På historiens køkkenmødding med Ozymandias\nVi skal huske på, at den dag den vestlige civilisation er væk, måske kvalt i ligegyldighed eller modvilje, er afløseren meget vel meget værre. Historiker Matthias Bjørnlund fortæller om civilisationer og deres fald. Vesten står for en unik tendens.\nRamesseum-mindetemplet for Ramses II, Ozymandias på græsk. (Foto: Christopher Michel via Flickr/Creative Commons)\nEdward Gibbon og Oswald Spengler. The History of the Decline and Fall of the Roman Empire og Der Untergang des Abenlandes. Når talen falder på civilisationers nedgang og fald – historisk, og lige nu for vore øjne? – kommer disse to referencer som regel på bordet. Måske med noget T. S. Eliot smidt ind over, ”Således går verden under, ikke med et brag, men med en klynken” fra det fremragende digt The Hollow Men. Uanset, muligvis, om man har læst nogen af d’herrer eller ej. Men civilisationers fald, og de paralleller, man har ment og mener at kunne drage til nutidige og fremtidige forhold, den lære, man drager af begivenhederne, har selvsagt en langt dybere og bredere historie. Her følger den korte version.\nFørst lidt om, hvad vi taler om her, en civilisation. Den kan defineres som en avanceret kultur, med centralisering, bureaukratisering, urbanisering, væsentlige og bærende kulturelle fællestræk og alt det der. Om den er demokratisk eller ej, dyrker Gud, kejseren, menneskerettigheder, eller hvad det måtte være, er ikke afgørende. Stenalderens sydskandinaviske Ertebøllekultur, derimod, er nok, som navnet antyder, en kultur, men har for mange køkkenmøddinger og for få monumentale bygninger og mellemledere til at få betegnelsen ”civilisation” smækket på sig.\nEn nationalstat, hvor stor og indflydelsesrig den end må være, regnes som regel heller ikke for en civilisation, selvom USA til tider, måske med en vis ret, er blevet betegnet som en art civilisation i sig selv, en form for underafdeling af den vestlige civilisation. Også Japan og japansk kultur er af visse er blevet set som en selvstændig civilisation.\nI historisk perspektiv karakteriseres civilisationer vel desuden af en mere eller mindre udviklet ideologi, hvor befolkningens fælles historie og kultur (som kan være vokset organisk frem og/eller være resultatet af en art homogeniseringsproces fra oven) ikke bare skaber sammenhold og mening indadtil. Den ideologi giver ofte også en fornemmelse af overlegenhed eller fremmedhed udadtil i forhold til dem på den anden side af hegnet. Den tankegang kan man finde hos assyrerne, grækerne og romerne – se bare på Pax Romana; forenklet sagt, at romerne havde ret til at regere over andre – hos mayaerne, kineserne og araberne, og hos den vestlige civilisation. De idealer, en civilisation bygger på, har med andre ord gennem historien givet sammenhængskraft til de store, klodsede konstruktion, som civilisationer og imperier notorisk er. Fra borgerrettigheder til forsvarsviljen, der får de unge mænd til at slås og dø for noget mere abstrakt end den lokale landsby med dertil hørende køkkenmødding.\nOg så længe der har været civilisationer og imperier, har der for den historisk bevidste iagttager været den nagende viden om, at de også blot er menneskelige skabninger, der som alt andet menneskeskabt kan og vil gå under. Alexander den Store ved da godt, at lige meget hvor meget hans hære erobrer og vinder det ene slag efter det andet, og dermed spreder den græske civilisation til Egypten, Persien og Indien, så kan det være væk i morgen. Nok ikke sporløst, for noget af det skabte fra en mægtig civilisation, med dens smitsomme idealer, forførende guder, vældige bygningsværker og skriftlige efterladenskaber, vil være tilbage, en del som ruiner, andet adopteret af en ny, gryende civilisation. Som når vi har rester af alt fra Ægypten til Byzans i vor egen kultur. Men det kan hurtigt, set i det større historiske perspektiv, gå sådan, at det, der er tilbage, er så spredt, småt, udhulet, at man må erklære patienten for død.\nHer er de fem hyppigste årsager til den tilstand fra verdenshistorien, ifølge professor Ian Morris fra Stanford, årsager, som han understreger vi også finder i varierende grad i vor civilisation i dag: Ukontrollable befolkningsbevægelser, altså folkevandringer, invasioner og den slags, som civilisationen ikke kan håndtere. Nye epidemiske sygdomme. Fejlslagne stater, der ikke kan modstå f.eks. klanvold og går i opløsning indefra med borgerkrige til følge, og/eller ses som et let bytte for angribere udefra. Et kollaps af handelsruter. Og ikke mindst klimaforandringer. Eller en kombination af disse faktorer, som han kalder Apokalypsens Fem Ryttere, der ofte følger og forstærker hinanden.\nHvorom alting er: Hvis ikke de udfordringer mødes med godt lederskab, hvor individet virkelig kan gøre en forskel, og økonomisk vækst, der kan sørge for stabilitet og bred tilfredshed i befolkningen, er civilisationen herefter ikke mere.\nDerfor overskriftens gådefulde Ozymandias, det græske navn for den ægyptiske farao Ramses II. Det er ham og hans civilisation, som Percy Bysshe Shelley skriver sært og smukt om i en sonet fra 1818, samme år som hans kommende brud Mary Shelley udsender Frankenstein. Sonetten beskriver en rejsendes hjemsøgte møde med en tilsandet, forfalden statue af Ozymandias i ørkenen, her i et uddrag i min oversættelse:\nOg på piedestalen finder man disse ord:\n”Mit navn er Ozymandias, kongernes konge; Besku mit værk, du Mægtige, og fortvivl!”\nIntet andet består.\nI udlægningen af forfaldets anatomi er fiktionen en lige så fuldgyldig guide til oplysning, forståelse og/eller forvirring på et højere plan som historieforskningen. Digte, for eksempel, kan som her med få, velvalgte ord fremmane de følelser, man står tilbage med, når man møder en svunden tids mægtigste mand, Ozymandias, hvis ord til beskueren nu blot virker ynkværdige, naragtige – hule, for at vende tilbage til Eliots Hollow Men.\nOrd fra en udørk, der engang var lige midt i centrum. I bedste fald, måske, vil ”den yppigste oldtid bløde”, for at parafrasere vor egen Sophus Claussen i digtet Ekbátana, hans mesterstykke fra 1896. Altså komme til live, på en måde, til forsvar for fantasien og som en reaktion mod det moderne, den åndsforladte materialisme i en drøm, hvor ”verden blev dyb, assyrisk og vis” en forårsdag i Paris. Uden for digtet, ruinerne, museerne, historiebøgerne, drømmene er der dog ikke meget tilbage af den assyriske civilisation og faraoernes verden.\nDen kloge, gamle japaner Okuma ser i Verdenskrigen selve den europæiske civilisations undergang\nTilbage til vor egen civilisation, den vestlige, med dens europæiske udspring og et i vid udstrækning fælles religiøst, kulturelt og filosofisk tankegods. Nu til dags er der ovenikøbet også en europæisk union, der, nominelt i hvert fald, i udpræget grad er bygget på dette tankegods, ligesom FN er det. Det er den civilisation, der stadig for mange eksisterer som noget distinkt med værdier og traditioner, hvad enten man kan lide det eller ej. Eller overhovedet kan forestille sig, at dens eksistens er noget, der er værd at forsvare.\nOswald Spengler får som så mange andre, inklusive Eliot, undergangsvisioner på denne vor civilisations vegne i kølvandet på Første Verdenskrig. Og i kølvandet på alt det moderne, der både bringer fremdrift og opløsning. Spengler udvikler blandt andet på den baggrund en lidt anden definition af begrebet ”civilisation” end den ovenstående. For ham signalerer en civilisation ikke styrke, den bærer allerede undergangen i sig som en overudviklet, dekadent kulturs sidste stadie på vejen mod faldet.\nDet er i det hele taget først for alvor med Verdenskrigen, den første af dem, og efterspillet, at der begynder at rejse sig tydelige røster, der kan forestille sig, at hvad der i hvert fald udefra kan ses som en mægtig monolit, Vesten, Occidenten, kan falde. Vesten, med den teknologiske overlegenhed, imperierne og kolonierne, der nemt kan forveksles med et verdensherredømme. Nu, fra august 1914, er Vestmagterne faldet i struben på hinanden og vil måske forbløde. Sådan ser i hvert fald Ōkuma Shigenobu på det, en fremtrædende japansk politiker, kaldet ”den kloge, gamle japaner Okuma” i Berlingske Tidende i 1917. Og mange andre med ham i og udenfor Europa.\nEt tidligt tegn har været det russiske riges nederlag til Japan i krigen 1904-1905, hvor Zarens mægtige Østersøflåde på vej den halve verden rundt sejler forbi København, forbi københavnere i deres søndagstøj, der vil se vidunderet. Den flåde bliver måneder senere knust af japanerne ved Tsushima. Og så er der altså Verdenskrigen, dette orgie i ødelæggelse og opløsning af alt fra imperier til normer.\nFor Ōkuma Shigenobu i 1917 er Vestens offentligt udstillede svaghed lig med en mulighed for japansk ekspansion, såvel som en meget håndgribelig tilbagevisning af tesen om ”den hvide races” overlegenhed. Samme år ser Lenin fra eksilet ligeledes, at krigen skaber muligheder, som en vestlig civilisation i fred og balance ikke ville. Han ved, at de få, avantgarden, kan ændre meget, hvis de er dedikerede nok og omstændighederne er gunstige.\nDet fører til revolution og fornyet russisk imperiebyggeri dengang i det 20. århundrede, hvor den medfølgende dyrkelse af Marx og ”Homo Sovieticus” er et forsøg på at skabe, hvad vi kan kalde en udbryderfraktion af den vestlige civilisation. Det gør kommunisterne blandt andet med afsæt i en version af Oplysningstidens idealer, der er ganske anderledes end f.eks. den version, den amerikanske præsident Wilson lægger til grund for sine berømte, liberale 14 Punkter for fred og en ny verdensorden. Også i 1917, i øvrigt.\nDen Kolde Krig, der følger Anden Verdenskrig, har ligesom krigen 1939-1945 mange rødder i krigen 1914-1918 og bliver verdensomspændende med geografiske forgreninger, ideologiske mutationer og ikke-ideologiske aspekter. Men den kan stadig ses som et internt opgør mellem de to fremherskende ideologier som præsenteret af Lenin og Wilson, der begge har rod i europæisk, vestlig tænkning. Hvem er den værdige arvtager til prædikatet ”bannerfører for den vestlige civilisation”, eller bare for civilisation i det hele taget, er spørgsmålet, ikke mindst efter Auschwitz.\nHvis man altså ikke, som nogen vælger at gøre det, igen erklærer hele denne civilisation for død uden hensyn til Øst eller Vest. Eller svælger i underholdende fiktive undergangsfantasier med adresse til det dennesidige, fra Abernes Planet til Invasion of the Bodysnatchers. Så kommer Østblokkens fald fra 1989, der får Francis Fukuyama til at erklære, at nu er historien slut. Det bliver bredt tolket som at Vesten, forstået som den amerikansk-ledede Vestblok med NATO og Coca-Cola, har vundet Den Kolde Krig. Og at den vestlige civilisation ikke bare lever, men har det godt, så godt, at den har sejret globalt, kendetegnet ved markedsøkonomi, liberalt demokrati osv., som nok skal komme ud der, hvor kragerne vender, bare giv det tid.\nDet er naivt, hvis man tror det, også hvis man tror det i 1989, euforisk bortrevet fra i går og i morgen, lykkeligt uvidende om 9/11 og alt det der. Historien (og digtene) om civilisationernes fald bør til hver en tid lyde som en lille alarmklokke mod hybris, et memento mori. ”Husk, at du er dødelig”, som slaven hvisker i triumfatorens øre, engang i en anden, en svunden civilisation.\nDet bliver tit med en fattig kliché betegnet, som at man så ser tingene ”i bagklogskabens ulideligt klare lys”. Dertil er der bare at sige, at bagklogskab er bedre end ingen klogskab, samt at forklogskab er eller burde være en del af for eksempel politikerens og den intellektuelles jobbeskrivelse. Netop Murens Fald og troen på historiens angivelige afslutning er der blevet skrevet en del om på det sidste i den danske presse efter den socialdemokratiske indenrigsminister Kaare Dybvads interview om ”arven fra 1989”. Om tidsånden, der går grassat dengang, i hvert fald hos en del politikere og intellektuelle. Sådan plejer det at være med tidsånden. Og med politikere og intellektuelle.\nDer er for mange stråmænd og unøjagtigheder fra både rød og blå stue i den debat til, at den er rigtig relevant her. Det interessante er dog, at den trods alt peger hen imod en potentielt vigtig principiel diskussion om, hvad vi skal med denne her civilisation, den vestlige.\nSom jeg, med alle tænkelige forbehold for flydende definitionsgrænser angående ”vestlig” og ”civilisation”, antager findes endnu. Om ikke andet for argumentets skyld. Skal vi for eksempel, for nu at tage et af de helt ømme punkter, have stort set åbne grænser, som nogen vil mene er en europæisk eller vestlig grundværdi? Eller skal vi tværtimod have grænser og restriktioner for netop at beskytte en række andre centrale grundværdier?\nBare det, at vi har diskussionen rimeligt frit og åbent herhjemme kan vel ses som en af vor civilisations styrker. Det åbne samfund, med Karl Poppers ord, som ikke udelukkende er et vestligt fænomen, men historisk set har sit epicenter og sin bredeste udfoldelse her.\nVi kan med de briller på i hvert fald delvist se den vestlige civilisation som en civilisation, der, i skæv gang fra fortov til fortov som en stangstiv sømand, og med gevaldige morderiske fejltrin undervejs (ligesom alle andre civilisationer), har arbejdet sig hen mod mindre undertrykkelse og større frihed for de fleste. Ikke perfekt og ikke uomgængeligt, som om historien har en retning, og Vesten har en særlig moralsk overlegenhed, vi kan bruge til at få en varm følelse indeni og slå andre i hovedet med.\nMen som en ret unik tendens, der, alt hykleriet og alle uhyrlighederne til trods, ofte(re) slår igennem til fordel for det enkelte menneske i vor civilisation, med afgørende indflydelse fra f.eks. antikkens Grækenland, jødedommen, kristendommen og Oplysningstiden.\nOg hvad så med Kina og identitetskrigerne?\nHvem er så fjenderne af den her ikke særligt homogene, måske skrøbelige version af det åbne samfund nu i Vesten? Her, hvor vi, alt det fælles til trods, har stærke forskelle mellem det katolske syd og det protestantiske nord, mellem vest og de lande, der tidligere var bag Jerntæppet i øst, mellem så uens nationer som f.eks. Island og Ungarn, når det gælder værdier, regeringsapparat og samfundsindretning?\nFørst skal det understreges, at det vel næppe er sandsynligt, at den vestlige civilisation som samfundskonstruktion forsvinder på samme måde som assyrerne eller inkaerne, hvor det mest bliver et anliggende for arkæologerne. Jeg vover et bud, selvom man som bekendt ikke skal spå om fremtiden: Der skal et kollaps à la atomkrig til, før de institutionelle og strukturelle rammer forsvinder, der er med til at definere en civilisation, så velvoksne og udbredte er de på godt og ondt. Så selvom risikoen er der for et sådant totalt kollaps – igen: vi har set civilisationerne komme og gå før – er der nok på den anden side ingen grund til at gribe den akustiske guitar og vræle ”Vi voksne kan også være bange” lige med det samme.\nEn mere påtrængende, men mindre håndgribelig fare er der derimod måske for, at hvad vi kan kalde vor vestlige civilisations sjæl, de vigtigste bestanddele i dens nuværende inkarnation, med demokrati, avanceret kultur, diverse borgerrettigheder samt et stærkt ligheds- og frihedsideal i en hårfin, altid skiftende balance, kan eroderes. Og det i en grad, så at selvom Mad Max nok beholder bilen i garagen lidt endnu, og det civilisatoriske skelet står tilbage, med nominelle rettigheder, ombudsmænd og fine bygninger, så er det i virkeligheden et samfund, en civilisation ændret i sin grundvold.\nDet er der i hvert fald en bred række iagttagere, der mener. Og de peger på en lige så bred række af fjender, der kan få, eller allerede har, held med at undergrave centrale søjler, der er med til meningsfuldt at definere og opretholde den vestlige civilisation. Fra værdier over økonomien til sikkerheden.\nDer nævnes Kina og Rusland, der både fysisk og virtuelt fører en art kold, som regel lavintensiv krig mod centrale vestlige institutioner, positioner og fortællinger. Det er lande, der, ligesom bl.a. Tyrkiet, allerede selv har udhulet det demokrati og de borgerrettigheder, der måtte have været engang, så netop kun skelettet står tilbage. Andre nævner Trump, der vel generelt forsøgte at se stort på de demokratiske checks and balances, der trods alt viste sig stærke nok. Der er miljøets og indvandringens dommedagsforkyndere.\nTerror har vi stadig, og vi skal ikke glemme en ny epidemisk, muterende sygdom som Covid-19. Så er der dem, der mener, at med kristendommen og de dertil knyttede dyders tilbagetog i Vesten, er sjælen i vor civilisation ved at gå samme vej, tilbage. Eller den sjæl er splintret i tusind stykker og vi står famlende, halvblinde tilbage og griber efter stumperne. ”Når mænd vælger ikke at tro på Gud, tror de ikke derefter på ingenting, de bliver derimod i stand til at tro på hvad som helst”, for at citere endnu en favorit, G. K. Chesterton. Bare tag et kig på internettet.\nOftere og oftere nævnes desuden kulturkampen internt i Vesten som en trussel, hvor de woke identitetskrigere, hvor få de end er, har en del held med at undergrave de centrale normer og institutioner, der længe har borget for stabiliteten, modstandskraften i mødet med alle de andre udfordringer. Og for temmelig manges vedkommende ikke lægger skjul på, at endemålet er en total omvæltning af en civilisation, de foragter.\nEn sådan ommøbleret civilisation, der måske ligner sig selv på overfladen, men hvor social ingeniørkunst får befolkningen til at tale, tænke og handle radikalt anderledes, eller tie, kan ikke længere meningsfuldt kaldes den samme civilisation, det ved de woke. I den kulturkamp er der ikke megen tålmodighed til at benytte de sejlivede, langsommelige demokratiske metoder, der har bragt frihed og lighed gennem reformer og kompromiser til så mange, ikke mindst minoriteter, i for eksempel Danmark. Det er en kulturkamp, som tilhængerne gerne så bliver til en art kulturrevolution, og som gør akademikere til aktivister eller bange for at miste deres job og anseelse. Det har jeg selv set en del af i det miljø.\nMen altså, om nogen af disse trusler mod det åbne, frie samfund for alvor kan få skovlen under den her ældgamle og spraglede vestlige civilisation, der evigt muterer som virussen, og ”altid er som aldrig før”, for nu at misbruge et Tivoli-slogan på det groveste, det ved jeg sgu ærligt talt ikke. Man kan tænke, på en dag hvor glasset er halvtomt, det er søndag og undergangsvisionerne fra Johannes’ Åbenbaring svirrer, at der sådan set ikke er noget i vejen for, at alle apokalypsens ovennævnte profeter på samme tid kan få ret i større eller mindre grad. Hverken logisk eller hvis man bare følger lidt med i empirien i nyhederne. For alle samfundsformer har historisk set skulle kæmpe mod indre og ydre trusler for at opretholde sig selv, og kampen tabes historisk set som oftest i længden. Men alt det må læseren vurdere og fremtiden afgøre.\nHer til slut gives ordet til Dante Alighieri: “Der gives ikke nogen større smerte end i ulykken at mindes den lykkelige tid.” Den sætning kan stå som pessimistens advarsel mod pludselige forandringer, der kan få civilisationer til at vakle. Ikke fordi nogen civilisation, ej heller den vestlige, på noget stadie kan kaldes andet end fejlbarlig i varierende grad. Eller fordi vi absolut skal male fanden på væggen, for andre dage er glasset halvt fuldt her i Vesten, og vi kan trods alt glæde os over alt det, vi har arbejdet for, og alt det, der er givet os. Men fordi vi skal huske på, at den dag den vestlige civilisation er væk, måske kvalt i ligegyldighed eller modvilje, kan afløseren meget vel være meget værre.


