent højere, set i forhold til tallene for sidste år.\nHelt præcist har 372 personer bestået fodbolddommereksamen mod 324 sidste år.\nFlere på skolebænken\nDet er ikke kun blandt de spritnye fodbolddommere, at der har været trængsel på skolebænken. Også hos de fodbolddommere, som allerede er i besiddelse af dommerkortet, har der været en øget lyst til at dygtiggøre sig.\nMens antallet af fodbolddommere som videreuddannede sig på et dommerkursus lød på 572 i 2016, lyder tallet på 679 i 2017. Det svarer til en stigning på cirka 19 procent.\nSamlet set har 1051 danske fodbolddommere taget et DBU-dommerkursus ned fra hylderne i 2017.\nStrategisk indsats bærer frugt\nMorten Rask Thomsen er formand for breddedommergruppen under FLU (Foreningen af Lokalunioner i Danmark), og ifølge ham er det flotte resultat bestemt ikke et tilfælde.\n- Der er tale om fantastisk gode og opløftende tal, og jeg er helt overbevist om, at resultatet skyldes en strategisk indsats, hvor vi blandt andet gør brug af et intelligent IT-system og en lang række gode, frivillige kræfter, siger han og understreger, at tallene ikke giver grobund for at lette foden fra gaspedalen.\n- Nu gælder det for os at fastholde og motivere de mange nye fodbolddommere, som vi har fået ind. Det er vigtigt, hvis vi skal undgå at løbe ind i dommermangel fremover. Det er nemlig et faktum, at vi har mange ældre dommere, som der desværre er en udløbsdato på, siger han.\nAf: Martin Weibel, DBU Jylland Kommunikation - 14. december 2017, 13:57


Cookie- og privatlivspolitik - Stouby Multihus & Multi Café\nIdrætsvej 12, 7140 Stouby\n+45 29 66 70 40\nKløverstierne i Stouby\nPrivatlivspolitik for Den selvejende forening Stouby Multihus samt Enkeltmands virksomheden Stouby Multicafé v/Dan Bækgaard\nStouby Multihus- og Café er dataansvarlig for behandlingen af de personoplysninger, som vi har modtaget om dig.\nKontaktoplysninger om Stouby Multihus- og Café som dataansvarlig:\nCVR. nr.: Stouby Multihus: 53533817\nCVR. nr.: Stouby Multicafé: 26462436\nIndsamling, brug og opbevaring af personoplysninger\nVores Privatlivspolitik er en beskrivelse af de data, vi finder nødvendige at indsamle, hvorfor vi indsamler dem, og hvad vi anvender dem til. Data er i den sammenhæng de personlige oplysninger, du giver til os som kunde og/eller interessent, for eksempel men ikke begrænset til dig som:\nKøber af ydelser leveret af Stouby Multihus eller Stouby Multicafe.\nModtager af sponsorbilletter/kort\nGæster på vores adresse\nBesøg på hjemmesiden www.stoubymultihus.dk\nBesøgende på vores digitale platforme f.eks. facebook, youtube m.f.\nSom kunde hos Stouby Multihus- og Café indsamler vi følgende almindelige personoplysninger om dig:\nNavn, folkeregisteradresse, telefonnummer, email adresse og kontonummer til brug for tilbagebetaling af depositum samt faktureringsoplysninger som firmanavn, CVR.nr. m.v.\nStouby Multihus- og Café har indgået en række Databehandleraftaler med underleverandører, der for eksempel varetager den tekniske drift af booking af lokaler.\nVed henvendelse til Stouby Multihus- og Café på ovennævnte kontaktadresse kan du få oplyst, hvilke underleverandører som vi har indgået en Databehandleraftale med og som har relevans til dine personoplysninger. Udover oplysninger til Hedensted kommune via vores Databehandleraftale med Conventus, afgives dine personoplysninger aldrig til tredjemand, med mindre du selv udtrykkelig giver tilsagn hertil, lige som vi heller ikke indsamler særlige kategorier af følsomme personoplysninger som din etnicitet, din politiske eller religiøse overbevisning og lign.