Rowenta - Ledningsfri Poseløs Støvsuger Rh9290wo - Sort Blå → Køb billigt her - Gucca.dk\nAir Force Flex 460 Aqua trådløse støvsuger tager ydeevnen til en ny dimension. Dets geniale fleksible design gør det muligt at gå op til 5 gange så langt under møbler, så du nemt og... Læs mere.\nAir Force Flex 460 Aqua trådløse støvsuger tager ydeevnen til en ny dimension. Dets geniale fleksible design gør det muligt at gå op til 5 gange så langt under møbler, så du nemt og ubesværet kan rengøre.\nDerudover inkluderer det et tilbehør, som du vil opdage en helt ny måde at rengøre på: med det intelligente design af dets Aqua-hoved sparer du tid og udfører daglig rengøring af dit hjem let og uden komplikationer.\nStøvsug og skrub gulvet på samme tid med dette innovative, avancerede tilbehør til omfattende rengøring. Lav en frem og tilbage bevægelse og nå uhindret til og med hjørnerne; Dens fantastiske ydeevne er designet til grundigt at rengøre selv den mest vanskelige snavs.\nStøvsug og skrub gulvet samtidig uden at efterlade spor af vand med Aqua-hovedet for at spare tid og rengøre på den mest behagelige og lette måde. Du kan endda tilføje dit foretrukne skrubberprodukt sammen med vandet for en perfekt rengøring.\nGenopladeligt litiumbatteri: 21.9 V\nCirka rækkevidde: 30'\nStøjniveau: 85 dB\nSikkerheden er meget vigtig, når man handler på Internettet, og vi prioriterer selvfølgelig sikkerhed højt. Vores løsning for Internetbetaling er godkendt af NETS, hvilket er den grundlæggende garanti for sikkerheden bag din betaling på Internettet. Derfor er det også altid fuldstændig sikkert at handle og betale hos os.\nGucca.dk giver altid 30 dages fuld returret, og det uanset hvilket produkt du har købt hos os. Det medfører, at hvis du af den ene eller anden grund alligevel ikke ønsker din vare, så sender du blot din vare, og du vil få dine penge tilbage. Inden du sender returvaren tilbage, er det en fordel, hvis du først tager kontakt til os.\nVi er klar over, at du venter på dit produkt, og vi har derfor skruet op for leveringshastigheden, så produktet kommer sikkert og hurtigt frem til dig. Det betyder, at hvis varen er på lager, så får du den leveret indenfor 1-2 hverdage. Du kan altid se den nøjagtige lagerstatus på det enkelte produkt. Har du fortsat spørgsmål til leveringstiden eller en vares lagerstatus, så tag fat i os.\nI vores webshop har du mulighed for at betale på adskillige måder. Du skal selvfølgelig gøre brug af den betalingsform, der passer lige til dig. Du har altid garanti for en sikker og tryg handel, og det er uanset hvilken betalingsmetode du foretrækker at gøre brug af. Du kan se alle betalingsmuligheder her. Når du betaler med betalingskort, trækker vi først pengene, når vi afsender dit produkt.\nHar du spørgsmål, eller støder du på problemer i forbindelse med dit besøg på Gucca.dk, beder vi dig kontakte os med det samme. Vi besvarer e-mails og er ved telefonerne mellem 10-15 alle hverdage, og vi er klar til at yde dig kvalificeret hjælp med smil på læben og godt humør.\nHvis du har behov for det, så har du mulighed for at spore din forsendelse, fra det øjeblik vi afsender din ordre, til du modtager den. Du kan tilgå din egen personlige ordreside, så snart dit køb er færdiggjort. På ordresiden vil du have mulighed for at følge med i, hvornår vi sender din pakke. I samme øjeblik pakken er på vej til dig, får du leveringsinformation herom via mail.\nDin anmeldelse af Rowenta - Ledningsfri Poseløs Støvsuger Rh9290Wo - Sort Blå\nproduct_stock_yes product_offer_no product_preorder_no\tproduct_buyable_yes product_group_husholdningsapparater path__forside path__elektronik path__husholdningsapparater path__støvsugere path__rowenta path__rowentaledningsfriposeløsstøvsugerrh9290wosortblå


nylatin | lex.dk – Den Store Danske\nNylatin. Holbergs Niels Klim falder ned i Jordens indre, hvor han gennemrejser en satirisk skildret modverden. På Holbergs tid havde latinen tabt terræn som litteratursprog. Til gengæld var latin en genvej til nationalsprogene: Inden der var gået to år, var Nicolai Klimii iter subterraneum oversat til fem sprog, og flere fulgte. Kobberstik af J.F. Clemens efter Jens Juels tegning til Jens Baggesens danske oversættelse: Niels Klims underjordiske Reise fra 1789.\nNylatin, det talte og skrevne latinske sprog fra renæssancen til nutiden. Se latin.\nNylatinsk litteratur er den latinsksprogede litteratur efter middelalderen. Renæssancens humanister brød med den middelalderlige latin og gjorde de antikke forfattere til det enerådende sproglige og litterære forbillede. En foregangsmand var Petrarca, der både fremdrog "glemt" antik litteratur (fx Ciceros breve) og selv skrev både poesi og prosa på klassisk latin og i klassiske genrer, bl.a. hyrdedigtning. Italienske 1400-t.s-humanister som Lorenzo Valla fastlagde de sproglige normer gennem studiet af den romerske litteratur. Omkring 1500 fik bevægelsen fodfæste nord for Alperne, hvor Erasmus af Rotterdam var en samlende figur.\nIndtil 1700-t. var det højere skolesystem og universiteterne latinsksprogede, og alle Europas akademikere i realiteten tosprogede svarende til fx den position, engelsk i dag har i Indien. Den akademiske stand var i kraft af det fælles sprog international. Til gengæld var kvinder i almindelighed udelukket fra den latinsksprogede kultur. Som "de lærdes modersmål" var latinen ikke alene det enerådende videnskabssprog såvel i tale som i skrift, men også det naturlige medium for en omfattende skønlitteratur. I Middelhavslandene, ikke mindst Italien, var folkesprogene tidligt en stærk konkurrent til latinen, men nord for Alperne og især i udkantsområder som Norden holdt latinen sin dominerende position som litteratursprog et stykke ind i 1700-t., og den forsvandt først helt med nationalismen og romantikkens nye originalitetsbegreb omkring 1800.\nPoesien fik en særlig position. At mestre den klassiske metrik og kunne formulere sig med den dertil hørende retorik var et sikkert vidnesbyrd om den humanistiske skoling, som uddannelsessystemet sigtede imod. Derfor var verskomposition en central disciplin i latinskolen, og derfor blev det et naturligt trin i en akademisk karriere at udgive et digt eller måske en digtsamling på latin. Den latinske poesi var en kode, der bandt akademikerne sammen, og den blev et vigtigt element i standens sociale liv i form af lejlighedspoesi: bryllupsdigte, afskedsdigte, mindedigte, epitafier. Også egentlige digtsamlinger består ofte af henvendelser til navngivne venner og velyndere, ikke mindst som elegiske versbreve efter Ovids mønster. Desuden var latinen et prestigefyldt medium, der kunne bruges til repræsentative formål også uden for den akademiske verden, så virkelige talenter havde mulighed for at slå sig igennem med støtte fra en fyrstelig eller adelig mæcen.\nDen nylatinske litteratur lever et tæt samliv med sine antikke forbilleder. Imitationen, de stadige referencer til klassikerne, bliver ofte til et udtryksfuldt litterært virkemiddel. Ved at indflette vendinger fra antikke tekster, som læserne forventes at kende, kan en digter antyde underliggende temaer, understrege sine ord eller stille spørgsmålstegn ved dem. Således kan Tycho Brahe i sit fiktive versbrev om søsteren Sophie B., Urania Titani (1594), antyde den skrivendes indre kamp mellem håb og fortvivlelse vha. sproglige referencer til forskellige kvindelige hovedpersoner hos Ovid. Mere håndfast kan Erasmus Lætus hylde Frederik 2. som en ny kejser Augustus ved selv at lægge sig tæt op ad hans hofdigter, Vergil.\nNylatinen fik også hurtigt sine egne klassikere blandt de italienske digtere før og omkring 1500 som fx den virtuose lyriker og elegiker Giovanni Pontano, der besang både den ægteskabelige kærlighed og det frie erotiske liv ved badestedet Baia. En anden er Pontanos napolitanske bysbarn Jacopo Sannazarro med sine fiskerdigte og eposet De partu virginis (Om jomfrufødslen), et af flere fra perioden, der fremstillede bibelske emner i den antikke episke form. En tredje er Girolamo Fracastoro (1483-1553), hvis medicinske læredigt Syphilis har givet navn til sygdommen. En lignende position fik nederlænderen Janus Secundus (1511-36), der med sine indtagende Basia (Kys) udvikler Catuls kyssedigte til en hel genre inden for den erotiske lyrik. Baptista Mantuanus' (1447-1516) kristne hyrdedigte blev en udbredt skolebog. Alle antikke genrer blev anvendt, og nye kom til såsom emblem og anagram. 1600-t. blev en storhedstid for epigrammet, hvis anerkendte mester var waliseren John Owen (1563-1622). På latinskolerne skrev og spillede man latinsk dramatik. Inden for prosaen trivedes dialoger, taler (også fiktive som Erasmus' Tåbelighedens Lovprisning, 1511), historieskrivning og breve, såvel ægte breve som essays i brevform, samt egentlig fiktion som Thomas Mores Utopia (1516) og Holbergs Niels Klims underjordiske Reise (1741).\nI Danmark brød humanismen for alvor igennem med Reformationen, men først en generation senere så man resultatet af satsningen på humanistiske latinskoler i form af en nylatinsk guldalder under Frederik 2., der førte en ambitiøs kulturpolitik. Den elegante lyriker Hans Jørgensen Sadolin (1528-ca. 1600) blev laurbærkronet hofdigter. Erasmus Lætus blev adlet for sine omfangs- og ordrige læredigte og nationale eposer, bl.a. Margaretica (1573) om dronning Margrete. Hans højst personlige prosaskildring af Christian 4.s dåb er tilgængelig i en moderne dansk oversættelse. Også inden for periodens største prestigeprojekt, Tycho Brahes Uranienborg, var latindigtningen et vigtigt element i den sofistikerede internationale tone. I Hertugdømmerne udfoldede den kongelige statholder Henrik Rantzau sig som mæcen i stor stil for latindigtere og historikere fra hele det nordtyske område. En latinsk Danmarkshistorie lod trods gentagne forsøg vente på sig, men i 1630'erne kom hele to, begge skrevet af nederlændere: Johs. Pontanus (1571-1639) og Johs. Meursius (1579-1639). Den sidste var professor ved Sorø Akademi, hvor også satiredigteren Johannes Lauremberg (1590-1658) underviste. På samme tid skrev sønderjyden Zacharias Lund (1608-67) bl.a. en samling kærlighedselegier, hvor jagt, kærlighed og klassisk lærdom går op i en højere enhed. Svenskekrigene og enevælden kaldte på panegyrik og propaganda i stadig konkurrence med den svenske latinlitteratur, der havde sin guldalder her i Sveriges "stormagtstid". Ved enevældens indførelse 1660 ser man, at den latinske lejlighedsdigtning fik direkte betydning for udlandets opfattelse af begivenheden. Københavns belejring 1658-59 blev skildret i episke digte af både Ole Borch og Henrik Harder. Sidstnævnte er dog især kendt som en af tidens store epigrammatikere. Begge er blandt de seks digtere, hvis samlede digte blev udgivet af Frederik Rostgaard i Deliciæ quorundam poetarum Danorum (1693, Antologi af danske digtere). Den sidste hovedskikkelse er Holberg, der ud over Niels Klim skrev sine erindringer (Levnedsbreve) og mere end 900 epigrammer på latin.\nDen nylatinske litteratur er først blevet et selvstændigt forskningsfelt efter 2. Verdenskrig, i Danmark først fra omkring 1980. En nordisk nylatinsk litteraturhistorie udkom i 1995, og en fællesnordisk database over nylatinsk litteratur er blevet tilgængelig over internettet, men den bevarede litteratur er meget omfattende, og store dele af den er stadig uudforsket.\nVil du citere denne artikel? Kopier denne tekst og indsæt den i din litteraturliste: Christensen, Johnny; Zeeberg, Peter: nylatin i Den Store Danske på lex.dk. Hentet fra https://denstoredanske.lex.dk/nylatin