PCB-undersøgelse og analyse\nVed PCB-undersøgelse og -analyse i OBH-Gruppen tilbyder vi en helhedsrådgivning om PCB. Vi forener erfaring, innovation og faglig ingeniørviden i vores PBC undersøgelse og analyse.\nVi har i OBH-Gruppen opbygget et solidt erfaringsgrundlag inden for PCB-undersøgelse og analyse, som sikrer den bedste løsning.\nPCB-undersøgelse med materiale og luftprøver\nEn PCB-undersøgelse kan omfatte udtagning og analyse af både materialeprøver og luftprøver. PCB-undersøgelsen har som sit primære formål at undersøge om der er PCB-holdige bygningsmaterialer, og om PCB udgør et indeklimaproblem.\nVi har en stor bredde af kompetencer til at udføre den rigtige PCB-undersøgelse og analyse lige fra autoriseret arbejdsmiljørådgiver, rådgivende ingeniørfirma og til indeklimarådgivning inden for PCB.\nI en PCB-undersøgelse har vi bl.a. mulighed for at inddrage både arbejdsmiljørådgivere, ingeniører, biologer og kemikere samt den seneste teknologi og eget laboratorium samt metoder til at kortlægge og finde den bedste løsning.\nPCB-undersøgelse og analyse vi tilbyder:\nUdførelse af tiltag,\nByggeledelse/tilsyn: Overvågning af udførelse.\nKontakt os om PCB-undersøgelse og analyse\nHar du mistanke om PCB og ønsker en PCB-undersøgelse og analyse, er du velkommen til at kontakte os.


Hvad er Basecamp? - gothago.dk\nHvad er Basecamp?\nBaseCamp er mere end bare et værelse og en seng at sove i. Hos BaseCamp skaber vi oplevelser og giver de studerende muligheden for at finde ligesindede unge mennesker, som de kan opbygge langvarige venskaber med – alt sammen i kreative, grønne og behagelige omgivelser udformet i lækkert design. Alle værelser er fuldt møblerede og med eget badeværelse. Hertil har man enten eget køkken eller adgang til et af de topmoderne fælleskøkkener.\nTræningsfaciliteter – Et topmoderne træningscenter med håndvægte op til 42 kg, løbebånd, romaskine, diverse styrketræningsmaskiner og meget mere.\nCyberobics® - Et populært træningssystem, der gør det muligt for dig at tage dit yndlings bokse-, spinnings- eller puls & styrke-hold gennem et virtuelt træningsprogram, der suppleres af lyd fra lækre Bose højttalere.\nVaskerum – Vi har et dejlig stort vaskerum med rigeligt plads til, at alle kan få vasket, tørret og strøget deres tøj.\nGamer-rum – Hvad enten du er til Xbox eller Playstation, Fifa eller Call of Duty, er der mulighed for at koble din konsol til skærmene i vores gamer-rum og spille igennem – alene eller med en ven.\nLøbesti – Udover diverse løberuter rundt omkring i de grønne omgivelser, har du altid muligheden for at tage en runde eller tre på vores egen løbesti, der snor sig ca. 800 meter langs hovedbygningens tag.\nBiograf – Champions League aften? Star Wars-maraton? Eller bare en god film? Tag dine venner under armen og sæt jer godt til rette i BaseCamps egen biograf.\n24/7 support – Vores BaseManagers er klar til at hjælpe dig mandag-fredag fra 9 til 17. Resten af tiden er vores BaseBuddies altid til at fange på vores servicetelefon, hvis der er knas med afløbet eller du har skåret dig i fingeren\nUdover ovenstående faciliteter har vi også:\nBeachvolleybane, studierum, cykel- og bilparkering, privat urtehave og meget mere.\nBaseCamp er et koncept, der tager udgangspunkt i fællesskab. Vi ønsker at skabe et community af studerende på tværs af uddannelser og interesser og på den måde give dem muligheden for at få så meget ud af deres studietid som overhovedet muligt. Derfor sætter BaseCamp en ære i at tilbyde sine beboere en lang række aktiviteter, der kan nydes både i fællesskab og på egen hånd. Udover BaseCamps sædvanlige udvalg af faciliteter som bl.a. fitnesscenter, vaskerum, biograf og fællesarealer tilbyder BaseCamp Lyngby derfor en løbesti langs taget af bygningen, en privat urtehave, gamer-rum, eventrum, Cyberobics® træningsrum og meget mere.\nDet bedste ved Basecamp er, at alt er inkluderet i prisen. Hvad betyder alt? Det betyder: el, vand, varme, internet, fælleskøkken, fitnesscenter, gamer rum og meget mere. Så den pris, som du ser på nettet, er den fulde pris.\nFor at sikre at vi lever op til vores mission om at skabe et fællesskab med plads til alle, har vi desuden skabt vores unikke BaseLife koncept. BaseLife sikrer først og fremmest, at alle beboere er trykke ved at yde support til beboerne døgnet rundt. Vores BaseManager og Assistant BaseManager er til stede hver dag fra 9 til 17, og når de tager hjem, overtager vores BaseBuddies support-tjansen. Så uanset om man har skåret sig i fingeren eller afløbet er stoppet, er vi altid klar til at hjælpe døgnet rundt. Derudover er det også BaseLife-teamet, der skaber og afholder en lang række forskellige events, der giver de unge mulighed for at udvikle sig og networke – eller bare have det sjovt.\nBaseCamp Lyngby er selvfølgelig en oplagt mulighed for unge, der studerer i nærområdet men med de mange grønne områder og de smukke søer, er det også en rigtig god løsning for unge, der studerer i København, men gerne vil bo i mere grønne omgivelser med rig mulighed for udendørs aktiviteter.\nSom beboer hos BaseCamp Lyngby kan man f.eks. fylde picnickurven og ro en tur på Lyngby Sø, der majestætisk slår sine bredder ud mod de gamle skove. Man kan også udfordre sig selv og se, om man kan klare de 21 km rundt om Furesø på gåben, eller man kan besøge frilandsmuseet og tage en tur tilbage i danmarkshistorien.\nDerudover er Kongens Lyngby blot en cykeltur væk. Her her man hyggelige cafeer, lækre restauranter og et hav af specialbutikker, der altid har det, man lige står og mangler.\nBaseCamp Lyngby har vundet en række anerkendte priser i både ind- og udland (Iconic Award, World Architecture Award, A’Design Award, Årets projekt 2018 (Estate Media) og slog officielt dørene op for de første beboere d. 1. august.\nVirksomheden BaseCamp Student investerer, udvikler og driver studieboliger under brandet og konceptet BaseCamp Student, og står bag hele byggeriet Skovbrynet Lyngby. Via brandet BaseCamp Student skabes der et trygt og lækkert sted at bo samt et inspirerende campusmiljø, hvor de studerendes ønsker og behov imødekommes både i forhold til studieboligen for den enkelte, men også ift. fællesfaciliteter, design, on-site management og fokus på communityskabelse iblandt de studerende.\nHvem kan bo hos BaseCamp?\nBaseCamp er for alle studerende. Så uanset om du er i gang med din PhD eller lige er startet på finansøkonom-uddannelsen, har BaseCamp et værelse til dig. Udover de studerende er der i Lyngby ca. 150 senior- og firmaboliger, der er med til at skabe en unik blanding af unge og ældre mennesker, der alle deler glæden ved at bo i grønne omgivelser – tæt på storbyen.\nHvis vi har fanget din interesse, kan du gå ind på basecampstudent.dk og booke dit værelse nu!


