Gamereactors nye moderatorpolitik (igen) - - Gamereactor\nDet var tydeligt, at det vi havde før ikke fungerede, så nu laver vi tingene om - igen.\nDatoen var d. 14 november 2019, og efter en længere proces, hvor jeg følte mig nødsaget til at lede efter nye moderatorer til Gamereactor, som skulle hjælpe med at skabe positiv debat, indsigtsrig dialog brugerne imellem, og fremfor alt en konstruktiv diskurs, så offentliggjorde jeg listen på Gamereactors nye, og forstærkede moderatorhold.\nNødvendigheden af sådan et hold skitserede jeg for ikke alt for lang tid siden, i starten af juli måned, og jeg er ikke bange eller bleg for lynhurtigt at opsummere - det stressede mig at følge med i kommentarerne, det gjorde mig ked af det, og det satte sig unødvendigt tungt på min psyke til det punkt, hvor jeg blev nødt til at søge forstærkninger. Måske er jeg for tyndhudet, det er jeg ikke bange for at erkende, men "be that as it may". Ledelsen her ønskede ikke at godkende budgettet til et fast, betalt moderatorhold, så dumt som det nu engang er, så jeg brugte en masse knofedt på at etablere faste forsendelser af belønninger til et større, men fortsat ret begrænset hold af mennesker, som jeg mente delte min, på daværende tidspunkt, vision for hvordan Gamereactor skulle se ud.\nOg selvom der uden tvivl var dem der både, rent principielt lamenterede beslutningen at forøge modereringen, og også dem var utilfredse over dem jeg havde valgt skulle varetage den opgave, så kan stadig jeg godt forstå hvorfor den Magnus jeg var i efteråret 2019, valgte at processen skulle forløbe som den gjorde. Det er ikke fordi at jeg hverken dengang, eller fortsat i dag, ikke begår fejl. Det gør jeg ofte, men jeg kan stadig sætte mig i det sted, og forstå beslutningen. Det er det jeg mener.\nMen man bliver klogere, heldigivs, og jeg er ikke så arrogant at jeg ikke kan se, at beslutningen ikke nødvendigvis har medført den ro, det konstruktive gemyt og den der utopiske forestilling om et udelukkende kærligt community, der bød velkommen til nye brugere, og altid talte pænt til hinanden, som jeg troede det ville. Sådan er livet, sådan er det her arbejde - jeg tog fejl.\nSå derfor sadler vi nu om. Vi sadler om, og det gør vi desuden forgodtbefindende. Det er ikke for at være rigid, men fordi jeg mener at Gamereactor fortjener at få lidt ro på, og her taler jeg både om mig selv, og moderatorerne, men også jer. For mange gange er det hele blevet lavet om, og det har resulteret i uklare retningslinjer. Sådan bliver det ikke.\nSå lad os gøre rent bord her. Nej, et komplet sæt retningslinjer er ikke klar endnu. Det er noget jeg arbejder på i samspil med moderatorerne, og ledelsen, og det sker ikke fra den ene dag til den anden. Det er dog en prioriteret opgave, så forhåbentlig, inden længe, står det her urokkeligt fast. Hvad jeg dog kan give jer er en opsummering af det møde jeg afholdte med moderatorerne, hvor vi aftalte en ret gennemgribende ændring af selve den måde vi håndterer siden på, og jer. I kan forhåbentlig mærke, at det her er for gennemsigtighedens skyld, og for at formindske mængden af beslutninger, eller samtaler, der foregår bag nogens ryg. Vi vil gerne vise jer hvad vi har talt om, så det kommer her.\nGamereactor, og derigennem moderatorerne, vil ikke længere moderere på tone og form. Det bliver fremadrettet tilladt at diskutere på den måde I ønsker det, og i et tonefald, eller via den diskurs, I ønsker det. Moderatorholdet er her stadig, men vil i den her forbindelse agere primært som respons på henvendelser fra jer. Ser I alligevel en kommentar I tænker forbryder sig imod reglerne, eller føler I jer antastet af en specifik brugers adfærd? Jamen, så har I et sted at henvende jer. Dertil er der ingen garanti om at en klage fra jer resulterer i et ban. Reglerne er lige for alle.\nGamereactor, og derigennem moderatorerne, vil afholde fra at mane til ro, eller at henstille til forummet i tråde. I har frit lejde til at tale hvor I vil, hvornår I vil, og hvordan I vil.\nGamereactors moderatorhold forbliver det samme, men vil ikke være synlige på samme måde. Det er egentlig bare et udtryk for, at vi ikke længere vil forsøge at dreje sidens diverse spor ind i en specifik løbebane. Vil I divergere fra emnet? Gør det. Opstår der en diskussion midt i det hele? Tag den. Det bliver jer der afgør det.\nGamereactors moderatorhold modererer på baggrund af en række meget basale principper, hvoraf vi ikke tillader racisme, sexisme eller diskrimination. Vi ønsker alligevel at sætte en form for nedre grænse her, og vil naturligvis skride til handling overfor de kommentarer der åbenlyst forbryder sig imod de her virkelig slappe regler. Hjælp os gerne, og orienter os når du ser et indlæg der bør kigges på - ellers er vi generelt langt mere "hands-off".\nOvenstående regel vil altid praktiseres på baggrund af et meget klart defineret sæt regler, og det vil kræve et ekstremt eksempel før moderatorholdet træder til. Stadig, hvis det sker, så vil den pågældende bruger blive bannet.\nHver eneste gang en bruger har forbrudt sig imod dette nye regelsæt, så afgøres beslutningen i plenum. Sådan var det også før, sådan har det været hele tiden, men nu hvor der aktivt er blevet sået tvivl flere gange om moderatorerenes integritet, så synes det kun oplagt at slå fast, at beslutninger om bans foretages i plenum. Der vil foreligge eksempler i det pågældende regelsæt på hver af de basale principper der modereres på baggrund af, så det bliver svært at være i tvivl.\nDobbeltbrugeri er ikke tilladt, og de brugere der er blevet bannet før, får ikke lov til at komme tilbage. Det gælder RSkovbo, såvel som Dosmer - det er simplere ikke at gøre undtagelser.\nKommentarer fra dobbeltbrugere slettes så snart det er muligt. Her behøves det ikke at tages op i plenum. Det gør den originale beslutning om et ban naturligvis, men når bannet er etableret, så er der ingen grund til at forsinke en beslutning ved at snakke om hvorvidt kommentarerne fra en bannet dobbeltbruger skal slettes øjeblikkeligt eller ej.\nHver eneste gang en bruger bannes, så katalogiseres dette på sidens forum i en tråd dedikeret til formålet. Denne eksisterer ikke endnu, men oprettes så snart som muligt. Her indsættes desuden den kommentar (eller måske kommentarer) som har ledt til den pågældende beslutning, samt hvilken regel denne eller disse overtræder. Det er målet at være gennemsigtige her.\nDet er desuden målet at der skal være en tråd hvor man kan stille spørgsmål til moderatorerne. Det er dog noget de her mennesker gør i deres fritid, så vi vil bestræbe os på at besvare spørgsmål hurtigt, og effektivt. Det kan dog forekomme, at diskussioner der trækker sig ud i dage, og uger, ikke altid kan besvares øjeblikkeligt. Det håber vi at I forstår.\nFlere regler kommer på, og det er desuden målet at afholde en række små stikprøver i form af afstemninger omkring bestemte tiltag, for at finde ud af hvad I umiddelbart synes om dem. Den første finder I herunder, hvor vi spørger om hvad I synes om det at få advarsler. Nu modererer Gamereactor ikke længere på tone, på form, på debatskik og den slags, og det efterlader os med regler der nok er mere klare i spyttet. Hvis man udtaler sig... lad os sige racistisk, skal man så have en chance? Eller er det ud første gang? Og hvad med det med en uges ban, for så at der bliver åbnet op igen? Kan det bruges? Afstemningen findes herunder.\nNår Gamereactors nye moderatorpolitik træder i kraft inden for et par uger, så bliver det i en prøveperiode på seks måneder. Jo, det er nok cirka ni måneder siden at moderatorholdet blev sat i gang, men vi tænker at et halvt år er rigeligt til at se om hvorvidt det her bidder an. Efterfølgende kan vi tweake, og ændre ting hist og her, forhåbentlig igennem feedback fra jer.\nDet bliver ikke jer alle der er lige glade for et nyt, og mindre modereret Gamereactor, og der vil sikkert også være nogle af jer der vil undre sig over hvorfor en kommentar der før ville blive modereret på den ene eller på anden måde, ikke bliver det. Men efter lang refleksion og interne snakke er vi bare kommet frem til, at det er jer der selv må afgøre hvordan tonen skal være på siden. Vi har ikke ressourcerne, eller lysten, til at forme den sti for jer, og det tænker vi nu alligevel af størstedelen af jer bliver glade for... måske.\nTil sidst en lille teknisk opdatering. Det virker som om at særligt opråbet fra det danske publikum har sat gang i en ret gennemgribende proces i forhold til sidens tekniske tilstand. Ikke bare arbejdes der dagligt på rettelser, men både forummet er ved at blive genstartet, og kommentarer vil, inden længe, foregå "live", altså uden brug for en opdatering af siden, og der kommer til at være bred emoji-support, GIF-support og ClipArt-support. Og social medieintegration også - for dem der synes det er fedt. Jeg er færdig med at komme på undskyldninger for sidens tekniske tilstand, så jeg overbringer egentlig bare den information jeg har.\nOg her til sidst lidt personligt. Det gør mig personligt meget ked af det, når min originale artikkels integritet udfordres, eller den kaldes useriøs. Den var svær at skrive. Samtidig har jeg, indirekte, udsat de her moderatorer for en masse larm, som kommer som resultat af at jeg ikke havde planlagt godt nok, der var ikke nok gennemsigtighed, reglerne var ikke klare nok i spyttet. Jeg undskylder derfor til både dem, men også til jer. Forhåbentlig viser det her, at jeg så gerne vil lave det Gamereactor community de fleste af jer ønsker.\n6% Banne med det samme uden advarsel\n42% Give en advarsel, men banne uden en advarsel næste gang\nLilium11 den 18 august 2020 kl. 18:22.\nOg hvis så en given persons tolkning er helt hul i hovedet, da vil det så blive sagt. F.eks. hvis man når til den tolkning at Gsync smelter éns grafikkort, da vil folk nok påpege at det er usandt, evt. efterspørge en kilde. Tonen vil da nok blive ubehagelig hvis den eneste kilde man kan få er et link til Google.\ntcsb den 18 august 2020 kl. 18:33.\nDet ville nu også undre mig meget, hvis de "fyldige" (hvis jeg må kalde dem det) diskussioner herinde alene handlede om antal solgte konsoller og spil. Jeg forsøger at få en fornemmelse af, hvad det er for konkrete emner, der skaber de diskussioner, som omtales i denne tråd... for det fremgår ikke så tydeligt for mig. Altså en konkretisering af hvad der har været diskuteret herinde på GR i forhold til fakta vs. mening, som har givet anledning til de uoverenstemmelser jeg kan læse om i denne tråd.\nAule11 den 18 august 2020 kl. 19:27.\nHehe smelter det ligefrem? Men personligt har jeg en performance hit når det er enabled. Med op til 10%\nThe_Dude den 18 august 2020 kl. 19:58.\nTak for det ene konkrete eksempel The_Dude!\nJeg spørger fordi jeg selv mener det er vigtigt, i diskussioner, at få sat ord på konkrete eksempler på hvad der menes er fakta og hvad der menes er en mening... og det var ikke så tydeligt for mig i denne tråd... i diskussionen mellem diverse brugere. Har ikke læst alle 130+ indlæg, vil jeg gerne erkende.\nDet var egentlig til smolinsk da han ikke rigtig vil forstå forskellen. Derfor jeg skrev intro sætningen. Den var ikke myntet på dig\nQ-Base den 15 september 2020 kl. 00:40.\nEr det bare mig, eller stemningen herinde ikke ganske god for tiden? Jeg ser ikke så meget mudderkast, eller har jeg bare ikke fulgt godt nok med? ;)\nFreshWater den 16 september 2020 kl. 09:56.\nTjaa der er jo nok aktivitet i nogle af kommentarsporene ¯\__(ツ)_/¯\nMagnus Groth-Andersen den 16 september 2020 kl. 10:30.\nDer er i hvert fald mere frihed til at udtrykke sig. Lad os se hvor det bærer henad, men altså, der er nogle der gør sig mere bemærkede end andre.\nNiceguy69 den 17 september 2020 kl. 11:50.\nCiterer FreshWater:Tjaa der er jo nok aktivitet i nogle af kommentarsporene ¯\__(ツ)_/¯\nSavner stadig muligheden for man kan sortere kommentarer fra enkelte brugere fra. Fair nok at GR vil give dem lov til at være her, men så kunne slippe for det værste trolleri.\nMike JezZ den 17 september 2020 kl. 11:53.\nCiterer Magnus Groth-Andersen:Citerer FreshWater:Tjaa der er jo nok aktivitet i nogle af kommentarsporene ¯\__(ツ)_/¯\nSelvom jeg godt kan forstå ønsket bag denne funktion, så er det heldigvis ikke værre end at man kan scrolle forbi uønskede indlæg Man er jo ikke tvunget til at læse hvert et indlæg.\nNiceguy69 den 17 september 2020 kl. 12:03.\nNej det er selvfølgelig rigtig nok, men man mister bare lysten til at besøge siden, når man ved de samme brugere hælder det samme bræk ud i hver eneste tråd


