Drøm om at blive F16 pilot, kan jeg være sikker på at der optages jagerpiloter i 2019? – Spørg Piloten\nQ: Jeg har i flere år drømt om at blive jagerpilot, og jeg har gjort meget for at forberede mig så godt som muligt, hvilket forhåbentligt øger mine chancer lidt. Jeg har i sinde at søge ind, efter jeg har taget værnepligten (selvom det ikke er krav) , når jeg er blevet student næste år. Jeg har prioriteret det på den måde, istedet for at søge ind i 3.g, da det potentielt ville betyde at jeg aldrig fik en god chance for at opleve verden, før jeg bandt mig i 20års tid (Har hørt at bindingsperioden bliver lidt højere med de nye fly som også gør uddannelsen dyrere)\nMit spørgsmål går så på, om jeg kan være helt sikker på, at der optages nye jagerpiloter i starten af 2019, så jeg ikke fejlagtigt har ventet og taget mig tid til et sabbatår. Og er det ikke korrekt at optagelsesprøverne typisk starter i februar og varer til sommer cirka?\nEndeligt vil jeg spørge om, hvor meget det vil hjælpe at købe et flysimulator spil, da jeg ikke har nogen som helst erfaring med flyvning. Evt. kunne jeg invistere i svæveflycertifikat, hvis det ifølge nogen ville være en kæmpe fordel. Men af hvad jeg har læst forskellige steder, er det ikke nødvendigvis godt, da det mindsker antallet af flyvetimer man må få på flyveskolen og måske endda giver nogle dårlige vaner i luften?\nA: Først og fremmest kan du med fordel kigge på https://spoerg-piloten.dk/category/pilot-i-forsvaret-2/ og søge lidt information fra tidligere indlæg. Men når det er sagt, så er din plan med at tage værnepligten og sikkert også lidt tid til at opleve verden først en rigtig god ide. Jeg havde selv et år efter gymnasiet inden jeg startede i Forsvaret og den tid ville jeg aldrig bytte. Mht. bindingsperioden – eller tjenestepligten, som den kaldes – er den p.t. 12 år efter endt uddannelse. Det vil i praksis sige at du er bundet til Forsvaret ca. 15-16 år. Jeg har hørt om at der tales om at ændre tjenestepligten, men mig bekendt er den stadigvæk 12 år. Jeg ser ikke tjenestepligten som et problem, idet man at sikret arbejde i den periode, samt at rent karrieremæssigt passer det meget godt med 12 år. Det vil i praksis give ca. 10 års eskadrilletjeneste, og det tager ca. 7-8 år at lave en kamppilot der har alle kvalifikationer. Det er ikke fordi det tager så lang tid at lave en operativ kamppilot, men det tager lang tid at lave en der “kan det hele”.\nJeg kan ikke give dig et 100% sikkert svar på om der optages piloter i 2019, men jeg kan fortælle at der generelt mangler piloter i Flyvevåbnet og i særdeleshed kamppiloter. Jeg ville ikke være bekymret for om der bliver optaget piloter i 2019 – jeg kan ikke forstille mig at der ikke gør!\nJeg vil sige at det aldrig kan skade at game lidt flysimulator. Men dog skal du ikke forvente at det kan give dig en voldsom fordel. Det kan dog give dig en basal forståelse for hvordan fly virker og hvordan instrumenter virker og den slags. Mht. svæveflycertifikat, har jeg svaret omkring det i et tidligere indlæg, som du kan finde på hjemmesiden. Kort fortalt har du ret i dine betragtninger omkring svæveflyvningen. Det må være op til dig om du vil bruge pengene på det. Det kan give et godt indblik i flyvningen, men er på ingen måde et krav. Jeg vil tro der kun er en 3-4 kamppiloter der også flyver svævefly. Jeg havde ingen flyveerfaring inden jeg startede og jeg ville ikke lave det hvis jeg skulle starte igen. Hvis du har voldsom lyst til at prøve at flyve inden, så kan svæveflyvning dog godt være en god ide.\nF16forberedelse til F16jægerpilotoptagelsesprøver til jagerpilot\nprevious post: Hvorfor har nogle F 16 ekstra udbygninger på kroppen over vingerne?