\nVi behandler kun dine personlige oplysninger (personlige oplysninger skal forstås som defineret i persondatalovgivningen) i det omfang, det er nødvendigt for at opretholde et kunde- brugerforhold og for at vi kan opfylde vore forpligtelser i henhold til indgåede aftaler og tilknyttede ydelser.\nEr du bruger/kunde i Stouby Multihus- og Café, anvender vi derfor dine personlige oplysninger til at:\nEffektuere din afgivne ordre, herunder tillige kundeservice, support, svar på spørgsmål og efterkomme dine anmodninger, tilsendelse af faktura o.lign.\nHåndtere administrationen af driften af bruger-kundeforholdet til dig\nFremsende e-mails om muligheder i Stouby Multihus- og Café, herunder nye produkter og nye priser, systemopdatering o.lign.\nFremsende nyhedsmails, hvis du har tilkendegivet ønske herom\nFremsende invitationer til diverse arrangementer\nIflg. Databeskyttelsesforordningen skal dine personlige oplysninger opbevares sikkert og fortroligt. Vi gemmer dine personlige oplysninger på computere med begrænset adgang.\nAlle administrativt ansatte i Stouby Multihus- og Café, herunder formanden for bestyrelsen i Stouby Mulitihus som behandler dine personlige oplysninger, er desuden underlagt tavshedspligt.\nØnsker du indsigt i de personlige oplysninger, som vi måtte have liggende om dig, eller mener du, at der er registreret forkerte data, har du ret til på ethvert tidspunkt at fremsætte indsigelse mod behandlingen af dine personlige oplysninger hos henholdsvis Stouby Multihus og/eller Stouby Multicafé iflg. Databeskyttelsesforordningens artikel 21 stk. 4.\nHvis din indsigelse imødekommes og dermed er berettiget, må behandlingen ikke længere omfatte dine personoplysninger. Dette kunne være, hvis behandlingen ikke er lovlig og i strid med Datebeskyttelsesforordningen.\nDu kan indbringe Stouby Multihus´ eller Stouby Multicafes afgørelse for Datatilsynet efter Databeskyttelseslovens paragraf 39 stk. 1 samt Databeskyttelsesforordningens artikel 77, hvorefter tilsynet vil træffe afgørelse om, hvorvidt indsigelsen mod behandlingen var berettiget.\nHvis dine personoplysninger behandles med henblik på direkte markedsføring, kan du til enhver tid gøre indsigelse mod behandlingen af dine personoplysninger til en sådan behandling. Efter du har fremsat indsigelse mod behandlingen med henblik på direkte markedsføring, må dine personoplysninger ikke længere anvendes til dette formål. Din ret hertil er absolut, dvs. at der ikke skal foretages afvejning.\nVores Privatlivspolitik er senest opdateret den 21.11.2018.\nOm Stouby Multihus\nStedet i Stouby hvor du både kan være aktiv, holde fest eller bestille mad. Multihuset er fyldt med aktiviteter, hold øje med “Det Sker”.\nStouby Multihus 2020 All Rights Reserved\nVed at fortsætte accepterer du vores cookie- og privatlivspolitik. Læs mere


Revlon Style Masters Fanaticurls Sculpted Curls Activator, er en creme der hjælper med give stærkt difinerede krøller. Den giver kontrol, selv i det kraftige hår med tendens til at kruse. Sculpted Curls Activator Creme giver et meget stærkt hold, og er meget glansfuld. Denne creme er til dig der ønsker et maksimalt hold til faste krøller, og den kan anvendes til alle hårtyper.\nDen bedste krølle creme jeg har prøvet til dato.\nJeg har prøvet et utal af krællecremer men intet har givet det resultat hvor det holder i mit hår mere end et par timer så bliver det enten fedtet eller slapt.\nDen her giver meget hold men det har jeg brug for. Jeg har kraftige fald i mit hår og super levende hår den her kam styre det og holder krøllerne hele dagen og ved st friske dem op næste dag med memory spray så virker den stadigt. Super lækker og super glad for jeg gar fundet den. Har mellem til fint hår. Længde til midt på ryggen.