SSP Odense - Makeover - hjemmeside\nMakeover – hjemmeside SSP Odenses hjemmeside – www.sspodense.dk – har den seneste måned gennemgået en oprydning og en omstrukturering. Vi skal jo følge med tiden!\nFokus for oprydningen har været den absolutte primære målgruppe – og det er medlemmerne i SSP-organisationen. Med det udgangspunkt har vi forsøgt at skabe en større overskuelighed, så du hurtigt kan få den hjælp, viden og kontaktmulighed, du har brug for.\nF.eks. har vi tilføjet en række nyttige links, hvor du kan få viden, råd og vejledning i forhold til en række problematikker, der vedrører børn og unge. Alle links er grupperet i forhold til det symptom – de tegn – du som fagprofessionel (eller forældre/pårørende) oplever ved barnet eller den unge. Det kan f.eks. være mistrivsel, mobning eller depression.\nOgså fanebladet ’Lokalbestyrelser’ byder på forandringer – ikke så meget i forhold til indholdet – men i forhold til strukturen. Klik og se, hvad der er sket.\nDen måske største forandring gemmer sig under faneblandet ’Aktiviteter’. Her har vi samlet alle de aktiviteter, som SSP-sekretariatet på den ene eller anden side faciliterer i samarbejde med civilsamfund, boligorganisationer, i ungdomsskoler, på ungdomsuddannelser, i grundskoler og i daginstitutioner.\nVi håber, at du vil undersøge, om hjemmesiden er til og for dig – og giv os gerne tilbagemeldinger. Der er altid plads til forbedringer og gode ideer. Kontakt Lisbeth, Kommunikationskonsulent, hvis du har spørgsmål, ideer, spørgsmål eller andet - listr@sspodense.dk


Valget er mit - En rejseblog: Mit julepyntede hjem 2016\nEnglespillet fra ca. 1984. Jeg mindes, at min farmor og farfar havde en sådan, og jeg elskede den, så selvfølgelig skulle jeg selv have en, da jeg fik mit eget hjem. Nogle mener, klokkerne driver dem til vanvid. Ikke mig!\nJeg har fire vinduer som dette. Stjernerne er lavet i år.\nJulemanden og hans kone fra 1984 har haft fast plads på TV'et. Men så kom fladskærmen, og så måtte de stå under TV'et. Hendes stol er gået i stykker til i år, så jeg må se, om jeg kan reparere den.\nMin mormor lavede denne til mig for ca. 35 år siden. Der er forsvundet et filthjerte i midten, men derfor skal den da stadig hænge på min dør.\nDer var engang en forretning i Mosbjerg, der hed Nisseland. Her kunne man købe nisser året rundt. Denne fik jeg af mine dagplejerkolleger.\nMaren har fået selskab af to små nisser i opgangen.\nMin mor kom for mange år siden med disse to engle til mig. Mor sagde, at de ville passe på mig. Eftersom min mor døde for en måned siden, bliver dette min første jul uden min mor. Englene betyder derfor særlig meget for mig i år.\nI Nissebanden på Grønland er der to magiske ønskesten. Når man slår dem sammen, kan man få alle ønsker opfyldt. Jeg husker ikke, om det er Daniel eller Mads, der har lavet ønskestenene, men måske skulle jeg prøve at slå dem sammen og se, om jeg kan få et ønske opfyldt.\nSalt og pebernisserne der hører til på bordet hele december\nDette er muligvis det ældste julepynt, jeg har. Jeg købte hytten, der er til fyrfadslys, da jeg flyttede hjemmefra. Det lille hus ved siden af, hørte ikke oprindeligt til hytten, men jeg satte dem sammen, og kaldte det lille hus for hyttens das. Her 33 år senere er det utænkeligt at skille de to ad.\nGeorg Jensens juleuro 2014 fik jeg i (selvvalgt) julegave af min arbejdsgiver. Den har endnu ikke virket, men måske er det i år, at jeg skal prøve at blive kysset igen.\nJeg er også selv pyntet, når jeg går ud.\nRigtig god december til alle der måtte læse med, og husk nu at pynte op overalt så julestemningen kan indfinde sig.\nEmneord i dette indlæg: jul


BYPLAN NYT. Tillad eksperimenter, men bevar hovedgrebet (s. 7) Byudvikling som et måltid i XL (s. 10) - PDF\nBYPLAN NYT. Tillad eksperimenter, men bevar hovedgrebet (s. 7) Byudvikling som et måltid i XL (s. 10)\nDownload "BYPLAN NYT. Tillad eksperimenter, men bevar hovedgrebet (s. 7) Byudvikling som et måltid i XL (s. 10)"\n1 BYPLAN NYT 13. årgang, juli Tillad eksperimenter, men bevar hovedgrebet (s. 7) Byudvikling som et måltid i XL (s. 10) Der er masser af turister i Hirtshals de opdager det bare ikke selv (s. 16)\n2 2 BYPLAN NYT BORGERINDDRAGELSE I PRAKSIS ET SKRÆDDERSYET KURSUS I foråret mødtes 45 planlæggere fra det midtjyske for at debattere borgerinddragelse på nye måder. Kurset favnede de nye tendenser inden for tidlig inddragelse, dialog og medskabelse. Men vi talte også om planlæggernes egen rolle. Hvad gør os egentlig glade, og hvornår er det rigtig svært? Vi fik drøftet det svære borgermøde, den nye facebookside og den eventbaserede plan. Har du også behov for opdatering og ny inspiration, så vil Byplanlaboratoriet gerne skræddersy et kursus, der passer til netop din kommune, dit netværk eller din virksomhed. Du vælger emnet. Skriv til En betydelig fordel ved at holde kurser lokalt er, at det er kommunernes egne projekter, der bliver debatteret i en faglig sammenhæng Marius Reese, Planchef, Herning Kommune Jeg synes det er genialt, at vi har et sådan fagligt forum - og at vi udnytter muligheden for hér at få belyst og diskuteret et yderst relevant emne, via jeres gode indspark og indlæg. Det kunne vi overveje at gentage med et nyt emne Christian Stenbro Eriksen, Planafdelingen, Herning Kommune JOB I BYPLANLABORATORIET? VI SØGER TO NYE KOLLEGAER I øjeblikket søger vi to nye kollegaer. En student til layoutopgaver timer / uge En assistent til administrative opgaver timer / uge Se de fulde stillingsbeskrivelser på byplanlab.dk\n3 Tillad eksperimenter, men bevar hovedgrebet (s. 7) Byudvikling som et måltid i XL (s. 10) Der er masser af turister i Hirtshals de opdager det bare ikke selv (s. 16) BYPLAN NYT Indhold TEMA: PROVINSBYER Vores provinsbyer forandrer sig i øjeblikket. De ændrer rolle, fordi mange af dem ikke længere udgør naturlige administrative og økonomiske centre. Og de ændrer funktion i takt med, at bl.a. vores detailhandelsmønstre ændrer sig. Der bliver forsket og eksperimenteret og Byplanlaboratoriet er med til at lægge op til debat om provinsbyernes fremtid. God læselyst. 4 KORT NYT 5 LEDER: DET HANDLER OM MENNESKER 6 KOMMUNE NYT 7 LIBERALISERING ELLER FORENKLING? PLANLOVEN TIL DEBAT 10 VERDENS BEDSTE PROVINSBY 14 SORGGRUPPEN FOR DØM? 15 INDTRYK FRA FOLKEMØDET 16 FOLK FLYTTER, SELVOM HIRTSHALS VÆKSTER 18 BLIK FOR PROVINSBYER Foto: Xxxxxxxxx xxxxx Foto: Ny Øhlenschlæger 19 PLANKALENDEREN BYPLAN NYT 13. årgang, juli Redaktion Ellen Højgaard Jensen (ansv.) Ny W. Øhlenschlæger Redaktionsadresse Dansk Byplanlaboratorium Nørregade København K Tlf.: Mail: Annoncer bestilles senest 27. juli 2015 Layout Karen Christensen Design Forsidefoto Claus Bjørn FredericiaC Oplag 3525 Tryk Handy-Print A/S ISSN Signerede artikler står for forfatterens regning, usignerede for den ansvarshavende redaktørs regning. Byplan Nyt 3-15 udkommer i september byplan nyt nr. 2 / 2015 (13. årgang)\n4 4 BYPLAN NYT KORT NYT INSPIRATION TIL FÆRRE INDBRUD En ny undersøgelse og et pilotprojekt skal undersøge, hvordan vi kan forebygge indbrud i de almene boligområder. Undersøgelsen består af en indsamling af udenlandske erfaringer. Læs mere på mbbl.dk FRA VORES EGEN VERDEN Byplanlaboratoriet har fået to nye bestyrelsesmedlemmer. Danske Regioner har udpeget afdelingschef for Strategi og analyse Rune Stig Mortensen fra Region Syddanmark og Københavns Kommune har udpeget direktør Torben Gleesborg fra Bygge- og Teknikforvaltningen. Vi glæder os til samarbejdet. LAND OG BY OG MAD NYE VEJE TIL MEDBORGERSKAB Foto: FredericiaC Brugen af midlertidighed i byudviklingen har fundet grobund. Tænketanken BYEN 2025 anbefalede at dyrke det midlertidige eksperiment, fordi det har vist sig at styrke borgerinddragelsen. Rapporten Midlertidighed nye veje til borgerinvolvering indeholder 9 eksempler på midlertidighed i praksis. Læs mere på mbbl.dk Fødevarefællesskaber er blot en af flere nye måder at bringe producent og slutbruger tættere på hinanden. Ifølge rapporten Land og By og Mad kan madbårne initiativer være med til at styrke erhvervsudvikling og bosætning på landet, fordi det øgede kendskab til producenten er med til at gøre landdistriktspolitik nærværende og vedkommende for storbyboerne. Læs mere på mbbl.dk Foto: kbhff.dk BYUDVIKLING MED BID I Danmark har byudvikling primært været en kommunal opgave, mens man i udlandet har haft succes med at starte forpligtende partnerskaber med erhvervsdrivende, grundejere mfl. de såkaldte BID (Business Improvement Districts). Jeudan og Kulturministeriet har med økonomisk støtte fra Realdania indgået en BID aftale, der skal være med til at udvikle bylivet på Kvæsthusmolen I København. Du kan læse mere om BID modellen i Publikationen Business Improvement Districts nye samarbejder øger livskvaliteten i byerne Læs mere på realdaniaby.dk INSPIRATION TIL KØBSTÆDER Udgangspunkt i egne styrker, fokus på bykvalitet, samarbejde, lokal økonomi og politisk mod. Det er en del af opskriften bag udviklingen af fem danske og tyske købstæder. Eksemplerne er samlet i publikationen Inspiration til udvikling af danske købstæder. Se mere på mbbl.dk HOVEDSTADEN EN METROPOL I VÆKST Økonomi- og Indenrigsministeriet fremlagde i maj regeringens hovedstadsstrategi, der skal skabe bedre vilkår for vækst. Målet er, at hele Danmark gennem hovedstaden får større del i den internationale vækst. Strategien sætter fokus på 32 initiativer, der skal styrke hovedstadens muligheder for økonomisk udvikling og fremgang. Læs mere på oim.dk\n5 BYPLAN NYT Leder Det handler om mennesker NYT VÆRKTØJ TIL REGIONALE ANALYSER Nordregio lancerede i juni NordMap, der er et nordisk webbaseret kortværktøj for planlæggere, beslutningstagere og andre interesserede aktører. Nordmap giver mulighed for at lave lokale og regionale analyser inden for demografi, arbejdsmarked og tilgængelighed i de nordiske lande. Du kan møde Nordregio og få en præsentation af Nordmap på Byplanmødets markedsplads den 1. oktober Læs mere på nordmap.se Kønsfordeling på kommuneniveau BYER I BEVÆGELSE Trafikproblemer og forurening krydser region- og kommunegrænser, det samme gør pendlere og byregioner. Derfor har Region Syddanmark og 13 danske byer fordelt i hele landet indgået samarbejdet Byer i bevægelse stærke rammer for vækst. Ved at styrke byregionerne kan man udnytte de enkelte områders styrker og komplementere hinanden funktionelt. Læs mere på byregioner.dk Danskerne er et handelsfolk. Derfor forbinder vi vores byer og sociale fællesskaber med udveksling af varer. Men et blik på den danske provinsby viser, at handelsfunktionen er under pres. Flere og flere handler på nettet og i storcentrene. Det betyder, at gågaderne fyldes af genbrugsbutikker og til-salg skilte. Det går stærkt lige nu, det er et faktum. Spørgsmålet er, hvordan vi som planlæggere kan forholde os til det. Vi kan drømme os tilbage til den klassiske provinsby, hvor der var specialbutikker på hvert gadehjørne. Men det får vi nok ikke så meget ud af. I Byplanlaboratoriet har vi samlet ti byer, der alle kender problemstillingen. Sammen har vi prøvet at tænke ud af boxen og se nye muligheder. Det er svært og vi er kun lige begyndt. I publikationen Nye billeder på provinsbyerne har vi listet syv strategier for mere grønt, flere boliger, flere kulturelle tilbud eller flere mødesteder for byens borgere.» Først og fremmest handler omdannelsen af fremtidens provinsby om mennesker «Men først og fremmest handler omdannelsen af fremtidens provinsby om mennesker. Som forberedelse til årets byplanmøde havde jeg den glæde, at møde den gastronomiske iværksætter Claus Meyer. Han fortalte begejstret om sine investeringer i Saxkøbing, etableringen af madskole og udstillingshus for lokale fødevarer. Byens borgere og virksomheder køber folkeaktier og lægger frivilligt arbejde i sagen. På den måde bliver stedet et omdrejningspunkt for byens udvikling. Det er handel og fødevareproduktion under nye former. Det er imponerende og smittende. Der er mange veje at gå, men uden lokalt initiativ sker der ikke noget. Vi planlæggere skal kunne se, når det sker og støtte op om de lokale kræfter. Det tror jeg også vil ske i Guldborgssund Kommune, hvor Saxkøbing ligger. Nysgerrig? Så tag med på årets byplanmøde, hvor der også bliver mulighed for at smage på varerne Ellen Højgaard Jensen, Direktør for Dansk Byplanlaboratorium\n6 6 BYPLAN NYT KOMMUNE NYT DET GODE ÆLDRELIV PÅ LANDET Rapporten Aldring i Landdistrikterne har undersøgt konsekvensen af den stigende andel ældre borgere i landdistrikterne. Set fra det offentliges side kan det skabe et kommunaløkonomisk problem for yderkommunerne. En kvalitativ undersøgelse blandt de ældre i Tønder Kommune viser til gengæld en oplevelse af høj livskvalitet, der blandt andet skyldes tætte sociale relationer og gode foreningsaktiviteter. Læs mere på mbbl.dk Illustration: gotlieb paludan ÅRETS CYKELKOMMUNE 545 km cykelsti og indvielsen af Byens Bro er en del af begrundelsen for at cyklistforbundet har udnævnt Odense til Cykelkommune % af byens borgere cykler, hvilket kun overgås af Københavnerne. Læs mere på odense.dk Foto: Ny Weisser Øhlenschlæger PEDELLER LØFTER LANDSBYERNE I Tønder og Ringkøbing-Skjern Kommuner har et projekt med landsbypedeller været med til frigive ressourcer i foreningerne og dermed aflaste de lokale ildsjæle. Desuden har landsbypedellerne været med til at binde lokalsamfundene bedre sammen. Ifølge videnskabelig assistent Dorte Salling er netop evnen og viljen til at samarbejde på tværs af interesser og foreninger essentiel, hvis landsbyerne skal overleve på sigt. Læs mere på sdu.dk BYDEL FOR DEMENTE Efter hollandsk forbillede vil man i Odense bygge en bydel for demente. Der skal bo mellem to- og trehundrede personer i bydelen, der skal indrettes, så man opnår mest mulig selvstændighed og livskvalitet for beboerne. Det er første gang man bygger en hel bydel for demente i Danmark. Ca danskere lider af demens, og på grund af den stigende levealder rammes flere og flere af sygdommen. Læs mere på odense.dk BYNATUR I KØBENHAVN København skal være en endnu grønnere by også selv om byen bliver tættere og der bliver flere københavnere. Derfor har kommunen nu formuleret et udkast til en strategi for bynatur. Læs mere på kk.dk Foto: nogu.dk Foto: KopArt\n7 BYPLAN NYT Liberalisering eller forenkling? Planloven til debat Det hele startede med, at 88% af borgmestrene i en rundspørge fra KL svarede, at de mener Planloven bør ændres. 