Generalforsamling 2019 - Kalundborg Lokalarkiv\nDu er her::Hjem/Kalundborg Lokalarkiv/Organisation/Generalforsamling 2019\nGeneralforsamling onsdag den 6. marts 2019\nTil stede: 29 stemmeberettigede medlemmer\n6. Valg af formand. Formanden er valg på ulige år.\nPå valg er Ulla Hærslev. Ulla Hærslev ønsker ikke genvalg\n7. Valg af Kasserer. Kasserer vælges på lige år.\nPå valg er Jens-Jakob Gross, Niels A. Jensen og Mogens Hansen\nPå valg er Marianne Madsen. Marianne Madsen modtager genvalg\nPå valg er Hermann Hansen som revisor og Helge Krøyer som revisor suppleant.\n1. Valg af dirigent og stemmetæller:\nSom stemmetæller blev følgende valgt: Poul Jensen og Ebbe Thomsen.\nUlla Hærslev fremlagde formandens beretning. (Vedlagt referat som bilag 1.)\n2. Formandsberetning for Kalundborg Lokalarkiv, for året 2018\nOnsdag den 6. marts 2019 –\nJeg vil gerne sige tak til jer alle for samarbejdet og det store arbejde der i det daglige og ved vores forskellige arrangementer bliver ydet på og for Arkivet.\n… også en stor tak til vore medlemmer og Kalundborg Kommune, for deres støtte og opbakning i løbet af 2018 – samt tak til de andre arkiver i Kalundborg Kommune for det gode samarbejde.\nVi har i 2018, haft 10 bestyrelsesmøder, og 4 medarbejdermøder.\nVed det første bestyrelsesmøde efter generalforsamlingen 2018, konstituerede bestyrelsen sig som følgende:\nFormand: Ulla Hærslev (valgt på generalforsamlingen 2017 iflg. vedtægter)\nKasserer: Preben Jensen (valgt på generalforsamlingen 2018 iflg. Vedtægter).\nBestyrelsesmedlem: Jens-Jakob Gross\nSuppleant til bestyrelsen: Marianne Madsen\nAnsvarlig for fjernarkiverne: Niels A. Jensen, Henning Hansen Mogens Hansen\nAnsvarlig for hjemmeside: Ulla Hærslev og Mogens Hansen\nAnsvarlig for Arkivnyt: Ulla Hærslev og Jens-Jakob Groos\nAnsvarlig for face-book: Ulla Hærslev\nDaglig administrator på face-book: Helge Krøyer\nIt-kyndig: Poul Jensen\nAdm. Bogfond, arkivets bøger og\nmateriale til Kalundborg Nyt: Niels A Jensen\nForedragsudvalg: Jakob Gross og Henning Hansen\nPå arkivet har vi i 2018 været 17 frivillige medarbejdere der på en engageret måde har deltaget i det daglige arkivarbejde, uden deres engagement ville det ikke være muligt at drive et arkiv og opnå følgende statistik, som vi kan være stolte af.\nDe fleste medarbejdere kommer fast 1arbejdsdag om ugen og andre 2, men i forbindelse med arrangementer og praktiske opgaver bliver det i perioder ofte både 2-3 dage om ugen, hvilket sammenlagt har givet mere end 6.996 (9.884) arbejdstimer på arkivet.\nGrunden til den store forskel på arbejdstimer fra 2017 skyldes, at medarbejdernes timer i forbindelse med bl.a. udstillinger foredragsaftner, vandreture m.m. ikke er indregnet i statistikken for 2018.\nVi har besvaret 179 mail, nogle med korte spørgsmål og andre med ønsker om kopier af billedmateriale, forskellige artikler eller slægtstavler.\nVi har haft: 934 gæster som fordeler sig med 319 besøgende i vores åbningstid og 615 besøgende til vores forskellige arrangementer – foredrag og udstillinger.\n16.218 (28.390) besøgende på hjemmesiden\n1600 (1390) følgere (venner) på facebook og\n68.518 (52.787) visninger på Arkiv.dk (Arkibas5)\nArkibas5 bliver løbende videreudviklet og for at arkivets medarbejdere hele tiden skal været klædt på til arkivets opgaver har 7 af vores medarbejder været på forskellige kurser i forbindelse med bl.a. ledelse og samarbejde, arbejdet med arkivalier, journalisering og registreringer af både gamle og nye arkivalier / indkomster.\nDet er Arkivets medarbejdere der sørger for journalisering og registrering af diverse indkomster/ afleveringer samt lægger materiale ind på henholdsvis Arkibas5/ arkiv.dk, og benytter det på facebook og på arkivets hjemmeside.\nUd over de daglige opgaver, servicerer arkivets medarbejdere vores gæster med en hyggelig, engageret og kompetent hjælp, både når der skal findes materiale, f.eks. til artikler, jubilæumsskrifter, bøger og når der evt. skal løses problemer i forbindelse med slægtsforskning.\nI 2018 har Arkivet investeret i bl.a. en scanner til scanning af glasnegativer, en ny og større skærm til en af de ældre pc’er og en ekstra it-arbejdsplads (pc og scanner), dvs. at vi nu kan arbejde samtidig ved 9 stationære pc’er med tilhørende scanner – hvoraf de 4 af arkivets scannere også kan benyttes i forbindelse med scanning af glasnegativer.\nDer er investeret i et nyt og større lærred samt et loftophæng til arkivets fremviser, der bl.a. ved tilslutning til en pc kan benyttes ved, både til gennemgang af problemløsninger og nye tiltag i forbindelse med Arkibas5 registreringer/journaliseringer, tillige med filmfremvisning på Arkivet.\nAng. den nye persondataforordning der trådte i kraft den 25. maj, er der på Kalundborg lokalarkiv udarbejdet et dokument: “Privatpolitik for Kalundborg Lokalarkiv”.\nDokumentet ligger i Arkivets digitale arkiv og kunne læses i ArkivNyt nr. 77, august 2018. Det kan også læses på vores hjemmesiden under “Kalundborg Lokalarkiv/Foreningen”.\nOgså i 2018 har Kalundborg Lokalarkiv afholdt foredragsaftner.