Individuel_målrettet ernæringsterapi til patienter i ernæringsrisiko i hofteenheden - PDF\nIndividuel_målrettet ernæringsterapi til patienter i ernæringsrisiko i hofteenheden\nDownload "Individuel_målrettet ernæringsterapi til patienter i ernæringsrisiko i hofteenheden"\n1 Individuel_målrettet ernæringsterapi til patienter i ernæringsrisiko i hofteenheden Anne Frandsen, Klinisk sygeplejespecialist Ortopædkirurgisk Afdeling M Bispebjerg Hospital Februar 2006\n2 Indholdsfortegnelse Resumé... 1 Indledning... 2 Baggrund for projektet... 3 Projektorganisation... 4 Projektets formål... 4 Projektets succeskriterier... 4 Tidsramme... 5 Dataindsamling... 5 Design... 5 Metode... 5 Kvantitative metoder... 5 Kvantitative og kvalitative metoder... 5 Kvalitative metoder... 6 Etiske overvejelser... 6 Resultater Succeskriterium 1, Ernæringsbehovsdækning... 7 Succeskriterium 2, Primær screening... 9 Succeskriterium 3, Ugentlig vejning... 9 Succeskriterium 4, Individuel ernæringsplan... 9 Succeskriterium 5, Mad spild Succeskriterium 6, At tilpasse stillings- og arbejdsbeskrivelsen for ernæringsassistenten udfra patientkarakteristika og behov Analyse af spørgeskemaundersøgelse til patienterne Patienternes viden om kosttilbuddet på BBH Patienternes viden om kostens betydning for rekonvalescens Hvilke andre faktorer som har betydning for patienterne i rekonvalescensen Tilfredshed med kosten Tilfredshed med personalets indsats i forhold til ernæringsområdet Analyse af spørgeskemaundersøgelse til personalet før og efter projektperioden Personalets holdning til at afdelingen har ansat en ernæringsassistent\n3 Forventninger til ernæringsassistentens funktion i afdelingen, og hvorvidt disse forventninger er opfyldt Viden i forhold til ernæringsområdet og evt. ændring i vidensniveau efter projektet Analyse af interview med ernæringsassistent Overordnet indtryk af, hvordan stillingen har været Hvem ernæringsassistenten har brugt som støtte og vejledning samt hvordan Evaluering af uddannelsesforløbet Samarbejde med tværfaglige samarbejdspartnere Oplevelse af graden af accept fra personalet Hvordan rolleskiftet til ernæringsassistent er oplevet af familien Fremtiden som ernæringsassistent Processen Anbefalinger Perspektivering Bilagsfortegnelse Referencer\n4 Resumé Baggrunden for projektet i afsnit M2 var, at der på BBH og i afdeling M gennem en årrække har været gjort tiltag for at forbedre ernæringsindsatsen til patienterne. Et andet sengeafsnit i afd. M har gennemført et succesfuldt ernæringsprojekt i 2001 med ansættelse af en ernæringsassistent. Afd. M forsøgte i 2002 at udbrede ernæringsassistentfunktionen til to andre M- afsnit, hvilket mislykkedes. Muligvis fordi der ikke var afsat midler til implementering og oplæring af ernæringsassistenten. I 2003 gennemgik afdeling M en strukturforandring, som gjorde behovet for tilpasning af ernæringsassistentfunktionen påkrævet, hvis denne skulle implementeres i andre sengeafsnit. Via projektmidler fra Sundhedsstyrelsen kunne i 2004 igangsættes en implementeringsproces af en ernæringsassistent i M2, som skulle have fokus på patienter med ernæringsrisiko og nedsættelse af mad spildet. Projektperioden var 1. juni 2004-marts 2005 inklusive. Designet var prospektivt interventionsstudie, og metoden var triangulering mellem kvantitative og kvalitative metoder Resultaterne af dataindsamlingen viste, at samtlige patienter i ernæringsrisiko fik deres ernæringsbehov dækket tilstrækkeligt i den afsluttende måling. For patienter udenfor ernæringsrisiko var behovsdækningen stort set uændret før og efter perioden. Angående monitoreringen, var der en væsentlig højere succesrate både for vejning, primær screening og individuel ernæringsplan end tilfældet var før projektstart. Mad spildet blev nedsat til langt under målet. En spørgeskemaundersøgelse til patienterne i afslutningen af projektet afspejlede en generel meget tilfreds holdning både med kosten, og måden den blev serveret på. Angående vidensniveauet om kosttilbud var der ingen væsentlig forskel før og efter projektperioden. En spørgeskemaundersøgelse til personalet viste, at ernæringsassistenten betragtes som samarbejdspartner og ressourceperson. Deres vidensniveau i forhold til ernæringsområdet havde ikke ændret sig væsentligt, men resultaterne i de to undersøgelser var ikke direkte sammenlignelige, da der er sket nogen personaleudskiftning i projektperioden. Undervisning af personalet er det eneste område, hvor ernæringsassistenten ikke helt levede op til forventningerne. Ernæringsassistenten selv følte sig godt tilpas i sin funktion, og er nu fastansat i afdelingen. 1\n5 Indledning På Bispebjerg Hospital og dermed også i ortopædkirurgisk afdeling M er der igennem en årrække arbejdet på forbedring af ernæringsindsatsen til patienterne (bilag 1 og 2 ) Indsatsen svarer overens med kriterierne i Vejledning til læger, sygeplejersker, social- og sundhedsassistenter, sygehjælpere og kliniske diætister samt Bedre mad til syge, hvorfor og hvordan? fra Sundhedsstyrelsen.(1 og 2) Der foretages således screening for ernæringsrisiko hos alle patienter, udregner patienternes ernærings- og væskebehov, vælger kostform herudfra og monitorerer kostindtag og vægtudvikling hos patienter i ernæringsrisiko.( bilag 3) Ortopædkirurgisk afdeling M4 (infektionsafsnit) deltog i 1998 i et ernæringsprojekt gennemført på Bispebjerg Hospital, hvor fokus var undervisning af personalet i ernæring. Succeskriteriet var, at 95 % af patienterne fik dækket mindst 90 % af ernæringsbehovet, som blev målt over tre døgn. Resultatet viste, at 61 % af patienterne fik dækket mindst 90 % af ernæringsbehovet. En forklaring på, at succeskriteriet ikke blev opfyldt var, at tilstrækkelig ernæring af syge mennesker med lille appetit forudsætter tid til at forklare og motivere patienten samt tilstedeværelse for at kunne hjælpe patienten til at spise, og tid til at imødekomme individuelle behov. På baggrund heraf gennemførte afsnit M4 i perioden 1.marts 31.august 2001 et ernæringsprojekt (3). Succeskriterierne i dette projekt var: at 95 % af patienterne får opfyldt ernæringsbehovet med mindst 90 % at afdække og beskrive kosttilbud til småt spisende patienter at undersøge patienternes tilfredshed med kosttilbudet at forbedre arbejdsgange vedrørende kostrekvisitioner at reducere afsnittets mad spild til under 15 % at tilrettelægge mad - og køkkenhygiejnen udfra akkrediteringsstandarderne En social- og sundhedsassistent blev ansat til alene at varetage individuel og målrettet ernæringsterapi til patienter i ernæringsrisiko. Det vil sige, at hun ikke deltog i andre plejeopgaver omkring patienterne. 2\n6 Social- og sundhedsassistenten fik hver morgen delegeret de patienter, hun skulle tage sig af. Hun havde den fornødne tid til at afdække, hvad den småt spisende patient havde lyst til at spise og drikke, og lavede ved særlige ønsker selv maden til patienterne. Dette afstedkom, at hun over tid kunne beskrive de kosttilbud, som småt spisende patienter især har lyst til og magter at indtage. Hun havde den fornødne tid til at motivere patienterne til at spise, samt at være tilstede hos de patienter, der havde behov for det. Hun foretog væske- og ernæringsregistrering af patienternes indtag, og deltog dagligt i et samarbejde med sygeplejerskerne i den videre planlægning af patienternes ernæringsterapi. Hun oparbejdede et overblik over afdelingens behov for kostbestilling, som bidrog til en væsentlig reduktion i afdelingens mad spild. Projektets resultater viste, at: 92 % af patienterne fik dækket deres ernæringsbehov med mindst 90 % kosttilbudet til den småt spisende patient blev afdækket, og viste ikke at kræve de store kostbare tiltag mad spildet blev reduceret til 8,5 % over en tre måneders periode håndtering af mad og køkkenhygiejnen blev beskrevet og implementeret Projektet overgik til drift i 2002 i afsnit M4, hvor social- og sundhedsassistenten blev fastansat i stillingen og derefter er indgået i den daglige ernæringsindsats hos patienterne. Baggrund for projektet Individuel, målrettet ernæringsterapi til patienter i ernæringsrisiko Afdeling M består af i alt 5 sengeafsnit og 1 ambulatorium. Det har efter de gode resultater i M4 været et ønske at indføre de positive erfaringer fra projektet i øvrige sengeafsnit. Der blev således i 2002 ansat yderligere to ernæringsassistenter, hvis funktion imidlertid ikke blev indarbejdet i plejeteamet. Efterfølgende mener vi at en forklaring på dette var, at der ikke blev afsat de fornødne ressourcer til at sikre implementeringen af sådan en ny funktion i et sengeafsnit. Siden da har afdeling M haft et ønske om at gennemføre et nyt projekt, som også kunne dokumentere, hvilke ressourcer der er nødvendige i organiseringen af og opkvalificering af personalet til at sikre en tilstrækkelig ernæring af patienterne under indlæggelsen. 3\n7 I efteråret 2003 ændredes afdelingens struktur således, at der skete en øget specialisering i de enkelte afsnit (en hofteenhed med patienter med hoftebrud, et alment kirurgisk afsnit og endeligt et afsnit til elektive patienter) (6). På baggrund af dette ville et formål med projektet også være at nuancere stillings- og arbejdsbeskrivelserne for de enkelte afsnits ernæringsassistenter udfra patienternes behov. F.eks. kunne behovet i det elektive afsnit være undervisning af patienterne i ernæringstilskud inden indlæggelsen og holdundervisning af patienterne om rigtig kost efter udskrivelsen. Sundhedsstyrelsen udbød i sommeren 2003 midler til ernæringsprojekter, hvilket gav os muligheden for at ansøge om midler til dette projekt. Vi fik positiv tilbagemelding fra Sundhedsstyrelsen i november/ december 2003, og kunne derfor iværksætte et projekt. Ønsket var at iværksætte projektet i 2 sengeafsnit. Der blev ansat en ernæringsassistent hvert sted, men den ene måtte efter kort tid melde forfald grundet overfølsomhed for sæbe. Af den grund er projektet gennemført på et afsnit. Afsnit M2, hvor projektet løb af stabelen, er afdelingens hofteenhed. Der er akut modtagerfunktion, hvilket betyder, at der modtages patienter med hoftebrud direkte fra skadestuen på BBH og Frederiksberg, samt fra andre afdelinger både internt og eksternt. Der er 21 sengepladser og patienterne er i afdelingen både i det præ - og postoperative forløb. Patientklientellet består af ældre medborgere, flest kvinder, og med en medianalder på 80 år. (7). Medarbejderstaben i afsnittet består af en afdelingssygeplejerske, en klinisk sygeplejerske- specialist / projektleder, 17 sygeplejersker, hvoraf 5 er på deltid, 11 assistenter, hvoraf 6 er på deltid samt en afdelingsportør. Personalet arbejder i treholdsskift med 8 timers vagter i hverdagene. Sygeplejerskerne arbejder hver 3. weekend, hvoraf nogle af disse består af 12 timers vagter, med efterfølgende fri uge. Assistenterne arbejder hver 2. weekend og i 8 timers vagter. Aldersfordelingen blandt personalet er således, at de fleste af sygeplejerskerne (bortset fra afdelingssygeplejersken og den kliniske specialist) er i 20èrne og uddannet indenfor de sidste 5 år, hvor assistentgruppen og afdelingsportøren har større spredning både aldersmæssigt og erfaringsmæssigt. Projektorganisation Ansvarlig for projektets fremdrift i afdeling M: Ledende oversygeplejerske Kim Bo Christensen Afdelingssygeplejerske Britta Nørbæk 4\n8 Projektleder i perioden maj 2004-juni 2004 Klinisk oversygeplejerske Birgit Villadsen Projektleder i perioden juli 2004-juni 2005 Klinisk sygeplejerskespecialist Anne Frandsen Ernæringsassistent Marianne Rasmussen er ansat af denne gruppe. En styrergruppe på Bispebjerg Hospital følger projektet, men uden at give direktiver: Ledende oversygeplejerske afdeling N, Vibeke Olsen Uddannelseschef, Bo Rix Klinikoversygeplejerske afdeling I, Lone Andersen Ledende oversygeplejerske afdeling M, Kim Bo Christensen Køkkenchef, Sune Læborg Klinisk oversygeplejerske, Ruth Nyholm Organisationspsykolog, Edvin Grindslev Projektforsker Karin Lassen Projektets formål At sikre at patienternes ernæringsbehov under indlæggelsen bliver dækket, ved ansættelse af en ernæringsassistent i hvert sengeafsnit, og at denne funktion bliver en naturlig del af plejeteamet, samt ved opkvalificering af plejepersonalet i varetagelsen af patienternes ernæring under indlæggelsen. At beskrive funktionen som ernæringsassistent udfra de enkelte afsnits patientkarakteristika og behov. At dokumentere hvilke ressourcer der skal være til stede, for at sikre, at implementeringen af nye tiltag bliver en naturlig del af den daglige drift Projektets succeskriterier 1. at 95 % af patienterne får opfyldt ernæringsbehovet med mindst 75 % (1) 2. at 95 % af patienterne får foretaget ernæringsrisikovurdering ved indlæggelsen (bilag 2) 3. at 95 % af patienterne bliver vejet 1 gang ugentligt ( bilag 2) 4. at alle patienter i ernæringsrisiko har en individuel ernæringsplan ( bilag 2) 5. at reducere afsnittenes mad spild til under 15 % 5\n9 6. at tilpasse stillings- og arbejdsbeskrivelsen for ernæringsassistenten udfra patientkarakteristika og behov 7. at beskrive indhold og ressourcer, der kan sikre implementeringen af en ny funktion samt opkvalificering af personalet i at varetage patienternes ernæringsbehov under indlæggelsen For succeskriterierne 2 5 vil det være muligt at foretage sammenligning med retrospektive opgørelser, idet der for: Succeskriterierne 2 4 foreligger opgørelser over, hvordan afdelingen i dag opfylder disse indikatorer. Afdelingen har siden 1998 to gange årligt foretaget prævalensundersøgelser, hvor der bl.a. måles på disse indikatorer. Tidsramme Projektperioden løber fra d.1. juni 2004 til 31.marts Dataindsamling 3 dage dels i maj 2004, september 2004 og afslutningsvis i marts 2005 Design Designet i dette projekt er et prospektivt interventionsstudie. Prospektivt, idet projektet er fremadrettet, med før måling i forhold til succeskriterierne beskrevet ovenfor som udgangspunkt. Interventionen består i ansættelse af en ernæringsassistent i afsnittene, undervisning af ernæringsassistenten på introduktionskursus, og sidst men ikke mindst personalet i ernæringens betydning for rekonvalescensen. Det var hensigten at implementere ernæringsassistenter i to sengeafsnit samtidigt, men den ene ernæringsassistent måtte opgive at starte i stillingen allerede før projektstart, så derfor blev projektet kun gennemført i afsnit M2. Metode I dette projekt benyttes metodetriangulering (8,9), idet der både benyttes kvantitative og kvalitative metoder. Formålet med dette er, at belyse ernæringsproblematikken fra forskellige vinkler, og dermed forhåbentlig opnå en mere nuanceret indsigt i denne. 6\n10 Kvantitative metoder i form af monitorering i forhold til succeskriterium 1-5 spørgeskemaundersøgelse af patienterne for at afdække deres viden om og tilfredshed med ernæringstilbuddene på hospitalet De kvantificerbare data opgøres i excell regneark med henblik på udregning af opfyldelse af succeskriterium 1-4. For succeskriterium 2-4 gælder, at vi har data fra prævalensundersøgelse, som foretages samme dage som opgørelsen i ernæringsprojektet. Data for succeskriterium 5 udregnes som et gennemsnit af mad spildet målt over 3 døgn, dels opgjort pr. måltid, og dels samlet. Data fra spørgeskemaundersøgelsen samles og anskues i hovedtemaer. Forventningen er, at kunne se en ændring i vidensniveauet i forhold til kosttilbuddet hos patienterne efter projektperioden, og muligvis også en ændring i tilfredsheden. Resultatet af spørgeskemaundersøgelsen forventes at kunne danne baggrund for en vurdering af netop denne patientgruppes behov på ernæringsområdet, og dermed tilpasning af ernæringsassistentens stillings- og arbejdsbeskrivelse, så den svarer til denne patientgruppes behov. Kvantitative og kvalitative metoder i form af spørgeskema til personalet før projektstart for at afdække dels deres viden om ernæring, samt deres forventninger til ernæringsassistenten. Her havde personalet også mulighed for at kommentere og uddybe svarene. Spørgeskema til personalet efter projektperioden for at afdække evt. ændringer i vidensniveau, samt personalets evaluering af ernæringsassistentens funktion. Data fra disse spørgeskemaundersøgelser samles og anskues således, at hovedtemaerne i de svar, der er givet fra personalet fremkommer. Vidensniveauet hos personalet sammenholdes med personalets kompetenceniveau. Dette tager udgangspunkt i afdelings M`s kompetence udviklingsprogram (10,11), som er opbygget med for forståelse i Patricia Benners noviceekspert begreb i forhold til kompetenceudvikling (12). Resultatet af denne undersøgelse vil også vise, om ernæringsassistentens vejledning af personalet har haft den forventede effekt. Personalets forventninger til ernæringsassistentens funktion tages med i overvejelsen om en eventuel til- retning af stillings- og arbejdsbeskrivelsen for ernæringsassistenten. 