81% mener, at den udgør en barriere for vækst. Men hvad mener de professionelle, som arbejder med loven hver dag? Af Vibeke Meyling LANLOVEN har været til debat i et lille år, og der er allerede kommet et forslag til ændringer. Allerede? Ja, for en revision af Planloven er ikke nogen enkel sag, hvis det virkelig skal gøre en forskel. Overskriften på en pressemeddelelse fra Miljøministeriet signalerer i den grad, at revisionen skal batte noget: Ny planlovspakke skal løfte hele landet. Men udspillet er desværre hverken overraskende eller overbevisende. Det har mest karakter af lappeløsninger. Det er den manglende vækst i store dele af landet, som har været hovedårsagen til kritikken af Planloven. Det er så fulgt op af en kritik af uhensigtsmæssig detailregulering og administrationen af Planloven er blevet kritiseret for at være ufolkelig og bureaukratisk. Men hvad enten det handler om vækstens ujævne karakter, eller det handler om administrationen - hvad er det så, der bør gøres i forhold til Planloven? Byplanlaboratoriet har i foråret 2015 afholdt en række møder med fagfolk og praktikere om Planloven. Ideen har været, ud fra konkrete spørgsmål, at være med til at kvalificere debatten. I det følgende ridses de væsentligste pointer op. Planlov, planer og administration I kritikken af Planloven er det vigtigt at sondre mellem loven og den måde den administreres på. Loven er spillereglerne, mens planerne og administrationen er praksis og resultatet af politiske beslutninger, som man ikke kan lovgive for. Skal vi starte helt forfra, og skal Planloven have en helt anden karakter?\n8 8 BYPLAN NYT Planloven er overhalet af virkeligheden, mange mindre byer er ved at afvikle sig selv Torben Schwabe, direktør i Lyngby Storcenter Nej - i sit udgangspunkt mener praktikerne, at principperne i den er gode loven er ramme- og procesorienteret, med neutrale spilleregler, der bestemmer, hvad der kan reguleres. Tilbagemeldingerne fra debatterne var, at spillereglerne er gode: Hensynet til naboer og investeringssikkerhed m.v. er væsentlige elementer, som bør bevares. Men vi kommer ikke udenom, at loven skal forenkles og kvalificeres. Men hvad er forskellen på at lempe og liberalisere og på at forenkle og kvalificere? I Byplanlaboratoriet mener vi, at hvis man blot lemper hist og her uden en faglig debat om, hvordan loven virker i dag, bliver det en række hovsaløsninger, som får meget ringe effekt. Hvis man liberaliserer, risikerer man at miste hovedgrebet. Planloven og væksten De strukturelle vilkår er forskellige, og væksten fordeler sig ujævnt i landet. Blandt andet KL ønsker derfor, at Planloven skal differentieres. Danske kommuner har større selvstændighed på planområdet end de har haft tidligere. Men skal de dårligst stillede egne styrkes, kræves der mere og andet end en liberalisering af Planloven. Det handler om andet end fysisk planlægning. Kommunerne kan splitte deres byer ad, uden at Planloven blander sig så man må sige, at der er et vist spillerum Susanne Koch, Landsforeningen for by- og landskabskultur Hvad kom der ud af debatterne: Skal Planlovens spilleregler differentieres i forhold til kommunernes meget forskellige vilkår? I princippet nej! Skal Planlovens detailhandelsbestemmelser forenkles? Ja, lidt! Er Planloven en barriere i forhold til midlertidige anvendelser? Ja! I debatten var der enighed om, at planloven skal gælde for alle kommuner. Rammerne skal være så enkle, at de kan gælde for alle. Ligeledes med det overordnede hovedgreb: Friholdelse af kysterne, opretholdelse af grænsen mellem land og by og planlægning for butikkernes placering i bymidter og bycentre - det skal der ikke røres ved. Det betyder dog ikke, at man ikke kan forenkle. Detailhandelsreglerne er for komplicerede Debatten om detailhandelsreglerne viste, at her er et sted, hvor man med fordel kan forenkle. Planlovens rolle er at skabe rammer for visioner ikke at opstille barrierer. Men der er brug for både en faglig debat og politiske visioner for, hvilken rolle bycentrene skal spille. Hvad er det for byer vi vil have i fremtiden, hvis vi tager 25 års brillerne på? Den debat blev efterspurgt. For detailhandelsreglerne er meget detaljerede og ikke i familie med resten af Planloven. Spørgsmålet er, hvad formålet egentlig er, og om reglerne fungerer efter hensigten? Er formålet at redde bymidterne eller at skabe hensigtsmæssige rammer for fremtidens handelsmønstre? Hvis det er det sidste der er tilfældet, så mangler det regionale perspektiv. Fx skyldes Lyngby Storcenters succes bl.a., at hverken Gladsaxe eller Glostrup har storcentrecentre. Det var et af de eksempler, som blev bragt på banen i debatten. Der er ingen tvivl om, at detailhandelsreglerne har bremset en bestemt udvikling. Uden dem havde vi haft større butikscentre udenfor bymidterne, som man ser det i mange af vores nabolande. Men reglerne har ikke formået at redde bymidterne. I øjeblikket står der tomme butikker i mange af landets byer, og vi ved ikke, hvad indholdet skal være i dem. Men reglerne står selvfølgelig ikke alene. Administrationen og den konkrete, lokale planlægning kan skabe vidt forskellige resultater, se fx på forskellen mellem Kolding og Vejle. I Kolding ligger Kolding Storcenter uden for byen, i Vejle ligger et center i tilknytning til bymidten, og det har indtil videre gjort en kæmpe forskel.\n9 BYPLAN NYT Vi må sondre mellem Planloven og den måde den administreres på og så diskutere, hvor meget politisk styring, der skal være Helle Tegner Anker, professor på Københavns Universitet Citaterne stammer fra debatmødet i København den 24. marts Rammerne er fine, men Naturstyrelsen er uden politisk styring Claus Wistoft, Borgmester i Syddjurs Kommune Planloven kræver, at bymidten skal afgrænses og der er præcise regler for, hvordan man gør det. Meldingen fra praktikerne er, at bymidteafgrænsningen kræver et stort kompliceret regnestykke, som det er svært at bruge strategisk. Der er behov for en enklere metode til at afgrænse bymidter og bycentre og så skal butikkerne i princippet placeres her. Selvfølgelig kan man godt, som foreslået i regeringens udspil, give friere rammer for udvalgsvarebutikker i bymidterne. Spørgsmålet er imidlertid om det batter, for samtidig med at detailhandelsreglerne er blevet mere og mere detaljerede, bygger de på gårdsdagens detailhandelsstruktur. De kan ikke regulere den samlede detailhandel fordi det regionale perspektiv mangler. Det er en vigtig pointe, når reglerne skal justeres. Byomdannelse kræver nye redskaber I debatterne om Planloven var det tydeligt, at temaet midlertidighed udfordrer plansystemet. Der er dog i lige så høj grad brug for, at Byggelovgivning og Miljølovgivning kan håndtere midlertidighed. Midlertidighed er vigtigt, fordi det meste planlægning i dag handler om byomdannelse. Midlertidighed kan bruges strategisk både til at vise vej og finde vej. Men Planloven opererer ikke med midlertidighed, så i praksis støder man mod gældende plangrundlag med de anvendelsesbestemmelser, der gælder i en lokalplan. Forslaget i regeringens udspil, om at man skal kunne Planlovsændringer på vej Før valget kom den siddende regering med et udspil om lempelser af planloven. Uanset hvilken regering vi får, så kan vi være ret sikre på, er der ændringer på vej. Se forslaget til ændringer af planloven på mim.dk bruge ubenyttede byområder midlertidigt til kulturarrangementer, sportsaktiviteter m.v. er ikke nok. Spørgsmålet er, hvordan man kan omgå eller aflyse eksisterende lokalplaner, som står i vejen for midlertidige anvendelser. En fornyelse af Planloven kunne forholde sig til midlertidighed ved at udvide dispensationsmulighederne og formulere vilkår for midlertidigt gældende lokalplaner. Desuden kunne man foreslå midlertidighed som et tema i planstrategierne, hvor kommunerne strategisk og overordnet forholder sig til midlertidighed i planlægningen Statens rolle har ændret sig efter strukturreformen På alle Byplanlaboratoriets møder har statens rolle været genstand for kritik. Planlæggerne oplever bl.a., at begrebet planlægningsmæssig begrundelse ikke har samme betydning som tidligere. Hvor man tidligere kunne argumentere planfagligt og have en faglig diskussion de forskellige administrative niveauer imellem, er afgørelserne i dag mere præget af jura og formalia. Vi hører, at der er alt for lang afstand mellem det lokale og det statslige. Naturstyrelsen tjekker for statslige interesser, men det kan ofte få karakter af enkeltsagsbehandling og når de statslige interesser ikke er bindende, bliver det et kontor i Naturstyrelsen, der kommer til at træffe afgørelser på lokalt niveau. Der er behov for en afklaring af statens rolle og kommunernes rolle. Fokus på praksis Men vi skal passe på med at tro, at vi kan regulere alt. Måske når vi meget længere ved at fokusere på praksis. I denne planlovsdebat har Byplanlaboratoriet taget fat i praktikerne i de fagfolk, som arbejder med planloven hver dag. For det er dem, der er hverdagens eksperter. Konklusionen er, at de danske kommuner arbejder meget forskelligt. Der er kommuner, der ser flere forhindringer end muligheder. Men der er også mange kommuner, der planlægger visionært og fremsynet på en måde, der passer til tidens udfordringer, og de ser ikke Planloven som en begrænsning. Debatmøderne har vist, at der er et behov for at modernisere loven. De har også vist, at det er kompliceret stof, der kræver omtanke og grundige overvejelser. Derfor vil vi tilslutte os de røster, der beder om tid til en grundig revision i stedet for hurtige lappeløsninger, der kun gør loven endnu mere kompliceret. Men først og fremmest er vi optaget af den konkrete planlægning. For ingen lov kan sikre visionære planer.\n10 10 BYPLAN NYT Året er Det er efterår, æblehøsten er på sit højeste, og på torvet i en lille, lollandsk provinsby underskriver Bill de Blasio, New Yorks demokratiske borgmester, et officielt samarbejdsdokument med sin nye, danske venskabsby. Han forbinder dermed formelt The Big Apple med sin nærmest diminutive lillebror The Little Apple indtil nu bedre kendt som Sakskøbing. Lyder det utopisk? Måske men kun måske. For der er noget i gære i Sakskøbing: Her har man sat alle sejl til i jagten på at rydde forsiderne og blive kendt som VERDENS BEDSTE PROVINSBY Af Ulf Joel Jensen Stort set alle danskere er nok bekendt med Claus Meyer. Tv-kok, restaurantejer, madentreprenør, ildsjæl og nu også byudvikler? I hvert fald er Claus Meyer nærmest snublet ind i et ambitiøst projekt i Udkantsdanmark, hvor han vil skabe ikke bare Danmarks, men hele verdens bedste lille by. Det drejer sig om Sakskøbing fra Meyers barndomsegn Lolland. En på flere måder lidt presset provinsby beliggende i Guldborgsund Kommune. Efter kommunalreformen er der blevet investeret ganske meget i at udvikle Nykøbing Falster som kommunens nye hovedby. Samtidig har man arbejdet på at styrke Marielyst som turistmagneten i området, mens udviklingen i den gamle købstad Sakskøbing i bedste fald har stået stille. En elendig forretning Tilbage i 2006 købte Claus Meyer imidlertid Hotel Saxkjøbing, som har til huse i fredede bygninger i midten af byen. Reelt tager historien dog først fart i løbet af 2014, hvor hotellet bruges som afsæt for The Little Apple et unikt forsøg på at genopfinde den lille provinsby som den bedste version af sig selv. De mellemliggende år har, fortæller Claus Meyer, ikke just været præget af en god forrentning af den oprindelige investering, selvom det faktisk var en betingelse for projektet. Min bestyrelse sagde klart fra, da jeg i 2006 fortalte, at jeg ville til at være hotelejer i provinsen. De syntes, det var en bindegal idé, og selvfølgelig var jeg klar over, at det var risikabelt. Men mit udgangspunkt var, at vi som minimum skulle gå i nul med Hotel Saxkjøbing og allerhelst skabe en forretningsmodel, der gav overskud, som igen kunne have en positiv afsmittende effekt på hele byen. Det viste sig bare at være en opgave, som jeg ikke magtede, og havde jeg på forhånd vidst, hvor mange penge jeg ville sætte til på det her, så var