\nDen 29. januar kom Fisker og Fiskehandler Ole Olsen og fortalte om sit liv med fisk, der blev krydret med små anekdoter fra dagligdagen, hvilket gjorde, at det blev en rigtig hyggelig aften.\nDen 26. februar tog Mogens os med på en rejse med Stoltenbergs skibe, og viste nogle af de mange grundskitser. De var forstudie til mange af Otto Stoltenbergs kultegninger, akvareller og malerier af både huse, lokale seværdigheder samt danske og udenlandske skibe.\nDet kneb efterhånden med pladsen på Arkivet til vores foredragsaftner – vi skulle helst ikke være mere end 20 personer.\nSom forsøg besluttede vi derfor at holde vores foredragsaftner på “Aktivitetscenter Munkesøen”, hvor vi uden problemer kan være 50 personer og hvor vi har mulighed for selv, at lave kaffe/te og medbringe kage.\nDen 24. september blev foredraget derfor holdt på Aktivitetscenteret, hvor Anne E. Jensen kom og fortalte om sit spændende liv – sin barndom i Svebølle og sit politiske bl.a. i EU.\nÅret sidste foredrag den 26. november, kom Anders Hjort-Jørgensen og fortalte om tegneren Bramming, hans forskellige perioder med tegninger, bl.a. reklametegninger og ikke mindst kravlenisser og julekalendere som de fleste af os kendte fra barndommen.\nAng. udstillinger deltog Kalundborg Lokalarkiv også i 2018, den 27. – 28. januar, i Kalundborg Lyngs beboerforenings amatørkunstudstilling. Lige som det foregående år fokuserede vi på vores lokale kunstner Otto Stoltenberg. og udstillede kopier af de mange af Otto Stoltenbergs skitser af huse og skibe, som havde tilknytning eller interesse for selve området “Kalundborg Lyng”, med Slagelsevej og Alleerne (De 100 huse)\nKalundborg Lokalarkiv tog også del i fejringen af maleren Johan Thomas Lundbyes 200 års fødselsdag, der varede fra den 7. juli – 12. september og var arrangeret af Kalundborg Kunstforening. Foruden de mange arrangementer og udstillinger havde Kalundborg Lokalarkiv sin egen udstilling tirsdag og torsdag – søndag i perioden 14/8 – 2/9.\nVores udstilling var hovedsagligt bygget omkring et af Arkivets klenodier / Emil Blochs bog fra 1884 med historien om Lundbyes korte liv, med træsnit af Lundbyes billeder og digte af Holger Drachmann.\nVi udstillede tillige forskellige artikler og billeder af både dyr og nisser eller skovfolk, som de også blev kaldt.\nVi kunne glæde os over, at vi havde 350 besøgende på vores Lundbye udstilling, hvor mange af vore gæster roste vores udstilling, specielt det, at vi også havde lagt vægt på personen Lundbye, at vi var nærværende og talte med vore gæster, og ikke mindst det lille hæfte, med scanninger fra bogen med Lundbyes træsnit og digtene af Holger Drachmann, som blev lidt af en succes\nI august måned var det tid til de årlige traveture. Den 22. august blev der vandret i Bastrup, en spændende tur med dejligt vejr og ikke mindst med en rigtig smuk solnedgang set fra bakken bag ved Egedal.\nDer var ca. 50 deltagere, hvor af mange var opvokset i området eller havde familierelationer i og omkring Bastrup.\nI forbindelse med vandrefestivalen i Kalundborg Kommune, havde Arkivet den 27. august arrangeret turen: “I Hagemann-Petersens fodspor”, med henvisning til den forandring der skete midtbyen, i tiden hvor Hagemann-Petersen var borgmester.\nMan fik fortalt om gader og bygninger og fik vist billedmateriale fra før og nu bl.a. i forbindelse med gadegennembruddene ved Skibbrogade og Nygade, og hvordan de mange baggårde fra Kordilgade var blevet erstattet af parkeringspladser.\nSom forsøg prøvede vi at lave både en eftermiddagstur og en aftentur – og med tilmelding til de forskellige ture.\nDet var en rigtig spændende tur med ilagt nostalgi, for de mange der stadig husker fra “tiden før”.\nTilslutningen var desværre ikke på højde med de foregående år, men vi fristes til at sige, at grunden sikkert var, at vejrguderne absolut ikke viste sig fra den hyggeligste side og så håber vi på bedre tilslutning og ikke mindst bedre vejr næste gang.\nTil både årbyturen og festivalturen havde arkivet, som de foregående år lavet en lille folder med billedmateriale fra turen så vores deltagere havde lidt at huske efter – også dagen derpå.\nKalundborg Lokalarkiv kan glæde sig over, at vi igennem mange år har haft og stadig har mulighed for at kunne formidle Kalundborgs historie ud ved hjælp af den store mængde billedmateriale som arkivet ligger inde med – historierne som Niels næsten hver uge sætter Kalundborg Nyt og ikke mindst, at det har været muligt igen i år at udkomme med bogen “Billeder fra Kalundborg” – Bind nr. 6. Der blev præsenteret den 20. oktober.\nAf andre bøger, som arkivet er involveret i og stolte af, er “Arkivernes Hjul” der i år udkom for 3. gang. “Arkivernes Hjul” laves i et samarbejde med de 7 andre lokalarkiver / arkivforeninger i Kalundborg kommune, hvor hvert arkiv leverer 2 artikler fra deres nærområde. redaktionsgruppen er p.t. på 6 medlemmer, hvoraf Kalundborg Lokalarkiv har 3 medarbejdere siddende i gruppen.\nRedaktionsmøderne bliver, for at tilgodese alle arkiverne, afholdt på skift i de forskellige arkiver.\nArkivernes Hjul 2018 blev præsenteret den 10. november på Arkivernes Dag på samtlige arkiver i Kalundborg kommune og den 17. november solgt fra de lokale brugser i arkivernes område.