Mandag gik det nye skoleintra i luften: Her er mindst ti ting, du ikke vidste om Aula\nMandag gik folkeskolernes nye digitale værktøj i luften. Berlingske var med ved affyringsrampen.\nAula-»kontroltårnets« Frank Stjerne er driftsansvarlig i Kombit. Få timer efter at folkeskolernes nye skoleintra, Aula, officielt gik i luften viste han, hvordan de tusindvis af brugere logger ind og ud af systemt, og hvad de bruger Aula til. Fold sammen\nMandag d. 21. oktober 2019, kl. 19.05\nHavde det ikke været for nøgterne folk i kommunernes IT-fælleskab, Kombit, kunne Aula meget vel have fået navnet Yggdrasil, Sambo eller Collabo (samarbejde på Swahili, red.). Mange navne var i spil.\nMen som markedsdirektør i Kombit, Poul Ditlev Christiansen, sagde, da Berlingske besøgte »kontroltårnet« mandag formiddag:\n»Lige siden vi stødte på navnet, var vi ikke i tvivl.«\nDomænenavnet Aula er købt af Aarhus Universitet for 50 kr.\nFå timer efter at Aula gik i luften mandag morgen, var der en koncentreret ro på broen i Netcompany, der sammen med Frog og Advice har udviklet systemet på bestilling af Kombit. Aula forventes at få over to millioner brugere dagligt.\nMandag eftermiddag var 500.000 brugere (elever, lærere, forældre og administrativt personale) logget på Aula. Hele mandag var der mellem 50 og 60 supporthenvendelser om systemet.\nPoul Ditlev Christiansen, markedsdirektør i Kombit,\n»Lige siden vi stødte på navnet, var vi ikke i tvivl. «\n»Folk er i gang med at flirte med Aula. Derfor vil vi se en stigning i supporthenvendelserne i den kommende tid. Det er helt forventeligt,« Siger Kombits vicedirektør, Mikkel Tang Hedegaard.\nDet bedste råd til brugere af Aula lyder fra Kombit: »Leg dig frem – ligesom med andre apps.«\nAkkurat som Netbank fungerer Aula på iPhone 5 og på ældre versioner af iOS-systemet ikke optimalt. De gamle systemer bliver ikke opdateret af Google og Apple og udgør derfor en sikkerhedsrisiko. Aula virker heller ikke på Internet Explorer.\nEn hær af »White hackers« eller såkaldte etiske hackere har de sidste måneder tryktestet Aula for at finde dets svagheder.\nPå startdagen var 100 servere i gang for at imødekomme de hundredtusindvis af nye og jomfruelige brugere af denne centrale kommunikationskanal, der, når hele systemet er taget i brug, vil have danske SFOer, skoler, dagtilbud og forældre som kunder. Serverne står »et sted i Europa«. Mere vil Kombits driftsansvarlige, Frank Stjerne, ikke sige på grund af sikkerheden.\n5.000 superbrugere har den sidste tid været på uddannelse i Aula.\nAllerede siden 1. august har 12 kommuner, 24 skoler og godt 40.000 brugere brugt systemet og givet deres tilbagemeldinger for på den måde at afluse premieredagen for begynderfejl.\nMan skal i modsætning til det tidligere Skoleintra kun bruge ét login for at få adgang til Aulas digitale værktøjer.\nEn vigtig problemstilling i udviklingen af systemet har været den »overkommunikation«, som det gamle Skoleintra blev hadet for. Skoler, elever og lærere opfordres derfor til at overveje, om der ikke er ting, der er bedst at tale om ansigt til ansigt.\nSelve planlægningen af Aula inklusive udbud startede for fem år siden. Det tog omkring to et halvt år at udarbejde selve udbuddet med krav og indhentning af tilbud.\nUdviklingen af Aula er en del af en aftale indgået mellem KL (Kommunernes Landsforening) og regeringen i 2014 – det såkaldte »Brugerportalsinitiativ« (BPI). BPI har som formål at løfte folkeskolen fagligt gennem tidssvarende digitale værktøjer, der kan understøtte kommunikation, læring og trivsel.\nAula kommer over otte år til at koste 350 mio. kroner.\nOtte kommuner udskyder lanceringen af Skoleintras afløser\nPernille er mor til tre. Hun har en bøn til SkoleIntra og medierne: Giv forældre ro til at tage ansvaret for deres børn


LÆSETID: Rebellen fra Tappernøje er blevet politiker - sn.dk - Forsiden - Midt-Sydsjælland - Næstved ugeaviser - Ugeavisen Næstved\nArtiklen: LÆSETID: Rebellen fra Tappernøje er blevet politiker\nLÆSETID: Rebellen fra Tappernøje er blevet politiker\nUgeavisen Næstved - 06. februar 2018 kl. 14:00\nHun er vant til at skære igennem og gå hele vejen for det, hun tror på. Den 47-årige debutant i byrådet er da også indstillet på at få nogle verbale tæsk på vejen i det politiske arbejde. Men det er ok. Charlotte Roest ved, det er en del af spillet, og hvis man tager politik personligt, så holder man ikke længe.\n- Jeg brænder for politik. Det er spændende og utrolig givende at være med til at dreje bussen i en ny retning. Jeg elsker at være med til at præge tingene - ja, jeg kan slet ikke lade være. Jeg vil kæmpe for, at jeg også bliver valgt næste gang.\nDen røde cyklist\nCharlotte Roest får stadig en klump i halsen, når hun forestiller sig 720 mennesker linet op på en række. Så mange personer stemte på den energiske kvinde fra Brøderup, som førte valgkamp iført en hjemmestrikket poncho. Hun kørte rundt på en rød cykel med matchende røde roser i cykelkurven.\nHun mødte borgerne i øjenhøjde, og alligevel havde hun ikke set det komme. Derfor har pladsen i byrådet stor betydning, og hun er parat til at give sig selv 100 procent.\nPolitik er ret nyt\n- Jeg anede ikke, jeg var politisk. Forleden sendte en gammel skolekammerat et billede af en gammel 70'er-madkasse. Det var en magen til den jeg havde i skolen, og nu tænkte vi begge på dengang - i min madkasse. Jeg havde altid guf nok til sidemanden.\n- Jeg har nok altid tænkt på andre før mig selv. Det falder helt naturligt. Jeg har også en ordblind søn. Ham har jeg kæmpet for på den lokale skole. Jeg reagerer, når noget er uretfærdigt eller der bliver gjort forskel, og man får følelsen af mindreværd, siger Charlotte Roest.\nDet rigtige parti\nHun brugte en del tid på at læse partiprogrammer, og tale med lokale politikere. Omsider stod det helt klart, at Socialdemokratiet er det helt rigtige parti for hende.\nPå sofabordet ligger to bøger. Der skal læses op på Ritt Bjerregaard og Anker Jørgensen. De havde nogle dejlige værdier.\nCharlotte Roest er ret vild med Mette Frederiksen.\nCharlotte Roest løber ikke tør for ord. Hun er opvokset i en smedefamilie og som barn gik hun til hånde på værkstedet. Her gav en bilvask en halvtredser. En arbejdsskade i 2011 som konditor tvang hende til at finde nye veje, og således studerer hun nu på ny.\nSammen med bagermester Jan, flyttede familien fra Rødovre til Brøderup i 2003. Samme år fik de barn nummer to stod det klart, at børnene ikke skulle vokse op ved en indfaldsvej med bilos og i et område, hvor de ikke kendte naboerne.\n- Det er positivt, at alle kender alle. Der er altid hjælp at hente hos naboen.\nKamp for en legeplads\nCharlotte Roest blev hurtigt kendt i grundejerforeningen. Hun syntes, der manglede en god legeplads, men løb panden mod en mur.\nI stedet kastede hun sin energi over, det der siden er kendt som Folkeskoven. Den er beliggende et stenkast fra hjemmet.\nHer er der skaffet midler til musiksti, svævebane og ikke mindst en legeplads og langhus med plads til at 100 borgere. Prisen er på den anden side af den halv million.\nCharlotte Roest arbejder sammen med en anden lokal ildsjæl, Annette Broberg i Tappernøje, og sammen er de lykkedes med en del projekter. Bestyrelsesarbejde betaler sig, når man interesserer sig for lokalsamfundet. Kornmagasinet, byfester og halloween.\nDa akutbilen blev sløjfet blev der etableret et frivilligt korps af akuthjælpere i Tappernøje. Også her gik Charlotte Roest forrest, og i øjeblikket arbejder hun på, at få etableret et sundhedshus i Rosengården med plads til læge, fysioterapeut og tandlæge.\n- Jeg tror på, det vil lykkes. Men jeg har det altid sådan, at det først går op for mig, når vi står ved indvielsen.\nDejser om i sofaen\nCharlotte Roest favner gerne det hele. Hun bruger ikke så meget tid foran tv'et. Lige bortset fra, når hun dejser om i sofaen fredag aften.\nFamilien betyder alt. Børnene er med til den ugentlige rengøring af huset. Der støvsuges i alle kroge, og til gengæld får mor fri i køkkenet.\nBelønningen er grillmad, så mor kan holde køkkenfri.\nMærkesager fra landet\nMand og børn i huset skal mere henover madlavningen. Mor får travlt med byrådsarbejdet. Målet er at præge det i en retning af landdistrikterne.\nTeater og kulturen som helhed skal mere ud af byen. Kommunen er ikke større end det kan lade sig gøre.\n- Om to år skal borgerne i Næstved Kommune kunne mærke, at der virkelig er sket noget godt for byerne udenfor »bymuren«. Der er enormt mange ildsjæle, der hver dag gør et kæmpe arbejde for deres lokalområde, og dem skal vi som kommune samskabe med og feje vejen for.\nNæstved er fantastisk\nCharlotte Roest mener, det er ildsjælene, der er med til at gøre Næstved til et fantastisk sted at bo. Men det kan gøres bedre.\n- Der skal være færre der sidder fast i systemet om to år. Vi skal have blikket op fra regnearket og se og lytte på borgeren bag historien, siger politikeren. Hun mener, at man i højere grad skal stole på borgerens egen løsning.\nCharlotte Roest har selv siddet i saksen med sin arbejdsskade og følt systemet på egen krop. Det var ikke en god fornemmelse.\nPolitik er fremtiden\nBørn er vigtigst. Udvikling, pasning, skolegang og uddannelse vægter højere end store fine monumenter i Næstved by.\nIldsjælen fra Brøderup har en stålsat ambition om, at der er sat nye spor i kommunen gennem de næste fire år.\n- Jeg ved godt, jeg bliver kaldt rebellen fra Tappernøje, men det tager jeg på mig. Jeg har ingen planer om at slippe det lokale arbejde med skoven, skolen og lokalrådet. Jeg elsker det, og jeg vil også kæmpe for at gøre det så godt, at jeg bliver stemt ind i byrådet næste gang. Gerne sammen med Niels True.\n- Han er venstremand, men må gerne få et par af mine stemmer, så vi kan få to repræsentanter herfra i byrådet, siger Charlotte Roest.\nNavn: Charlotte Roest 47 år, Socialdemokratiet\nFamiliestatus: Gift med Jan i snart 28 år. Har fået fire børn sammen: Stefan på 18, Fenja på 14, i 2008 mistede de Zackarias ved fødslen. Fik siden Rosalina, der bliver otte år til maj.\nNyvalgt: 721 personlige stemmer\nJob: Arbejdskaderamt konditor, nu studerende. Læser en "professionsbachelor i offentlig administration". Hun drømmer om et job med landdistriktsudvikling og borgerinddragelse i fokus.\nAt vi hver især, hver dag gør vores bedste, at vi alle gør noget godt for andre, så vi i fællesskab kan gøre imorgen bedre end i dag.\nJa, jeg er ret aktiv på de sociale medier, Facebook, Twitter, Instagram, LinkedIn. De sociale medier er som nutidens forsamlingshuse, der hvor vi netværker og meningsdanner. Jeg synes, det er hyggeligt og sjovt, jeg har et enormt netværk og på min politiske facebookside kan mine vælgere jo også følge med mit nye liv i Byrådet.\nJeg har brugt de sociale medier flittigt i valgkampen. De gør det nemt at nå vælgerne, så jeg selv kan følge med i hvad der rører sig helt aktuelt hos borgerne men også hos med- og modkandidater\nSmartphone - hvilke tre apps bruger du?\n- Min mailkonto, der er altid mails jeg skal læse. Min Facebook der connecter jeg med familie, venner og mine skønne vælgere. Så er der den sidste nye: Min byrådsapp, hvor jeg finder alle de nyttige info Næstved Kommune og byrådsarbejdet, der er meget at lære.\n- Jeg læser avisen Sjællandske, og hører P4 Sjælland hver dag.. TV øst ser jeg også. Og så følger jeg de helt lokale Facebooksider Tappernøje og Mogenstrup, det er lokalstof så det batter.\n- Jeg er nu rigtig godt tilfreds med ham vi har og så er han god til at klippe snore... har jeg hørt... så i stedet for en saks, ville jeg som borgmester straks anskaffe mig en ordentlig skærebrænder til " klipning" af de røde snore..- jeg er jo født som smedetøs og er også blevet kåret til ildsjæl flere gange, så det ville passe perfekt ;-)\n- Løber en tur, eller falder i søvn foran fjernsynet fredag aften.\n- Jeg er tidligere kantineleder, så kan godt det med madlavning, og det skal helst laves fra bunden af. En kæmpe wienerschnitzel med brasede kartofler, ekstra fine ærter og så masser af hjemmelavet bearnaise, det er lækkert.\n- Jeg ser næsten ikke tv, men forsøger at nå at se nyhederne inden jeg går i seng.\nHvilke film/serier kan du lide?\n- Jeg ser som sagt ikke ret meget tv, men fulgte med i Historien om Danmark med Lars Mikkelsen. Et helt Exceptionelt godt program.\nJeg hører P4 Sjælland, men har en løbeplayliste med numre som Folkeklubben, Gnags, Volbeat, Shu-bi-dua, Søren Huss, Simon Kvamm og Band of horses og en masse andre.\n- Når jeg sover... og til familiefester og vennesammenkomster og møder. Hver ting til sin tid.\n- Min lille røde bil.\n- Ferie til Fanø i et lille bitte sommerhus, familiehygge brætspil og afslapning , og gode bøger på sofaen foran brændeovnen, og blive rusket godt igennem af blæsevejr på lange gåture langs Fanøs fantastiske strand.\n- Mette Frederiksen. Jeg har mødt mange store stjerner, men ingen slår benene væk under mig som hun gør, hun kan noget helt specielt når hun taler til mennesker. Hun har fået socialdemokratiet på rette spor igen. Hun forstår at sætte en retning hvor jeg bestemt gerne vil med hen...