7\n11 Kvalitative metoder i form af interview af ernæringsassistenten før og efter projektperioden for at afdække forventninger til stillingen og evaluere om disse er opfyldt. Ernæringsassistenten interviewes af samme personer før og efter projektperioden for at undgå bias. Interviewene optages på bånd, og der tages sideløbende noter fra samtalen. Data fra interviewene af ernæringsassistenten systematiseres og analyseres udfra temaer. Resultaterne af denne undersøgelse tages også med i overvejelserne omkring tilpasning af stillings- og arbejdsbeskrivelsen for ernæringsassistenten. Endeligt beskrives processen i projektet. Hermed forventes at kunne belyse indhold og ressourcer, der kan sikre implementeringen af en ny funktion, samt opkvalificering af personalet i at varetage patienternes ernæringsbehov under indlæggelsen. Som baggrund for denne beskrivelse anvendes Leawitts organisationsmodel og den for forståelse, der ligger i denne sammenhæng mellem personale, teknologi, økonomi og ledelse (bilag 4). For tidsplan og ressourceforbrug henvises til bilag 16. Etiske overvejelser Spørgeskemaundersøgelsen hos patienterne er udleveret til de patienter, som kognitivt kunne forstå hvad spørgsmålene indebar. Ligeledes foregik det naturligvis på frivillig basis. Patienten havde mulighed for at takke nej til at deltage. Ingen navne eller cpr.nr. fremgår af opgørelserne. Således er patienternes anonymitet sikret. Spørgeskemaundersøgelsen til personalet var også en anonym besvarelse og det var naturligvis frivilligt, om man ville deltage. Projekter af denne karakter kræves ikke anmeldt til videnskabs etisk komite (13) 8\n12 Resultater Succeskriterium 1 At 95 % af patienterne får opfyldt minimum 75 % af ernæringsbehovet Opfyldelse af succeskriterium 1 i procent for patienter i ernæringsrisiko: Tid Antal ptt. Energi Protein Væske Maj % 17 % 83 % September % 50 % 50 % Marts % 100 % 100 % 100% 90% 80% 70% 60% 50% 40% 30% 20% 10% 0% maj-04 sep-04 mar-05 Energi Protein Væske Her ses opgørelsen i diagramform, hvor procentsatsen angiver hvor stor en procentdel af patienter i ernæringsrisiko, der opfylder succeskriterium 1 Kommentarer: Her ses en tydelig forskel på alle områder efter projektperiodens start. I septembermålingerne 2004 ses dog et fald i opfyldelse af succeskriteriet for væskeindtaget. Dette kan måske forklares ved, at ernæringsassistenten var ny i funktionen og var fokuseret på patienternes energi- og proteindækning på bekostning af væskeindtaget. I den efterfølgende periode, altså fra september 2004 til marts 2005 arbejdede ernæringsassistenten målrettet på at forbedre dette område, hvilket er nået ved den afsluttende måling i marts Succeskriterium 1 er hermed opfyldt for samtlige risikopatienter. 9\n13 Opfyldelse af succeskriterium 1 i procent for patienter uden ernæringsrisiko: Tid Antal ptt. Energi Protein Væske Maj % 83 % 100 % September 7 57 % 57 % 64 % 2004 Maj % 78 % 89 % 100% 90% 80% 70% 60% 50% 40% 30% 20% 10% 0% maj-04 sep-04 mar-05 Energi Protein Væske Her ses i diagramform, hvor stor en procentdel af patienter uden ernæringsrisiko, der lever op til succeskriterium 1. Kommentarer: Ved projektstart var succeskriterium 1 næsten opfyldt for patienter uden ernæringsrisiko. I septembermålingerne 2004 var der så pludselig sket et fald i opfyldelse af succeskriteriet for både energi-, protein- og væskebehovsdækning. En årsag til dette kunne være, at ernæringsassistenten nu var startet i afdelingen med ernæring som fokusområde. Dette kunne resultere i, at det resterende personale nedprioriterede dette fokus bevidst eller ubevidst, fordi der var en anden som havde ansvaret for dette. Efter dette resultat arbejdede vi målrettet i den resterende periode med den pædagogiske indgangsvinkel. Undervisning og vejledning af personalet og vedvarende motivation, bevirkede at succeskriteriet kom lidt nærmere opfyldelse igen i den afsluttende måling i marts Dog er succeskriteriet ikke helt opfyldt, så det arbejdes der videre med. 10\n14 Succeskriterium 2 At 95 % af patienterne få foretaget primær screening ved indlæggelsen Når vi skriver ved indlæggelsen menes, at primær screeningen bliver foretaget indenfor de første 24 timer af indlæggelsen.(bilag 2 ) Screeninger, der er foretaget senere end 24 timers indlæggelse er ikke medregnet i opfyldelse af succeskriteriet. Succeskriterium 3 At 95 % bliver vejet ugentligt I afdeling M har vi som målsætning, at patienterne som udgangspunkt skal vejes ugentligt ( bilag 2). For risikopatienters vedkommende vil det ofte være tilfældet, at man vælger at veje dem flere gange ugentligt for at følge deres vægtstabilitet eller vægtøgning. Succeskriterium 4 At alle patienter i ernæringsrisiko har en individuel ernæringsplan Opfyldelse af succeskriterium 2-4: Tid Antal ptt. Screening Vejning Kostplan Maj % 0 % 33 % Sept % 85 % 80 % Marts % 88 % 71 % 90% 80% 70% 60% 50% 40% 30% 20% 10% 0% maj-04 sep-04 mar-05 Screening Vejning Kostplan Her viser et diagram, hvor stor en procentdel der opfylder succeskriterium 2-4, beskrevet ovenfor 11\n15 Kommentarer: Her ses en meget mærkbar stigning i opfyldelsen af succeskriterierne for alle tre områder. Målet er ikke helt nået endnu, og det kræver en vedvarende opmærksomhed at opfylde disse kriterier. Succeskriterium 5 At nedsætte mad spildet til under 15 % I mad spildet er medregnet middagsmad, aftensmad og mellemmåltider. Vi har valgt ikke at regne morgenmaden med, da det på den ene side var en økonomisk meget lille del af budgettet ( øllebrød og havregrød), men derimod let kunne fylde en del i spildprocenten. Hvis man f. eks. havde bestilt i alt 4 port fra centralkøkkenet, og der kun blev spist 2, var spildprocenten 50 %, hvilket var voldsomt i forhold til, hvad to port grød koster. ( se i øvrigt bilag 5) Opfyldelse af succeskriterium 5: Tid Middag Aften Mellemmåltid Samlet spild Maj ,0 % 40,0 % 48,0 % 44,7 % Sept ,2 % 25,0 % 0 % 13,4 % Marts ,8 % 4,4 % 7,1 % 8,8 % 50% 45% 40% 35% 30% 25% 20% 15% 10% 5% 0% maj-04 sep-04 mar-05 Middag Aften Mellemmåltid Samlet spil Her ses i diagramform, hvor stort et mad spild der var i procent, dels fordelt på de forskellige måltider, og dels samlet. 12\n16 Kommentarer: Hvis man ser på det samlede spild, er dette faldet fra et voldsomt spild på 44,7 % til et spild på 8,8 %. Succeskriterium 5 er opfyldt. Der er ikke nogen gennemgående tendenser i forhold til, hvilket måltid, der er mest spild. I majmålingen var det mellemmåltidet, hvor spildet var højest, i september var det aftensmaden, og i martsmålingen var det middagsmaden. Spildet er nedsat ved hjælp af daglig monitorering af mad spildet og mad bestilling ved ernæringsassistenten, som har indgående kendskab til de enkelte patienters behov. Vi har i forbindelse med projektstart ændret måden vi bestiller mad, således at det bestilles som antal portioner og ikke som før på patientens cpr.nummer. Det giver en større fleksibilitet i anvendelsen af maden. Succeskriterium 6 At tilpasse stillings- og arbejdsbeskrivelsen for ernæringsassistenten udfra patientkarakteristika og behov For at klarlægge patienternes karakteristika og behov blev der udfærdiget en spørgeskemaundersøgelse, som dels skulle give et billede af, hvordan patienternes vidensniveau i forhold til kosttilbuddet var, men også deres tilfredshed dels med kosten og dels med personalets indsats på ernæringsområdet. Denne undersøgelse skulle således danne baggrund for en vurdering af behovet for tilretning af ernæringsassistentens stillings- og arbejdsbeskrivelse (bilag 8 og 9). Med i vurderingen tages ligeledes personalets forventninger til ernæringsassistentens funktioner, som er gjort op i analysen af spørgeskemaundersøgelserne til personalet før og efter projektperioden. Afslutningsvis medtages interviewet af ernæringsassistenten før og efter projektperiode, hvor hun redegør for sine forventninger til stillingen og om disse er blevet opfyldt. Analyse af spørgeskemaundersøgelsen til patienterne I undersøgelsen i maj 2004 ( us.1) deltog 7 personer, heraf var 6 kvinder. I den afsluttende spørgeskemaundersøgelse i marts 2005 ( us.2) deltog 8 patienter, heraf 5 var kvinder. Dette er meget repræsentativt for patientfordelingen i vort speciale. Der var i begge undersøgelser en bred fordeling både i indlæggelsestid, det pågældende tidspunkt og på alder. Patienterne der deltog i us.1, havde været indlagt i mellem én og 22 dage. I us.2 havde patienterne været 13\n17 indlagt mellem 6 og 34 dage. Aldersmæssigt var spredningen fra 52 til 88 år i us.1(gennemsnitsalderen var her 74,6). I us.2 lå aldersspredningen på år ( gennemsnitsalder 82 år). (I bilag ses spørgeskemaopgørelsen) Svarene i spørgeskemaundersøgelsen er i denne analyse opdelt i hovedtemaerne: Patienternes viden om kosttilbuddet på BBH Patienternes viden om kostens betydning i rekonvalescensen Hvilke andre ting som har betydning for patienterne i deres rekonvalescens Tilfredsheden med kosten Tilfredsheden med personalets indsats i forhold til ernæringsområdet 14\n18 Patienternes viden om kosttilbuddet på BBH Antal deltagere i us.1: 7, i us.2:8 Deltagernes kendskab til: Ja Ved ikke/ Nej Delvist ubesvaret Us.1 Us.2 Us.1 Us.2 Us.1 Us.2 Us.1 Us.2 Morgenmads udvalget Middagsmads udvalget Aftensmads udvalget Mellemmåltidsudvalget I us.1 var alle 7 bekendt med morgenmadsudvalget i afdelingen. En enkelt patient nævnte ikke brød som mulighed, men kun grød og yoghurt. Dette kunne måske skyldes, at netop denne patient af personalet vurderedes til ikke at kunne tygge brødet og derfor ikke fik dette tilbudt. Ligeledes nævnte kun en enkelt cornflakes som mulighed. Det var den yngste patient i denne undersøgelse. Det kunne tyde på, at det der tilbydes patienten er tilpasset individuelt. Dette indtryk ændrer sig ikke nævneværdig ved sidste undersøgelse, i us.2. Her er der dog en som giver udtryk for, at man kan få alt hvad hjertet begærer, og en anden som beskriver, hvordan der er mulighed for at få maden som hun vil have den. Altså også et individuel tilpasset tilbud i morgenmadsudvalget. Samme indblik har patienterne ikke i middagsmadudvalget. 2 patienter i us.1, vidste slet ikke om der var nogen muligheder at vælge imellem, de øvrige vidste der var valgmuligheder, men kendte ikke det fulde omfang af disse. De fleste nævnte valget mellem kartoffelmos og kartofler, muligheden for at få suppe og brød blev nævnt af èn, og vegetardiæt af en anden. Patienterne mangler altså information om, at der er mulighed for variation af tilbehør, bestilling af ekstra grøntsager, mad af forskellig konsistens o.s.v. Ved us.2 var der en enkelt, som vidste, at der var mulighed for at få energisuppe og energi is. Så begge undersøgelser viser, at vi nok kan blive bedre til at formidle, hvilke valgmuligheder der reelt er. Aftensmaden kunne 6 patienter i us.1 beskrive. Ved us.2var der 7, som kunne dette. Her var der kun 1 ud af 8 som ikke var klar over tilbuddet ved aftensmåltidet. Til gengæld var der kun 4 ud af 7 i us.1 der var klar over valgmulighederne ved mellemmåltidet. De fleste nævnte brød og kage som de muligheder der var, kun 1 nævnte is, og 1 nævnte frugt. I us.2 var der 6 ud af 8 som vidste, hvilke valgmuligheder der var ved mellemmåltidet. Her var både nævnt kaffe, te, boller, kage,frugt og proteindrik. En mente, at der var mulighed for at bede om en 15\n19 håndmad, hvis man var sulten. I den us.2 vidste patienterne bedre besked om mulighederne for mellemmåltider. Hvis man ser på, hvem der præsenterer maden for patienterne, viser det sig som ventet, at ved første undersøgelse er det udelukkende plejepersonalet, som præsenterer dette. I den afsluttende undersøgelse giver halvdelen udtryk for, at det både er ernæringsassistenten og det øvrige plejepersonale, der præsenterer maden for dem. Dette svarer godt til, at halvdelen af patienterne i begge undersøgelser var patienter i ernæringsrisiko og altså derfor ernæringsassistentens område i dagtiden. Den største forskel i patienternes viden om kosten i første og anden undersøgelse ses altså i forhold til viden om muligheden for valgmuligheden ved mellemmåltidet, hvilket ernæringsassistenten har haft stor indflydelse på. Patienternes viden om kostens betydning for rekonvalescens Antal deltagere i us.1: 7, i us.2:8 Deltagernes viden om kostens betydning: Us.1 Us.2 Meget stor betydning 4 2 Stor betydning 2 3 Nogen betydning - 3 Slet ingen betydning - - Ubesvaret 1 - I us.1 var der 4 ud af 7, som mente kosten havde meget stor betydning for, at man kommer sig efter sygdom. 2 mente det havde nogen betydning, og 1 var ubesvaret. I us.2, mente 2 ud af 8, at kosten havde meget stor betydning, 3 mente kosten havde stor betydning og 3 mente kosten havde nogen betydning. Der er ikke nogen væsentlig forskel i resultatet i de to undersøgelser, hvis man ser på patienternes vurdering af kostens betydning for rekonvalescens. Hvis man ser på, hvad patienterne kan huske omkring personalets information om vigtigheden af kosten, er vidensniveauet nogenlunde ens i begge undersøgelser. I us.1, er der 4 patienter som fortæller, at personalet har informeret dem om vigtigheden af kosten. Udsagn som ingen mad, ingen kræfter, eller min muskelmasse skal stabiliseres eller det er vigtigt for mig at tage på, for at blive genoptrænet. Disse patienter fortæller også, hvad de har talt med personalet om i forhold til ernæring. Her er udsagn som jeg skal 16\n20 have mad, der styrker muskelmassen, eller små portioner med masser af energi eller små portioner, der glider let ned. I den sidste undersøgelse, er der 3 patienter i ernæringsrisiko og 2 som ikke er i ernæringsrisiko, som giver udtryk for relevante udsagn med hensyn til kostens betydning. Udsagn som personalet har givet forklaring på proteindrik er godt for mig, og der er gode ting for mig, en bestemt slags suppe eller proteiner, vitaminer, o.s.v. eller for at få energi til at træne sig op og at få sine muskler tilbage i det opererede ben. Her fortæller patienterne også, hvad de har talt med personalet om i forhold til ernæring. Udsagn som proteiner, vitaminer o.s.v. eller jeg har fået råd, hvis jeg ikke har valgt noget godt, og det har både været om dagen og om aftenen. Så alt i alt kan man konkludere, at vidensniveauet er nogenlunde det samme i de to undersøgelser, og patienterne tillægger kosten stort set samme betydning i rekonvalescensen i de to undersøgelser. Hvilke andre faktorer har betydning for patienterne i rekonvalescensen: Ved besvarelsen af dette spørgsmål viser patienterne som ventet, at der er ligeså mange svar på dette spørgsmål, som der er deltagere i undersøgelsen. De fleste har givet udtryk for, at deres netværk i en eller anden form har stor betydning. Det kan være børn eller børnebørn, familien og vennerne. Der er en enkelt, der har nævnt chefens positive indstilling som væsentlig faktor. Nu er der jo ikke så mange, der er i den erhvervsaktive alder, så det forklarer nok, hvorfor der ikke er flere af denne slags udsagn. Der er også en del, som nævner områder i behandlingen og plejen som vigtige. For eksempel fysioterapeuterne og sygeplejerskernes hjælp, at have fået blodtransfusion, at få trænet, at få spist, at holde sig i gang. Endelig er det også vigtigt for mange at have lysten til at leve, at have det psykisk godt, godt humør og smil. Mangfoldigheden er lige stor ved begge undersøgelser. Tilfredsheden med kosten Hvis man ser på tilfredsheden med valgmulighederne ved måltiderne, viser us.1 generelt set en tilfredshed, med de muligheder der er. Det eneste der savnes, er lidt mere frisk frugt. Dette 17