jeg aldrig gået ind i det, siger Claus Meyer, hvis økonomiske mareridt i Sakskøbing kulminerede med et krav foto: Peter Boel\n11 BYPLAN NYT\n12 12 BYPLAN NYT fra Kulturstyrelsen om at renovere de fredede bygninger for et flercifret millionbeløb. Et krav, der reelt truede med at drive hotellet i konkurs. Men Meyer fortsætter: Nu var jeg jo til stede i byen, og da jeg hader rollen som ham, der giver op og ender med at skuffe andre mennesker, så tænkte jeg, at hvis jeg skal fortsætte med at tabe penge på det her hotel, så skal det tjene en større sag og et bedre formål. Og det var sådan set starten på ideen om The Little Apple. Det er stadigvæk ikke nogen god forretning senest har hotellet uden garantier lånt byens borgere en million kroner til videreudvikling af ideen. Men til gengæld er det blevet sådan, at det sjoveste, jeg har lavet i hele mit liv, det foregår lige nu i Sakskøbing! Et unikt projekt Visionen med The Little Apple er ambitiøs. Måske også så ambitiøs, at havde man ikke en mand som Claus Meyer i spidsen, som gang på gang har vist sig at kunne lykkes med både ambitiøse og næsten umulige projekter, så ville det være dømt til undergang: The Little Apple skal genrejse Sakskøbing og puste liv i hele lokalområdet. Og omdrejningspunktet skal, måske ikke overraskende, være gastronomien. Sakskøbing skal forvandles til et kulinarisk kraftcenter med base i og omkring Hotel Saxkjøbing. Der er allerede etableret en form for udvidet gårdbutik, Det grønne hus, hvor man udvikler, forædler og sælger lokale produkter, gennemfører folkekøkken-arrangementer, fødevarefestivaller, madskole mv. Der skal der ud over etableres et bryggeri og en vinhandel på stedet, bygges et borgerhus med produktionskøkken, konferencefaciliteter mv., og der skal etableres et stort, rekreativt udendørs område. Det unikke i hele projektet er imidlertid ejer- og driftsforholdene, understreger Claus Meyer: For The Little Apple skal drives og ejes af brugerne og borgerne i byen. Der er allerede etableret et samarbejde med både kommunen, den socialøkono- miske virksomhed Saxenhøj, de lokale fødevareleverandører og andre lokale erhvervsdrivende. Der bor mennesker i Sakskøbing. Og vi vil have samtlige borgere også de hørehæmmede, alkoholikerne og de uhelbredeligt syge på hospice med i samtalen om, hvordan vi gør Sakskøbing til den bedste udgave af sig selv. Vi skal orkestrere alles drømme og lave et destillat af dem. Jeg skal ikke kunne sige det med sikkerhed, men min fornemmelse er, at ingen andre byer nogen steder i verden har gjort noget lignende før. Det er med andre ord lige dér, vi kan skabe det unikke og få CNN til at komme og fortælle historien om miraklet i Sakskøbing, understreger Claus Meyer. Samtalen som våben Han vil bruge samtalen som våben i kampen mod landsbydøden. Jo, der er højt til loftet hos Claus Meyer, og han er helt klar over, at de store ambitioner kan lyde en anelse vidtløftige. Men omvendt er han også realist: Naturligvis vil der være nogle, måske en betragtelig gruppe borgere, som helst vil blandes helt uden om det nye projekt. Men hvis vi kan få personer til at bruge fem timer om ugen på at være omdrejningspunkt for et kulturarrangement, så har vi skabt et lille mirakel. Det er jo en kæmpeenergi, du udløser der og en kæmpeenergi, der smitter og breder sig som ringe i vandet. Spørgsmålet er så bare, hvordan man får de første borgere med på vognen? I Sakskøbing er Claus Meyer allerede godt på vej. Et stort antal lokale fødevareleverandører er allerede en del af Det grønne hus, og 300 borgere er på nuværende tidspunkt engageret i The Little Apple. Det er klart, at når der kommer en mastodont fra København væltende ind i byen, så kræver det, at man faktisk vil samtalen. At man er i stand til at lytte lige så meget til de lokale, som man selv taler. Og det kræver også, at man har en klar, og frem for alt inkluderende, vision for sit projekt. At man Kort om Claus Meyer Uddannet cand.merc. fra CBS. Først kendt som tv-kok på DR1, kogebogsforfatter, restaurantejer og initiativtager til bl.a. Smagens Dag og Manifestet for det Ny Nordiske Køkken. Står bag bagerier, kantinedrift, bryggeri, plantagedrift, eddikeproduktion og utallige andre gastronomiske tiltag. Engageret i en stribe sociale projekter, som fx etablering af kokkeskole i danske fængsler. Har taget initiativ til Melting Pot-fonden, der arbejder for at øge livskvalitet og øge fremtidsmulighederne for marginaliserede befolkningsgrupper i Danmark. Senere også Melting Pot Bolivia, der står bag madfestival, restaurantdrift og mesterlæreuddannelser til marginaliserede unge i det sydamerikanske land. Claus Meyer har modtaget adskillige hædersbevisninger og er bl.a. udnævnt til Årets Leder, Årets Frugtavler, adjungeret professor ved den Kgl. Veterinær og Landbohøjskole, Årtiets Københavner samt Ridder af Dannebrog. foto: Peter Boel\n13 BYPLAN NYT er i stand til at holde fokus og bevare troen på den bærende, ubegribeligt fantastiske idé, som ydermere skal have et særligt, logisk ståsted på lige præcis dét sted på jorden, hvor den skal udfoldes i det her tilfælde altså Sakskøbing på Lolland. Måltid i XL format Men hvorfor er det lige præcis gastronomien, som er den bærende, ubegribeligt fantastiske idé i Sakskøbing? Det er det måske heller ikke helt, indrømmer initiativtageren og så alligevel: Sakskøbing er jo æblets hovedstad. Så meget af det, vi arbejder med i The Little Apple, kredser om kernefrugt. Omvendt kan du jo sige, at en gårdbutik med alskens lokale produkter ikke er unikt for en by som Sakskøbing. Men det specielle ved lige præcis Sakskøbing er, at de har en uudtømmelig adgang til Claus Meyers inderste følelser og måske også pengepung, siger Claus Meyer med et grin. Og det helt unikke ved vores projekt er måden, vi samarbejder på. Det er skønheden i, at et konkurstruet hotel låner borgerne en million kroner uden sikkerhed. Det er det, at alle er med til at drive det her frem som fælles gode for hele byen, siger Claus Meyer, som gerne erkender, at hverken han eller de øvrige i projektet på forhånd er i stand til at opstille resultaterne af arbejdet i et regneark. Det er selve processen, der er den centrale katalysator. Håbet om at arbejdet med at udvikle The Little Apple vil befrugte sig selv og skabe nye, overraskende løsninger i en positiv kaskadeeffekt. På en måde kan man sige, at The Little Apple bare er en slags måltid i XL format. Måltidet danner en ualmindelig god ramme om en samtale, fordi man er fælles om at dele det helt basale i tilværelsen og dermed starter sammen nede på flad fod. Måltidet er et middel til alting fra familiens sammenhængskraft, til kærlighed og i det her tilfælde udvikling af lokalsamfundet, siger Claus Meyer. Vi vil have samtlige borgere også de hørehæmmede, alkoholikerne og de uhelbredeligt syge på hospice med i samtalen om, hvordan vi gør Sakskøbing til den bedste udgave af sig selv. Vi skal orkestrere alles drømme og lave et destillat af dem Det lille æble og det store Så er der lige det der med The Little Apple kontra The Big Apple. Navnet på projektet i Sakskøbing er langt fra tilfældigt valgt. Dels er der referencen til æblets hovedstad, den årlige æblefestival og en stribe øvrige aktiviteter omkring kernefrugt, som Meyer er engageret i. Og dels har han et lønligt håb om, at det en dag vil lykkes at få overtalt bystyret i New York City til at indgå en venskabspagt med den lille, danske provinsby. Om få måneder rykker Claus Meyer nemlig teltpælene op og flytter med familien til New York, hvor han har kastet sig over et endnu større projekt: Han åbner en kvm. stor restaurant og foodcourt i Grand Central Stations Vanderbilt Hall og ved siden af dette kommercielle projekt arbejder han med et velgørenhedsprojekt i den fattige, sorte bydel Brownsville i Brooklyn. Jeg kan godt lide at arbejde i grænselandet mellem filantropi, CSR og almindelig forretning. Det vil jo være fantastisk, hvis jeg kan forene de to projekter. Hvis jeg kan fortælle New Yorks borgmester om The Little Apple, hvis jeg alligevel får lejlighed til at mødes med ham i forbindelse med projektet i Brownsville. Byudvikling i den helt store skala Brownsville er et af New York Citys fattigste og farligste kvarterer, som har store problemer med bandekri- minalitet og vold. Og lige dér vil Claus Meyer fra Danmark så åbne et bageri og en restaurant. Projektet flugter meget godt med hans arbejde med at etablere kokkeskoler i danske fængsler for at forebygge tilbagevenden til kriminalitet blot er Brownsville-idéen lidt mere ekstrem. Det er på én gang et bindegalt og fænomenalt projekt. Tænk, hvis vi lykkes med at skabe fremgang, vækst og lykke i Brownsville. Tænk, hvis vi kan genopfinde bydelen. Det vil være fantastisk! Men det er klart, at når man skal gøre sig fortjent til at blive inkluderet i Sakskøbing som københavner opvokset på Lolland, så skal man altså gå meget langsomt frem som rig, hvid mand i den sorteste bydel i New York. Derfor har jeg haft en programchef i marken i Brownsville i de sidste otte måneder, som har gødet jorden for os, fortæller Claus Meyer. Og skulle han som en sidegevinst til sine aktiviteter i New York lykkes med at flyve borgmesteren fra The Big Apple til The Little Apple og dele et æble på torvet med ham, mens der signeres venskabsbeviser, så vil Claus Meyer med egne ord græde af grin hele natten. Når Claus Meyer snart flytter til New York hænger det også sammen med, at han sidste år solgte stort set alle sine aktiviteter til en britisk kapitalfond for et trecifret millionbeløb. Men han slipper altså ikke helt forbindelsen til det danske: Der er flere, der ikke forstår mit engagement i Sakskøbing, når jeg samtidig er på vej til New York. Men jeg kan kun sige, at for mig giver det sindssyg meget mening. Jeg ved ikke ret tit, hvor jeg er på vej hen men jeg ved altid, hvor jeg kommer fra! Hør Claus Meyer fortælle mere om The Little Apple på Byplanmødet den oktober. Se mere på byplanlab.dk.\n14 14 BYPLAN NYT Regionerne har oparbejdet nogle gode, inddragende arbejdsmetoder, nu hvor de er fri af myndighedsrollen samskabelse og ejerskab kan styrke meget Sagt på fyraftensmødet Sorggruppen for DØM? Reportage fra et fyraftensmøde Af Marianne Bendixen Vi befinder os en tidlig forårsdag i Nobelparken på Aarhus Universitet. Mødelokalet på sjette sal byder på et langt kig udover over Aarhusbugten. Den regionale by ligger lige uden for vinduerne. Byplanlaboratoriet, Dansk Center for Byhistorie og 24 planlæggere har sat hinanden i stævne for at diskutere, om vi i dansk planlægning har de rigtige værktøjer til at adressere regionale dagsordener. Landskabet taber Debatten tager afsæt i Den Østjyske Millionby (DØM), der opstod som en politisk idé med landsplanredegørelsen i Hensigten var - på tværs af 17 kommuner - at skabe en overordnet plan inspireret af hovedstadens Fingerplan. Der blev nedsat grupper med repræsentanter Diskussionerne om den regionale by fortsætter på Byplanmødet den oktober Se mere på Boris Brorman Jensens oplæg kan ses på fra kommunerne og Miljøministeriet og der blev lavet analyser om byudvikling, erhverv, befolkning og infrastruktur. Men så strandede det. Kommunerne kunne ikke blive enige om, hvordan man kom videre. I stedet har nogle af kommunerne nu stiftet Business Region Aarhus, hvis hovedsigte er at fremme erhvervsudvikling og internationalisering Under titlen fra skåltale til virkelighed holder arkitekt Boris Brorman Jensen oplæg om, hvad der skete med DØM. Han lægger ikke skjul på, at han mener, at det vil have fatale konsekvenser for de østjyske landskabstræk, hvis kommunerne ikke fastholder de arealregulerende planlægningsintentioner, der lå bag DØM. Boris viser en planche med teksten Sorggruppen for projekt byudvikling i Østjylland. Med et glimt i øjet spørger han: Kan man virkelig savne amterne her lige op til påske?. Bekymring for de regionale interesser Problemstillingen er tydeligvis kendt for mødedeltagerne. Flere har været involveret i både DØM og Business Region Aarhus. Og i løbet af debatten, kommer det frem, at mange i lokalet deler Boris bekymring for, hvordan kommunerne kan varetage de fælles regionale interesser i det omfang, det ikke handler om erhvervsudvikling og økonomisk vækst. En mødedeltager fremfører, at kommunerne ikke har mulighed for at løfte vigtige regionale opgaver. Hun illustrerer sin pointe med at beskrive, hvordan fx en beslutning om at udvide Oddervej i Aarhus vil være afgørende for udviklingen i Odder Kommune. En anden tilkendegiver direkte, at vi mangler overkommunal planlægning. En medarbejder fra Region Midt vurderer dog, at der er opbygget gode, inddragende arbejdsmetoder nu, hvor det regionale niveau er fri af myndighedsrollen. Tiden rinder ud og debatten må desværre stoppe. Vi bryder op og jeg tager hjem med en oplevelse af, at engagement og samskabelse kan være med til at løfte vigtige regionale indsatser på tværs af kommunegrænserne. Men også, at den frivillige samarbejdsform måske har behov for at blive suppleret af mere formelle styringsværktøjer, der kan tage over, når konflikterne opstår. Det er i hvert fald tydeligt, at den regionale bys fremtid er et vigtigt tema i den danske byplandebat.