Fårup Sommerland i samarbejde med Råt&Godt - VoresJammerbugt\nSkrevet af Martin Frandsen | 15/10/2020 | Blokhus\nHer i efterårsferien er Fårup Sommerland pyntet i alle efterårets farver, når parken traditionen tro holder høstfest.\nI år er ugen dog ekstra speciel med en forhekset skov i forlystelsesparken i et samarbejde mellem Fårup Sommerland og den socialøkonomiske virksomhed Råt&Godt.\nDen forheksede skov kommer blandt andet til at indeholde Mosekonens Bryghus, svampe i forskellige størrelser, kister og parkering til heksens koste, som alle opføres i genbrugs- og overskudsmaterialer hentet og nedtaget fra byggepladser i Nordjylland.\nBlandt andet er flamingo til svampene og al beklædningstræ hentet fra byggeriet ved Gigantium i Aalborg, mens det anvendte jern er et overskud fra Bindslev produkthandel. Alle tekstiler er desuden leveret af Kirkens Korshær, Røde Kors og IKEA.\n– Vi gør altid noget ekstra ud af parken op til efterårsferien, og vi glæder os til at byde gæsterne velkommen i den forheksede skov, som opføres i samarbejde med Råt&Godt, siger Niels Jørgen Jensen, direktør i Fårup Sommerland og fortsætter.\n– Det er afgørende, at vi bliver ved med at tænke i nye baner og gøre parken grønnere til gavn for både samfund og gæster, og derfor glæder vi os over dette nye partnerskab med Råt&Godt, som udviser stor ansvarlighed og dagligt gør en forskel inden for både social og miljømæssig bæredygtighed.\n– Der er et stort behov for at hjælpe unge på kanten af samfundet videre i beskæftigelse eller uddannelse. Vores mål er at afklare og ruste de unge samt give dem nogle håndværksmæssige og faglige kompetencer, så de får en ekstra chance i samfundet og i livet, fortæller Christian Helweg, stifter og leder af Råt&Godt.\nVirksomheden arbejder ud fra mantraet, at både mennesker og materialer fortjener en chance til, og ifølge Christian Helweg er både social og miljømæssig bæredygtighed i stigende grad blevet en del af de nordjyske virksomheders bevidsthed.\n– Vi er naturligvis stolte af den store opbakning, vi oplever til vores koncept i disse år. Der er ingen tvivl om, at de nordjyske virksomheder i stigende grad bliver bevidste om, hvor vigtigt det er at prioriterebæredygtighed på alle niveauer, og vi glæder os over at kunne bistå dem i denne proces, forklarer han.\nDeler mange værdier\n– Vi er utroligt glade for at indgå i et samarbejde med Fårup Sommerland, der deler mange af de samme værdier som os. Projektet tillader os desuden at bringe mange af vores kompetencer i spil på tværs af vores forskellige værksteder, og for de unge er det en god mulighed for at arbejde kreativt med at skabe noget, som gør andre glade ude i den virkelige verden, siger Christian Helweg.\nForrige Støt et godt formål og gør noget godt for dig selv\nNæste Opholdsforbud forlænges igen – igen


Diverse fotos fra nær og fjern\nPå siden her finder du en pose blandede billeder fra mit eget Svenstrup H og en række andre modelbaneanlæg.\nDecember 2006. Besøg hos Odense Model Jernbane Klub (Spor 0).\nJuli 2007. Modellbahn Zentrum Lautenthal, Tyskland. Flere små og store H0, TT og Spor 1 anlæg, der desværre ikke længere eksisterer. Centeret gik konkurs i starten af 2008 og alle anlæg blev efterfølgende solgt bort.\nJuli 2007. Schierke Station, Brockenbahn, Harzen. Lige til modelbanen...\nSeptember 2007. Et kig ind i remisen i Maskindepot Svenstrup.\nDecember 2008. Modul 2 set fra undersiden. Alle moduler er rammeopbygget af 9 mm birkekrydsfiner. Den mørkebrune plade, er bunden af Svenstrup Havn. De elektriske forbindelser mellem modulerne er udført med Scart-stik og alm. 230 V klemlister for hhv. signal og 16 V/9 V power/banestrøm.\nJuli 2009. 10 timer på autobahn'en og så komme hjem fra ferien til en oversvømmet kælder... Hele anlægget må pilles midlertidigt ned og pga. modulopbygning kunne dette heldigvis gøres på få timer. Parketgulv og isolering er her allerede fjernet, så betonen kan tørre helt ud. Alt modeltog overlevede vandskaden, pyyyhh!\nOktober 2009. Besøg hos Nils Bonde.\nMarts 2010. Besøg af Erik Pedersens MX1030. Her på Højby station i selskab med MY1101.\nMX1030 venter på Svenstrup H.\nApril 2010. D826 ved kulkranen.\nMaj 2010. Lokomotivparade på Svenstrup H. En lidt blandet forsamling med Christians BR39 i front.\nMindre trafikuheld på Svenstrup Havn...\nMaj 2011. Christians nye Märklin BR03 på besøg. Lyddecoder og det hele. Maskinen kører som en drøm...\nMaj 2011. Mine 2 nye Hobbytrade Hbikks på krogen af MZ1448.\nMaj 2011. Lem Station. Bemærk det "store trin" ned fra døren i den røde tilbygning (sporskifte/signal betjening)!!


5 L. Vækstreguleringsmiddel Må kun anvendes til vækstregulering af hvede, triticale, rug, byg, havre, rødsvingel, strandsvingel, hundegræs og rajgræs. - PDF\nDownload "5 L. Vækstreguleringsmiddel Må kun anvendes til vækstregulering af hvede, triticale, rug, byg, havre, rødsvingel, strandsvingel, hundegræs og rajgræs."\n1 Medax Top smiddel Må kun anvendes til vækstregulering af hvede, triticale, rug, byg, havre, rødsvingel, strandsvingel, hundegræs og rajgræs. Gældende fra 26. november 2015: Dette plantebeskyttelsesmiddel må kun købes af professionelle og anvendes erhvervsmæssigt og kræver gyldig autorisation. Læs først vedlagte brugsanvisning. ADVARSEL EUH401 Brugsanvisningen skal følges for ikke at bringe menneskers sundhed og miljøet i fare. H302 Farlig ved indtagelse. H412 Skadelig for vandlevende organismer, med langvarige virkninger. Vær opmærksom på, at Arbejdstilsynet har regler for arbejde med og udsættelse for plantebeskyttelsesmidler. Læs nærmere i det eventuelt lovpligtige sikkerhedsdatablad. P264 Vask hænder og ansigt grundigt efter brug. P270 Der må ikke spises, drikkes eller ryges under brugen af dette produkt. Overtrædelse af nedenstående særligt fremhævede forskrifter kan medføre straf: Må kun anvendes til vækstregulering af hvede, triticale, rug, byg, havre, rødsvingel, strandsvingel, hundegræs og rajgræs. Brugsanvisningens doseringsangivelser må ikke overskrides. Må i hvede, triticale, rug, byg og havre ikke anvendes senere end vækststadie L Frøgræshalm må ikke bruges til foder. Undgå forurening af vandmiljøet med produktet eller med beholdere, der har indeholdt produktet. Rens ikke sprøjteudstyr nær overfladevand. P102 Opbevares utilgængeligt for børn. Må ikke opbevares sammen med fødevarer, drikkevarer og foderstoffer. Førstehjælpsforanstaltninger: P101 Hvis der er brug for lægehjælp, medbring da beholderen eller etiketten. P301+P312 I TILFÆLDE AF INDTAGELSE: I tilfælde af ubehag ring til en GIFTINFORMATION eller en læge. P330 Skyl munden. Nødstilfælde Giftlinjen, tlf.: (døgntelefon) International BASF Vagt tlf.: Analyse: Midlet er et suspensionskoncentrat (SC). Mepiquat-chlorid g/l (26,5 % w/w) Prohaxadion-calcium...50 g/l (4,4 % w/w) Flydende. smiddel nr Omfattet af Miljøministeriets bekendtgørelse om bekæmpelsesmidler og plantebeskyttelsesmiddelforordningen 1107/2009. DUNKEN OMRYSTES GRUNDIGT INDEN BRUG, DA MEDAX TOP KAN SEPARERE! Producent: BASF SE D Ludwigshafen Tyskland Godkendelsesindehaver BASF A/S Ved Stadsgraven 15 DK-2300 Købenavn S Tlf.L Batch.nr: Se dunken. Produktionsdato: Se dunken. Lagringstid: Mindst holdbart 24 mdr. fra produktionsdato = Reg. varemærke for BASF DK1105-Denmark\n2 Medax Top smiddel Må kun anvendes til vækstregulering af hvede, triticale, rug, byg, havre, rødsvingel, strandsvingel, hundegræs og rajgræs. Gældende fra 26. november 2015: Dette plantebeskyttelsesmiddel må kun købes af professionelle og anvendes erhvervsmæssigt og kræver gyldig autorisation 5 L = Reg. varemærke for BASF DK 1015\n3 DUNKEN OMRYSTES GRUNDIGT INDEN BRUG, DA MEDAX TOP KAN SEPARERE! Virknings mekanisme: Aktivstofferne i Medax Top mepiquat-chlorid og prohexadione-calcium supplerer hinanden ved at have forskellige virkemåder. Begge aktivstoffer blokerer gibberellin biosyntesen, men på forskellige steder. Gibberellin biosyntesen kontrollerer længdevæksten. Begge aktivstoffer optages primært gennem bladene og mepiquat-chlorid fordeles systemisk i planten, mens prohexadione primært transporteres opad i planten. Effekter: I afgrøder behandlet med Medax Top reduceres væksten af de stængelstykker der er under dannelse på behandlingstidspunktet. Behandling medfører nedsat strækningsvækst pga. reduktion af celledelingshastigheden, hvorved strået bliver kortere og kraftigere. Både mepiquat-chlorid og prohexadion stimulerer udviklingen af lavere rangerende sideskud. Anvendelse: Medax Top bør kun anvendes i tætte veludviklede afgrøder med rigelige forsyninger af vand og næringsstoffer. Den bedste virkning af Medax Top opnås ved høj luftfugtighed og høj lysintensitet. Morgensprøjtning kan anbefales og sprøjt ikke i kraftig solskin midt på dagen. Ved udsigt til nattefrost bør sprøjtning udsættes. Kornafgrøder: Afgrøde Skadevolder Dosering Tidspunkt Bemærkninger Vinterhvede Vinterbyg Triticale Vinterrug Vårbyg Havre Vårhvede 0,75 1,5 l Vækststadium 0,5 1,0 L Vækststadium Sprøjtefrist: Må ikke anvendes senere end vækststadium 39. Maks. 1,0 L pr. sæson Sprøjtefrist: Må ikke anvendes senere end vækststadium 39. Frøgræs: I rødsvingel, strandsvingel og hundegræs opnås den bedste effekt ved tidlig behandling i vækststadium 30 32, senere behandling indtil vækststadium 39 har mindre forkortende effekt på græsserne. I rajgræs kan der opnås gode effekter ved anvendelse frem til vækststadium 49. Afgrøde Skadevolder Dosering Tidspunkt Bemærkninger Rødsvingel Strandsvingel Hundegræs 0,75 1,5 l Vækststadium Halmen må ikke anvendes til opfodring.\n4 Afgrøde Skadevolder Dosering Tidspunkt Rajgræs 0,75 1,5 l Vækststadium Bemærkninger Halmen må ikke anvendes til opfodring. Medax Top er selektivt i alle korn- og græsarter, der kan dog i enkelte tilfælde observeres forbigående dråbevise bladsvidninger. Symptomerne forsvinder få dage efter behandling og har ikke vist nogen negativ indflydelse på udbyttet. Udlæg af græs, kløver eller kløvergræs påvirkes ikke negativt af en Medax Top behandling. Blanding: Medax Top kan blandes med Bell, Viverda, Comet, Comet Pro, Opus, Opera, Flexity, Ceando, Juventus 90, Cycocel 750 og svovlsur ammoniak. Generelt bør Medax Top tilsættes til sidst efter at blandingspartneren er fuldt opløst i tanken. Sprøjteteknik: Medax Top skal udbringes med en marksprøjte (eller anden sprøjte), som er kalibreret og lever op til de standarder og specifikationer, som er givet af sprøjteproducenten. Ved påfyldning af marksprøjte skal anvendes præparatfyldeudstyr eller udstyr til direkte injektion. Udbringning skal altid tilpasses afgrødens udvikling mht. højde, tæthed, fugtighed, ol. Udbringning af sprøjtemidler skal til hver en tid ske på en sådan måde, at overlapning i marken samt spild uden for området begrænses til et minimum, og at afdrift til omgivelserne undgås. Vindhastigheden skal altid være lav (< 4 m/s) på behandlingstidspunktet, og low-drift dyser bør så vidt muligt anvendes, for yderligere at reducere risikoen for afdrift. Valg af dyse tilpasses opgaven og der findes en lang række fabrikater på markedet, der opfylder gældende regler. Nedenstående angiver eksempler på mulige dyser. 3 bar tryk Ydelse (l/min) Hastighed (km/t) Væskemængde ISO LD 0,15 (grøn) 0,6 6, ,0 90 ISO LD 0,2 (gul) 0,8 6, ,0 120 Tilberedning af sprøjtevæske: Sørg altid for at sprøjten er korrekt rengjort samt efterset for belægninger inden tilberedning af sprøjtevæsken begyndes. Dette gælder især, hvis sprøjten har været anvendt til sprøjteopgaver i andre afgrøder. Præparatfyldeudstyr: Ved anvendelse af præparatfyldeudstyr påfyldes den ønskede mængde præparat, som herefter suges op i sprøjtetanken.\n5 Efterfølgende skylles præparatfyldeudstyret, samt tomme dunke/beholdere. Gentag proceduren med at åbne/lukke for bundventil til der ikke er synlige spor af Medax Top i fyldestationen. Additiv/penetreringsolier tilsættes til sidst inden den endelige tankblanding er udført. Direkte injektion: Ved anvendelse af direkte injektionsudstyr, ledes det ufortyndede præparat automatisk ind i de slanger, som fører fra sprøjtetank til dyserne. Ved skift og afslutning af sprøjteopgaver gennemføres en gennemskylning og rengøring af systemet. Vaskevandet udsprøjtes under kørsel på det behandlede areal. Generelt bør der være konstant omrøring under udbringning og kørsel og sprøjtevæsken udsprøjtes straks efter tilberedningen. Rengøring: Efter endt sprøjtearbejde skal sprøjten og traktor rengøres enten i marken eller på vaskepladsen. En uvasket sprøjte skal placeres i den behandlede mark, på vaskepladsen eller under tag. Sprøjten skal være monteret med spuledyser til indvendig rengøring af tanken og sprøjten skal være monteret med separat vandtank med tilstrækkelig kapacitet således at restsprøjtevæske kan fortyndes og der kan foretages en grundig rengøring i marken. Restsprøjtevæske skal på passende vis fortyndes 50 gange med vand og udsprøjtes i den behandlede mark (uden at den maksimalt tilladte dosering for det pågældende middel herved overskrides). Rengøring i øvrigt foretages med egnede rengøringsmidler (se evt. etiketten på det sidst anvendte middel for specifikke anvisninger) samtidig med at filtre, slanger og dyser kontrolleres for urenheder og eventuelle belægninger. Vaskevandet opsamles i egnede beholdere og udbringes iht. gældende regler. I øvrigt henvises til Miljøministeriets vejleding om påfyldning og vask af sprøjter til udbringning af bekæmpelsesmidler, jf. Miljøministeriets bekendtgørelse nr af 14. december Tom emballage: Rester skal afleveres til den kommunale affaldsordning for farligt affald. Tomme beholdere kan bortskaffes med dagrenovationen. Den tomme beholder bør skylles inden bortskaffelse. Skyllevandet hældes op i sprøjtevæsken. Emballagen må ikke genbruges. Indholdet/beholderen bortskaffes i overensstemmelse med kommunale regler for affaldshåndtering (P501). Lagring: Medax Top bør opbevares frostfrit i uåbnet original emballage beskyttet mod direkte sollys og andre varmekilder og ikke over 30 C. Ved korrekt opbevaring er produktet holdbart i minimum 2 år fra produktionsdatoen Producenten fralægger sig ethvert ansvar for produktets effekt samt skader, herunder følgeskader, der er opstået gennem ikke forskriftsmæssig opbevaring og/eller anvendelse af produktet.\nUkrudtsmiddel HQADK, 1510, F-1162 4302 ANEGLYDK5LT/02/A. Må kun anvendes til visse former for ukrudtsbekæmpelse samt nedvisning.\nGlyphogan Må kun anvendes til visse former for ukrudtsbekæmpelse samt nedvisning. Gældende fra 26. november 2015: Dette plantebeskyttelsesmiddel må kun købes af professionelle og anvendes erhvervsmæssigt\nPAGE 1 ADVARSEL Brugsanvisningen skal følges for ikke at bringe menneskers sundhed og miljøet i fare (EUH401). Farlig ved indtagelse (H302). Kan forårsage allergisk hudreaktion (H317). Meget giftig med\n1 liter UN 3082. Skal opbevares frostfrit. Front Page DK79520204L. Reg.nr. 18-416\nFront Page 1 liter Må kun anvendes til ukrudtsbekæmpelse i vinter- og vårhvede, vinter- og vårbyg, vinterrug og triticale Gældende fra 26. november 2015: Dette plantebeskyttelsesmiddel må kun købes af\nUKRUDTSMIDDEL Må kun anvendes til ukrudtsbekæmpelse og nedvisning i visse afgrøder, jf. brugsanvisningen.\nL256318 DENM/07T CLP appl UKRUDTSMIDDEL Må kun anvendes til ukrudtsbekæmpelse og nedvisning i visse afgrøder, jf. brugsanvisningen. Gældende fra 26. november 2015: Dette plantebeskyttelsesmiddel må kun\nSikkerhedsdatablad (Leverandørbrugsanvisning) 1. Identifikation af stoffet/det kemiske produkt og af selskabet/virksomheden PRnummer: 2024234 Udarbejdelsesdato: 21082006 Revision: 06062008 / HG Erstatter