\nForuden bøgerne skal vi ikke glemme den stadig stigende samling af biografier på Arkivet, som Jakob indsamler og “forfatter” – en vigtig ting, som er med til at holde minderne fra fortiden i live – ikke mindst for vore efterkommere.\nDen vigtigste begivenhed i 2018 skal selvfølgelig ikke glemmes – Arkivets 60 års fødselsdag. Man kunne den 15. september 1958 læse i Kalundborg Folkeblad, at den 13. september blev komiteen for Kalundborg Byhistoriske Arkiv stiftet. – og et lokalarkiv var en realitet og består forhåbentlig stadig om rigtig mange år.\nVi valgte at festligholde dagen samtidig med Arkivernes Dag – den 10. november –\nDet blev en rigtig festlig og hyggelig dag med mange gæster, og jeg vil benytte lejligheden til igen, at sige tak til alle, som var med til at gøre dagen festlig for Kalundborg lokalarkiv.\nSom i de foregående år, havde vi udvidet åbningstiden den 1. lørdag i december med 1 time, med tid til gløgg og æbleskiver og som en god afslutning på året.\nI år (2018) kunne vores gæster desuden glæde sig over, at Mogens skulle afprøve vores nye “storlærred”, og afspillede derfor nogle af de gamle film som findes på Arkivet, så det blev en rigtig hyggelig dag.\nSom afslutning på årsberetningen vil jeg endnu engang sige tak til alle de frivillige på arkivet for den store indsats der er ydet – og ønske et godt samarbejde for bestyrelsen og de frivillige medarbejdere fremover.\nFra salen blev der udtrykt, at beretningen vidnede om et aktivt arkiv.\n3. Kasserer Fremlægger revideret regnskab til godkendelse.\nPreben Jensen gennemgik regnskabet. Regnskabet vedlagt referatet som bilag 2\nRegnskabet for arkivet var ændret i forhold til tidligere år således at regnskabsopstillingen fokuserede med større opdeling af de enkelte elementer.\nRegnskabet viste et mindre overskud på 3.646 kr. og arkivets formue er på 55.355 kr.\nBogsalget kom ud med et overskud på 17.827 kr.\nBogfondens formue er på 92.098 kr.\nRegnskabet afsluttedes med bestyrelsens påtegning og en blank erklæring fra arkivets revisorer.\nPreben Jensen gennemgik budgetforslaget for 2019, udvisende et underskud på 17.500 kr.\nKontingent er uændret.\nDet fremlagte budget for 2019 blev godkendt\nBestyrelsen foreslår Mogens Hansen.\nMogens Hansen blev valgt som formand.\nIngen aktion. Kassereren vælges i lige år.\nJens-Jakob Gross og Niels A. Jensen blev genvalgt.\nDa Mogens Hansen var valgt til formand, blev Marianne Madsen valgt til bestyrelsen.\n9. Valg af en suppleant til bestyrelsen\nDa Marianne Madsen var var blevet valgt til bestyrelsen, foreslog generalforsamlingen Kirsten Kot Sørensen som suppleant til bestyrelsen.\nKirsten Kot Sørensen blev valg som suppleant.\nHermann Hansen blev genvalgt som revisor og Helge Krøyer blev genvalgt som revisorsuppleant.\nMogens fik ordet og takkede for valget og tilliden.\nMogens Hansen takkede på hele arkivet vegne Ulla for det store arbejde hun har udført som formand og arkivleder, og udtrykte glæde ved at Ulla fortsat vil være aktiv som frivillig medarbejder i arkivet. Ulla fik en stenskulptur og blomster. Hvilket blev efterfulgt med velfortjent klapsalve.\nUlla takkede for det gode samarbejde i bestyrelsen og på arkivet generelt.\nGeneralforsamlingsaftenen blev afsluttet med visning af 3 gamle Kalundborgfilm.\nMogens Hansen Peter Hermann


Mennesket i centrum , personlig og effektiv service, kendskab til jeres specielle behov og ønsker og mulighed for faste vikarer.\nSådan en udvikling er naturligvis ikke kommet af sig selv. Det kræver fleksible løsninger, stabile, dygtige vikarer, kompetente konsulenter og tilfredse samarbejdspartnere og borgere. Og det kræver en klar målsætning om at ville gøre en positiv forskel for andre.\nFra Charlotte Jensen startede Vikar Mayday i 2004, har hendes klare målsætning været at sætte nye standarder – og ikke alene i forhold til kvaliteten af Vikar Maydays service og ydelser.\nI dag er Vikar Mayday det eneste vikarbureau, der har sin egen pensionsordning, og derfor giver deres vikarer mulighed for at vælge mellem pensionsordninger.\nCharlotte er også ophavskvinde til stillingsbetegnelsen ’plejemedhjælper’ for ufaglærte sosu-hjælpere. En stilling, der blev oprettet som en ’gyldig stilling’ under overenskomst i 2009, og Charlotte har dermed også haft stor indflydelse i kampen om ordnede forhold for ufaglærte vikarer og deres arbejdspladser.\nKort sagt: Vikar Mayday tager medansvar for andre mennesker – og arbejder konstant og helhjertet på, at samarbejdspartner, borgere og medarbejdere er glade og tilfredse og oplever os som den positive forskel.


Cityringen København - Doka\nThe City Circle Line (Cityringen) er en planlagt udvidelse af Københavns metro. Cityringen kommer til at bestå af 17 nye metrostationer, der alle bliver bygget efter samme princip som det eksisterende metronet i København. Fra et teknisk synspunkt er projektet yderst kompleks. København ligger på højde med havets overflade, desuden ligger byggepladsen midt i byens centrum, hvilket er en logistisk udfordring.\nTunnel i boret konstruktion\nMange tak for din interesse – Cityringen København.