\n15 BYPLAN NYT Indtryk fra Folkemødet Folkemødet er blevet beskyldt for at savne de almindelige borgere. Men der er faktisk mange af dem. Byplan Nyt fangede nogle stykker for at høre, hvad de fik ud af debatterne om planlægning. Af Ny W. Øhlenschlæger Fremtidens Danmarkskort Balance mellem by og land? GERTRUD BREUM, ODENSE Debatten efterlader mig med en optimisme. At nogen har brugt tid og energi på at udvikle scenarier (DK2050, red) og visioner for fremtidens Danmark! Det er vigtigt at diskutere visioner for Danmarks udvikling på Folkemødet, for det er jo folkets fremtid det drejer sig om. Hvis vi ikke skulle debattere det her, hvor så? De gør det jo ikke i Folketinget! Skybrud skaber fremtidens by PETER KOFOD, BORNHOLM Kloakkerne kan aldrig blive store nok. Så man bliver virkelig nødt til at finde på noget nyt. Det er vigtigt at diskutere klimatilpasning på Folkemødet, fordi mange har problemet med skybrud inde på livet. Det er et problem for hele samfundet. Er fremtidens intelligente by også for borgerne? THOMAS SONNE OLESEN, AARHUS Vi skal bruge opsamlingen af data til at gøre det lettere og mere behageligt at være borger i byerne. Det er vigtigt at diskutere smarte byer på Folkemødet, fordi det er vigtigt at forstå, hvorfor det er ok at opsamle alle de her oplysninger om borgerne. Hvis folk er utrygge, så gør de oprør, og så bliver det meget svært. Liveability sammen skaber vi gode liv i byen LONE MØLLER, SVENDBORG Tænk på de store byer som en landsby, hvor man skaber nogle mødesteder i byen, fx fælles haver, samlings- og spisesteder, legepladser og i al sin enkelhed bænke. På den måde kan man nudge folk ind i nogle af de fællesskaber, som er ekstremt vigtige for at en by fungerer. Det er vigtigt at diskutere byliv og livskvalitet på Folkemødet, fordi det er vigtigt at tage den sociale tænkning ind i byplanlægningen. Fremtiden for Danmarks kyster fortalt med pensler ELSE MARIE KIRK, SKIVE Det lader til, at langt de fleste ønsker at bevare strandbeskyttelseslinjen og de frie danske kyster. Det er vigtigt at diskutere kysternes udvikling på Folkemødet fordi det handler om, hvad vi giver videre til vores børn. Det handler om, hvad vi kan lide ved det her land og vi kan ikke rulle det tilbage, hvis der åbnes op for at bebygge kysterne. Liv i landsbyerne - hvordan kan kommunerne gøre en forskel? OLE BROCKDORFF, HOLBÆK Kommunerne skal gøre en indsats for at bevare landsbyerne. Det kommer ikke af sig selv. Det er vigtigt at diskutere landsbyudvikling på Folkemødet, fordi her har vi mulighed for at drøfte problemstillingen med andre kommuner og høre, hvilke idéer de har andre steder. Foto: Ny Øhlenschlæger\n16 16 BYPLAN NYT Folk flytter, selv om Hirtshals vækster Der er gang i Hirtshals erhvervsliv. Men den ene af byens to skoler er lukket, gågaden har tomme butikker, og der er mange til-salg-skilte i byen. Hvorfor vil folk ikke bo i Hirtshals, når der nu er gang i økonomien? Det har urban designer Ida Lange sat sig for at undersøge i sin Ph.D. Af Laura Engstrøm Det tager ikke lang tid for Ida Lange, der skriver sin Ph.D. på Aalborg Universitet, at tage til det sted, der er genstand for hendes forskning: 40 minutter, så er hun i Hirtshals. Det syn, der møder hende dér, er sært tvedelt. På den ene side er der en havn med livlig trafik: Lastbiler, der kører til og fra færgeterminalerne. Turister, der sidder og venter i deres biler på at komme til Norge. Færger, der lægger til og sejler igen. Trafikken er blevet livligere. Fra 2008 til 2013 steg antallet af skibe med knap 50 %. Der kom 24 % flere passagerer og 20 % mere gods, Center for strategisk byforskning Center for strategisk byforskning omfatter forskere fra Arkitektskolen Aarhus, Aalborg Universitet og Københavns Universitet. Centrets fokus er rettet mod de ændringer af vore byer, der viser sig som svækkelse af grænserne mellem byer og landskaber. Dette er den niende i rækken af artikler om centrets forskning. Se mere på der skulle til og fra Norge. Derfor investerer stat og kommune nu massivt i havnen, bl.a. i en udvidelse af havnearealet, en ny indfaldsvej til havnen og i etableringen af en ny godsbaneterminal. Knudepunkt eller udkant? Men dér på den anden side af den grønne vold, som skal give bymidten i Hirtshals læ fra den stride vestenvind, er der anderledes stille. Der er tomme butiksruder i gågaden, vejene er domineret af til-salg-skilte, husfacaderne er vejrbidte, og den ene af de to skoler er lukket. Hirtshals er ikke som andre byer. Selv om Hirtshals geografisk set ligger på kanten, er det ikke en traditionel udkantsby. Den er kendetegnet ved at være et trafikalt knudepunkt med en masse godstransport, erhvervstransport og turister, der kommer via motorvejen og som skal med færgen til og fra Norge. Men der mangler en sammenhængende infrastruktur mellem færgeterminalerne og byen, siger Ida Lange, der er uddannet urban designer og er i den afsluttende fase af sin Ph.D.-afhandling. I de seneste 15 år er befolkningstallet i Hirtshals faldet fra godt 7000 til Det er ikke fordi, folk nødvendigvis flytter fra kommunen, der også omfatter Hjørring og omegn. De flytter bare væk fra Hirtshals. Mange flytter til Hjørring eller Aalborg, især de unge, der skal læse videre. Andre flytter ud i de små landsbyer tæt på Hirtshals, siger Ida Lange og fortsætter: Jeg har interviewet folk, om den forandring, der er sket med Hirtshals, og det er der mange, der er kede af, for de er glade for deres by. Der er mange ældre, der siger, at der bare skete mere, da de var børn. Jeg mener, det er vigtigt, at der bliver taget stilling til, hvad man vil gøre ved byen. Ikke så meget af nostalgiske årsager, men fordi det at holde liv i Hirtshals også kan få lokale iværksættere til at blive. Det kan blive en ekstra gevinst for byen, siger Ida Lange. Transit- eller Leveby overvejer Ida Lange at kalde sin Ph.D. afhandling, for ifølge hende er det netop, hvad problematikken handler om: Hvad vil Hirtshals? Vil den være et stoppested eller et bosted? Byen mere synlig Hvad kan der gøres? Ida Lange mener, byen bør gøres mere synlig, så det er tydeligt, at det ikke bare er et færgested: Nu bliver man kun eksponeret visuelt for havnen, når man kommer\n17 BYPLAN NYT til byen fra motorvejen. Jeg var med til at lave en spørgeskemaundersøgelse i 2013 blandt turisterne, og det var helt tydeligt, at der var mange - især blandt de udenlandske turister - der knap nok havde forstået, at de var kommet til en by. De holder i deres biler på havnen, og så sejler de videre til Norge. Det er oplagt at forsøge at udnytte det potentiale, der er ved at have så mange mennesker der, siger Ida Lange. Hun tilføjer, at lastbilchaufførerne tidligere skulle have ordnet deres toldpapirer inde i Hirtshals. Nu ligger der et transportcenter ved motorvejen, så de ikke behøver at komme ind i byen. Som urban designer har Ida Lange også en række forslag til, hvordan man kan skabe tydeligere forbindelse mellem havn og by, der ligger nogle hundrede meter adskilt fra hinanden: Det kunne være at lave nogle spændende stiforløb fra havn til by. Hirtshals er ret kuperet, så det ville også være noget med at lave nogle flere trappeforbindelser og udnytte niveauforskellene og binde by- og havneliv sammen. Det er jo et stort plus for byen, at den har en havn, der ikke lukker sig om sig selv, sådan som man oplever mange andre steder. Ida Lange ser en stor udfordring forude. Transitdelen er ved at suge livet ud af bymidten. Det kræver en øget dialog mellem kommune og erhvervsliv at vende det. Havneområdet har jo oplevet en stor vækst, og det kunne være, at man skulle bruge nogle af de midler til at forbedre byen også, foreslår hun. Det var helt tydeligt, at der var mange turister, der knap nok havde forstået, at de var kommet til en by indbyggere Der investeres massivt i Hirtshals havn og mængden af gods og turister stiger hele tiden. Men befolkningstallet det bliver ved med at falde. Foto: Portofhirtshals.com Historien om Hirtshals For godt 100 år siden var Hirtshals et lille fiskerleje, der hed Lilleheden. I 1917 blev det vedtaget, at der skulle anlægges en statslig fiskerihavn. Arbejdet blev påbegyndt i 1919, og der blev udskrevet en arkitektkonkurrence. Den vandt arkitekterne Steen Eiler Rasmussen og Knud H. Christiansen, der tegnede et klassicistisk forslag med centrerede torve og et symmetrisk vejforløb. Dén byplan viste sig dog ikke holdbar i længden og den er siden blevet omformet og udvidet. indbyggere Fakta om Hirtshals Befolkningstallet i Hirtshals toppede i 1996 med 7009 indbyggere og er siden faldet med over 1000 indbyggere. Seneste tælling fra januar 2014 viser 5959 indbyggere et fald på 15 % henover 18 år. Fra 2002 til 2012 er antallet af fødsler næsten halveret fra 73 til 40. Befolkningen i Hirtshals er lidt ældre end gennemsnittet for hele kommunen. Trafikhavnen i Hirtshals oplever markant vækst, og de seneste tal fra Danmarks Statistik påviser store stigningsprocenter fra 2008 til 2013 inden for både skibsanløb (49,5 %), godsomsætning (20 %) og passagerantal (24 %). I 2015 er der foretaget infrastrukturinvesteringer i Hirtshals for omkring 180 millioner kroner, finansieret af den danske stat, Hjørring Kommune og Hirtshals Havn. Investeringerne omfatter en landudvidelse af havnens arealer på m2, en ny indfaldsvej til havnen og etableringen af en godsbaneterminal. Kilde: En by i ud- og afvikling af Ida Lange, Byplan 2/\n18 18 BYPLAN NYT Hvad nu, hvis Lidls parkeringsplads var et sted man mødtes? Hvad nu, hvis der var opholdssteder og kontakt til det omgivende landskab? Hvad nu, hvis man lavede stiforbindelser mellem bymidte og landskab, som knyttede funktionerne sammen? Illustration: Dansk Byplanlaboratorium Blik for provinsbyer En by, som åbner sig mod landskabet på bekostning af bygninger i byens udkant? Eller en by, hvor de primære byrum og mødesteder ligger i forbindelse med Lidls parkeringsplads? Måske skal vi tænke i nye baner, når vi udvikler vores provinsbyer! Nye Billeder på provinsbyerne -opsamling fra et netværksprojekt BYfornYelse Af Ny W. Øhlenschlæger? HVAD? En rapport, der samler op på netværksprojektet Nye billeder på provinsbyerne.? HVEM? Deltagerne i netværksprojektet var 20 planlæggere fra kommunerne: Assens, Esbjerg, Faaborg-Midtfyn, Faxe, Hjørring, Lemvig, Lolland, Norddjurs, Varde og Vordingborg. Projektet blev koordineret af Dansk Byplanlaboratorium på vegne af Ministeriet for By, Bolig og Landdistrikter.? HVORFOR? Fordi ændrede detailhandelsmønstre, demografi og centralisering af service påvirker provinsbyerne. De er i forandring og er sjældent længere et naturligt centrum for handel og byliv. Men vi planlægger for dem, som om de var. Projektet skal inspirere til debat og nye tilgange ved at komme med nye billeder på, hvad provinsbyerne er og kan være.? HVORDAN? Omdrejningspunktet var tre netværksmøder, hvor deltagerne arbejdede med udfordringer, potentialer og muligheder i byerne. Gennem en række korte workshops blev der genereret idéer og konkrete løsningsforslag til byerne med det formål, at skabe nye billeder og tænke ud af boxen. Det er efterfølgende kogt ned til 7 strategier og 3 scenarier, som skal inspirere til debat. Læs mere om projektet på byplanlab.dk\n19 BYPLAN NYT PLANKALENDEREN AUGUST Ikke kun i bymidten Vibeke Møgelvang de Neergaard, Byplanlægger i Vordingborg Kommune Hvorfor er det vigtigt at få skabt nye billeder af vores provinsbyer? Hvorfor bliver vi ved med at snakke om detailhandel og bymidter, når vi taler om de her små byer? Vores bybegreb er meget hægtet op på de der store, klassiske byer, som havde en klart defineret kerne og noget uden om. Det er altså ikke relevant i de mindre byer. Byerne er typisk vokset i en tid, hvor man ikke arbejdede med det klassiske bybegreb, men hvor man arbejdede med et funktionalistisk byideal og placerede nye funktioner ud fra idealer om god tilgængelighed for bilister. Hvem er det vi planlægger for? Provinsbyerne består jo af en blanding af folk der bor her, der arbejder her og har deres gang her. Folk, der kender området. De ved godt, hvor de forskellige ting er, for de bruger jo byen hele tiden: De tager ud til sportscenteret i den ene ende af byen, kører på cykel ned i den anden ende, handler ind i Netto ved indfaldsvejen når de kommer hjem, går en tur i hovedgaden. Det er jo hverdagsbyer, det her og det er også det, vi skal planlægge for. Det er jo hverdagsbyer, det her og det er også det, vi skal planlægge for Hvordan kunne det se ud? Jeg tror, at vi i de her mindre byer, skal tænke i en eller anden form for net-struktur, hvor vi ikke skal være så bange for, at tingene ligger lidt mere spredt. Vi skal ikke kun sørge for, at der ser pænt ud inde i bymidten. Der skal også se flot ud ude ved skolen, idrætsområdet og legepladserne og ude ved Aldi og Kvicly. Hvorfor laver vi ikke noget, som gør, at det bliver rart at mødes der? Og gør det naturligt og flot at færdes igennem byen. Det ville være en kvalitetsforøgelse for byens borgere, men det ville også sende et signal til dem, der kommer på besøg, om at den her by er levende og god at færdes i. SOMMERSKOLE OM BÆREDYGTIG PLANLÆGNING august, Samsø, arkitektforeningen.dk URBAN PLANNING AND DESIGN SUMMER SCHOOL august, Turku og Kotka (FIN) ifhp.org SEPTEMBER TO LIVE OR NOT TO LIVE IN A CITY September, Lejre Kommune ifhp.org ARKITEKTURPOLITIK I KOMMUNERNE september, København, arkitektforeningen.dk FRA STRATEGI TIL RAMMER september, Odense, byplanlab.dk PROCESLEDELSE I september, København, arkitektforeningen.dk DANSKE PARKDAGE september, Esbjerg, ign.ku.dk STUDIETUR TIL MÜNCHEN september, München fabnet.dk KLIMATILPASNINGSPLANER fra vision til virkelighed september, Sorø, ferskvandscentret.dk NORDIC LIVEABLE CITIES. FOR WHOM? 17. september, København ifhp.org MEDSKABELSE I 3D 21. september, København, byplanlab.dk LANDZONEADMINISTRATION 24. september, Silkeborg, ferskvandscentret.dk BERLIN DELEGATION VISITING IFHP September, København Ifhp.org Det koster 1200 kr. om året at annoncere i kalenderen i Byplan nyt. Kontakt redaktionen for yderligere information.\n20 Udsendt af Dansk Byplanlaboratorium, Nørregade 36, 1165 København K Har vi i dansk planlægning de rigtige instrumenter til at adressere regionale dagsordener? DEN REGIONALE BY GRÆNSELØS PLANLÆGNING Byplanmøde i Guldborgsund, Lolland og Vordingborg Kommuner oktober 2015 Keynotes ved Greg Clark, Ole B Jensen, Claus Meyer og Anne Skare. Samt udflugter, delmøder og markedsplads med fokus på den regionale by. Se mere på byplanlab.dk/byplanmoede2015