Arkæolog-droner er på vej til at overtage gravemaskinens arbejde | Ingeniøren\nArkæolog-droner er på vej til at overtage gravemaskinens arbejde\nForskere fra DTU Space skal de næste to år udvikle en ny form for avanceret metaldetektor, som skal monteres på en drone. For at undgå, at instrumenterne forstyrres af magnetisk og elektrisk støj fra dronen, bliver de monteret 4-5 m under den på et patenteret trissesystem, som DTU Space har udviklet. Illustration: Arne Døssing Andreasen\nI dag er det dyrt og besværligt at tjekke et område for gemte fortidsminder, inden et anlægsarbejde sættes i gang. Fremover kan det gøres helt uden at grave.\nAf Lene Wessel 17. feb 2020 kl. 10:09 0\nI dag må bygherren pænt vente på, at arkæologerne tjekker et område for fortidsminder, inden de kan sætte gang i byggeriet. Når entreprenørmaskinerne går i gang, er det derfor ofte for at grave de søgegrøfter,


SV20G – Op til 80m2 - Garage\nFra 10.965 DKK inkl. Standard vægmontering og tilbehør\nAlle garage modeller leveres med SControl – sæt 2\nSolcelle kan tilkøbes som ekstraudstyr, men er ikke nødvendig for driften\nMed en luftsolfanger til garagen, får du det mest optimale klima for din bil og for eventuelle ejendele du måtte opbevare i garagen. Når du kører din bil ind, med sne og regn på, vil flere liter vand fordampe og dette vil sætte sig i vægge og gulve. Vedvarende fugt tilførsel kan med tiden medføre skimmel og mug.\nPas godt på din dyre bil og ejendele placeret i garagen med en luftsolfanger.\nHent din ordre i vores fysiske butik og spar fragten!\nFarve på ramme Vælg farve på ramme Aluminium Sort Hvid\nPlacering Vælg placering Type 1 Tagsæt til Eternit Type 2 Tagsæt til stål og tagpap Type 3 Tagsæt til tegl og cementtegl Vægmontering\nModel – SV20G\nPris – Fra DKK 10.965\nDimensioner (LxBxD) – 201 x 102 x 5,5 cm\nVægt – 15 kg\nSolcelle – Ja\nVentilator – Ja\nStyringsenhed – Ja\nMontagekit – Ja\nFront (dæklag) – Polykarbonat\nRammemateriale – Aluminium\nRammefarve – Aluminium eller sort\nAnslået energitilførsel pr. år – 1.340 kWh\nGaranti* - 5 år\nSelvrensende – Ja\nVedligeholdelsesfri – Ja\nAnslået levetid – 15-20 år\n*På styringsenheder ydes 2 års produktgaranti\nSV7G – optil 40 m² garage\nSV7G – Op til 40m2 - Garage\nFra 6.915 DKK inkl. Standard vægmontering og tilbehør\nSV14G – Op til 60m2 - Garage\nFra 9.180 DKK inkl. Standard vægmontering og tilbehør\nSV14 – Op til 80m2\nFra 7.975 DKK inkl. Standard vægmontering og tilbehør\nSV14 kan monteres både vandret og lodret og tagmontering kan tilkøbes.\nSV30 – Op til 150m2\nFra 15.070 DKK inkl. Standard vægmontering og tilbehør\nModellen leveres kun med regulator\nDenne model er velegnet til bygninger der i perioder er uden strøm.\nSV30 monteres både vandret og lodret. Ved behov for strøm til ekstra ventilator eller lignende, kan der monteres en supplerende solcelle der uden udfordringer kan skubbes ind i solfanger panelet.\nSV14K – op til 55 m² kælder.\nSV14K – Op til 55m2 – Kælder\nFra 14.800 DKK inkl. Standard vægmontering og tilbehør\nAlle kælder modeller leveres med komplet udsugningssæt og SControl Styring – Sæt 3\nDenne kælder model er udviklet til effektivt at fjerne fugt og radon fra kældre. Luftsolfangeren til kældre, er designet til, at udføre en kontrolleret udluftning med en indblæsnings- og udsugningsventilator.\nDenne model kan monteres på husmuren eller på taget, hvis der ikke er plads på husmuren.\nØnskes der en luftsolfanger der kører på vedvarende energi, kan en solcelle tilkøbes til at drive ventilatorerne.\nSV7 – Op til 50m2\nFra 4.570 DKK inkl. Standard vægmontering og tilbehør.\nSolarVenti SV7 bliver leveret med regulator/kontakt –\nSV30G – op til 150 m² garage\nSV30G – Op til 120m2 - Garage\nFra 15.245 DKK inkl. Standard vægmontering og tilbehør\nSV30K – 100 m² kælder....\nSV20K – op til 70 m² kælder.\nSV20K – Op til 70m2 - Kælder\nFra 17.175 DKK inkl. Standard vægmontering og tilbehør\nSV3 Luft – Op til 25m²\nSV3 – Op til 25m2\nFra 2.430 DKK inkl. Standard vægmontering og tilbehør\nDenne model er velegnet til mindre anneks eller skure og bruges ofte til bygninger der i perioder er uden strøm.\nSV3 monteres som standard på væggen, men den kan også monteres på taget, her skal der gøres opmærksom på, at med denne metode kan modellen kun dække 15m2\nModellen fås med regulator eller SControl mod tillægspris for disse.\nSV30K – 100 m² kælder.\nSV20K – Op til 70m2 – Kælder\nFra 21.385 DKK inkl. Standard vægmontering og tilbehør\nDenne kælder model er udviklet til effektivt at fjerne fugt og radon fra kældre. Luftsolfangeren til kældre, er designet til at udføre en kontrolleret udluftning med en indblæsnings- og udsugningsventilator.