Preproduction - Processen - jannikvestmar\nPre production – følelsen er afgørende\nI pre productions-fasen er der én ting, der er helt essentiel: Hvilken følelse skal modtageren sidde tilbage med efter at have set din film?\nDenne følelse er helt afgørende for, hvordan filmen skal udformes. Hvilken musik, der skal bruges. Hvilken location, der understøtter budskabet, og hvilke skuespillere eller medarbejdere, der skal medvirke i filmen. Jeg brænder for at finde ud af, hvordan filmen går lige i følelserne hos modtagerne, og hvordan den brændemærker brands, koncepter, produkter eller firmaer ind i modtagerens hukommelse.\nDet første møde er for mig enormt spændende, fordi jeg elsker nye udfordringer og nye veje man kan gå. Jeg synes det er sjovt at finde den rigtige vej, så vi kan få meget ud af det budget, der er til rådighed.\nDet er forskelligt hvor langt mine kunder er, når de kommer til mig. Nogle har blot en idé og andre kommer med et færdigt storyboard. Ligegyldigt hvordan det starter, tager jeg ansvar og er med til at finde en løsning indenfor det budget, vi har at arbejde med. Jeg får let et overblik over hele processen, da jeg selv er en del af alle led.\nI pre production-fasen handler det også om at etablere tillid og finde fælles retning. Du skal have tillid til, at jeg fanger essensen af det, du vil kommunikere ud, og jeg skal have tillid til, at du stoler på min kunstneriske erfaring.\nJeg plejer at sige, at det vigtigste er at starte med slutningen. Hvor skal vi hen og hvad skal filmen ende med at kommunikere?


Hundredtusinder af danskere sparer overhovedet ikke op til pension | Berlingske Business\nHele 831.000 danskere har en pensionopsparing på under 20.000 kroner.\nGruppen af danskere, der slet ikke eller meget begrænset sparer op til pension, er betydelig. Regeringens pensionsproblemer kan ikke løses, så det falder i hak for alle.\nSelvstændige, førtidspensionister og danskere ansat uden for overenskomst. Det er primært de tre grupper, som enten slet ikke sparer noget op til pension eller sparer meget lidt op.\nDet er den såkaldte restgruppe. Ifølge tal fra Forsikring og Pension har 467.000 danskere fra denne restgruppe opsparet nul kroner til pension. Men restgruppen er større end det. For en gruppe på 831.000 danskere har en pensionsopsparing på under 20.000 kr.\nFor mange af dem kan livet som pensionist blive halvdårligt rent økonomisk, og det er derfor, at regeringen vil arbejde på at få dem til at spare mere op.\nDette problem kan løses ved at tvinge dem til at spare mere op.\nLÆS MERE : Pensionsbombe kan kosten staten milliarder\nMen spørgsmålet er, i hvilket omfang den løsning skal bruge. For de mange førtidspensionister, som er en stor del af restegruppen, er der eksempelvis ikke den store forskel på deres ydelse som førtidspensionist og de penge, de får fra det offentlige, efter at de er blevet 67 år.\nMange vil nok mene, at det er underligt, hvis de skal spare et vist beløb op til pension, når de til daglig skal leve af førtidspension eller bistandshjælp.\nMen det fjerner ikke problemerne med restgruppen. Og når regeringen bebuder, at den vil arbejde på at løse dem, skyldes det også, at det er absolut bedst for den danske økonomi, hvis danskerne sparer mest muligt op til deres pension.\nDet giver plus på betalingsbalancen, og det hjælper de offentlige finanser, der i de kommende år vil løbe ind i det, som kaldes hængekøje-problemet.\nDet vil sige et mere eller mindre permanent underskud.\nIngen skal dog forvente, at de gyldne løsninger vil springe frem som en trold af en æske, når regeringen til næste år kommer et eller andet bud på nogle nye regler.\nLÆS MERE : Regeringens store pensionsmareridt\nDa professor i økonomi ved Aarhus Universitet Torben M. Andersen blev udnævnt til formand for den Pensionskommissionen, som den nuværende regering har nedlagt, sagde han klart og tydeligt til Berlingske Business, at der ikke findes en løsning, som får det hele til at falde i hak.\n»Det er for kompliceret. Men vi skal komme med forslag til modeller, der får det til at fungere bedre. Vi skal sørge for, at vi ikke har et fint system med den negative side, at ingen kan gennemskue det, og at det ikke animerer folk til at spare op til pension,« lød det dengang fra Torben M. Andersen.