Svendborg Kommuneplan: Egense Landbrugsflade - uddybende beskrivelse\nEgense Landbrugsflade - uddybende beskrivelse\nLandskabskarakteren har primært sin oprindelse i tiden efter udskiftningen med blokudskiftede landsbyer samt gårde og husmandssteder liggende spredt i landskabet. Se endvidere det foranstående afsnit Kulturhistoriske mønstre og anlæg.\nKarakterområdet præges af intensiv drift, primært planteavl. Markfelterne er middelstore og dækker arealer primært omkring 20 ha. En række små og mindre kvæg- og svinebrug ligger spredt i området.\nPå åsen findes mindre braklagte områder samt områder i tilknytning til lavbundsområder, som er sprunget i krat. Dyrkningsmønsteret på åsens sydlige og vestlige del er således mere komplekst.\nDen dyrkede flade opdeles af lange enkeltrækkede hegn og diger med bevoksning af varierende højde og tæthed, dog primært hullede. De består af en bred vifte af løvfældende arter.\nLangs en stor del af vejene i karakterområdet findes høje hæklignende hegnsplantninger.\nSpredt på markerne findes bevoksninger omkring vandhuller og bebyggelsen er omgivet af bevoksninger af løvtræer. Især på åsen findes opvækst af krat ofte i tilknytning til tidligere lavbundsområder.\nI området findes en række mindre løvskovsområder. Skovområderne findes primært ved områdets østlige og sydlige grænser. Områdets største skovområder er Sofienlund på omkring 40 ha., Engene på omkring 30 ha. og Povlinelund på samme størelse, som grænser op til byranden af dels Svendborg dels Rantzausminde og som begge ligger i det planlagte byzoneområde Tankefuld. Ved hovedgården Lehnskov ved kysten vest for Rantzausminde findes fire mindre skovområder hvoraf Fredskov og Mølleskov ligger helt ned til kysten og fremtræder med vindpåvirkede rande. Skovområdet Eskemose på omkring 20 ha ligger ved karakerområdets sydvestlige grænse nær Syltemade Ådal.\nBebyggelsen i det åbne land domineres af små til middelstore ejendomme, der primært ligger langs vejene i umiddelbar tilknytning til disse.\nI området ligger landsbyerne Egense, Skovsbo og Øster Skerninge på overkanten af Syltemade Ådal samt Ballen ved kysten. Langs den østlige del af kysten er de tidligere samlinger af huse ved Rantzausminde, Fisk op Huse og Kogtved vokset sammen med Svendborg og fremstår i dag som en del af Svendborg. Den sydøstlige del af karakterområdet afgrænses således af bymæssig bebyggelse til Svendborg.\nKirkelandsbyen Egense ligger centralt i området som en vejby med gårdene samlet langs det nord-/sydgående vejforløb. Den nordlige og oprindelige del af Egense domineres af flerlængede gårde i sort/hvidt bindingsværk. Trods huludfyldning med nyere bebyggelse har Egense bevaret sin oprindelige struktur. Skovsbo, som ligger syd for åsen og Ballen i karakterområdets sydvestlige hjørne og oprindeligt bestod af ganske få gårde, præges i dag af en del nyere bebyggelse, som er kommet til siden starten af 1900-tallet. Især Ballen er vokset markant og har bredt sig fra sin oprindelige beliggenhed, vest for Krogenlund skoven, imod vest til Syltemade Ådal.\nEn mindre hovedgård, Lehnskov, ligger ved kysten af karakterområdet. Selve hovedgården opleves ikke markant i landskabet.\nVed at sammenholde et nutidigt kort med det historiske kort for området fra starten af 1900-tallet fremgår det at ændringerne i de karaktergivende landskabselementer primært knytter sig til de bevoksede diger og bebyggelsen. En del bevoksede diger er fjernet, hvorved markstørrelsen er øget, og i tilknytning til landsbyerne er der stedvist kommet nogen nyere bebyggelse til. Ændringerne er dog begrænsede, og den overordnede bebyggelses-, vej- og bevoksningsstruktur er tilnærmelsesvist intakt. Den dyrkede landbrugsflade med de mange spredtliggende gårde og rektangulære markfelter adskilt af bevoksede jorddiger afspejler således stadig landsbyernes blokudskiftning. Endvidere afspejler den forholdsvist intakte og uforstyrrede struktur af landsbyen Egense og dens kirke landskabskarakterens oprindelse.\nVed kysten ligger hovedgården Lehnskov, der har sin oprindelse omkring starten af 1400-tallet. Selve hovedbygningen er nyopført i 1885, men anlæggets overordnede middelalderlige struktur er velbevaret. Ejerlavet til Lehnskov domineres af anlægget omkring hovedbygningen og de kystnære skove. I skovbrynet mellem skoven Pavevænge og selve kystlinien ligger to små bindingsværkshuse, som også er af betydning for den landskabelige oplevelse af ejerlavets kulturhistoriske mønster.\nAf større tekniske anlæg findes der i karakterområdet flg.:\nTo klynger à tre møller er placeret vest for Egense.\nTo gårde med høje siloer fremstår markant i landskabet nordvest for Egense\nI områdets vestlige del et råstofgraveområde på omkring 35ha.\nKarakterområdet gennemskæres af en 60kV højspændingsledning i øst-/vestgående retning.\nUdenfor områdegrænsen i nordøst ligger et stort forbrændingsanlæg, hvortil der er visuel sammenhæng fra karakterområdets nordvestlige del.\nDen bølgede landbrugsflade vest for Egense i sydvestlig retning.\nDen højtliggende Egense Kirke i udkanten af landsbyen, set fra nord (nabokarakterområde Hvidkilde Herregårdslandskab).\nEgense Ås set fra nord. Åsen er et markant landskabselement, som danner kontrast til den øvrige del af karakterområdet. Foran åsen ligger den åbne, bølgede moræneflade.\nUdsigt over Lehnskov-området til det Sydfynske Øhav fra et udsigtspunkt i det højtliggende område øst for Ballen.