Aarhus byrådsmøde onsdag den 14. september Sag 17: Rammeaftale 2017 for det specialiserede socialområde - PDF\nDownload "Aarhus byrådsmøde onsdag den 14. september Sag 17: Rammeaftale 2017 for det specialiserede socialområde"\n1 Sag 17: Rammeaftale 2017 for det specialiserede socialområde Sag nummer 17, rammeaftale 2017 for det specialiserede socialområde. Bemærkninger til den? Er det kort? Ja. Det er kort. Hele vejen rundt. Hüseyin Arac, Socialdemokraterne først. Værsgo. Hüseyin Arac (S): Mange tak. Rammeaftalen mellem 19 midtjyske kommuner og Region Midtjylland ser vi en gang om året. Essensen i aftalen, taksterne bliver reduceret med tre procent i perioden Det synes vi, det er en god ide. Aarhus Kommune køber nogle pladser fra andre kommuner og regionen, men vi sælger også nogle pladser. Jeg tror regnskabet går lige over. Høringssvaret fra Handicaprådet er vi enige i, hvor de siger, vi skal sørge for serviceniveauet bliver fastholdt og det ikke bliver reduceret yderligere. Så derfor synes vi, at det er helt okay, at man sparer på taksterne, men serviceniveauet ikke går ned. Høringssvaret fra MSO tager indstillingen til efterretning og det gør Socialdemokraterne også. Så vi tager aftalen til efterretning, vi synes, det er en god aftale, som 19 kommuner og Region Midtjylland har indgået. Tak. Henrik Arens, Venstre. Henrik Arens (V): Vi ser her en rammeaftale, som er en kompleks aftale, men i bund og grund er vi inde på et område, hvor vi ser på handicapområdet, hvor vi laver en besparelse, som vi fortsætter med, på trods af alle de signaler, der er blevet sendt fra det her byråd, om at der ikke skal være yderligere besparelser. Og så kan vi se på en behandling sidste år, hvor Venstre havde et forslag fremme, sagde Hüseyin Arac fra Socialdemokratiet, Socialdemokraterne har sagt og vil gentage det i dag igen, vi agter området meget højt og sætter fokus på området. Regeringen og Lars Løkkes påtvungne besparelse over for kommunerne gør arbejdet lidt mere besværligt for os. Nu er der ikke noget omprioriteringsbidrag i år, så det bliver lidt spændende at høre, hvem der skal have skylden for, at man i Socialdemokratiet nu stemmer for, at der rent faktisk bliver besparet på handicapområdet. Og vi har ikke noget imod de her rammeaftaler, der er rigtig mange positive ting i de rammeaftaler med fælles udvikling af teknikker, videnskab, evidensbaseret hvordan vi kan gøre det bedst muligt. Men vi kan ikke støtte, at vi bliver ved med at bruge de her rammeaftaler til at lave en besparelse, specielt på et område hvor vi udadtil til vores borgere og til de handicappede siger, at vi vil bruge flere midler, men så bruger man en kompliceret rammeaftale til at rent faktisk at spare pengene. Så er det Jette Jensen, Enhedslisten / De Rød-Grønne. Jette Jensen (EL): Jeg skal starte med at sige, at vi tiltræder ikke rammeaftalen. Vi tiltrådte den sidste år i KKR blandt andet og dermed også i byrådssalen, fordi vi fik af vide, at de tre procents takstreduktion havde indbygget en kattelem, der hed, havde man allerede lavet de takstreduktioner, så var det ligesom ude af verden. Og det havde man. Vi vil ikke være med til at blive ved med at se på at lave takstreduktioner, der giver lavere\n2 service på handicapinstitutionerne. Så vi tiltræder altså ikke. Og jeg må indrømme, jeg synes den socialdemokratiske ordfører læser Handicaprådets høringssvar som en vis herre læser biblen. Så er det rådmand for Sociale Forhold og Beskæftigelse, Thomas Medom, SF. Thomas Medom (SF): Ja loven siger, at kommunalbestyrelser og regionsrådet hvert år skal indgå en rammeaftale, og det her det er så en videreførelse af den aftale, der blev indgået sidste år. Så kan man godt svinge sig op på den store hest og synes, at det er frygteligt, at der ligger en én-procents besparelse. Jeg vil sige, at det bliver en lille smule hult, hvis man så ikke kommer til at følge op, i hvert fald i den uge vi går ind i i forhold til budgetforhandlingerne med de ting, der ligger på voksenhandicapområdet. For det her det er jo ingenting i forhold til, hvad vi står over for, hvis ikke der kommer et ganske markant løft på voksenhandicapområdet. Og jeg kan i hvert fald konstatere, at de partier, der så er optaget af at lave politik på rammeaftalen, jo i hvert fald ikke har rejst budgettemaer eller stiller budgetforslag i forhold til voksenhandicapområdet. Så det her det er et redskab for at nå det, som vi under alle omstændigheder kommer til at ligge i, næsten lige meget ja hvad der kommer til at ske i budgetforhandlingerne, vil jeg godt garantere. Henrik Arens, Venstre. Henrik Arens (V): Jeg vil egentligt bare tilføje, at hvis vi ser over de her rammeaftaler over en lidt længere periode, så har vi altså sparet 9,5 procent, så ja det er én procent i år, men over årrækken så er det altså 9,5 procent, vi har sparet på det her område. Og jeg er helt klart med på, at det her det er en rammeaftale, vi har aftalt med andre kommuner, men så synes jeg bare, at man skal være ærlig og sige, det her det er en besparelse. Når man i medierne og udadtil siger det stik modsatte, at man har fokus, vi vil have flere øgede midler til det her område, og så kan jeg igen citere senest fra i går i Stiften, skriver Anette Poulsen fra Socialdemokratiet, som også er formand for Handicaprådet, faktisk har Socialdemokraterne voksenhandicapområdet som en af de højeste prioriteter til de forestående budgetforhandlinger, og det ligger os på sinde at tilføre området flere midler. Der mangler hun måske bare lige at sige, ja vi fjerner nogle midler først og så giver vi lidt tilbage igen, hvis der er et flertal for det. Det eneste jeg efterlyser i den her, det er, at vi er ærlige om, at vi tager nogle penge, og så må vi se, hvad vi bliver enige om i budgetforhandlingerne om at give tilbage til det her område, som vi alle sammen, i hvert fald udadtil, siger, at vi er enige om skal have flere ressourcer. Og så vil jeg selvfølgelig lige sige, at vi kan selvfølgelig heller ikke tiltræde den her indstilling. Så er det Lars Boje Mathiesen, Liberal Alliance. Lars Boje Mathiesen (LA): Dejlige nye toner. Jeg stod her jo for et år siden, som det eneste parti og talte imod den her, og ville ikke gå med til det. Liberal Alliance var det eneste parti, der stemte imod, samtlige andre partier stemte for. Så jeg synes, at det er dejligt at se, at der er flere partier, som støtter op omkring det her nu og siger nok er nok. Fordi det stod klart i teksten fra sidste år, at der kunne med den aftale forårsage serviceforringelser. Det\n3 stod der direkte i aftalen sidste gang. Og derfor vil vi også gerne have sendt den her i udvalg, for at vi kan fuldstændigt få klarlagt omkring, om der også kan forekomme servicereduktioner den her gang. For det måtte man jo krybe til korset, og det var der sidste gang. Og derfor kunne vi i Liberal Alliance absolut ikke støtte det. Jeg kunne godt tænke mig at spørge SF, om de kan støtte det her, som potentielt har serviceforringelser i sig? For det havde den sidste aftale. Det stod der direkte på de papirer vi fik. Den her vil vi også gerne vide, om den har serviceforringelser. Og hvis den har serviceforringelser, jamen så har SF da fuldstændig ret i, at det der med at det lyder lidt hult at stemme for noget, der har serviceforringelser, for så at give det penge bagefter. SF stemte for sidste gang, hvor der var serviceforringelser. Godt. Bare lige en lille bemærkning til, kan man sige, karakteren af den indstilling, vi sidder med her. Altså, det er jo en løsning, der er forhandlet på tværs af kommuner med henblik på at skabe en fælles ramme for de takster, der skal være på de sociale institutioner, når kommunerne køber pladser af hinanden. Og derfor er det jo et fællesskab. Der må man sige, der er nogle kommuner, der er mere presset, også mere presset end Aarhus Kommune, som har også meget større ambitioner om at reducere på det her område, end det der kommer til udtryk i den endelige aftale, der er. Og det skal man huske på, når man sætter sig meget højt op på hesten i den her sag fra en række partiers side. At det her er altså en opgave kommunerne har med at lave en samlet aftale. Hvis der ikke bliver en aftale på det her område, så stiger taksterne ganske betragteligt, og så skal vi ud og finde de midler ud over det der ligger som opgave i forbindelse med budgetforhandlingerne. Og vi kan konstatere, at de pladser vi køber andre steder rundt omkring i kommunerne, og der er jo en høj grad af frit valg for borgerne, de er væsentligt dyrere, end de pladser vi har selv. Og der kan vi ikke konstatere væsentlige forskelle i det serviceniveau, der er på de pladser, vi selv har, og dem vi køber andre steder. Og det er jo det, det handler om. Det er at sikre, at der er en vis sammenhæng mellem udgift og kvalitet, og derfor er det en god ide at have sådan et værktøj, fordi det er den måde, vi har. Og vi er nettokøbere som Aarhus Kommune, og derfor er der også en betragtelig udgift forbundet med det, og den bør man anvise. Altså, der bør man sætte sig ned og være et ansvarligt parti, særligt hvis man er et stort oppositionsparti, og så anvise, hvor man har tænkt sig at finde den finansiering, hvis man bare vil lade det løbe derudaf. Så er det Hüseyin Arac, Socialdemokraterne. Hüseyin Arac (S): Tak. Tak til borgmesteren (lyden falder ud). Det har jeg ikke. Men til Henrik Arens, jeg har været åben og ærlig også i den her sag. Jeg sagde taksterne stiger tre procent, og det er en aftale, man har indgået 19 midtjyske kommuner og Region Midtjylland, og jeg har sagt, at vi køber nogle pladser, vi sælger nogle pladser. Sådan er det. Og så sagde jeg, at det går måske lige op med det, vi får hjem, og det vi betaler for de pladser, vi køber. Som borgmesteren også har sagt, hvis det her skal være et frit bærende, så stiger taksterne voldsomt, ikke kun i vores kommune, men også i de andre kommuner, hvor vi har indgået aftaler med. Det er lovgivning, der siger, at vi skal lave en aftale, og der er lave en aftale i KKR regi. Og det er det, vi skal tage til efterretning eller lade være. Jeg vil også sige, hvis I spørger vores holdning, den er ikke ændret. Voksenhandicapområdet det er topprioritering også i det kommende budgetter for Socialdemokraterne. Og det har vi sagt tidligere, det vil vi gentage i dag, det vil vi også gøre noget ved, i stedet for kun at snakke. Så derfor kære venner, jeg har været åben og ærlig også omkring den her situation. Jeg siger taksterne bliver nedsat og at det på nogen\n4 måder er godt for kommunens budget, når vi skal købe pladser, så er det måske lidt billigere for vores kommune og så videre. Jeg har været åben og ærlig. Og det citat Henrik Arens har læst jeg kom med for et år siden, det er jeg stolt af, det er jeg glad for, det holder jeg fast i. tak. Så er det Jette Jensen, Enhedslisten / De Rød-Grønne. Jette Jensen (EL): To ting. Den ene ting er, og det var det, jeg sagde før, og prøvede at sige sådan, det kan godt være det lød lidt ( ), men sidste år tiltrådte vi, fordi vores repræsentant i KKR fik af vide, at kattelemmen betød, at Aarhus Kommune faktisk ikke behøvede at lavede budgetreduktioner på området, takstreduktioner. Jeg skal lige sige, jeg er jo valgt i Aarhus og kan ikke tage udgangspunkt i, hvad andre kommuner har tænkt sig at gøre, så vores udgangspunkt var, hvad gør Aarhus. Efterfølgende valgte rådmanden så at lade være at bruge kattelemmen, faktisk slet ikke oplyse byrådet om, at den var der. Det er en ting. Og så vil jeg sige til SFs ordfører på området, SFs ordfører aner da vist ikke noget om, hvilket forslag de forskellige partier bringer ind i budgetforhandlingerne. SFs ordfører aner alene noget om, hvilke forslag partierne har stillet i forhold til at få bedre belyst. Vi synes sådan set, at de dårlige vilkår på handicapområdet er godt nok belyst, og jeg kan love SFs ordfører, at vi har det med i budgetforhandlingerne. Så er det Marc Perera Christensen, Det Konservative Folkeparti. Marc Perera Christensen (K): Der ligger en demokratisk udfordring, den tror jeg alle er bevidst om, at når vi har med de her aftaler at gøre, der krydser kommunegrænserne, så er der en udfordring i, hvordan de udformes, hvem der har styringen med dem, og hvordan de vedtages. I den virkelighed vi har nu, vi har dags dato, der er kommunekontaktrådet den platform, vi indtil har vurderet er den mest hensigtsmæssige. Men jeg tror også, at de fleste kommuner er bevidste om, at der ligger en udfordring i, at de respektive byråd så derefter i bund og grund forventes at tage de aftaler til efterretning. Det er jo den virkelighed vi har, indtil der er nogen, eller indtil vi i fællesskab er i stand til at anskueliggøre en anden virkelighed, så er det den måde, det må kunne fungere på. Hvis vi mener, at der er et formål i at have en samtale og en forhandling hen over kommunegrænser om køb og salg af de her pladser. Så bliver jeg også en lille bitte smule, og nu bevæger jeg mig ud i noget, der kan være lidt farligt, det er nemlig begrebet nuancer. Jeg bliver en lille bitte smule overrasket, når spørgsmålet om pris og kvalitet og økonomisk effektivitet ikke er et element, vi må forholde os til på voksenhandicapområdet. Jeg bliver forbløffet, når det lader til at være standardsvaret, når vi snakker om voksenhandicapområdet, at det er flere penge. Og det kommer vi til at få en ret omfattende diskussion af i de kommende dage og den kommende uge og uger. Men jeg må sige til de partier, som nu har besluttet sig for, at det bare er penge, penge, penge, der er løsningen på voksenhandicapområdet. At det behøver det ikke nødvendigvis at være. Så er det Knud N. Mathiesen, Dansk Folkeparti.\n5 Knud N. Mathiesen (DF): Der er ingen tvivl om andet end, at Dansk Folkeparti har også et anstrengt forhold til i det øjeblik, at vi snakker om serviceforringelser. Og derfor synes jeg egentligt, at det er det høringssvar, der er kommet netop fra Handicaprådet, at det skal man, hvis man ikke forstår det første gang man læser det, så synes jeg, at man skal læse det to gange. Fordi det er nemlig lige det, man påpeger. Men det er også lige så rigtigt, som borgmesteren han er inde på, det her er en rigtig, rigtig vanskelig situation, når vi skal lave en rammeaftale med 19 kommuner imellem. Jeg vil bare lige, jeg går ud fra, at forslaget er sendt til udvalgsbehandling, så derfor vil jeg gøre det meget kort. Men jeg vil bare lige understrege, når man arbejder med målsætning på voksenhandicap, så bør man være opmærksom på, at et handicap det ikke forsvinder fra en borger, fordi man fylder 67 år. Handicapområdet det skal dække fra en borger fylder 18 år og livet ud, og det bør den politiske målsætning at tage højde for. Ingen serviceforringelser på dette område. Men jeg glæder mig til en udvalgsbehandling. Tak. Så er det Henrik Arens, Venstre. Henrik Arens (V): Jamen vi i Venstre er sådan set ikke uenig i både hvad borgmesteren og den socialdemokratiske ordfører siger med, at det her det er nogle aftaler, hvor vi har indgået, og det er stor forskel, det er ikke nogen hemmelighed, i forhold til hvad nogle pladser koster i kommunen, og hvad vi giver for dem ude i byen, eller uden for kommunen bliver det så. Men det er bare ikke de signaler, man sender ud. Altså jeg kan ikke finde nogle citater nogen steder henne, ja nu skærer vi over den her og så må vi prøve at finde pengene et andet sted. Det bliver der ikke sagt noget om. Der bliver sagt en masse tilkendegivelser om, at det her det skal være fokusområde, vi skal gøre det bedre, vi skal bruge flere midler, efter at man har sparet i utallige år. Det er rigtig fint, og jeg siger ikke, at vi er uenige om, at der skal penge på det her område, jeg siger bare, at det er sjovt nok nogle partier, der ikke sender de her signaler udadtil og er ærlige om, at vi har lige et efterslæb, når vi går ind i budgetforhandlingerne nu her, at vi allerede har skåret én procent, som vi skal starte med at finde for at være status quo. Og så støtter vi selvfølgelig en udvalgsbehandling, fordi vi vil også gerne have en diskussion af, hvordan skal vi tolke de her rammeaftaler fremadrettet, hvordan skal vi handle på dem? Altså vi ved, at det her det er et fokusområde for byrådet, og så har vi en aftale, som selvfølgelig flere parter har indgået, og det betyder at de andre vil spare mere end os. Men vi bør have en diskussion om, hvordan forholder vi os til de resultater, der kommer ud af de her aftaler. Så er det Lars Boje Mathisen, Liberal Alliance. Lars Boje Mathiesen (LA): Ja det helt grundlæggende problem er jo her, at man forpligter sig til de tre procent og så ikke, ved at man forpligter sig til de tre procent, så giver man også sin handlefrihed væk, fordi man vil ikke være med til at hæve og give penge ud til de enkelte steder ud over det. Det var den problematik, vi stod med sidste år. Hvor jeg sagde fint, vi kan da godt gå med til de tre procent, men så kan vi så bare beslutte her i Aarhus byråd, at vi vil have et serviceløfte ude i de enkelte institutioner. Men næ, næ, næ, det var der, man så\n6 løber ind i nogle problemer. Og det er jo det, der er problemet, at vi som Aarhus byråd afleverer vores handlekraft i nogle aftaler, således vi ikke har mulighed for at give det løfte, som vi har lyst til. Og til den konservative ordfører, jamen vi kan godt lide effektiviseringer. Problemet er med det her form for effektivisering, som man gør her, det er, at de lander fuldstændigt ude decentralt på de enkelte bosteder, og langt deres største udgifter derude er blandt andet lønninger, og det vil sige, at det er der, hvis man skal finde pengene, så bliver man nødt til at rykke på de her steder. Og der har vi absolut ikke fra Liberal Alliances side lyst til at spare. Hvis vi snakker centralforvaltning af administration og ledelse, absolut er vi med på, men det er ikke det, det her forslag det gør. Og derude mener vi, der har man altså strammet skruen, også hvad der er mere end rimeligt, og vi vil hellere have et serviceløfte, når vi kommer der ud til, og bedre bemanding også hvis der også er mulighed for det. Og det er også noget, vi vil absolut støtte i et budgetforlig. Så er det Marc Perera Christensen, Det Konservative Folkeparti. Marc Perera Christensen (K): Der er selvfølgelig den teoretiske mulighed, at vi bare ganske enkeligt hjemtager alt og så i øvrigt ikke engagerer os med tilbud, der ligger uden for Aarhus Kommunes rammer. Det kan selvfølgelig være et signal fra Aarhus byråd, og er man borger i Aarhus Kommune, så er det der man har muligheden for at få sine tilbud. Og så vil jeg også bare sige, jeg abonnerer ikke på den tro, at man ikke kan drive et tilbud mere effektivt helt ude på linjen. Fordi når vi ser på, hvordan en række af de her tilbud over tid, hvis vi går tilbage til amternes tid og så til nu, har udviklet sig, så er der i hvert fald noget der tyder på, at helt ude i linjen i udføre-ledet har det faktisk været muligt over tid at gøre det mere effektivt til en anden økonomi. Så har der derudover også været besparelser ind over, dem forklejner jeg overhovedet ikke. Men jeg nægter at anerkende den præmis, at det ikke kan lade sig gøre at drive offentlige tilbud mere effektivt helt ude i linjen, men at det eneste sted, også på handicapområdet, hvor vi kan effektivisere og bespare, det er på ledelseslagene. Det er ganske enkelt ikke rigtigt. Det viser historien og den økonomi der er tilknyttet på de her områder, at det ikke er sandt. Og jeg anerkende heller ikke præmissen om, at vi i 2016 ikke stadigvæk har mulighed for at drive nogle af de her områder og nogle af de her tilbud mere effektivt. Andre kan have andre holdninger, men det er den konservative position på det her spørgsmål. Så er det rådmand Thomas Medom, SF. Thomas Medom (SF): Det er værd lige at kigge på den handicapanalyse, som Borgmesterens afdeling og socialforvaltningen jo har sendt til byrådet, hvor jeg regner med i hvert fald at sammendraget er læst af samtlige byrådsmedlemmer. Hvis vi ser på, hvad de økonomiske udfordringer er på voksenhandicapområdet bare de fire næste år, hvis vi så regner med den her én-procents effektivisering, som er lagt ind, så er det 49,3 millioner næste år stigende til 76,4 millioner i Hvis vi ikke regner med den her ene procent, altså hvis vi siger nej til det her og ikke regner med at der skal effektiviseres, hvis vi ikke skal blive billigere fremadrettet, så er det 54,7 millioner stigende til 104 millioner til Jeg glæder mig til at høre Venstres budgetudspil på lørdag.\n7 Når vi har sagt 40 millioner kroner mere til voksenhandicapområdet, så anerkender vi også det, som den konservative ordfører siger, at vi også kommer til at være billigere i forhold til antallet af, hvor mange borgere der er i fremtiden. Det er bare den politiske virkelighed, der er lige nu. Ja, vi vil gerne være med til at hæve skatten med en promille, men når der nu ikke er flertal for det, så må vi arbejde inden for det, der er. Og den virkelighed der er, det er, at vi har reduceret så meget på det her område, at det altså ikke er noget problem at forlænge den her aftale. Godt. Der er udtrykt et ønske om en udvalgsbehandling fra Liberal Alliance, det støtter jeg og Socialdemokraterne gerne, hvis der ikke er andre, så man kan gå ind i de nærmere detaljer i den her problemstilling. Bare en enkel bemærkning inden vi sender den afsted, altså når vi kigger på det, vores egne institutioner har været igennem, så overstiger det jo den, kan man sige, det krav der ligger i forhold til rammeaftalen. Så man kan sige i forhold til vores egne institutioner, ligger man mig bekendt inden for rammerne af den aftale, der er lavet, men det kan man jo dykke ned i i Socialudvalget, hvor sagen er sendt hen.\nDet talte ord gælder. Ministertale ved samråd i Socialudvalget, SOU alm.del Samrådsspørgsmål D\nSocialudvalget SOU alm. del - Svar på Spørgsmål 66 Offentligt Det talte ord gælder Ministertale ved samråd i Socialudvalget, SOU alm.del Samrådsspørgsmål D Da SL offentliggjorde konklusionerne fra deres\nKonstitueringsaftale for regionsrådet i Region Midtjylland for perioden\nKonstitueringsaftale for regionsrådet i Region Midtjylland for perioden 2018-2021 Der er den 22. november 2017 indgået følgende konstitueringsaftale mellem alle regionsrådets partier. erne er enige om