Giv os nu frihed til at drive god skole - Vores Brabrand\nHer er du: Forside / Tæt på / Kommunalvalget / Giv os nu frihed til at drive god skole\n“Sødalskolen er en stærk enhed, der godt kan drive god skole, uanset om de politiske vinde blæser den ene eller den anden vej. Sådan tror jeg, det er med alle sunde fællesskaber. De kan hvile i sig selv,” siger Kasper Skov-Nielsen.\nHan har i seks år været formand for skolen i det østlige Brabrand, som den periode har været igennem en kraftig positiv udvikling. Fra 280 for fem år siden til nu 371 børn. Hvor der for nogle år siden kun var én klasse i stort set alle årgange, er skolen nu på vej til at blive tosporet hele vejen op.\n”Vores skole afspejler jo meget godt det lokalsamfund, den er en del af. Og det er præget af mange forskellige kulturer. Vi fokuserer på de værdier, der er i det fællesskab. Det lange forløb, hvor man har holdt fast i det fokus, har båret frugt”, siger Kasper Skov-Nielsen.\n”Det tyder på, at det vi laver, tiltaler nogle folk, der søger mangfoldigheden. Den etniske sammensætning er blevet vores styrke. Det kan vi i høj grad mærke, blandt andet ved, at der nu også er folk udenfor skoledistriktet, der tilvælger skolen. Der kan så være andre folk, der søger andre steder hen, og det er også helt i orden.”\nVi kan drive en skole der afspejler lokalområdet\nKasper Skov-Nielsen glæder sig over, at skolen nu i stadig stigende grad afspejler det lokaleområde, den er en del af. Og han ser styrken i, at skolen netop samler de lokale børn i hverdagen.\nHan nævner en aktuel politisk debat om, hvorvidt der på landsplan skal være en fælles grænse for, hvor mange børn med en anden etnisk baggrund end dansk, der kan være på en skole.\n”Sådan en grænse ville være fuldstændig umulig at opretholde i Aarhus. Så skulle man busse endnu flere børn rundt i byen. Og sådan et tiltag mener jeg vil være et kæmpe benspænd for et område som vores. Og alle andre områder. Så vil skolen ikke længere bestå af børn og forældre fra nærområdet. Det vil være helt ødelæggende for lokalsamfundet og de fællesskaber der er der.”\nHan vil endda gå så langt som at ønske Aarhus Kommunes nuværende sprog-screeninger og omfordeling af børn afskaffet. Hvis man fjernede kommunens indblanding, ville man på Sødalskolen kunne drive endnu bedre skole, mener han. Værdien i fællesskabet er større end resultaterne af politisk bestemte fordelingsnøgler.\nSamtidig understreger han, at Sødalskolen er en folkeskole, der fokuserer meget på at alle taler dansk. Og taler ordentligt til hinanden.\n”Det er gennem sproget at vi udfører vores handlinger – taler man ordentligt til hinanden, opfører man sig også ordentligt overfor hinanden.”\nFokus på DJØF-laget\nDet kræver så, at de lokale folkeskoler skal kunne udvikle sig på egne betingelser. De skal kunne bestemme mere selv, akkurat som friskolerne, mener Kasper Skov-Nielsen. De skal ikke nødvendigvis være selvejende. Men i hvert fald selvstyrende.\n”For mig personligt er den autonomi, der ligger i det, afgørende. Vi kan godt selv! Sødalskolen er en stærk enhed, der godt kan drive god skole, uanset om de politiske vinde blæser den ene eller den anden vej. Sådan tror jeg, det er med alle sunde fællesskaber. De kan hvile i sig selv.”\nHan er stærkt kritisk over for den måde, Aarhus Kommune centralt udregner og udmønter besparelser på, organiseret af jurist- og økonomi-uddannede, kaldet DJØF´ere.\n”Der sidder et helt lag af DJØF´ere, som i regneark kortlægger, hvor der skal spares rundt om på skolerne – for at de kan få råd til, at de DJØF´ere kan sidde og regne i deres regneark…\n”Det er meget groft skåret – men man bør begynde at kigge på de administrative lag i kommunen – DJØF-laget – der har været voldsomt stigende. Stigningen skulle jo være et andet sted, derude hvor den gode skole bliver skabt. Den bliver jo ikke skabt i et regneark.”