Regeringsudspillet om unge | Ungdommens Uddannelsesvejledning Regeringsudspillet om unge | Ungdommens Uddannelsesvejledning\nMed målsætningen om af 95% skal have en ungdomsuddannelse, så godt som indfriet, er det befriende, at erfare, at regeringen fortsat har ambitioner på uddannelsesområdet og ligesom UU DANMARK, ser en uddannelsespolitisk målsætning på ungdomsuddannelsesområdet på en langt kortere strækning end 25 år efter eleverne har forladt grundskolen.\nMed kronik i Jyllandsposten den 21.1.16 og nedsættelse af en ekspertgruppe har regeringen med statsminister og undervisningsministeren i spidsen vist, at de fortsat har ambitioner på ungdomsuddannelsesområdet.\nMed opdraget til ekspertgruppen om at se på:\nSamarbejdet i kommunerne, ansvars- og rollefordelingen\nBedre sammenhæng i de forberedende tilbud fra folkeskole til ungdomsuddannelse\nBedre kvalitet i de forberedende tilbud\nKan det næsten undre, at UU DANMARK ikke er med i ekspertpanelet, da UU centrenes vejledere har en central rolle i forbindelse med udskolingen i grundskolen, overgangen til ungdomsuddannelse og ikke mindst har den tætte opfølgende vejledning af de unge 15 – 17 årige. For denne gruppe bruges netop forskellige tilbud aktivt til at fastholde et uddannelsesmål for de af dem, der endnu ikke er påbegyndt en ungdomsuddannelse eller som af den ene, eller den anden grund er faldet fra.\nDen aktive indsats for de 15 – 17 årige blev besluttet i forbindelse med Ungepakkens vedtagelse i 2010 og har reduceret antallet af unge i gruppen, der ikke var i gang med en uddannelses- eller beskæftigelsesaktivitet fra 10.000 til 3.000. De unge er således i gang i en mangfoldighed af tilbud, uddannelsesforberedende forløb, praktikker og meget mere, som efter vores opfattelse fint kan evalueres, og der hvor der er kvalitet, også indgå i de unges uddannelsesforløb.\n95% målsætningen måles 25 år efter de unge har forladt grundskolen. Regeringen har med sit udspil konstateret, at alt for få har gennemført en ungdomsuddannelse 7 år efter de har forladt skolen. Signalet om, at den uddannelsespolitiske målsætning skal rykkes frem, og at unge skal tage en ungdomsuddannelse mens de stadig er unge, som indgang til et arbejdsliv med fortsat karriererudvikling og uddannelse kan UU DANMARK bakke fuldt op bag. En ny national uddannelsespolitisk målsætning, bør måles kommunalt og inden de unge fylder 30 år.\nUU DANMARK og landets 56 UU centre stiller sig selvfølgelig til rådighed for ekspertgruppen i deres vigtige arbejde. Uddannelsesindsatsen er vigtig for Danmark fremtid i den globale verden og ikke mindst for sammenhængskraften i Danmark.\nDebat: På tærsklen til ny gymnasiereform\tSådan dræner vi uddannelsessumpen