7 tips til et vintersikkert hjem\nSnart kommer vinteren med kulde, vind og regn. Her får du 7 gode råd, der hjælper dig med at komme godt igennem vinteren.\nDet er vigtigt at gøre dit hjem klar til vinteren. Sådan kan du undgå skader på dit hus, og samtidig gøre det mere trygt for dig og din familie, siger proces- og fagansvarlig i Gjensidige, Jørn André Johansen.\n1. Frostsikring af vand og afløb\nVand der fryser til is kan blokere for vandet og afløbet. Vandrør der springer, kan føre til store og dyre skader. Derfor bør alle vandledninger frostsikres med en form for isolation. Rør til udendørs installationer, som ikke bruges om vinteren, bør lukkes og tømmes.\nVandrør i fællesarealer bliver ofte glemt. Vi ser fx, at rør fryser i rum, hvor en dør eller et vindue står på klem til udluftning. Til gengæld lukkes indvendige døre ofte, når de skal stå åbne for at sikre gennemstrømningen af varm luft, fortæller Jørn. Han tilføjer, at det er fornuftigt at tjekke, hvor fyret er placeret, og om der er nok gennemstrømning. Rum med rør bør være mindst 10 grader.\nEn del skader skyldes, at radiatorer giver vandlækage, oplyser Jørn.\nTagrender og nedløbsrør er meget almindelige problemområder. Hvis en tagrende er revnet eller er fyldt med blade og sne, kan det føre til vandskader på taget og facaden. Dette kan også opstå, når et afløb på altanen eller terrassen er tilstoppet.\nVandet, der samler sig, kan løbe ud over kanten i tagrenderne, og løbe ned ad facaden eller finde vej ind i bygningen gennem en utæt dørkarm eller anden utæthed, forklarer Jørn.\n2. Tjek elektriske anlæg\nDet er vigtigt at tjekke elektriske anlæg i din bolig som fx: fjernvarme, el- og oliefyr. Over tid kommer der slid på sådanne anlæg, og om vinteren øges belastningen i takt med at det bliver koldere uden for.\nDet er smart at få et servicetjek på et elektrisk anlæg, så kan man undgå driftsfejl eller det der er værre, påpeger Jørn.\n3. Gør udeområderne vinterklar\nUdearealet har også brug for opsyn. En lille indsats i efteråret, og inden vinteren kommer, vil det betale sig når foråret kommer. Har du planter, der skal beskyttes mod frost? Så kan du overveje at beskære buske og træer, og slå græsset (dog ikke for kort) en sidste gang inden vinteren.\nHusk at løse genstande i haven eller fællesarealerne, bør sikres mod vind og regn, siger Jørn.\n4. Tjek facaden\nSkader på facaden bør ordnes hurtigst muligt. Det vil mindske omfanget af skaderne, og forebygge følgeskader på resten af bygningen.\nEn facadevask fjerner forurenende elementer, som støv og snavs. Det tiltrækker fugt, og kan give grobund for alger og svamp. Revner og sprækker i puds, bør udbedres, så du undgår frostsprængninger. Tjek også tagdækningen; især overgangene omkring skorstene, siger Jørn.\nDet er godt at lægge en vedligeholdelsesplan. At vente til at noget går i stykker, er nemlig en dårlig strategi. Dårligt vedligehold af dit hjem kan reducere værdien af boligen.\n6. Har du husket en god måtte?\nMed vinteren vil gaderne være fyldte med mudder, regnvand, sne og sjap. Derfor er det nærmest umuligt at holde sine sko rene og tørre, så husk på at beskytte gulvet i din entré med en god måtte, så du ikke ødelægger dit gulv – hvis du ikke allerede har sådan én.\n7. Hold ubudne gæster ude\nVinteren lokker os indendørs i ly for kulde, regn og sne – og det samme gælder for skadedyr. De bryder sig ikke om det kolde vejr, og søger derfor ind. Derfor er det vigtigt at sørge for at få dem ud af dit hjem, og forsøge at blokere mulige indgange for skadedyr.\nHvordan du kan undgå konflikter med naboen


Aftale om robotter | Dit Odense\nAftale om robotter\nOpslag på byportalerne er sponseret af vores partnere, udgivet 16. juni 2017\nRobot- og automationsvirksomhederne på Fyn vil sikre sig fremtidens arbejdskraft direkte fra skolebænken. Derfor sætter Odense Robotics nu et ambitiøst mål om at hæve antallet af uddannelsespladser med 30% over de kommende år. Den nye aftale skal sammen med en række andre rekrutteringstiltag sikre, at flere uddannes til at få job i robotklyngen og styrke det hastigt voksende øko-system i og omkring robotklyngen.\nRobot- og automationsvirksomhederne i den fynske robotklynge beskæftiger omkring 2600 mennesker fordelt på mere end 100 virksomheder. Flere af virksomhederne oplever udfordringer med at rekruttere kvalificeret arbejdskraft. Som konsekvens har et samlet Advisory Board bag Odense Robotics og en lang række af klyngens virksomheder, som Universal Robots, Gibotech og EffiMat, indgået en aftale om at øge antallet af uddannelsespladser med 30% frem mod 2020.\n– Med den udvikling vi pt. er vidne til i klyngen, har vi taget initiativ til en fælles aftale om at oprette flere uddannelsespladser. Vi står på en brandvarm platform, hvor mangel på kvalificerede medarbejdere, kan blive en hindring for den fortsatte vækst. Flere af branchens virksomheder er højt specialiserede. Jo før, de får studerende ind og kan lære dem op, jo før er de klædt på til at varetage vigtige funktioner i virksomheden. 30% flere uddannelsespladser er et realistisk mål og en samlet ambition for klyngen som helhed. Nogle virksomheder kan tage flere, andre færre, nogle kan tage lærlinge, andre studentermedhjælpere, siger Henrik Anker, CEO i Gibotech og formand for Odense Robotics Advisory Board.\nMed den nye målsætning er der taget et vigtigt skridt for at skabe attraktive job- og karrieremuligheder for danske og internationale studerende, der vælger én af de mange uddannelser fra erhvervsskoler, erhvervsakademier eller universiteter, der giver adgang til et job i en robot- eller automationsvirksomhed.\nUddannelsespladserne er særligt øremærket lærlinge-, elev-, praktikant-, studentermedhjælpere og projektaftaler.\nVigtigt at øge kandidatpuljen\nEffiMat Storage Technology A/S i Odense fremstiller højteknologiske lagerrobotter. Virksomheden har 5 uddannelsespladser for danske og udenlandske universitetets-studerende. For EffiMat er det fundamentalt, at virksomheder i fællesskab får skabt flere uddannelsespladser.\n– Vi har behov for mange dygtige kandidater, men de er ikke til rådighed på arbejdsmarkedet i dag. Derfor er vi nødt til at starte rekrutteringen, mens de er under uddannelse. Vi vil fx undersøge, om vi kan blive godkendt til at uddanne lærlinge fra den nye automatiktekniker-linje. Som klynge er vi simpelthen tvunget til at blive rigtig dygtige til at markedsføre os selv over for kommende studerende. Derfor støtter vi den nye aftale. Vi vil gerne bidrage til at styrke fødekæden af kandidater, så den samlede pulje af kvalificerede medarbejdere på Fyn vokser, siger Jørgen Flemming Ladefoged, CEO EffiMat Storage Technology A/S.\nOg netop markedsføringen og match-making er vigtig, når de studerende skal få kendskab til de nye uddannelsespladser. Den 14. juni lancerer Odense Robotics en testversion af en ny web-database, hvor\nvirksomheder kan søge elever, praktikanter, studentermedhjælpere og hvor unge under uddannelse kan lægge deres CV i en CV-bank, hvis de er interesserede i et job eller uddannelsesplads i robotklyngens virksomheder.\nVirksomhedernes aftale vækker glæde hos Odenses borgmester Peter Rahbæk Juel (S):\n– Skal virksomhederne i den fynske robotklynge kunne fortsætte deres vækst, så er rekrutteringen af den rette arbejdskraft helt afgørende. Derfor har vi i samarbejde lavet en række tiltag med blandt andet en jobbank og et robotakademi for at matche ledige og virksomheder. Med den her aftale tager virksomhederne endnu et stort skridt for at sikre fremtidens arbejdskraft.\nDet har hidtil kun været muligt at få opgørelser over antallet af lærlingepladser i virksomhederne, fordi fagforeningerne laver opgørelserne. Studentermedhjælpere, praktikanter og ’projektskrivere’ bliver ikke opgjort, da de er en del af de almindelige lønomkostninger for virksomhederne. Fremover vil Odense Robotics, som del af den årlige spørgeundersøgelse blandt klyngens virksomheder også opgøre antallet af uddannelsespladser i virksomhederne.