\nSeks år som skolebestyrelsesformand har lært Kasper Skov-Nielsen, at\nman kan gøre en forskel og udvikle en god skole og et godt fællesskab, først og fremmest baseret på det lokale engagement. Han ser i mindre grad effekter af samspillet med administration og lokalpolitikere.\nDecideret negative er minderne om turbulensen omkring skoleleder-stillingen på Sødalskolen i slutningen af 2016: Halvandet år efter at Helle Mønster var blevet ansat, blev hun som led i en større kabale forflyttet til Tovshøjskolen.\nAt forvaltningen bare skar igennem og på den måde omgjorde det resultat, skolebestyrelsen havde engageret sig så meget i, har sat sig sine spor i skolebestyrelsesformanden.\n”Det var et eksempel på total topstyring. Så det er måske også lidt i afmagt, at jeg har den holdning – at hvis vi skal gøre noget, skal vi gøre det lokalt.”\n”Mad nedbryder så mange barrierer”\nDet, der rykker, er at engagere sig i lokalsamfundets liv og være med til at skabe møder mellem mennesker.\n”Som Aarhus Kommune er indrettet, er det bedre at fokusere på det lokale, hvis man vil gøre en forskel. Deltage i samtaler, arrangere muligheder for at mødes…”\n”På Sødalskolen dyrker vi meget det med at spise sammen. Mad nedbryder så mange barrierer. Uanset hvilke forskellige traditioner, vi kan bringe med til bordet, så deler vi glæden ved mad. Lav et arrangement, hvor der indgår mad. Så sætter man sig ned og slapper af. Og så kan man også bedre løse konflikterne, hvis de opstår.”\nHan lægger ikke skjul på, at det også er dér, hans personlige engagement ligger.\nFra filterrenser til volleyballtræner\n46-årige Kasper Skov-Nielsen har været vidt omkring, før han og familien landede på Brabrand Skovvej. Fra filterrenser på Aarhus Olie til volleyball-træner på Færøerne, for lige at nævne et par stop på vejen.\nUddannet akademi-økonom – ” den af de 4 uddannelser jeg har fuldført” – og med perioder som skuespiller, højskoleunderviser og IT-medarbejder. Og fra 2007 selvstændig med virksomheden openUsource, der udvikler IT-løsninger for organisationer på basis af open source-platforme som f.eks. Drupal.\nOpen source er en grundpille for Kasper Skov-Nielsen i sin virksomhed openUsource – og det samme gælder hans opfattelse af hvordan man udvikler organisationer: Man kommer længst med åbenhed og transparens.\nHan glæder sig over, at Sødalskolen fysisk åbner sig ned mod institutionerne med bmx- og skateboardbane og bålplads. Både institutionerne og unge fra området bruger arealerne meget, både i dagtimerne og om aftenen.\nAt ungdomsklubben Klub 3 er kommet ind på skolen, har også bidraget til den åbning mod lokalsamfundet. Næste skridt er genopbygningen af gymnastiksalen, der brændt for snart to år siden.\n”Jo flere mennesker vi kan bringe ind på skolen, jo større kendskab. Der er ikke noget, vi har brug for at skjule. Jo mere, der bliver talt om Sødalskolen i offentligheden, jo bedre for os.”\nStarten på Sødal\nAt det blev Sødalskolen, datteren Mathilde og senere lillebror Sebastian kom til at gå i skole på, var faktisk lidt af et tilfælde.\nSødalskolen lå godt nok lige i nærheden, men forældrene var lidt skeptiske. De havde hørt historierne om de mange tosprogede på skolen. Et besøg på skolen og et møde med daværende skoleleder Susanne Berg ændrede dog deres holdning.\n”Det viser sig jo stort set hver gang, at når man kommer ind og ser skolen og møder elever og lærere, så får man et helt andet indtryk. Viden og oplysning nedbryder fordomme. Og vi har ikke et sekund fortrudt vores valg.”