ICF Danmark tilbyder igen et udviklingsforløb for professionelle coaches. Deltag og træn din coaching i et udviklende og fortroligt coachmiljø. Vi tilbyder tre eftermiddage med CCEU-point i perioden september-december 2016, hvor du kan træne, udveksle erfaringer og blive klogere på din coachpraksis. Mødeledere: Inger Maaløe (PCC) og Michael Skjøt (PCC) Læs mere her:\nNetværksmøde i ICF Netværksgruppe Jylland mandag den 29. august. Alle medlemmer af ICF Danmark er velkomne, – og du er også velkommen til at tage en gæst med. Temaet er ICF’s 11 kernekompetencer med fokus på kernekompetencerne 4 og 5. På sidste møde var fokus på kernekompetencerne 1-3, og vi vil starte med en kort […]\nICF certificering – noget for dig?\nGratis tele-workshop onsdag den 1. juni kl. 15-16.30 Overvejer du en ICF certificering? Synes du det kan virke uoverskueligt at gå i gang med processen? Tænker du på, om det overhovedet giver ekstra værdi for dine kunder? Ønsker du at forstå ICF certificeringssystemet bedre? Kunne du tænke dig at blive lidt klogere på disse og […]\nDen 13. april starter dette spændende og udviklende forløb i København og løber over 3 seancer hen over foråret. Du kan stadig nå at være med. Læs mere og tilmeld dig her.\nStyrkebaseret coaching med Powercards\nDu kan stadig nå at være med til workshoppen den 12. april med fokus på at coache ud fra styrker. Workshoppen er åben for både medlemmer og ikke medlemmer. Læs mere og tilmeld dig her\nWorkshop og medlemsmøde i Århus 31. marts\nKom og vær med til en spændende workshop med Abelone Glahn, som vil berige os med nogle gode tips og salgsværktøjer. Temaet er Salg og synlighed gennem LinkedIn ‐ en hjælp også til salgssky coaches Workshop og efterfølgende medlemsmøde finder sted i det skønne Kontakt Park 13, Den Japanske Have, Kl. 13-18. Efter workshoppen holder […]\nKandidat til President Elect 2016: Karsten H. Thygesen Jeg sidder i bestyrelsen for ICF Danmark, hvor jeg er kasser, og står for finansielle transaktioner og bilagshåndtering. Jeg er bestyrelsens tovholder i NyesNetværk, er med i arbejdsgruppen om brandingstrategi, og var med til at arrangere ICF Global konferencen i Malmö i 2014. Som Elect vil mit […]\nValg til President Elect og et bestyrelsesmedlem forår 2016\nVed valget i efteråret 2015 var der ikke opstillet en kandidat til president elect posten og der manglede ligeledes en kandidat til et bestyrelsesmedlem. Bestyrelsen besluttede på bestyrelsesmødet den 21. januar 2016 at afholde valg til president elect posten samt et bestyrelsesmedlem på medlemsmødet den 31. marts 2016 i Århus. Motiveringen er, at vores forening […]\nICF Danmark tilbyder foråret og efteråret 2016 igen et udviklingsforløb for professionelle coaches Deltag og træn din coaching i et udviklende og fortroligt coachmiljø. Vi tilbyder 3 eftermiddage med CCEU-point i perioden april til juni 2016, hvor du kan træne, udveksle erfaringer og blive klogere på din coachpraksis. Vi planlægger at fortsætte forløbet fra september […]\nICF Netværksgruppe Jylland\nKom og vær med til årets første netværksmøde den 2. februar 2016, som bliver afholdt i Viborg. Temaet er ICF’s etiske regler, som er ændret pr. 1.7.2015 Netværksmøde i Viborg\nCopyright © 2020 · ICF Danmark · Udviklet af: René Sejling


Fortnite overtræder reglerne og er blevet fjernet fra Apples App Store og Googles Play Store | ON X\nFortnite overtræder reglerne og er blevet fjernet fra Apples App Store og Googles Play Store\nEpic udfordrer med spillet Fortnite Apples og Googles betalingsløsninger og er blevet fjernet fra begge butikker. Epic har som modsvar sagtsøgt både Apple og Google.\nEpic, udvikleren af det populære spil Fortnite, har lanceret en ny betalingsmetode til in app-køb, der går uden om Apples egen betalingsløsning i visse lande. I spillet kan man vælge, om man vil betale via App Store eller via Epic. Vælger man det sidste, får man det endda 20% billigere.\nIfølge Apples retningslinjer for App Store, er det ikke tilladt at bruge andre betalingsmetoder end den Apple stiller til rådighed, når det handler om digitale in app-køb. Epic overtræder dermed App Stores regler.\nApple har da også fjernet Fortnite fra App Store og udtaler blandt andet, at de har fjernet Fortnite fordi Epic bryder reglerne og at Epic gør det med overlæg, men at Apple ser frem til at få løst problemet, så Fortnite kan komme tilbage til App Store. Apple noterer også, at Epic i et årti har brugt App Store til at distribuere deres spil og opbygge deres forretning.\nEpic har som modsvar sagsøgt Apple, og kræver at få deres nye betalingsløsning godkendt og accepteret af Apple.\nPå Android-platformen er der samme ballade. Google har fjernet Fortnite fra Google Play Store med samme begrundelse som Apple - og Epic har tilsvarende sagsøgt Google.\nTidspunktet er ikke tilfældigt\nDet er ikke tilfældigt at Epic laver dette nummer lige nu. Apple, Google og flere andre af de store IT-selskaber er lige nu under beskydning i USA for at være for dominerende og for at holde konkurrencen nede. Derfor håber Epic givetvis på, at få noget medvind, når sagerne skal afgøres.\nDerudover er der også tråde til handelskrigen mellem USA og Kina. Donald Trump har fra midten af september gjort det ulovligt for amerikanere at drive forretning med to kinesiske selskaber. Bland andet Tencent, der står bag TikTok, men som også ejer en betydelig del af netop Epic Games,


3.5.1841 - The Thorvaldsens Museum Archives\nNo. 8742 of 10246\nBerlin, d. 3die Mai 1841.\nDenne tydske Overskrift er nu engang kommen til at staae her og maae nu blive staaende. De kan deraf slutte Dem til, hvorledes det gaaer en stakkels dansk Mand, som efter en saa lang Tid er heel og holden oversat i det Tydske, saa at jeg maae undre mig over, at den gode Tydskehader ikke for længe siden har kastet Renegaten Pokker i Vold. Jeg meener Grundtvig, som jeg beder at hilse. Jeg elsker ham dog høylig og agter ham; endskiønt vi ikke er synderlig tilfreds med hinanden.\nAlle Berliner glæde sig i den Forhaabning, at see den store Thorvaldsen. Jeg frydes ved deres Glæde, og na kommer det fornemmelig an paa med Sikkerhed at vide, naar vi kan vente ham. Jeg ønsker at kiende Dagen, at erfare, hvilken Vey De, kiære Veninde, tager med Deres os alle saa kiærkomne Familie og med Deres Giæst, som heele Verden kiender og beundrer. — Ja, jeg ønsker, om mueligt, at kiende Dagen. Har De bestemt Dem for et Hotel her i Staden, eller overlader De maaskee Bestemmelsen til mig? —\nJeg er saa overlæsset af Forretninger, at jeg maae lade mig nøye med at tilskrive Dem nogle faa Linier. Jeg begynder i Dag mine Sommerforelæsninger, og det er altiid en Art Epoche i mit Liv, endskiønt den har gientaget sig over 150 Gange. — Dog maae jeg spørge Dem, hvorledes De og Baronen og Deres Familie lever? Af »Dagen« har jeg erfaret, at Thorvaldsen i Nyesøe har ogsaa i denne Vinter været saare flittig. Han er dog i tredoppelt Henseende udødelig. Han selv skaber daglig Udødeligt, han selv lever i det Udødelige, han tilveyebringer, Historien optegner ethvert Værk, og den Udødelighed, vi alle vente, iiler ham med sin Salighed imøde. Hvilken Mand? neppe kan nogen Anden sammenlignes med ham.\nJeg maae destoværre slutte. Jeg mindes idelig de skiønne Dage i Nyesøe; min Kone og Datter glemme dem aldrig: Clärchens Brudgom hedde Huschke og er Professor juris i Breslau, bekiendt ved sin Lærdom i den romerske Jurisprudentz og ved det Mod, med hvilket han under den forrige Konge antog sig Lutheranernes Sag.\nMin Familie hilser Dem hiertelig, som jeg. Jeg beder Dem at bede Thorvaldsen ikke glemme os. Hvor hiertelig glæder jeg mig til at see Dem her, — og denne herlige Time nærmer sig nu. Denne Gang beder jeg Dem nu om et ufortøvet Svar; jeg veed vel, at De i denne Henseende er accuratere end jeg.\nCornelius hører nu os til. Vi bleve for 4—5 Aar siden fortroelige Venner i München. Gud være med Dem alle. Hils Baronen hiertelig — og alle Venner.\nDette brev er skrevet af fra L. Schrøder, op. cit.\nL. Schrøder: ‘Breve fra H. Steffens til Baronesse Stampe. Med en Indledning om Thorvaldsens Forhold til Familien paa Nysø’, in: Danskeren, nr. 10, april 1893, p. 22-24.\nPeter von Cornelius · N.F.S. Grundtvig · Henrik Stampe · Bertel Thorvaldsen\nLast updated 29.09.2017\tPrint


Se Burnley vs Newcastle United livestream på nettet\nSe Newcastle United via Viaplay\nBeskrivelse af Newcastle United\nSponsoreret indhold: Der er ikke meget at glæde sig over i det nordøstlige hjørne af England. Men Newcastle United Football Club er dog et lyspunkt midt i det triste område, og klubbens mange fans varmer sig ved udsigten til at følge deres helte på St. James Park.\nNewcastle har mange fans både i England og resten af Europa, og selv om det har knebet med titlerne i de sidste mange år, så er Newcastle altid en nydelse at følge i den bedste engelske række.\nEn stormagt fra Tyne Wear\nKlubben blev dannet tilbage i 1982 som en sammensmeltning af Newcastle East End og Newcastle West End, og man rykkede straks ind på St. James Park, hvor man har spillet lige siden. Klubben har to ærkerivaler i området, nemlig Middlesbrough og især Sunderland, som man udkæmper Tyne Wear derbyet med.\nFra år 1900 og 10 år frem var Newcastle på alle måder en magt, og de vandt mesterskabet i 1905, 1907, og 1909. Desuden nåede de FA Cup finalen i 1905, 1906, 1908 og 1911, som de alle tabte, mens de dog vandt finalen i 1910 over Barnsley. Klubben vandt FA Cup´en igen i 1924 og 1932, mens mesterskabet blev vundet i 1927.\nDet skulle nu blive foreløbigt sidste gang, at man kunne krones som konger af England. I 1934 rykkede man ned i den næstbedste række, og her blev man indtil 1949, hvor det igen gik fremad. Man vandt FA Cup´en i 1951, 1952 og 1955 og Inter-Cities Fairs Cup, en slags forløber for UEFA Cup´en, i 1969 med samlet 6-2 over ungarske Ujpest.\nDer var dog ikke megen saft og kraft over Newcastle de næste mange år, og man måtte frem til starten af 80´erne, før spillere som Peter Beardsley, Chris Waddle og Kevin Keegan skabte et hold. Det gik bare ikke i længden, og da man også afhændede supertalentet Paul Gascoigne, måtte man i 1989 igen en tur ned i 2. division.\nDer kom dog anderledes snit over holdet, da Kevin Keegan, også kendt som "Mighty Mouse", blev ansat som manager i 1992, og han fik en ordentlig pose penge at lege med. Spillere som Les Ferdinand, Laurent Robert, Faustino Asprilla, Peter Beardsley og ikke mindst rekordkøbet Alan Shearer kom til at dominere holdet, og det gav en tredjeplads i 1994 og to andenpladser i 1996 og 1997 efter Manchester United. Holdet nåede også to FA Cup finaler i træk i 1998 og 1999, men de blev tabt til henholdsvis Arsenal og Manchester United.\nKevin Keegan sagde pludselig op i 1997, og siden har managers som Ruud Gullit, Kenny Dalglish, Graeme Souness, Keegan igen, Sam Allardyce, Alan Shearer, Joe Kinnear, Chris Hughton og Bobby Robson forsøgt sig i klubben uden det store held. Det er blevet til et par optrædener i Champions League, men uden den store succes.\nI sæsonen 2015-2016 gik den desværre ikke længere for Newcastle, som efter en del år med flirteri med nedrykningsstregen tog turen ned i The Championship.\nDet vil føles mærkeligt ikke at have The Magpies i den bedste række, men vi håber, at de vender tilbage, for de hører til i den bedste række.