Bornholms Brandforsikring → Få en god pris her! | Mikonomi\nBornholms Brandforsikring er det lokale forsikringsselskab på Bornholm. Det lokale tilhørsforhold er i fokus, og selskabet har en vision om at blive Bornholmernes foretrukne forsikringsleverandør. De tilbyder en række forsikringer til både landbrug, erhverv og private kunder, som inkluderer husforsikring, indboforsikring, ulykkesforsikring og bilforsikring.\nInformation om Bornholms Brandforsikring\nKontakt T: 56 93 00 00\nÅbningstider Mandag til fredag kl. 8:30 - 16:00\nAnmeld skade På selskabets hjemmeside kan skader anmeldes gennem en nem og overskuelig anmeldelsesguide. Det er også muligt at ringe til Bornholm Brandforsikring i deres åbningstid, såvel som der tilbydes en række telefonnumre på hjemmesiden til mere akutte skader.\nForsikringer Bornholms Brandforsikring tilbyder en lang række forsikringer indenfor privat, erhverv og landbrug. Der tilbydes desuden pensionsordning gennem Topdanmark.\nEjerforhold Bornholms Brandforsikring A/S er, sammen med Bornholms Brand A.m.b.a. en del af koncernen Bornholms Brand. Bornholms Brand ejer 73% af Bornholms Brandforsikring A/S og resten af aktierne ejes af Topdanmark.\nHistorien bag Bornholms Brandforsikring\nHistorien om Bornholms Brandforsikring går helt tilbage til 1855, hvor selskabet først blev stiftet. Det første kontor blev oprettet hos Danmarks ældste landboforening, Bornholms Landøkonomiske Forening, og blev taget i brug af de 24 stiftere.\nIdag har Bornholms Brandforsikring over 1600 forsikringstagere, og selskabets hovedkontor ligger i Rønne på Bornholm.\nBornholms Brandforsikrings kundetilfredshed\nGenerelt er kunderne i Bornholms Brandforsikring tilfredse med den service og de produkter, som selskabet tilbyder de lokale kunder på Bornholm. Dette afspejler sig i deres vurderinger på Trustpilot, der med en samlet score på 7.6 ud af 10 mulige defineres som værende 'god'. Desuden havde selskabet i hele 2013 ingen klager i Ankenævnet for Forsikring.


FN´s dag: Forenede Nationer – også for oprindelige folk - Inuit Ataqatigiit\nAf Sofia Geisler, Inuit Ataqatigiit\nForenede Nationer – også for oprindelige folk\nDenne dag for 74 år siden, i 1945, gik 51 stater sammen om at danne Forenede Nationer, FN. Antallet af nationer i FN er steget til 193, i den organisationen der blev oprettet med det formål at forhindre en verdensskrig i nogensinde at opstå igen.\nUdover det store arbejde med den fredsbevarende indsats er FN for os ensbetydende med menneskerettigheder, der skal beskytte det enkelte individ mod overgreb fra staten. Menneskerettigheder bliver udmøntet til daglig, uden at vi måske tænker så meget over det.\nMenneskerettigheder er indarbejdet i retsplejeloven, kriminalloven, Selvstyreloven og andre lov, der definerer relationen og dermed også rettigheder mellem borgerne og Selvstyret / Staten, og igen mellem Grønland og Danmark på den ene side, og på den anden side mellem Grønland, Danmark og udlandet. Som eksempel ved Grønlands deltagelse i Hvalfangstkommission og andre organer, der i sidste ende har stor indflydelse og betydning for den enkelte her i landet.\nMenneskerettigheder som blev vedtaget af FN i 1948, er derfor en del af vores hverdag i denne del af verdenen, hvor det drejer sig om ideer som frihed og demokrati, retsprincippet om at alle er lige for loven samt sikring af ejendomsretten. Også for det grønlandske folk, der er en del af de oprindelige folk, der udgør 5 procent af verdens befolkning.\nDet er derfor ingen tvivl om, at Inuit Ataqatigiit til enhver tid vil støtte de oprindelige folks rettigheder, også her i landet. Vi skal derfor ønske Naalakkersuisut tillykke med det store arbejde, hvor det lykkedes, i samarbejde med Danmark, og med støtte fra de nordiske lande, at en fra Grønland blev medlem af Permanent Forum for Oprindelige Folks Anliggender i FN for perioden 2020-2022.\nDer er en række store udfordringer for de oprindelige folk verden over. Dem må vi ikke vende det blinde øje til. Men vi bemærker også, at det internationale samfund i stigende grad anerkender oprindelige folks rettigheder, og disse rettigheder er slået fast med vedtagelsen af deklarationen for oprindelige folk rettigheder. Dette arbejde skal i sidste give redskaber til også at kunne håndtere de store udfordringer, vi som folk allerede møder på grund af klimaforandringer.\nUdvalg for Uddannelse, Kultur, Kirke


Bank Compliance Hvidvask\n6. november 2018 kl. 12:30\nFinanstilsynets formand, David Lando. (Foto: PR)\n”Når man giver fanden en lillefinger…” Fokus på compliance-disciplinen i danske virksomheder er skarpt som aldrig før. Hvidvask er på alles læber. Reguleringen buldrer afsted. Complidia bringer her et lille udpluk af citater fra ugen, der er gået.\n”Selvfølgelig er vi ikke blinde over for, at vi skal lave selvransagelse. Det skal vi helt sikkert. Men det er også nogle gange sådan, at når man giver Fanden en lillefinger og indrømmer en lille smule fejl, så kan folk godt lide at trække det helt ud i ekstremerne og sige, vi har været for venlige og skødehunde”\nDavid Lando, formand, Finanstilsynet\nSagde David Lando i Deadline, DR2, i forbindelse med kritik af Finanstilsynets evne til at kontrollere finansielle virksomheders hvidvaskindsats.


Beplantning i skel. Grundejerforeningen, Damgården-Rågeleje\nSite map Må du plante høje træer i skellet til din nabo? Hvis jeg må give dig et godt råd, så lad skel med at plante så meget som bare et beplantning træ op ad skel til naboen. Du kan bruge det der står i indlæg 66 herover. Hvad kan jeg gøre? Foto: iStock. Et "eget hegn" er defineret som et hegn der opfylder definitionen hertil i Skel, men som er opført på beplantning egen grund uden at fungere som et fælleshegn. sep Du må ikke plante et træ lige i skellet, med mindre din nabo er med på eller naboens ejendom, derfor vil enhver beplantning her være fælles. maj Her kan du finde den korte version af hegnsloven. Undgå nabostrid og få det store overblik over dine rettigheder og pligter som naboer. Kan I oplyse, hvor høje naboens træer må være, når de står cirka halvanden meter fra skellet? Jeg har hørt, at sådanne træer kun må være cirka to meter plus . sep Naboer kommer ofte op at skændes om hæk og hegn i og tæt på skel. Bolius giver dig et overblik over alle de vigtigste regler om fælles, eget.\nBEPLANTNING I SKEL - jordkælder gør det selv. Må du plante høje træer i skellet til din nabo?\nBeplantning i skel, julegaveideer til konen 3 situationer, hvor din nabo kan kræve dit træ beskåret\nDer er forår i luften, og hus og have trænger måske til et grundigt tjek. Skal du også have nyt hegn, eller skal hækken studses, så træd varsomt over for din nabo. Hvis naboens beplantning står meget tæt på skel op til jeres grund, kan det være generende i forhold til manglende eller begrænset udsyn. Hvis jeres ejendom. apr Det drejer sig om plantning af en fælles hæk i skel. Jeg er bekendt med hegnsloven, men siger den noget om, hvilken højde hækplanterne skal. Fra garagehjørnet som ligger i skel blev der så lavet en jordvold som skel helt ud til vejen hvor jeg har en kampestensmur- hækken klippede naboens søn da min gamle mor heller ikke kunne magte at klippe den ovenpå – imidlertid efter mange år må de gamle på plejehjem og en tømrer køber huset (han bor lige over på den anden side. 01/04/ · Hæk og hegn i skel - her er de vigtigste regler. Naboer kommer ofte op at skændes om hæk og hegn i og tæt på skel. Se alle de vigtigste regler . Sport Der er forår i luften, og beplantning og have trænger måske til et grundigt tjek. Skal du også have nyt hegn, eller skal hækken studses, så træd varsomt over for din nabo. Inden skel går i gang med at plante ny hæk eller sætte nyt plankeværk op, bør du have helt styr på, hvor skellet går mellem din og naboens grund.\nsep Naboer kommer ofte op at skændes om hæk og hegn i og tæt på skel. Bolius giver dig et overblik over alle de vigtigste regler om fælles, eget. Hvis naboens beplantning står meget tæt på skel op til jeres grund, kan det være generende i forhold til manglende eller begrænset udsyn. Hvis jeres ejendom. apr Det drejer sig om plantning af en fælles hæk i skel. Jeg er bekendt med hegnsloven, men siger den noget om, hvilken højde hækplanterne skal. sep Følg reglerne for beplantning i naboskellet, og undgå konflikter. Du må ikke plante et træ lige i skellet, med mindre din nabo er med på idéen. 6. aug Naboer kommer ofte op at skændes om hæk og hegn i og tæt på skel. Se alle de vigtigste regler om fælles, eget og indre hegn, så du undgår. B. Beplantning Beplantning i skel må ikke overstige meter. I en afstand af meter fra skel må beplantningen ikke overstige 3 meter. I en. Sker det, at der blandt naboer opstår strid om skel eller beplantning uden at disse kan løses på tomandshånd, kan tvisten indmeldes for og. Kan I oplyse, hvor høje naboens træer må være, når de står cirka halvanden meter fra skellet?Jeg har hørt, at sådanne træer kun må være cirka to meter plus afstanden til abal.liuhbl.se det rigtigt?Gælder der særlige regler for de grene, der rager ind over skel?Findes der en folder eller pjece med information om træers højde [ ]Author: Erik.\nBEPLANTNING I SKEL - i en sal på hospitalet. Må du plante høje træer i skellet til din nabo?\nHej Vi har for 3 år siden købt et hus fra med original liguster hæk. En del hækken er plantet 50 cm. Problematikken er så at hele stengærdet hælder 15 cm ind mod os og selve hæggen hælder ½ m. Hækken er meget åben og dermed også i meget dårlig forfatning. Hvad er reglerne for hvor tæt en hæk bør være?\nMå du plante høje træer i skellet til naboen? beplantning i skel Fælleshegn og bygninger har fortrinsret i skellet. Der er 2 regler, der kan gøre det nødvendigt at fælde et træ, som er plantet i skel. Ifølge Hegnsloven kan du eller din nabo til enhver tid forlange, at der opsættes et fælleshegn mellem jeres grunde. problemet er at skulle give brædderne, som vender mod naboen, træbeskyttelse. den side er ca. 15 cm fra skel jvf. byggetilladelsen + udhæng med tagrende som er i skel. P. g. a. at naboen har plantet en hæk i skel og dermed står opad brædderne, er det derfor snart umulig at .\nUndgå nabostrid: 5 tips om hegn i skel mordet på peter bangs vej ny bog\nSom udgangspunkt skal du placere hæk eller hegn på din egen grund, og du skal kunne vedligeholde den uden at krydse naboskel. Opfører du og naboen i fællesskab et hegn eller planter hæk, må den gerne placeres i skel.\nB. Beplantning Beplantning i skel må ikke overstige meter. I en afstand af meter fra skel må beplantningen ikke overstige 3 meter. I en. sep Du må ikke plante et træ lige i skellet, med mindre din nabo er med på eller naboens ejendom, derfor vil enhver beplantning her være fælles. apr Det drejer sig om plantning af en fælles hæk i skel. Jeg er bekendt med hegnsloven, men siger den noget om, hvilken højde hækplanterne skal. Vores nabo har for 1 1/2 år siden bygget en dejlig terrasse og sat plankeværk op omkring den. Den side, der vender over mod os, er 14,3 m. lang, 2,4 m. høj og står 2 m. fra skel. (der er ingen beplantning i skel). Nu vil han forlænge dette plankeværk med m. i forbindelse med opførelse af en carport.\nBeplantning i skel, rød trøje dame 3 situationer, hvor din nabo kan kræve dit træ beskåret\nBeplantning må ikke plante skel træ lige i skellinjen, fordi den hverken er din eller naboens ejendom, skel her er enhver beplantning fælles. Du må ikke plante et træ lige i skellet, med mindre din nabo er beplantning på idéen. Skellinjen er nemlig hverken din eller naboens ejendom, derfor vil enhver beplantning her være fælles. I tilfælde 1 og 2 har naboen ret til at skære grenene af i skellinjen. Undgå nabostrid og få det store overblik over dine rettigheder og pligter som naboer. Her finder du den korte og nemme version af hegnsloven. Bliv klog på alt om hegn, hegnssyn og beplantning i skel på få minutter. Det kan ofte forekomme skel at blive enig med naboen om, hvordan hegnet mellem jeres grunde skal se ud.\n• At du, hvis din ejendom har skel ud til en grøft, holder grøften fri for beplantning og fjerner affald, så der ikke sker oversvømmelse. • At du er opmærksom på at vejbelysning, vejskilte, renovationsstativer, brandhaner og postkasser holdes fri for beplantning. • At du beskærer ofte, gerne flere gange om året. Undgå nabostrid og få det store overblik over dine rettigheder og pligter som naboer. Her finder du den korte og nemme version af hegnsloven. Bliv klog på alt om hegn, hegnssyn og træer i skel på få abal.liuhbl.se: Lise Mortensen Høy. enkeltstående træer og anden beplantning ved ejendomsskel. Her gælder naborettens almindelige uskrevne regler. Udstykningsloven indeholder regler om fastlæggelse af ejendomsskel. Regler om bygninger i skel findes i bygningslovgivningen. Hegnsloven indeholder ingen definition på, hvad der forstås ved et "hegn". Som hegn i lovens. Beplantning, hæk og hegn Når du vil plante hæk eller opsætte hegn langs skel mod en nabo, er det en god idé at fortælle naboen om dine planer. Husk at undersøge, om der er en lokalplan eller et tinglyst dokument på din ejendom, som fastsætter regler for placering, valg af hækplanter, materiale osv. Fælleshegn og bygninger har fortrinsret i skellet\nSiguiente: Rowan garn århus » »\nAnterior: « « Færge til grenå