\nDannelsesmæssigt er der tale om et morænelandskab fra sidste istid. Området er del af en større sammenhængende moræneflade, der ligger omkring Svendborg og afgrænses af smeltevandsdalene Vejstrup Ådal i øst og Syltemade Ådal i vest. Mod nord rejser randmorænerne Egebjerg og Dongs Bakker sig. I områdets østlige del nær Svendborg ligger Egense Ås, som på de højeste punkter hæver sig 12,5 m over det omkringliggende landskab, der ligger omkring 35 m.o.h. Åsen følger et bugtet forløb på omkring 2,5 km i øst-/vestgående retning. I områdets vestlige del nær Syltemade Ådal har tidligere ligget endnu en ås, Kølle Banker. Denne ås er i dag gravet væk, og råstofgravning finder stadig sted i området.\nDen dominerende jordtype er moræneler. Spredt på den lerede moræneflade findes mindre områder med ferskvandsler, ferskvandstørv og smeltevandssand. Disse områder er imidlertid så små, at de ikke kan forventes at have betydning for arealanvendelsen i området.\nTerrænet er overvejende fladt til let bølget. De overordnede terrænforhold præges af et let fald fra nordøst mod syd/sydvest. Den østlige del omkring Egense Ås ligger ca. 35 m.o.h mens den vestlige del af området ligger omkring 25m.o.h. Endvidere falder terrænet gradvist ned mod kystlinien med et fald på ca. 25 højdemeter over en afstand på omkring 0,5-0,75 km.\nEgense Ås præger de terrænmæssige forhold i den østlige del om end den fremstår med varierende tydeligehed. Mod syd fremstår den med markante terrænskråninger med hældning på over 12° i den, mens den mod nord præges af hældninger mellem 6-12° og gradvist går over i en bølget flade, der ligger foran åsen.\nIngen markante forhold mht. kompleksitet.\nIngen markante hydrologiske forhold, dog enkelte små vandhuller spredt på markfladerne, især i tilknytning til åsen.\nKystrelaterede naturgeografiske forhold\nEgense landbrugsflade grænser op til to forskellige farvandsområder. Den østlige del grænser op til Svendborg Sund, som er af typen Sund og Bælt i beskyttede indre danske farvande. Den vestlige del grænser ud mod det Sydfynske Øhav, som er af typen Øhav i beskyttede indre danske farvande. Svendborg Sund består af ganske smalle sunde, som omkranses af kystlinjer til tre forskellige øer, er alle har tilnærmelsesvist retlinjede kyststrækninger. Kystlinjernes tilnærmelsesvise rette linjer er betinget af øernes dannelsesform, idet der er tale om unge lavenergikyster. Det Sydfynske Øhav er opstået som ”druknet” morænelandskab i forbindelse med den relative landsænkning, som præger området. Øhavet består af en mængde små øer på mellem 1 og 6 km2. Øerne er alle rige på odder, tanger og andre marine forlande i tilknytning til de ujævne kystlinjer. Småøerne ligger med en indbyrdes afstand på mellem 1,5 og 5 km.\nBåde Svendborg Sund og Øhavet er lavvandede farvandsområder, primært med havdybder under 5 m.\nKysten af Fyn ligger i læ bag småøerne, som bryder vinden og bølgeenergien. Endvidere er havdybderne lave, hvilket betinger lav bølgeaktivitet i begge farvandsregioner.\nStrandbredden langs Egense Landbrugsflade er ganske smal. I den vestlige del adskilles den fra det bagvedliggende landområde af lave stedvist tilgroede klinter. Langs den østlige del af kyststrækningen, ud mod Svendborg Sund ligger bebyggede områder helt ud til kysten. strandbredden præges her af mindre kystbeskyttelsesanlæg.\nDe karaktergivende landskabselementer i form af markflader, hegn og bebyggelse skaber tilsammen et sammensat, middelskala landskab med et forholdsvis tydeligt mønster. Dette mønster er betinget af arealanvendelsen i form af de rektangulære marker med lange lige hegn og bebyggelsens placering langs vejene. De lave og ofte hullede hegn skaber en transparent rumlig afgrænsning, der stedvist fremstår som åben, hvor huller i hegnene giver mulighed for kig på tværs af flere markflader. Hæklignende hegn langs vejene og den tætte beplantning omkring bebyggelsen skaber lokalt langs vejene fornemmelsen af en lukket karakter og afskærer mange steder udsynet over det omkringliggende landskab.\nI kraft af Egense Kirkes beliggenhed på en lokal bakketop er der markante ud- og indsigtsforhold omkring kirken. Indsigtszonen til kirken ligger dels syd for kirken, dels nord for kirken, dvs. i det tilstødende karakterområde, Hvidkilde Herregårdslandskab. Fra kirken findes en vid udsigt mod nord over Hvidkilde Herregårdslandskab til skovområderne på Egebjerg og Heldager Bakker.\nI områdets sydøstlige del præges landskabskarakteren af Egense Ås, der ligger som det primære landskabselement. Dens bakkede terræn og øst-/vestgående udstrækning danner den overordnede struktur og rumlige afgrænsning. Mod nord går åsen gradvist over i den foranliggende åbne moræneflade, som understreger åsens terrænform og giver mulighed for at opleve denne fra landevejen i nord. På åsens sydlige side, især i den østlige ende, findes de mest markante terrænformer, hvor åsen rejser sig fra den jævne moræneflade. Her er terrænformen dog delvist sløret af krat og småskove med markante løvbryn, og landskabet fremstår med en mindre skala og med lukkede rumlige afgrænsninger. Den vestlige del af åsen præges af ekstensiv drift, tilgroning og mindre skalaforhold.\nLangs kysten fra Ballen til Rantzausminde er mange muligheder for vide udsigter fra vejene over Øhavet til primært Strynø og Tåsinge samt de lidt fjernere liggende øer Drejø og Hjortø. Karakteren af kysten omkring Lehnskov domineres af skoven, som ligger helt ud til kystlinien kun adskilt fra denne af vejen og to mindre husmandssteder, der ligger i skovbrynet. Øst for Ballen findes en markant udsigt over kystlandskabet og det Sydfynske Øhav. Den jævnt skrånende kystskråning er åben og præget af lave levende hegn som står parallelt med kystlinien. Denne struktur understøttes af rækker af småøer, Skarø, Drejø og Hjortø, der ligger bag hinanden som kulisser på vandfladen.