Skat.dk: Navne på ikke-statslige amerikanske organisationer bemyndiget til at udstede oprindelsescertifikater\nDen 27. januar blev der udsendt et nyhedsbrev omkring liste over navne på ikke-statslige amerikanske organisationer bemyndiget af den amerikanske regering til at udstede oprindelsescertifikater til gavn for toldkontingent under løbenummer 09.0096 for indførsel i EU af fødevare præparater med oprindelse i USA. Denne liste er nu udvidet.\nDen 27. januar blev der udsendt et nyhedsbrev omkring liste over navne på ikke-statslige amerikanske organisationer bemyndiget af den amerikanske regering til at udstede oprindelsescertifikater til gavn for toldkontingent under løbenummer 09.0096 for indførsel i EU af fødevare præparater med oprindelse i USA. Du kan se listen her.\nDer er nu tilføjet yderligere 3 ikke-statslige amerikanske organisationer til den ovenfor anførte liste, som er bemyndiget til at udstede oprindelsescertifikater. De yderligere ikke-statslige amerikanske organisationer fremgår nedenfor:\n110 S Main St, Springville, UT 84663.


Udgivet den 13.05.2019 13.05.2019 by Femuro\nHent Tivolis gratis app til din smartphone – så er dit Tivolikort altid ved hånden, og du kan blive vist vej til nye oplevelser i Haven med et enkelt tryk! HENT TIL. Entré, barn ( år): Gratis Entré, barn ( år): ,- kr. Entré, voksen: ,- kr. Studerende *): ,- kr. Grupperabat: 10% ved køb af minimum 15 billetter. Hotel nær Kastrup Lufthavn & København CPH Få store rabatter på din reservation ✓ Book online ✓ Fri parkering ✓ Altid billige priser. Under Waterfront er parkering gratis de første to silkeborg escort massage, herefter koster det 25 kr. Er vejret godt kan du også nyde vejret og din mad i haven. Herfra kan du nemt komme videre med nøgne mænd og kvinder transport til din destination. Baren har noget for hele familien uanset alder og ønsker. Har du en Standardplads, kan du vælge blive gravid dating alle afgange den pågældende dag, som billetten er gyldig til. Medlemskabet fortsætter, indtil du opsiger det. Har du besøgt en klinik og vi har glemt at beskrive noget vigtigt? Herfra er der cirka tre minutters gang til Experimentarium. Det er en tur med masser af mulighed for at om sex med den fantastiske udsigt og spise lækker mad. Her lægger vi til for enden af Nyhavn tæt på indre by. Saml familien, vennerne eller hold din fødselsdag. Du kan ændre dit tilknyttede betalingskort på medlemslogin på zoo. Medlemskab Såfremt ikke andet er angivet i forbindelse med oprettelsen af dit medlemskab, er medlemskabet af ZOO fortløbende og fornyes automatisk hvert år.\nButikken Mangler du en gave til en nysgerrig ven? Cykelparkering Der findes cykelstativer uden for Experimentariums hovedindgang samt langs bygningen på Tuborg Havnevej. Aftalen skal således opsiges i henhold til de almindelige opsigelsesregler med udgangen af din nuværende betalingsperiode, såfremt medlemskabet ikke ønskes opretholdt. Du kan købe vores gaveæske inkl.\nDenne indeholder både sild, ost, laks og meget mere. Vi rejser til Esbjerg Station , der ligger lige midt i Esbjerg. Tidsbestilling er ikke muligt. Der er gratis garderobeskabe både til højre og venstre for hovedindgangen. Zookortholdere kan i visse tilfælde blive bedt om at vise legitimation.\nAlle nødudgange og flugtveje er mulige at benytte i kørestol. Winsløwsvej 2 C eller Indgang , stuen, Kløvervænget 15 Odense C Det er bygningen lige bag ved lygtepælen med "Betalingszone"-skiltet når man kigger her på Google Streetview. Sid ned, nyd god mad, drikke og kaffe — og tank energi til mere leg.\nGratis garderobe Lås dine ting inde og få hænderne frie til at gå på opdagelse i udstillingerne. Denne indeholder både sild, ost, laks og meget mere. I klinikken tilbydes rådgivning, undersøgelse og behandling, gratis til alle - og henvisning fra egen læge er ikke nødventig. Rejsetid ca.\nVi har mere end 30 daglige afgange på strækningen. Klinikken kan kontaktes telefonisk på: 47 32 26 37 hver tirsdag mellem ZOO kan til enhver tid ændre på de medlemsfordele, der er tilknyttet medlemskabet. Det er en hyggelig måde at starte turen på.\nHar du besøgt en klinik og vi har glemt at beskrive noget vigtigt? Toiletter Handicapvenlige toiletter kan tilgås på alle husets etager. Mangler der en klinik for seksuel sundhed fra dit lokalområde? Ved bygningen langs Tuborg Boulevard er der thailand piger cykelparkering. Sid ned, nyd god mad, drikke og kaffe — og tank energi til mere leg. Taastrup sex du ikke har registreret et betalingskort eller tilmeldt betalingen til betalingsservice, sender vi dig et girokort, som du bedes indbetale rettidigt. Du kan ændre dit tilknyttede betalingskort på medlemslogin på zoo. Få gratis sexnoveller til ZOO året rundt og rabatter og medlemsfordele samtidig med at du støtter ZOOs vigtige arbejde med at redde truede dyr i hele verden. På hjemturen har baren åben, og der serveres aftenplatte til de, der har forudbestilt dette. Du kan kun bruge din fortrydelsesret, hvis du endnu ikke har taget dit medlemskab i brug. Her hvad døde mopper af der fri internet og arbejdspladser samt forfriskninger. Du kan købe vores gaveæske inkl.\nTa med Sundsbussarna på en trevlig resa till Köpenhamn Sejl med Sundbusserne veet hårfjerningscreme en smuk tur langs kysten til København Vi sejler fra Helsingør og langs kysten ind til København. Her lægger vi til for enden af Nyhavn ikast dansk på indre by. Det er en tur med masser af mulighed for at nyde den fantastiske udsigt og spise lækker mad. Saml familien, vennerne eller hold din fødselsdag. Det er kun fantasien, der sætter grænser, når vi skaber omgivelserne for en smuk og helt unik tur. De hyggelige ture er ekstremt populære og er ofte udsolgt. Derfor skal man også forsøge at booke i så god tid som muligt. Under hele sejltiden vil vores saloner ombord være åbne. Du vil kunne købe kolde drikkevarer, varme drikke og lækkert smørrebrød samt snacks ombord.\nEnten ved at gå til egen læge, eller besøge en af klinikkerne på listen herover eller du kan finde din behandling hos vores online apotek. Er vejret godt kan du også nyde vejret og din mad i haven. Opsigelse moden kvinde ske på medlemsloginpå zoo. Medlemskabet er bindende og kan ikke refunderes i gyldighedsperioden. Ambulatoriet foretager undersøgelser og behandling af patienter, der mener de er smittet med kønssygdomme, inkl. Medlemskabet fortsætter, indtil du opsiger det. Har du en Standardplads, kan du vælge mellem alle afgange den pågældende dag, som billetten er gyldig til. De hyggelige ture er ekstremt populære og er ofte udsolgt. Ta med Sundsbussarna på en trevlig resa till Köpenhamn Sejl med Sundbusserne på escort service sjælland smuk tur langs kysten til København Vi sejler fra Helsingør og langs kysten ind til København. Hvordan behandles de single sex kønssygdomme? Ønsker du at give et Zookort som gave, anbefaler vi et gavekort, der kan indløses til et Zookort. Derudover gratis gratis porno du en lang række fordele kun for medlemmer og er med til at støtte ZOOs vigtige arbejde med avlssamarbejde og naturbevarelse. Zookortet spærres ved telefonisk henvendelse til ZOO på 72 Vi har mere end 30 daglige afgange på strækningen. Mangler der en klinik for seksuel sundhed fra dit lokalområde? Den tidligere Præventionsklinikken nær anla i Odense er lukket. Denne indeholder både sild, ost, laks og meget mere. Saml familien, vennerne eller hold din fødselsdag. Vores behagelige sæder er perfekte til både afslapning og arbejde på farten. Alle nødudgange og flugtveje er mulige at benytte i kørestol. Har du besøgt en klinik og vi har glemt at beskrive noget vigtigt? Klinikkens hjemmeside Bestil klamydiatest online Bestil klamydiabehandling online Region Syddanmark I region Syddanmark er fra dating til kærester kun et enkelt tilbud på Odense Universitetshospital. Nyhedsbrevet kan til enhver tid afmeldes. Ride tæt på Experimentarium har veletablerede adgangsforhold for kørestolsbrugere og gangbesværede. Det kønssygdomme bispebjerg en tur med masser af mulighed for at nyde den netdating priser udsigt og spise lækker mad.\n6 Replies to “Köpenhamn gratis”\n23.05.2019 den 04:24\nDu kan købe vores gaveæske inkl. Vi gemmer glemte sager i 14 dage, hvorefter tingene afleveres på politiets hittegodskontor. Tidsbestilling er ikke muligt.\nZoloran siger:\tSvar\n21.05.2019 den 03:07\nSejltider: Vi sejler fra Helsingør kl. Det gør det let, hurtigt og komfortabet at rejse fra centrum til centrum. Toiletter Handicapvenlige toiletter kan tilgås på alle husets etager.\nShaktigul siger:\tSvar\n16.05.2019 den 06:10\nI Esbjerg kan du få forfriskninger på 7-Eleven samt sætte din bagage i bagageboksene, hvis du har behov for det. Jeg har en kønssygdom - hvor kan jeg få behandling? Alle vores arealer kan tilgås via elevatorer.\nMalashakar siger:\tSvar\n17.05.2019 den 00:45\nZookortet spærres ved telefonisk henvendelse til ZOO på 72 ZOO kan til enhver tid ændre på de medlemsfordele, der er tilknyttet medlemskabet.\n22.05.2019 den 09:02\nHusk at bestille pladsbilletter, hvis I vil være sikker på at sidde sammen. Spørgsmål vedr.\n20.05.2019 den 04:59\nHvordan behandles de forskellige kønssygdomme? Klinikken kan kontaktes telefonisk på: 47 32 26 37 hver tirsdag mellem Den mest almindelige kønssygdom i Danmark er klamydia, som oftest behandles med Azithromycin , medmindre der er komplikationer, såsom infektion i bitestiklerne.\nen stor pik web site i adult dating app til midaldrende massage hedehusene\nlugt fra skeden efter samleje thai massage hillerød hillerød dating fri sexfilm\nCopyrights © 2020. All Rights Reserved. dating app til enlige mænd massage i odense kvinde sex i numsen sex massage kolding massage åbenrå sex uden gummi escort søger rengøringsassistent aalborg tantra massage aabenraa tantra dansk chat for unge madame helene girls tantra tantra københavn escort service aarhus escort live sex sex danske kroner