Lad livet! - Ursula Reuter Christiansen på SMK\n"Det næste store øjeblik i historien tilhører os." Med disse ord slutter det i dag ikoniske filmværk “Skarpretteren” fra 1971 af den dansk-tyske kunstner Ursula Reuter Christiansen. Det er et poetisk, politisk og yderst personligt værk, hvis mange nuancer nu foldes ud på SMK. Museet har for nylig købt både “Skarpretteren” og de kostumer, rekvisitter og malerier, der indgår i filmen. I en smukt kurateret gestus har de skabt en totalinstallation, der både er informativ og stemningsfuld. En udstilling der fordyber sig i én kunstners betydningsfulde værk og indhyller besøgende i berusende, blodrøde valmuer og poetiske slagord.\nInde i udstillingens mørke lever både fortid og nutid og mennesker og myter. ”Skarpretteren” er skabt i en tumultarisk tid præget af oprør og opgør. Den unge Ursula vokser op i Tyskland i kølvandet på 2. verdenskrigs ødelæggelser og bliver en central figur i den danske kvindebevægelse kunsthistorisk set. I lighed med bl.a. Jytte Rex og Lene Adler Petersen anvender hun sit eget levede liv til at fremhæve kønspolitiske tematikker. Kroppen, kønnet og samfundets normer er i fokus, for hendes generation vil forandringen - også i kunsten, hvor nye strategier tages i brug i et intenst opgør med gamle tankemønstre.\nUrsula Reuter Christiansen studerer i 1960’erne på Kunstakademiet i Düsseldorf hos den berømte Fluxus kunstner Joseph Beuys. Denne samarbejdede fra 1964 og mange år frem med den danske komponist Henning Christiansen, som Ursula gifter sig med i 1968. De bosætter sig kort efter på en gammel gård i Askeby på Møn, hvor Ursula stadig arbejder den dag i dag.\nUrsula Reuter Christiansens nye liv i Danmark som selvstændig kunstner, hustru og nybagt mor kommer på mange måder til at ramme den filmiske fortælling ind, for “Skarpretteren” er en radikal afskedstagen med forskellige klassiske kvinderoller. Ursula har instrueret og skrevet filmen, og hun spiller også hovedrollen som kvinden med det komplekse følelsesliv, spændt ud som hun er mellem pligt, omsorg, begær og frihedslængsel, men der er meget mere end hendes eget liv på spil i værket. Selv fortæller hun, at "Skarpretteren er en musikalsk legende om kvindens fornedrelse og ophøjelse. Historien om min egen begravelse og begravelsen af den legendariske kvinde og fremstødet til et nyt liv i andre sammenhænge, hvor hun kan opfatte sig selv produktivt i et rimeligt samfund.”\n“Skarpretteren” vises i en lille mørklagt biografsal i udstillingen, hvor man i ro og mag kan dvæle ved værkets stemninger og narrativ. Filmen åbner med landlige, næsten tidløse naturskildringer og et bindingsværkshus i sort, rød og hvid. Snart præsenteres den gravide kvinde i hvidt og skarpretteren i rødt, nærmest som arketypiske figurer i et moderne dystopisk eventyr. Senere møder vi kvinden i andre sammenhænge – hun er også den sørgende kvinde i sort, den omsorgsfulde kvinde der ammer en forpint soldat, moderen ved søens bred der tager sig af det lille barn, og kvinden der drages af en nøgen fristerinde i en farvestrålende blomsterseng. Kunstneren udfører til sidst det ultimative offer, da hun i et brutalt opgør med den såkaldt legendariske kvinde lader sig henrette af en bøddel i en brydningstid, skarpretteren, så hun kan blive genfødt som et nyt kvindeligt subjekt.\nI særudstillingen har man flyttet de symbolladede elementer fra filmens univers ud i rummet, ind i montrer og op på væggene, hvilket forstærker fornemmelsen af rite og myte. Ursula Reuter Christiansens tyske ophav med romantisk digtekunst og eventyrskrivning hviler da også under de mange symbolske udsagn og udstillingens farveholdning - hvid som sne, sort som ibenholt og rød som blod. De mange poetiske slagord på væggene, malet i rystende sort henover svævende buketter af valmuer i fuld flor, skaber billeder af en tid, hvor opsangen til fællesskabet var i højsædet, og de mange sanseindtryk fra musik, supplerende værker og personlige genstande fører en helt ind i Ursulas univers.\nDet næsten 50 år gamle værk får kort sagt nyt liv og omfang via dette mangefacetterede gesamtkunstwerk. I udstillingen vises f.eks. en række store silketryk af fotografiske stills fra filmen, som grafiker og bogdesigner Louise Hold Sidenius lavede i 2016. Disse tryk blev dernæst bearbejdet af Ursula selv, og resultatet belyser både værkets fortsatte relevans og Ursulas egen formidable kunstneriske drivkraft. Skarpretterens økse kaster således sin skygge på nutidens besøgende, som må beslutte om de i dag vil lade livet i kunstens ærinde..


Richard Løvehjerte mønt pack - CelticWebMerchant.com\nkong Richard Løvehjerte, bedre kendt som Richard Løvehjerte, var søn af Henry II og regerede mellem 1189 og 1199. Sammen med kong Filip II af Frankrig, Richard gik på et korstog til Det Hellige Land. Her kæmpede han mod Saladin. Richard erobrede Cypern. Senere erobrede han Acre og forsøgte at generobre Jerusalem fra muslimerne. Richard gik ind i historien som en korsfarer.\nUnder hans tilbagevenden til England Richard blev taget til fange. I 1194 blev han løsladt til gengæld for en enorm sum penge, at næsten fallit England. Tilbage i England han straks begyndte en krig mod sin tidligere allierede Filip II. Richard blev dræbt under belejringen af en fransk slot. Hans efterfølger var kong John.\nDenne mønt er en kopi af originaler, der blev præget under regeringstid af kong Richard Løvehjerte. Den er lavet af blyfri tin.


MoviePass begynder at vise sygdomstegn – Danske Biografer\nMoviePass begynder at vise sygdomstegn\nby Michael Carving · Published 10. februar 2018 · Updated 11. februar 2018\nDen amerikanske abonnementstjeneste, som tilbyder forbrugerne fri adgang til biograferne, for en månedlig betaling på $10,-, begynder at vise sygdomstegn.\nAbonnenter på MoviePass kan se en film pr. dag, lige fra en overdådig blockbuster til en uafhængig film som konkurrere om Oscars.\nSelvom MoviePass modtages i langt de fleste amerikanske biografer, er der restriktioner. Abonnenterne kan ikke se film i 3D, ligesom kortet ikke giver adgang til IMAX-biografer. Selvom alle i en gruppe har kortet, skal billetter købes individuelt. Abonnenterne klager over at MoviePass slet ikke – eller temmelig langsommeligt – reagerer på klager.\nMoviePass risikerer også at skulle æde nogle unødvendige omkostninger, når f.eks. en abonnent køber en billet blot for at få adgang til biografens toilet.\nMoviePass betaler biograferne fuld pris for de billetter deres abonnenter indløser. Det kan give en potentiel udgift på $450,-, men kun en indtægt på $10,- pr. abonnement om måneden.\nGang lige det op med MoviePass foreløbig 2 millioner abonnenter. Som man i finanssektoren ville sige: “selskabet bløber rødt”. Succes kan derfor i sidste ende slå MoviePass ihjel.\nMoviePass mener de kan få flere til at gå i biografen, men hverken biografkæder eller de store amerikanske studier er så sikre, hvilket gør MoviePass’ forretningsplan mere end usikker.\nMoviePass’ moderselskab, Helios og Matheson Analytics, advarer i en finansiel rapport om, at MoviePass’ fremtid er i “yderst tvivlsom”, fordi selskabet “har haft tab siden starten og har et nuværende behov for yderligere finansiering.”\nDet tror da pokker.


Flot sommerhus med pool og tennisbane i Blåvand. Lej hus nr. 540\nAktivitetsrigt sommerhus med tennisbane i Blåvand\nI det hyggelige Blåvand – Vestkystens feriemekka - ligger dette lækre, sommerhus placeret. Med en placering ikke langt fra feriestemning, badestrand og liv, er gode rammer altså sikret i nærområdet. På husets egen matrikel vil I tillige møde et vælg af muligheder. Her vil I finde blik for detaljerne både ude og inde, samt møde et udendørsområde, som særligt spænder bredt i aktiviteter.\nMulighederne for en afslappende ferie med de nærmeste venner eller den store familie er altså mange, og en god ferie for hele flokken er med garanti sikret her.\nSommerhusets samlingspunkt findes i det store køkkenalrum, hvor køkken og opholdsrum er kombineret i et stort, hyggeligt fællesrum. Her er god plads til madlavningen i det veludstyrede køkken og mulighed for middag med hele flokken ved det lange spisebord. I rummet finder I derudover en hyggelig sofagruppe, hvor I kan komme helt ned i gear og hygge med en film, et spil eller andet.\nEr vejret til det, er der fra køkkenalrummet direkte udgang til sommerhusets store stenterrasse. Her kan maden tilberedes på husets grill og herefter nydes i den friske luft, hvis vejret er til det. Skal en drink nydes inden maden, kan dette ske i loungeområdet, som I finder bag læhegn i hjørnet af terrassen.\nI forlængelse af terrassen finder i den korte sti til sommerhuset helt egen tennisbane uden bander, hvor mange sjove timer hurtigt kan bruges. Her kan I frit dyste løs i den sveddryppende disciplin og udfordre hinanden i både single- og doublekampe. Udover tennis, kan banen også bruges til andre boldspil og er åben fra 1/4-31/10.\nForuden grill, tennisbane og loungeområde finder I både udespa og udesauna på sommerhusets terrasse. Det perfekte spot på både kolde og varme aftner – og ren wellnessfølelse er her garanteret.\nEfter de udendørs spaaktiviteter, er det ikke helt på tide, at hænge badetøjet til tørre endnu. Mange timer kan nemlig også bruges i sommerhusets helt eget poolrum, som står klar til brug ved ankomst. Her finder I den forfriskende pool, hvor en svømmetur kan snuppes uanset vejr.\nBruges de hyggelige aftner ikke i spa- eller poolfaciliteterne, kan de tilbringes i sommerhusets aktivitetsrum. Aktivitetsrummet ligger i forlængelse af køkkenalrummet og her kan dystes i både billard, dart og bordtennis. Derudover kan man indtage tilskuerpladserne i rummets hyggelige sofa, hvor en god bog eller film kan nydes.\nNår batterierne skal genoplades, sker det i sommerhusets 5 dobbeltværelser, hvor I finder god sengeplads til husets gæster. de sidste 4 sovepladser finder I på hemsen, som er et godt nattespot for husets yngre gæster. I finder derudover to badeværelser i sommerhuset.\nBemærk venligst, at enkelte fotos er demofotos fra et lignende hus.