Vila Volta i Alcantarilha til Bedste Pris-garanti | Agoda.com\nMere om Vila Volta\nMed en praktisk beliggenhed i Alcantarilha er Vila Volta et fremragende udgangspunkt for at gå på opdagelse i denne livlige by. Herfra har gæster glæde af nem adgang til alt, hvad denne livlige by kan tilbyde. Med sin praktiske beliggenhed tilbyder dette hotel nem adgang til byens vigtigste seværdigheder.\nVila Volta tilbyder fremragende service samt alle de basale bekvemmeligheder der skal til for at nyde et skønt ophold. Dette hotel tilbyder talrige faciliteter på stedet, som vil glæde selv den mest kvalitetsbevidste gæst.\nNyd værelsesfaciliteter i høj kvalitet under dit ophold. Nogle værelser indeholder boblebadekar, fjernsyn, dvd-/cd-afspiller, køleskab, opvaskemaskine, der er med til at hjælpe gæster med at få ny energi efter en lang dag. Hotellet tilbyder mange unikke fritidsaktiviteter, som boblebad, golfbane (inden for 3 km), udendørs pool, fiskeri, have. Uanset hvilket formål din rejse har, så er Vila Volta et fremragende valg, når du er i Alcantarilha.


Apartment Tamara i Malinska til Bedste Pris-garanti | Agoda.com\nKralja Tomislava 6, Njivice, Malinska, Kroatien, 51512 - Se på kort\nMed en praktisk beliggenhed i Njivice er Apartment Tamara et fremragende udgangspunkt for at gå på opdagelse i denne livlige by. Herfra har gæster glæde af nem adgang til alt, hvad denne livlige by kan tilbyde. Med sin praktiske beliggenhed tilbyder dette hotel nem adgang til byens vigtigste seværdigheder.\nPå Apartment Tamara gøres der alt for at sikre gæsternes komfort. For at opnå dette tilbyder hotellet den mest imødekommende service og de bedste bekvemmeligheder. Hotellet tilbyder lufthavnstransport, familieværelse, grillfaciliteter for at sikre, at gæsterne nyder deres komfortable ophold så meget som muligt.\nSom en ekstra tilføjelse tilbyder alle værelserne et udvalg af bekvemmeligheder. Mange værelser tilbyder endda aircondition, altan/terrasse, fjernsyn LCD-/plasmaskærm, satellit-/kabel-tv, køleskab, der vil glæde selv den mest kvalitetsbevidste gæst. I løbet af dagen kan du nyde den afslappende atmosfære i have. Nyd uforlignelig service og en i sandhed prestigefyldt placering på Apartment Tamara.


Novum Style Hotel Berlin Centrum - Tjek tilgængelighed\nDet 3-stjernede hotel er beliggende blot 200 m fra floden Spree. Her tilbydes stilfuldt design, rummelige værelser med gratis WiFi, sauna mod et mindre tillægsgebyr samt stemningsfuld cocktailbar i hotelloungen.\nDe lyse og moderne værelser på Novum Style Hotel Berlin Centrum har fladskærms-tv med kabelkanaler samt eget badeværelse med bruser og hårtørrer.\nGæsterne kan bestille daglig morgenbuffet ved reservationen. Der ligger desuden en bred vifte af restauranter inden for 200 m derfra, hvor du kan nyde lokale specialiteter og internationale retter.\nNovum Style Hotel Berlin Centrum ligger blot 3 km fra den livlige Kurfürstendamm og butikscentret KaDeWe samt 2 km fra Tiergarten-parken og Berlins sejrssøjle (Siegessäule).\nDer er desuden blot 6 minutters kørsel til motorvej A100 samt 1,5 km til Berlin-Tiergarten Station, hvorfra der er 30 minutters togtur ud til Tegel Lufthavn.\nLyst og moderne værelse med fladskærms-tv og kabelkanaler samt eget badeværelse med hårtørrer.\nPris: € 35.58 ... € 148.40\nVærelses faciliteter: Aircondition, Badeværelse, Bruser, Elkedel, Fladskærms-tv, Garderobe/skab, Gratis toiletartikler, Hårtørrer, Kabelkanaler, Lydisolering, Skrivebord, Telefon, Toilet, Varme, Væg til væg-gulvtæppe, Vækning, Værdiskab\nDobbeltværelse med sovesofa (4 voksne) - Design (Dobbeltværelse)\nLyst og moderne værelse med mere plads, fladskærms-tv med kabelkanaler og eget badeværelse med hårtørrer. Der er 1 dobbeltseng og 1 sovesofa til 2 personer.\nPris: € 93.40 ... € 209.59\nVærelses faciliteter: Aircondition, Badeværelse, Bruser, Elkedel, Fladskærms-tv, Garderobe/skab, Gratis toiletartikler, Hårtørrer, Kabelkanaler, Lydisolering, Skrivebord, Sofa, Telefon, Toilet, Varme, Væg til væg-gulvtæppe, Vækning, Værdiskab\nSenge: Sofa bed(s) bed + Large bed(s) (King size) bed eller Sofa bed(s) bed + 2x Large bed(s) (King size) bed\nDesign-dobbeltværelse med sovesofa (3 voksne) (Dobbeltværelse)\nLyst og moderne værelse med mere plads, fladskærms-tv med kabelkanaler og eget badeværelse med hårtørrer. Der er 1 dobbeltseng og 1 sovesofa til 1 person.\nPris: € 57.82 ... € 170.78\nSenge: 2x Single bed(s) bed + Sofa bed(s) bed eller Large bed(s) (King size) bed\nDesign-dobbeltværelse med sovesofa (2 voksne) (Dobbeltværelse)\nLyst og moderne værelse med mere plads, fladskærms-tv med kabelkanaler og eget badeværelse med hårtørrer. Der er plads til 2 personer.\nPris: € 42.25 ... € 160.32\nSpree Apartment in Berlin Mitte @ 0,1 km Ferielejlighed\nExcellent Apartments @ 0,6 km Ferielejlighed\nSevenrooms-Berlin @ 0,6 km Pensionat\n6rooms @ 0,7 km Pensionat\nBerlin City Guesthouse @ 0,8 km Pensionat\nStars Berlin Apartments @ 0,9 km Ferielejlighed\nHostel Anlema @ 0,9 km Vandrehjem\npermalink : https://berlinhoteldesk.com/hotel/768559-novum-style-hotel-berlin-centrum-berlin.da.html


Dating og profilbillede - Fotograf Herning | Kreativ portrætfotograf\nDating og profil foto der sender dig på en date\nHvis du overvejer at få lavet et profilfoto dating sider af dig selv, handler fotograferingen altid om at “sælge budskabet” eller “sælge varen”. Vi ved fra erfaringen, som fotografer igennem en årrække, hvor vigtigt det er at fange det rette øjeblik og det perfekte glimt i øjet.\nVi ser masser af billeder i det daglige\nVi kender Herning godt\nVi er fotografer i Herning og vi kender byen rigtigt godt, og lige præcis derfor kan vi levere fotos on-location fra mange forskellige spændende steder i Herning by, eller vi kan lave en flot og anerledes profil foto serie af dig via mobile lækre fotostudie hvorsomhelst i Herning.\nDe fede lokationer giver gode fotos\nLæs mere om fotografering i Herning her.\n1 Dating og profil foto der sender dig på en date\n2 Vi ser masser af billeder i det daglige\n3 Vi kender Herning godt\n4 De fede lokationer giver gode fotos\n5 Fotografering af dating og profil fotos


Ear of Dionysius (Orecchio di Dionisio) (Syracusa, Italien) - anmeldelser\nPopulære kategorier for Syracusa\nRestauranter i nærheden af Ear of Dionysius (Orecchio di Dionisio)\nAktiviteter i nærheden af Ear of Dionysius (Orecchio di Dionisio)\nEar of Dionysius (Orecchio di Dionisio) anmeldelser, Syracusa\nNr. 11 af 152 aktiviteter i Syracusa\nParco Archeologico della Neapolis, Syracusa, Sicily, Italien\nAlle billeder (803)\nSådan kan du opleve Ear of Dionysius (Orecchio di Dionisio)\nArchaeological Syracuse: Neapolis Park...\nfra 28,50 $\nfra 55,80 $\nfra 53,40 $\nSkriv en anmeldelseAnmeldelser (2.534)\njenscfnielsen Hillerød, Danmark\nEn spændende hule i tilknytning til det græske teater\nHvis du skal have det fulde udbytte af besøget på dette sted kan jeg varmt anbefale en guidet tur. At besøge de to teatre og denne hule er spændende synes jeg.\nSpørg jenscfnielsen om Ear of Dionysius (Orecchio di Dionisio)\nStebrud, der har leveret sten til at bygge byen Syrakus. Stenbruddet er en stor hule uden belysning, så det kan være en god idé at gå forsigtigt, hvis den ikke er opkyst ag blitzlys.\nSpørg Anja B om Ear of Dionysius (Orecchio di Dionisio)\nLea R København, Danmark\nKom helt ind i ..\nGudens øre ... I stenbruddet "Latomia del Paradiso" findes denne specielle hule, som maleren Caravaggio kaldte Dionysos' øre, fordi hulen snor sig ind i bjergsiden som en øregang snor sig ind i dit øre. Her er mørkt at gå, akustikken er helt speciel - her...Mere\nSpørg Lea R om Ear of Dionysius (Orecchio di Dionisio)\nTak, Lea R\nBrug også dine egne ører..\nI en stor hule kan man let føle sig lille, og det er god ind imellem. Gå ind i grotten og lav lyde, klap, råb eller andet. Akkustikken vil give dig svar på hvilket stort sted du er, og fascinationen af grotter er tusinde år...Mere\nSpørg Henrik S om Ear of Dionysius (Orecchio di Dionisio)\n1 Tak, Henrik S\nVarmt og imponerende\nVar der en steghed middag, hvilket desværre gjorde, at vi ikke fik fordybet os helt- men... Imponerende syn! Havde en 2 årig med, der synes at grotten (øret) var et stort hit pga ekkoet! Entre koster ca 10 euro\nSpørg Sara M om Ear of Dionysius (Orecchio di Dionisio)\nBare fantastik - men husk en flaske med vand\nHer kan du virkelig føle historien om det klassiske Grækenland og deres store sans for det smukke og storslående. Men solen banker ubarmhjertigt ned - så husk solcreme, vandflaske og godt fodtøj. Du får brug for alle tre ting. Men så får du også en...Mere\nSpørg Camilla K om Ear of Dionysius (Orecchio di Dionisio)\nTak, Camilla K\nvernerdamgaard Holte, Danmark\nBesøget Dionysius øre var en meget spændene oplevelse, utrolig som lyden bevæger sig i denne skønne hule. Et besøg værd.\nSpørg vernerdamgaard om Ear of Dionysius (Orecchio di Dionisio)\nMan får først en fornemmelse af hulens højde og dybde, når man står der. oplevelsen er svær at beskrive, men det anbefales, at man erhverver en guidebog (kan købes nær billetkontoret), ellers er det blot en kæmpestor, historieløs, øregangsformet hule, man besøger.\nSpørg nag07 om Ear of Dionysius (Orecchio di Dionisio)\nEt virkeligt stotr øre!\nStedet er et gammelt stenbrud - området er overstrøet med dem. Akustikken er fantastisk, og det er et dejligt køligt sted på en varm dag.\nSpørg Jerry H om Ear of Dionysius (Orecchio di Dionisio)\nTak, Jerry H\nosa109 Valletta, Malta\nStørre og mere højlydt, end du tror\nDet er et par uger siden, jeg besøgte hulen. Der er ingen kontrol, det er gratis at gå ind og ud af, hvilket jeg personligt synes godt om. Måske noget belysning derinde ville vise den fantastiske struktur, som dette sted tilbyder, for det er langt...Mere\nSpørg osa109 om Ear of Dionysius (Orecchio di Dionisio)\nFå hurtige svar fra personale og tidligere besøgende på Ear of Dionysius (Orecchio di Dionisio).