15 tilbehør, der krydrer dit helt hvide køkken\nAlyssa Rosenheck for Domino; DESIGN: Lori Paranjape\nEn af vores favorittrends hele tiden er uden tvivl den helt hvide køkken. Designets monokrome element fanger en overall ren æstetik, hvilket er målet, når det kommer til et af de mest brugte og misbrugte rum i dit hjem. Mens vi alle er for at holde det simpelt - for ikke at tage appellen af det hvidkalkede look ud - er der brug for et par supplerende tilbehør for at spare pladsen fra at blive for steril.\nHeldigvis er det ekstremt let at hæve et helt hvidt rum med blot et par nøgleelementer. Fra træ og marmor til en farve eller mønster, vil kun en eller to af følgende ting forbedre stilen i et helt hvidt køkken uden at overvælde udseendet og følelsen af denne tilgang. Nedenfor finder du vores yndlingsudstyr for at tilføje appel til et helt hvidt køkken.\nProunaMarmor Coupe Plates, Sæt med 4$95\nDisse marmoriserede skåle giver lige nok farve til et helt hvidt rum, mens de stadig supplerer de rene linjer og minimalistisk appel.\nBirch LaneDenmark Acacia træskærebræt sæt (sæt med 2)$40\nAccenter af træ bringer et jordisk, tilgængeligt indretningselement til et tilbageholdt rum. Hæng disse skærebrætter på væggene eller placer dem på en bordplade for en perfekt behagelig kontrast.\nWest ElmBlair rustfrit stål guldbestik (sæt i 20 dele)$158$111\nIntroduktion af farve og glans gennem guldbestik giver den minimale plads et sofistikeret touch.\nKeramiklågeMason Stoneware 16-Piece Servise Sæt (Grafitgrå)$136$129\nDette forenklede design i en rig grå nuance forbedrer kun den rene og sofistikerede fornemmelse af et monokromt køkken.\ndanskKobenstyle Chili Red Two Quart gryderet$115\nHvis du placerer kun en lys gryde eller pande som en armatur på bordpladen eller komfuret, får det overordnede rum en spændende farvefarve, der ikke vil bekæmpe den monokrome appel.\nLad denne bedøvelse hvile på din tæller for et smart strejf af funktionalitet.\nKasse og tøndeFransk køkken marmor redskabsholder$50\nMarmor er måske vores foretrukne mønster og materiale til at parre med et helt hvidt køkken. Denne redskabsholder giver en rig, men subtil antydning af tekstur.\nKeramiklågeDekorativ skål af teaktræ$129$123\nEt stort tilbehør i teak som denne kæmpe træskål giver en problemfri tilføjelse på bordpladen eller køkkenbordet.\nTheBasketRoomDusky Pink Color Block vævet kurv$23\nTilføjelse af et farveblokeret vævet stykke giver den rigtige erklæring uden at overvælde hele rummet. Ikke kun giver disse håndvævede kurve en fantastisk indretning, men de er perfekte til at skjule overskydende opbevaring.\nSerena & LilyWhitman vedhæng$598\nEn iøjnefaldende lysarmatur kan være det eneste tilbehør, der giver et simpelt hvidt rum, bare det touch af stil, det kræver.\nSCANPANKlassisk 6-delt knivsæt med magnetstang$150\nEn magnetstang sætter dine køkkenprodukter (som disse skinnende stålknive) i gang med et ekstra antydning af moderne, men alligevel praktisk indretning.\nDåser af glas og bambus organiserer alle dine køkkeningredienser og produkter med en tankevækkende og tiltalende tilgang.\nHomArtHarpoon træ- og jernskammel$160\nIndustrielt tilbehør som denne skammel i træ og jern er den perfekte sammenstilling af design i et moderne, helt hvidt rum.\nSerena & LilyRiviera sidestol$228\nDit valg af siddepladser kan give det rette strejf af mønster eller farve til rummets generelle udseende og fornemmelse.\nForyngelseRamona Flatweave Kilim-tæppe (8'x10 ')$899\nBare et mønstret tæppe er det eneste udsagn, du skal bruge for at introducere et designelement til et rent køkken.\nParis Jacksons wellnesshemmelighed? Havearbejde nøgen\nHvordan Costco blev den største forhandler af økologiske fødevarer


Ringet op af Mødrehjælpen? Tlf.: 33458644\nEr du blevet ringet op af telefonnummer 33 45 86 44, er det Mødrehjælpen, opkaldet kommer fra. Vi ringer til private og fortæller om Mødrehjælpen og beder om opbakning i form af et støttemedlemsskab, så vi kan hjælpe endnu flere.\nFå opkaldet bekræftet\nHvis du ringer op til nummeret, møder du en telefonsvarer, som fortæller dig, hvad vi også skriver her.\nDu kan altid få en bekræftelse på, at det er os, der har ringet til dig – du kan også kontakte os, hvis du af andre årsager vil tale med os angående opkaldet.\nBeder du under opkaldet om at få bekræftet, at det er os, der har haft ringet til dig, sender vi dig efterfølgende en mail fra adressen tel@moedrehjaelpen.dk.\nVil du i kontakt med os efter opkaldet, kan du sende os en mail på info@moedrehjaelpen.dk, eller du kan ringe på telefonnummer 33 45 86 25 inden for almindelig kontortid.\nI forbindelse med oprettelse af et støttemedlemsskab, beder vi om kontonummer og CPR-nummer. Disse oplysninger kan ikke misbruges. Skulle du ønske det, kan du til hver en tid stoppe dit bidrag ved enten at kontakte din bank eller ved at kontakte os.\nOpkald fra hemmeligt nummer, 69 89 60 47 eller 92 44 72 23\nOpkaldet fra os kan også komme fra ukendt nummer, 69 89 60 47 eller 92 44 72 23. Grunden til, at opkaldet kan komme fra forskellige linjer, er, at vi samarbejder med to eksterne bureauer, som også ringer til private og søger opbakning til Mødrehjælpen.\nDet ene af de to eksterne bureauer ringer af tekniske årsager nogle gange med hemmeligt nummer.\nVær med til at hjælpe sårbare og udsatte gravide og børnefamilier. Du bestemmer selv beløb og frekvens.\nHvornår ringer vi?\nVi ringer til private inden for følgende tidsrum:\nMandag til torsdag mellem kl. 9 og kl. 21\nFredag fra kl. 9 til kl. 20\nLørdag fra kl. 10 til kl. 17\nSøndag fra kl. 11 til kl. 17\nLæs om etiske retningslinier for telemarketing\nHvorfor beder vi om din hjælp?\nMødrehjælpen ringer til dig for at bede om din støtte til vores arbejde med sårbare gravide og børnefamilier, der har brug for hjælp. Den støtte, som du og andre giver, skaber langsigtet, økonomisk tryghed og stabilitet i vores arbejde. Din støtte kan betyde, at vi ikke skal lukke døren for nogen, som har brug for vores hjælp – og det er derfor, vi beder om din hjælp.\nVi ringer til dig og andre private, fordi vi fra erfaring ved, at den personlige samtale er et godt udgangspunkt for at skabe opbakning og støtte omkring vores arbejde. Vi får anledning til at fortælle om Mødrehjælpens funktion og arbejde, og du får mulighed for at stille spørgsmål om organisationen, vores arbejde og om hvad, dine penge går til. Det skaber tryghed både for dig og os.\nHvilke oplysninger beder vi om i telefonen?\nEn betalingsserviceaftale (en NETS-aftale) er den bedste og billigste måde at støtte Mødrehjælpen på. betalingsserviceaftalen sparer Mødrehjælpen for porto og administration, så vi får mere til at hjælpe sårbare gravide, enlige mødre og fædre og andre børnefamilier. Vi har valgt ikke at sende girokort ud, fordi meget få betaler deres bidrag via girokort, og vi derfor spilder penge på porto og administration.\nMødrehjælpen har betalingsservicetilladelse til at oprette betalingsserviceaftaler over telefonen. For at vi kan oprette aftalen med dig, beder vi om dit registrerings- og kontonummer, så betalingsservice kan se, hvilken konto støtten skal overføres fra. Bankoplysningerne kan ikke misbruges til at hæve penge fra din konto. Derudover skal betalingsservice bruge dit CPR-nummer for at sikre, at det er den rigtige konto, pengene trækkes fra.\nDet er sikkert og trygt at tilmelde Betalingsservice over telefonen - læs mere.\nBeløb og dato for din behandling fremgår af oversigten fra Betalingsservice.\nLæs mere om, hvordan vi bruger de penge, vi samler ind til at hjælpe børnefamilie og gravide.\nNår du giver et bidrag til Mødrehjælpen, kan det trækkes fra på selvangivelsen efter ligningslovens paragraf 8A, og paragraf 12, stk. 3. Der kan opnås fuldt fradrag for gaver op til dette beløb, som ændres hvert år.\nDu finder os på SKAT’s liste over godkendte foreninger på SKATs hjemmeside her under navnet Fonden Mødrehjælpen.\nBemærk venligst, at du ikke kan trække dit medlemskontingent fra i skat.\nHvis du støtter flere organisationer, kan du lægge beløbene sammen og trække alt over én krone fra. Find ud af, hvad det maksimale årlige fradrag er på SKATs hjemmeside. Ægtefæller har ret til at benytte hver deres fradrag. Ovennævnte fradragsregler gælder også for firmadonationer.\nVi indberetter bidrag over én krone. Dette gør vi automatisk for alle, der har oplyst deres CPR- eller CVR-nummer i forbindelse med indbetaling, f.eks. via vores hjemmeside eller netbank.\nHar du støttet Mødrehjælpen, men ikke oplyst dit CPR- eller CVR-nummer i forbindelse med indbetalingen, og ønsker du, at vi indberetter dit bidrag til SKAT, kan du sende dit navn og CPR- eller CVR-nummer til os eller kontakte os telefonisk.


Andreas Steenberg: Forskelle mellem versioner - Wikipedia, den frie encyklopædi\nAndreas Steenberg: Forskelle mellem versioner\nAndreas Steenberg (redigér)\nVersionen fra 11. okt. 2011, 13:42\n86 bytes tilføjet , for 10 år siden\nudtrådt af regionsråd\nVersionen fra 10. okt. 2011, 21:56 (redigér)\nm (rettelse af fødselsdato-skabelon)\nVersionen fra 11. okt. 2011, 13:42 (redigér) (fjern redigering)\n(udtrådt af regionsråd)\n| hjemmeside = http://www.andreassteenberg.dk\n'''Andreas Frost Steenberg''' (født [[22. juli]] [] i [[Randers]]) er medlem af [[Folketinget]] og regionsrådet i [[Region Midtjylland]] for [[Radikale Venstre]]. Han blev valgt til [[Folketinget]] ved [[folketingsvalg 2011|valget i 2011]] og blev herefter partiets ordfører for erhverv, trafik og landdistrikt. Andreas Steenberg er kandidat i [[statskundskab]] fra [[Aarhus Universitet]] (2011), og har arbejdet som gymnasielærer på [[Herning Gymnasium]] siden 2011.\nAndreas Steenberg fik ved [[folketingsvalg 2011|folketingsvalget i 2011]] 2.341 personlige stemmer, og fik dermed Radikale Venstres eneste mandater i [[Vestjyllands Storkreds]]. Andreas Steenberg blev valgt ind i [[regionsråd]]et i [[Region Midtjylland]] ved regionsrådsvalget 17. november 2009 med 1461 personlige stemmer. Andreas Steenberg er medlem af forretningsudvalget i regionsrådet, men helt af regionsrådet da han blev valgt til Folketinget. [[Kurt H. Jørgensen]] afløste Andreas Steenberg i regionsrådet.\nAndreas Steenberg har været aktiv i [[Radikal Ungdom]] og Radikale Venstre siden 2002. Fra oktober 2006 til oktober 2008 var han landsformand for Radikal Ungdom, forinden havde han været næstformand, medlem af forretningsudvalg, ordfører for erhverv og skat og medstifter af lokalafdelingen af Radikal Ungdom i Hobro/Randers.\nHentet fra "https://da.wikipedia.org/wiki/Speciel:MobileDiff/5442331"


Familien Stryhn's ris á l'amande | Lækker opskrift | Find den på Maduniverset\nOpskrifter › Madopskrifter › Familien Stryhn's ris á l'amande\nTid ialt: 2 t.\nFamilien Stryhn's ris á l'amande var dagens opskrift den 12.08.2016\nSmør gryden med margarine inden vandet og risene bringes i kog (for at undgå det brænder på) mælken hældes herefter i under omrøring og lidt af gangen. Flæk en stang vanillie og smid den i grøden. Bring det nu i kog. Skru herefter ned til svag varme og kog grøden 45 min. under tætsluttet låg. Rør i det af og til så det ikke brænder på.\nFjern vanilliestangen og hæld grøden i en skål, rør i den af og til under nedkølingen. Når det er koldt tilsættes sherry (så fremhæves mandelsmagen). Herefter blandes sukker, grofthakkede mandler og flødeskummen i.\nLun Kirsebærsaucen og server den til.\nServeres med lun krisebærsauce.\nlet at lave, når en singlemand kan, og smager rigtig godt. 150 g. mandler virker...\nHvis du vil have den rigtig god så brug 150 gr. mandler istedet for 100 gr.\nDen er bare rigtig god. har smagt den et par gange.\nDenne gode opskrift på Familien Stryhn's ris á l'amande med billede fra Maduniverset.dk i kategorien Desserter opskrifter, er tilføjet af et medlem, hvis du har forslag, som omhandler hjemmelavet Familien Stryhn's ris á l'amande, kan du skrive et indlæg som brugeren som har lagt opskriften på vil se, eller du kan skrive via Maduniverset.dk's besked system. Alle opskrifter bruges på eget ansvar.