\nI den vestlige del af karakterområdet fra den nord-/sydgående vej mellem Øster Skerninge og Ballen, fremstår bevoksningen på dalsiderne af Syltemade Ådal som en grøn rand.\nI forbindelse med eksisterende og tidligere frugtplantager vest for Skovsbo findes stedvist høje poppelhegn, der fremstår i kontrast til de karaktergivende forhold.\nRåstofgraveområdet nordvest for Egense danner med grave og omgivende jordvolde kontrast til den omgivende landbrugsflade, men i kraft af levende hegn omkring hovedparten af omådet har dette først og fremmest lokal visuel betydning i karakterområdet.\nTekniske anlæg og bymæssige bebyggelser fremtræder kun lokalt med visuel dominans inden for karakterområdet. Vindmøllerne og de to gårde med høje siloer er først og fremmest synlige fra den del af karakterområdet, som ligger vest for Egense, hvor de har nogen visuel dominans i landskabet pga. deres relativt store skala i forhold til landskabets øvrige elementer. I den østlige del af karakterområdet ses stedvist forbrændingsanlægget, som ligger nordøst for karakterområdet og er af meget stor skala og tyngde i forhold til de øvrige landskabselementer. På grund af afstanden har det dog ikke egentlig påvirkning af landskabskarakteren, men fremtræder som et orienteringspunkt. Højspændingsledningen, som gennemskærer området, har ikke væsentlig visuel betydning, idet det harmonerer i skala med de tilstødende skovområder i nord, som danner den nordlige afgrænsning af karakterområdet. Det påvirker dog den oplevelsesrige indsigt til kirken fra naboområdet i nord.\nByrandene omkring Svendborg og Egense fremstår primært grønne. Ved Svendborg afgrænser skoven Sofienlund byen fra det åbne land, mens den del af Svendborg, som ligger nord for skoven, adskilles visuelt fra det åbne land af et højdedrag. Endvidere domineres karakteren her af lange sammenhængende og kraftigere levende hegn. Byranden markeres dog visuelt ved høje lysmaster i tilknytning til sportsanlægget syd for Sofienlund Skov samt lysmaster langs vejen vest for skoven.\nRandene af nye beboelsesområder nord for Rantzausminde, og syd for Ollerup er lokalt meget synlige og dominerende i det tilstødende jordbrugslandskab. Den eksisterende byrand er dog omgivet af det planlagte byzoneområde Tankefuld og må som sådan forventes at ændre karakter.\nVindmølleklyngerne ved Egense er synlige i det tilgrænsende karakterområde Hvidkilde Herregårdslandskab mod nord, hvor møllerne virker forstyrrende for udsigten fra vejen forbi herregården udover Hvidkilde Sø.\nForbrændingsanlægget i naboområdet mod nordøst ses stedvis tydeligt fra den østlige del af Egense landbrugsflade.\nDen østlige del af karakterområdet er del af de udsigter, som frindes på den vestlige side af Bregninge Bakke.\nKystlandskabet omkring Svendborg Sund\nKystforlandet ud mod Svendborg Sund præges af den bymæssige bebyggelse omkring Rantzausminde, der ligger helt ud til strandbredden. Stedvist imellem bebyggelserne findes offentlig adgang til kysten. Fra østsiden af Lehnskov Huse findes en vid udsigt ind i kystlandskabsrummet omkring Svendborg Sund. Denne visuelle sammenhæng knytter sig til modstående kyst og på langs af den bebyggede kystlinje ved Rantzausminde.\nKarakteristika for modstående kyst\nDen modstående kyst udgøres af Bregninge Bakke og præges især af et bælte af bevoksning langs selve kystlinjen samt lange sammenhængende levende hegn. Hegnene strækker sig op ad det bagvedliggende jævnt skrånende kystforland med dyrkede markflader. På toppen af Bregninge Bakke ligger Bregninge Kirke som et markant orienteringspunkt. Kystforlande, vandfladen og den modstående kyst ved Bregninge Bakke opleves som et sammenhængende velafgrænset rum, der dog åbner sig ud mod øhavet mod vest. Den korte afstand mellem kysterne bevirker, at de modstående kyster opleves som et sammenhængende landskab.\nHovedparten af karakterområdet – 7.K1\nI denne del af karakterområdet fremstår landskabskarakteren - betinget af den dyrkede, bølgede moræneflade med hegn og spredte mindre bevoksninger og små til middelstore gårde langs vejene - tydeligt. Endvidere afspejles landskabskarakterens oprindelse som blokudskiftet jordbrugslandskab stadig i karakteren, selvom landskabet har gennemgået en intensivering af landbrugsdriften, som alle andre landbrugsområder i Danmark. Samspillet mellem naturgrundlag og kulturhistoriske mønstre afspejles ligeledes i det intensive landbrugslandskab på den lerede moræne. Landsbyen Egense har bevaret sin oprindelige struktur som vejlandsby, selvom den oprindelige bebyggelse er blevet suppleret med nyere huse, som slører landsbyens oprindelige fremtoning. På baggrund af disse forhold vurderes delområdet som karakteristisk.\nEgense Ås – se delområde 7.K2\nDelområdet omkring Egense Ås danner kontrast til karakterområdets nøglekarakteristika, såvel med hensyn til terrænform, bevoksningsstruktur og dyrkningsmønster: Egense Ås danner det dominerende landskabselement i delområdet og skaber den overordnede struktur og rumlige afgrænsning. Endvidere skaber braklagte marker og tilgroede lavbundsområder et stedvist mere komplekst dyrkningsmønster. Herudover ligger størstedelen af karakterområdets skove i dette delområde og danner markante rumlige afgrænsninger omkring små markfelter.