Ny koordinator for IPBES Danmark – IPBES I DANMARK\nBy Lotte Nymark Busch JensenOn 4. april 2018 4. april 2018\nSpecialkonsulent Lars Dinesen blev ansat den 1. marts 2018 til at koordinere IPBES Danmarks aktiviteter. Lars Dinesen er uddannet biolog fra Københavns Universitet og har 25 års erfaring med dansk og international naturforvaltning, biodiversitet og formidling.\nEn af Lars’ første opgaver, som koordinator for IPBES i Danmark, var at deltage i IPBES’ årlige plenarmøde, der fandt sted i Colombia i slutningen af marts. Under mødet blev fire regionale statusrapporter og en rapport om menneskers påvirkning og brug af land- og ferskvandsområder godkendt og offentliggjort. Lars Dinesen glæder sig over sin nye rolle for IPBES Danmark:\n”Det er positivt at se IPBES tage form. Der er nu vedtaget i alt syv globale rapporter, som giver et meget værdifuldt overblik over status for biodiversitet og økosystemer, og hvilken indflydelse og handlemuligheder, vi som mennesker har. Jeg er glad for at være med til at skubbe den dagsorden frem. Det er min erfaring, at politikere gerne lytter til forskningsresultater og ønsker at finde de bedst mulige løsninger inden for de givne politiske rammer”, og fortsætter:\n”I Danmark har vi forskningsmiljøer i både naturvidenskab og samfundsfagene, som beskæftiger sig med bæredygtighed på højeste internationalt plan. Vi skal sikre, at viden fra IPBES rapporterne og den danske viden kommer i spil og når ud til beslutningstagere og offentligheden, og det er her IPBES Danmark kommer ind i billedet”\nLars Dinesen kommer fra en stilling i Miljøstyrelsen, hvor han har arbejdet 11 år med dansk, og international naturplanlægning, policy arbejde og implementering af EU direktiver. Tidligere har han været udstationeret i Tanzania for en treårig periode som Danida-rådgiver i miljøsektoren. Desuden har han løbende været på længerevarende feltophold i Afrika, Asien, Sydamerika og Grønland samt publiceret en række videnskabelige artikler.\nProfessor Carsten Rahbek fra Center for Makroøkologi, Evolution og Klima og medlem af IPBES i Danmarks styregruppe, fortæller:\n”Lars har værdifuld erfaring, som vi forventer, at han bringer i spil som IPBES nye koordinator og dermed sikrer, at sekretariatet forbliver en central platform for dialog mellem politikere, erhvervslivet og forskere. Den tværgående dialog er afgørende, hvis vi som samfund skal gøre en omkostningseffektiv indsats, der giver mest og bedst muligt i forhold til at bevare biodiversiteten og naturens økosystemer. Det er også vigtigt at sikre en bæredygtig udnyttelse af de ydelser, som naturens økosystemer giver os mennesker”.\nSpecialkonsulent Lars Dinesen\nSekretariatet for IPBES Danmark\nTelefon: 35 33 01 79\nMobil: (+45) 93 50 95 70\nCenterdirektør for Center for Makroøkologi, Evolution og Klima\nPrevResume af IPBES’ 6. plenarmøde\nNextReview: Global assessment of biodiversity and ecosystem services og tilhørende Summary for policymakers


adidas adizero Primeknit - en hurtig elegantier | LØBEREN\nMed det bløde og bouncy Boost-materiale i mellemsålen giver adidas adizero Prime en fast og og responsiv støddæmpning, hvilket gør skoen til et godt valg til de længere konkurrencer som halv maraton og maraton, mens intervaller og tempoturer ligeledes kommer til at føles som en leg. Det karakteristiske Boost materiale er kendetegnet ved at være blødt men utroligt responsivt, hvilket giver en bouncy og effektiv skridtafvikling. Denne elegante version er derudover en limited edition.\nDroppet på 10 mm fra hæl til forfod sikrer en god støddæmpning i hælen såvel som i forfoden, mens Continental ydersålen giver et godt greb i tørt såvel som vådt underlag. Med adizero Primes lave vægt og hurtige skridtafvikling er du sikker på at komme til at flyve gennem den næste konkurrence.\nPrimeknit - strikket overdel\nOverdelen er produceret i adidas' strikkede og sømløse Primeknit materiale, som er blødt og behageligt, hvilket giver en helt suveræn og tætsiddende pasform. Hvis du tidligere har været glad for adidas adizero adios, vil du blive begejstret for Prime udgaven, hvor den primære forskel er den lækre strømpelignende overdel.\nVægt: 221 g (US 9)\nKØB adidas adizero Prime Limited\nSe og bestil nedenfor. Skoen er pt kun tilgængelig i LØBEREN København, men lander også i Aarhus og Lyngby i løbet af februar måned. Vores andre butikker kan naturligvis bestille skoen hjem, hvis du er interesseret i den.\nadidas adizero Prime LTD - herre pris kr. 1.599,-\nadidas adizero Prime Limited Herre\nadidas adizero adios 3 AKTIV Herre


Sosuer med diskusprolaps måtte gerne fyres\nArbejdsskade var godt nok et handicap, men det var ikke forskelsbehandling, at en kommune afskedigede social- og sundhedshjælper\n23. JAN 2012 13.10\nEn kvindelig sosu'er havde været ude for en arbejdsskade, der gav hende diskusprolaps med varigt mén på 15 pct. - og hun blev senere fyret i en runde, der omfattede 150 i kommunen.\nHun klagede over fyringen til Ligebehandlingsnævnet, fordi hun ønskede sn arbejdsskade betragtet som et handicap. Men nævnet kunne ikke give hende ret.\nSosu'eren mente, at ryglidelsen var af varig karakter, og at hun havde en funktionsnedsættelse, som affødte et kompensationsbehov for at hun kunne fungere på lige fod med andre i en tilsvarende situation. Hun skulle derfor have et handicap i forskelsbehandlingslovens forstand.\nKommunen henviste til, at hun var én ud af omkring 150 medarbejdere, der blev afskediget. Afskedigelserne var begrundet i kommunens økonomiske situation og deraf følgende generelle nedsættelse af serviceniveauet og behov for mindre personale.\nDer blev ved afskedigelserne, herunder af klager, sat fokus på arbejdstilrettelæggelse, fleksibilitet, omlægning af arbejdsopgaver, kompetencer og sygefravær, og da kvinden havde et vist fravær, blev hun peget ud.\nDe havde forsøgt at skåne hende\nKommunen mente, at det er en del af ledelsesretten at opsige medarbejdere, når det er nødvendigt for at opnå besparelser - og havde iøvrigt forsøgt at skåne sosu'eren i forhold til rygbelastende arbejde.\nKomunen måtte på grund af besparelser også afskedige andre medarbejdere, hvor der ligesom for klagers vedkommende ikke var grund til utilfredshed med fagligheden, men hvor sygefraværet var et af flere kriterier, som indgik ved bedømmelsen af muligheden for at fastholde en effektiv indsats.\nLigebehandlingsnævnet fandt på den ene side, at ryglidelsen faktisk var et handicap i forskelsbehandlingslovens forstand, og at det var uden betydning, at der var tale om en følge af en arbejdsskade. Samtidig anerkendte nævnet, at hendes sygefravær var så stort, at det kunne begrunde en fyring uden at komme på kant med ligebehandlingsloven.


1 Krønikebog 24 (Det Danske Bibel)České uživatelské rozhraní\n1 Arons SønnerSønner, delte i Skifter, var: Arons SønnerSønner NadabNadab, Abihu, Eleazar og Itamar;\n2 NadabNadab og Abihu dødedøde førfør deres Fader uden at efterlade sig Sønoer, men Eleazar og Itamar fik Præsteværdigheden.\n3 DavidDavid tillige med Zadok af Eleazars SønnerSønner og Ahimelek af Itamars SønnerSønner inddelte dem efter deres Embedsskifter ved deres Tjeneste.\n4 Og da det viste sig, at Eleazars SønnerSønner havde flere Overhoveder end Itamars, delte de dem således, at Eleazars SønnerSønner fik seksten Overhoveder over deres Fædrenebuse. Itamars SønnerSønner otteotte.\n5 Og de delte, begge Hold ved Lodkastning, thi der fandtes helligehellige Øverster og GudsGuds Øverster både iblandt Eleazars og Itamars SønnerSønner.\n6 Skriveren Sjemaja, Netan'els SønSøn af Levis Slægt, optegnede dem i Påsyn af Kongen, Øversterne, Præsten Zadok, Ahimelek, Ebjatars SønSøn, og Overhovederne for Præsternes og Leviternes Fædrenebuse. Der udtoges eet Fædrenehus af Itamar for hvert to af Eleazar.\n8 det tredjetredje Harim, det fjerdefjerde Seorim,\n9 det femte Malkija, det sjettesjette Mijjamin,\n13 det trettendetrettende Huppa, det fjortendefjortende Jisjba'al,\n14 det femtendefemtende Bilga, det sekstende Immer,\n16 det nittende Petaja, det tyvendetyvende Jehezkel,\n17 det een og tyvendetyvende Jakin, det toto og tyvendetyvende Gamul,\n18 det tre og tyvendetyvende Delaja og det firefire og tyvendetyvende Ma'azja.\n19 Det var deres Embedsskifter ved deres Tjeneste, når de gik ind i HE ENs HusHus, efter den Forpligtelse deres Fader Aron pålagde dem, efter hvad HE EN, IsraelsIsraels GudGud, havde pålagt ham.\n20 De andre Leviter var: Af Amrams SønnerSønner Sjubael; af Sjubaels SønnerSønner Jedeja.\n21 Af ehabjas SønnerSønner Jissjija, som var Overhoved.\n22 Af Jizhariterne Sjelomot; af Sjelomots SønnerSønner Jahat.\n23 Hebrons SønnerSønner: Jerija, som var Overhoved, Amarja den anden, Uzziel den tredjetredje, Jekam'am den fjerdefjerde.\n24 Uzziels SønnerSønner: Mika; af Mikas SønnerSønner Sjamir.\n25 Mikas Broder Jissjija; af Jissjijas' SønnerSønner Zekarja.\n26 Meraris SønnerSønner: Mali og Musji og hans SønSøn Uzzijas SønnerSønner.\n27 Meraris SønSøn Uzzijas SønnerSønner: Sjoham, Zakkur og Ibri.\n28 Af Mali El'azar, der ingen SønnerSønner havde, og Kisj;\n29 af Kisj Kisj's SønnerSønner: Jerame'el.\n30 Musjis SønnerSønner: Mali, Eder og Jerimot. Det var Leviternes Efterkommere efter deres Fædrenehuse.\n31 Også de kastede Lod ligesom deres BrødreBrødre, Arons SønnerSønner, i Påsyn af Kong DavidDavid, Zadok og Ahimelek og Overhovederne for Præsternes og Leviternes Fædrenehuse - Fædrenehusenes Overhoveder ligesom deres yngsteyngste BrødreBrødre.


Ny assistenttræner til GGIF Håndbold | ugeavisen.dk\nNy assistenttræner til GGIF Håndbold\nRasmus Bertelsen har netop stoppet sin håndboldkarriere efter mange år på øverste niveau. Fra næste sæson skal han være assisterende træner i Grindsted GIF. Foto: GGIF.\nRasmus Bertelsen har i mange år spillet håndbold på øverste niveau i Danmark. Nu har han stoppet karrieren og bliver i stedet assistenttræner for Grindsted GIF's nyoprykkede hold i 1. division.\nGrindsted: Det er en herre med håndbold-cv'et i orden, som i næste sæson skal være assistenttræner for Grindsted GIF's nyoprykkede 1. divisionshold.\n33-årige Rasmus Bertelsen har en lang karriere på højeste niveau i dansk håndbold bag sig, men fremover er det altså på trænerbænken, at han skal gøre sig gældende. Han skal nemlig være assistent for Flemming Pedersen, som igen i næste sæson skal stå i spidsen for GGIF's håndboldherrer.\n- Rasmus kommer med en enorm viden efter mange år som professionel håndboldspiller. Samtidig besidder Rasmus alle de menneskelige egenskaber, som vi værdsætter på vores hold. Nemlig vedholdenhed, hårdt arbejde og forståelse for værdien af et forpligtende fællesskab både på holdet og i foreningen, siger Flemming Pedersen via en pressemeddelelse.\nRasmus Bertelsen indledte karrieren i Fredericia Håndboldklub, inden han i 2011 skiftede til Ribe-Esbjerg. I de seneste to sæsoner har han tørnet ud for SønderjyskE, men nu er den aktive karriere slut, og i stedet bliver der taget hul på en trænerkarrieren.\nPetanque bliver måske den store sommerdille i Grindsted\nKronvolds Kårner: Jeg er blevet gamer\nKræmmermarkeder bliver til Torvedage i midtbyen\nGrindsted-forureningen: Borgere får sommer-postkort om havevanding\nEjerskifte: Fitnesscenter er blevet solgt og har skiftet navn\nTrailer stjålet i Sdr. Omme\nHædret for godt kammeratskab: - Daniel er altid venlig og imødekommende\nHejnsvig Fodboldgolf: Flemming er blevet voksen, men er stadig en drengerøv\nMorten har en finger med i Legoland\nArbejdsgrupper holder to workshops om Grindsted-vision\n24-årig kørte påvirket af alkohol og stoffer - uden kørekort\nFærdselskontrol i Grindsted: To fik klip for at snakke i mobiltelefon\nNu kan græsset gro frit: Robotplæneklipper stjålet\nGrindsted Rotary Klub har fået ny præsident\nCaroline overtager blomsterafdeling i Dagli'Brugsen i Hejnsvig: - Jeg elsker at skabe med blomster


Holiday home Oravska Poruba i Dolny Kubin til Bedste Pris-garanti | Agoda.com\nHoliday home Oravska Poruba-, Oravska Poruba, Dolny Kubin, Slovakiet, 027 54 - Se på kortAnmeldelsespoint5,8Baseret på1anmeldelseHoliday home Oravska PorubaSe flere billederSe flere billederSe alle 39 billeder7,5 Rigtig god placeringSe på kort7,5BeliggenhedFaciliteter du vil elskeparkering\nMere om Holiday home Oravska PorubaEn oversigtHoliday home Oravska Poruba er indrettet til både ferie- og forretningsrejsende og ligger idéelt i Dolny Kubin; én af byens mest populære beliggenheder. Herfra har gæster glæde af nem adgang til alt, hvad denne livlige by kan tilbyde. Med sin praktiske beliggenhed tilbyder dette hotel nem adgang til byens vigtigste seværdigheder. Nyd et væld af uforlignelige servicetilbud og bekvemmeligheder på dette hotel i Dolny Kubin. Hotellet tilbyder parkering for at sikre, at gæsterne nyder deres komfortable ophold så meget som muligt. Alle hotellets værelser er indrettede med betænksomme bekvemmeligheder som garanti for uforlignelig komfort. Uanset om du er fitnessentusiast eller blot ønsker at slappe af efter en lang dag, har du mulighed for at nyde fritidsfaciliteter i topklasse, som hesteridning. Oplev en engageret og professionel service samt det brede udvalg af bekvemmeligheder på Holiday home Oravska Poruba.Vis mereHvad de tilbyderInternetadganggratis Wi-Fi på alle værelser Transportmulighederparkering Services og bekvemmelighederrygeområde Adgangkæledyr tilladt Tilgængelig i alle værelsergratis vand på flaske Vis mindrePolitikkerEkstra senge afhænger af det værelse, du vælger. Se venligst det enkelte værelses maksimale belægning for flere oplysninger.Ved reservation af mere end 5 værelser, kan andre vilkår og yderligere tillæg gælde.Vis mereOplysningerBemærk venligst, at det samlede beløb for reservationen skal betales inden ankomst. NOVASOL sender dig en bekræftelse indeholdende alle betalingsoplysninger. Når den fulde betaling er modtaget, sender overnatningsstedet dig en e-mail med oplysninger om ejendommen, såsom adressen samt hvor du kan afhente nøglen.Vis mere


Holtug energilandsby | Stevns Kommune\nHoltug er Stevns Kommunes energilandsby; her er godt miljø og grøn energi i fokus. Du kan selv få økonomiske fordele og gavne miljøet ved at bruge erfaringer fra Holtug.\nEnergilandsbyen er ét af de 25 ambitiøse initiativer i Klimahandleplan 2012-2015 (pdf). Projektet havde en toårig indkørselsperiode fra 2013-14 og resultatet af denne periodes arbejde står beskrevet i energilandsbyer, status (pdf).\nI Holtug bor der 268 personer fordelt på 124 adresser.\nVærd at vide om Holtug energilandsby\nHvad er en Energilandsby?\nEn energilandsby er en landsby, der gør en indsats for at mindske energiforbruget og/eller øge andelen af vedvarende energi. Det kan f.eks. være at lave energirenoveringer, installere vedvarende energianlæg eller andre former for klima- og energitiltag.\nHvorfor energilandsby på Stevns?\nPå Stevns har vi især mange ældre huse i landsbyerne. Det giver potentiale for energibesparelser i bygninger, som både er til gavn for klimaet og for dig. Du vil kunne spare penge på el og/eller varme, opnå et bedre indeklima og så kan de lokale energitiltag være med til at gøre lokalområdet til et mere attraktivt sted at bosætte sig.\nHvis du gerne vil i kontakt med kooordinationsgruppen i Holtug så skal du kontakte Lone Clausen. Mobil: 26280509, Email: lc@dirkete.org\nI Holtug bor Tom som er klimaagent. Han har lavet en del energitiltag på sit hus, og viser dem gerne frem og fortæller om sin erfaring. Her kan du læse om hans hus og finde kontaktoplysninger til ham.\nStevns kommune hjælper dig med generelle råd og vejledninger:\nKridtstenshuse på Stevns (pdf)\n"En landsby stiller om" - Dagbladet Information 18. august 2013\nDagbladet 19. august 2013\nDagbladet Information 19. august 2013\n"Samsøtur" - Dagbladet 7. oktober 2014\nLED-belysning i forsamlingshuset - Dagblandet 15. januar 2015\nDagbladet 7. august 2015\nSommerfest 2015, Dagbladet 18. august 2015


Læs Jens Rohdes grundslovtale 2018\nJens Rohde er 48 år, men har allerede tung erfaring såvel lokalt, nationalt som internationalt: 7 år som byrådsmedlem i Viborg Byråd, 9 år som folketingsmedlem, 9 år som medlem af Europa-Parlamentet, 10 års erhvervserfaring inden for handel og marketing og 20 års praktisk radioerfaring. Jens Rohdes poster i Europa-Parlamentet:\nMedlem af Europa-Parlamentet for ALDE-gruppen (Alliancen af Liberale og Demokrater for Europa).\nMedlem af Landbrugsudvalget.\nStedfortræder i Retsudvalget.\nStedfortræder i Transportudvalget.\nStedfortræder i Delegationen for Forbindelserne med Schweiz og Norge.\nJens Rohde er desuden vært på radioprogrammet Europa i flammer på Radio24Syv, som sendes hver søndag kl. 18.05. Du kan høre tidligere udsendelser her. Dette er Jens Rohdes personlige bud på en ny solidarisk begyndelse for Europa. ”Hvis du vil ændre verden, begynder det hele med dig selv”.


Versailles Experience Idyllic i Versailles til Bedste Pris-garanti | Agoda.com\n3 rue de Savoie, Versailles Centrum, Versailles, Frankrig, 78000 - Se på kort\nMere om Versailles Experience Idyllic\nFor rejsende der gerne vil opleve synet og lyden af Versailles, så er Versailles Experience Idyllic det perfekte valg. Herfra har gæster glæde af nem adgang til alt, hvad denne livlige by kan tilbyde. Med sin praktiske beliggenhed tilbyder dette hotel nem adgang til byens vigtigste seværdigheder.\nPå Versailles Experience Idyllic gøres der alt for at sikre gæsternes komfort. For at opnå dette tilbyder hotellet den mest imødekommende service og de bedste bekvemmeligheder. For gæsternes velbefindende tilbyder hotellet gratis trådløst internet på alle værelser, parkering.\nHotellets bekvemmeligheder er særligt udvalgt for at sikre den højeste komfort. På nogle af værelserne kan gæsterne finde opvarmning, fjernsyn, satellit-/kabel-tv, køleskab, mikroovn. Desuden sikrer hotellets væld af fritidstilbud, at du har rigeligt at foretage dig under dit ophold. Med sit tilbud om et afslappende og problemfrit ophold hver gang er Versailles Experience Idyllic det kloge valg for rejsende til Versailles.\nAlle slags rejsende (22) Par (11) Rejsende alene (7) Familie med små børn (3) Gruppe (1)


- På det punkt tror jeg, Danmark er et skridt foran alle ved EM - TV 2\n13. jan. 2018, 14:14\nNikolaj Jacobsen (th) får slutrundedebut som landstræner lørdag aften kl. 20:30, når Danmark møder Ungarn. Foto: Henning Bagger / Scanpix Denmark\nKOMMENTAR: Målt på landstrænernes evner tror jeg, Danmark er et skridt foran alle andre ved EM.\nHåndboldkampe afgøres på banen, vil de fleste sikkert mene, men ofte er det en sandhed med modifikationer.\nSom for eksempel i gårsdagens VM-finalerevanche mellem Frankrig og Norge, hvor såvel Norges Christian Berge som Frankrigs Didier Dinart leverede bemærkelsesværdige præstationer i deres konstante udfordring af hinandens strategier.\nSluttelig stillede Dinart Berge over for opstillinger, der med garanti ikke havde kunnet iagttages, om så nordmanden havde brugt nok så megen energi ud i videoanalysens ædle kunst.\nKompetencerne er jo fuldstændig ligegyldige, hvis sidelinjens strateg ikke forstår at udnytte dem\nAfgørelsen, til verdensmesterens fordel, var selvfølgelig marginalernes marginal og understregede nok en gang betydningen af sidelinjens strategers evne til at udfordre og forandre.\nI aften skal sidelinjens ekvilibrister igen i kamp, når Danmark kl. 20.30 møder Ungarn i kroatiske Varazdin.\nHer udfordrer to trænere – 46-årige Nikolaj Jacobsen og 44-årige Ljubomir Vranjes – hinanden, som de har gjort det flere gange de senere år.\nUden at det hele skal gå op i statistiske fakta, ligger det fast, at d'herrer strateger har været dygtige til at sikre deres respektive hold – Rhein-Neckar Löwen og SG Flensburg-Handewitt – dyrebare points på modstanderens hjemmebane.\nLighederne mellem Vranjes og Jacobsen\nEn disciplin, der har den højeste sværhedsgrad i en Bundesliga, hvor hjemmebanerne ofte er uindtagelige enheder.\nLighedspunkterne er mange.\nDebuterende landstrænere i forbindelse med en slutrunde.\nGlorværdige karrierer i den absolutte håndboldtop.\nEnorm tro på egne evner.\nErfaring fra verdens bedste håndboldliga.\nJacobsen med et hav af mesterskaber og pokaler, ligesom ”Zaubermaus” endnu ikke har set sin nationale ligemand ud i teknisk boldbeherskelse.\nVranjes som en del af det berømte ”Bengan Boys” slæng, hvor han - i starten - så ud til at være for liden, men endte med at være stor blandt både de store og små. Kronede sine syv år i Flensburg med at vinde Champions League-trofæet i 2014.\nLjubomir Vranjes i aktion for Sverige ved VM i 1999. Foto: PATRICK HERTZOG / Scanpix Denmark\nAmbitiøse og flittige som få. Ingen spiller – fra nummer 1 til 16 – vil være i tvivl om rolle, krav og forventning, når de betræder de 40 x 20 meter.\nMestrer klar kommunikation, der giver ro og sikkerhed, når lokummet brænder allermest.\nStrategiske med klare linjer for, hvordan de ønsker tanker, spilideer og kombinationer udført.\nStædige som bare pokker - men med den erfaring, der sikrer, at stædigheden ikke bliver en belastning.\nSå meget for lighederne.\nKun få uligheder\nUlighederne er få, men iøjnefaldende.\nSet udefra virker Vranjes en smule mere rigoristisk. Sagt med andre ord: Kunne den serbiskfødte Ljubomir selv spille alle pladser og føre alle bolde de rigtige steder hen, er det min opfattelse, at han ville foretrække den model.\nDer findes et hav af håndboldkampe, hvor et holds kompetencer ikke på nogen måde er blevet udnyttet\nJacobsen kan nok ikke helt forlade sin nordiske opdragelse – om end hans trænerinspiration kom fra den i Mostar fødte, senere kroatiske og nu tyske statsborger Zvonimir Serdarusic – der byder på disciplin, men dog med den væsentlige forskel, at Nikolaj ville være tilfreds med at være igangsætteren, der overlod færdiggørelsen til spillerne.\nEin bisschen mehr Freiheit, so zu sagen.\nBegge meget rolige i udførelsen af stresshvervet uden sidestykke. Jacobsen som oftest med korslagte arme. En statur, også Vranjes behersker. Dog med flere tilbøjeligheder for folden-hænder-bag-ryggen.\nNikolaj Jacobsen er både dansk landstræner og klubtræner i Rhein-Neckar Löwen. Foto: CHARLY TRIBALLEAU / Scanpix Denmark\nIrriterende dommerkendelser – eller spilleres manglende hukommelse for aftaler – medfører mindre verbale udfald.\nHvis urimelighederne spidser til, har Vranjes ikke en chance, når Jacobsen giver prøver på de krigsdanse, jeg har iagttaget ved flere lejligheder.\nEt notabene godtgør, at Jacobsen kræver væsentligt mere væske undervejs end kollegaen på den anden banehalvdel.\nOpgaven er kolossal. Jeg har flere gange talt om vort landsholds mange kompetencer. De – kompetencerne – er jo fuldstændig ligegyldige, hvis sidelinjens strateg ikke forstår at udnytte dem.\nJacobsen er EM's bedste\nTro mig, der findes et hav af håndboldkampe, hvor et holds kompetencer ikke på nogen måde er blevet udnyttet.\nDen fuldstændige gennemgang bliver for omstændelig, så jeg lader mig nøje med bagspillernes mange fortræffeligheder.\nTænk bare: Hansen, Lauge, Mensah, Olsen, Damgaard, Kirkeløkke. Kombinationsmulighederne er for matematikere. Hvem fungerer bedst sammen, når det hele spidser til? Hvem har ikke dagen, men erfaringen til at være ligeglad? Hvem er bedst på hvilke tidspunkter i kampen? Hvem kan dække op, når boldbesiddelsen er ovre, og hvem kan nå udskiftningsbænken, inden det er for sent?\nSpørgsmålene er af en uendelig størrelse.\nTænk også bare: Jamali, Bodo, Csaszar, Lekai, Balogh, Bartok, Ancsin. Ungarns bagspillere, der var i aktion i holdets sidste testkampe mod Sverige. Spørgsmålene er de samme som ovenfor - plus de mange flere.\nJacobsen og Vranjes skal have fundet svarene i tidsrummet mellem 20.30 og 22.00.\nI min bog er den ekstraordinært dygtige sidelinjeartist ham/hende, der besidder evnen til at vinde kampe.\nFå de såkaldte tabte kampe vendt til sejr. Husk på, at håndbold er spillet, hvor sidelinjens chef må skifte både spillere og strategi i det uendelige.\nJeg kender kun få spil, hvor sidelinjens nummer ét har så megen indflydelse som i håndbold.\nDerfor tror jeg, at Danmark er et skridt foran deres modstandere ved dette europæiske mesterskab i Kroatien.