\nRåstofgraveområde – se delområde 7.K3\nRåstofgraveområdet nordvest for Egense landsby danner kontrast til karakterområdets i kraft af indvindingsaktiviteten, de store grave samt de omgivende jordvolde\nDelområder med særlige visuelle oplevelsesmuligheder\nEgense Ås med omgivelser – 7.V1\nDelområdet med Egense Ås udgør et område med særlige visuelle oplevelsesmuligheder i kraft af det markante bakkedrag, der bugter sig igennem landskabet. På åsens sydlige side, især i den østlige ende, findes de mest markante terrænformer, hvor åsen rejser sig fra den jævne moræneflade. Her er terrænformen dog delvist sløret af krat og skov. Mod nord, hvor åsen gradvist går over i den foranliggende moræneflade, fremstår dens udstrækning og terrænform imidlertid tydeligt. Morænefladen, der ligger som et landskabeligt ”forland” til åsen, er således af stor betydning for åsens landskabelige betydning, idet den understøtter terrænformen og giver mulighed for at opleve denne. Et vejforløb på tværs af åsen fra Egense i nord til Skovsbo i syd er stærkt præget af åsens terrænform og er endvidere omkranset af høj tunneldannende bevoksning domineret af asketræer. Dette vejforløb udgør en del af den visuelle landskabsoplevelse, som knytter sig til området.\nDelområdet omkring Egense kirke – 7.V2\nIndblikszonen til Egense kirke med den markante beliggenhed på en bakketop i randen af landsbyen og gode udsigts- og indbliksforhold udgør et delområde med særlige oplevelsesmuligheder. Kirkens tilknytning til landsbyen Egense, der delvist har bevaret sin oprindelige struktur, understøtter de visuelle oplevelsesmuligheder, som knytter sig til kirken. Den del af indblikszonen og udsigtskilen, der ligger nord for kirken, er beliggende i det tilstødende landskabskarakterområde Hvidkilde herregårdslandskab.\nKyststræningen mellem Rantzausminde og Ballen – 7.V3\nI kraft af de markante udsigtsmuligheder over det Sydfynske Øhav og samspillet mellem småskove, hegn og kystlinien samt kulturmiljøerne omkring Lehnskov og husmandsstederne ved kysten, vurderes dette delområde at have særlige visuelle oplevelsesmuligheder.\nHovedparten af landbrugsfladen – 7.T1\nDer er kun sket mindre ændringer i de karaktergivende landskabselementer i forhold til landskabskarakterens oprindelse. De overordnede strukturer i form af bebyggelsemønster, vejnet og den dyrkede flade er således tilnærmelsesvist intakt. Den vedligeholdelsesmæssige tilstand af de karaktergivende elementer vurderes som middel til god, idet hovedparten af områdets bevoksningselementer samt bebyggelser fremstår i god vedligeholdelsesmæssig tilstand, mens hegnene, som er et centralt karaktergivende landskabselement, dog stedvist meget hullede og andre steder er blevet klippet ned. Tekniske elementer påvirker ikke landskabskarakteren væsentligt. I tilknytning til områdets frugtplantager findes høje poppelhegn, som lokalt er forstyrrende i forhold til oplevelsen af områdets landskabskarakter. På baggrund af disse forhold vurderes tilstanden samlet som middel.\nDen centrale og østlige del af Egense Ås – 7.T2\nÅsens terrænform er intakt, men stedvist sløret af opvækst af krat på og omkring åsen, især i tilknytning til tidligere åbne lavbundsområder, hvorved de karaktergivende forhold og visuelle oplevelsesmuligheder sløres. Endvidere slører tilgroningen af de tidligere åbne lavbundsområder den oprindelige sammenhæng mellem naturgrundlag og kulturbetingede mønstre. Der findes dog områder, især i nord, hvorfra terrænformen erkendes tydeligt. Derfor vurderes tilstanden som middel.\nVestlige del af Egense Ås – 7.T3\nDenne del af åsen er også intakt, men delområdet er præget af krat og anden bevoksning i en sådan grad, at åsens terrænform og dermed dens karakter og visuelle oplevelsesmuligheder dårligt kan erkendes. Samtidig slører krat i tidligere åbne lavbundsområder samspillet mellem naturgrundlag og kulturbetingede mønstre. Derfor vurderes denne del af åsen at være i dårlig tilstand.\nDelområder omkring vindmøller, store landbrugsbygninger og råstofgrav vest for Egense – 7.T4\nTo vindmøllergrupper er stedvis synlige i en relativt stor del af området vest for Egense, men i kraft af deres mellemstore møller forstyrrer de kun landskabskarakteren i nærzonen omkring møllerne, der set på større afstand ikke har visuel dominans i det åbne middelskala landskab. Nyere driftsbygninger på to landbrugsejendomme har ligeledes relativt visuel dominans i delområdet pga. deres højde og omfang, der adskiller sig fra de øvrige landbrug. Råstofgraveområdet med dets jorddeponier i den vestligste del af Egense området har visuel dominans i et mindre nærområde. I kraft af den samlede påvirkning fra disse anlæg mv. vurderes delområdet at være i dårlig tilstand.\nLandskabets delvis åbne karakter og middelstore skala, som er betinget af de hullede og stedvist lave hegn i det let bølgede terræn samt de middelstore gårde, begrænser mulighederne for at indpasse og afskærme nye landskabselementer af stor skala og markante ændringer i landskabskarakteren. De mange hegn og mindre bevoksninger omkring bebyggelsen og spredt på markerne giver dog mulighed for at afskærme lave bebyggelser og enkeltelementer i overensstemmelse med landskabskarakteren. På baggrund af disse forhold vurderes landskabskarakteren generelt ikke at være særligt sårbar overfor nyanlæg og ændringer, med mindre disse er af større skala (højde, tyngde, arealudstrækning). Dog knytter der sig særlige forhold til visse delområder, se herunder.\nDelområdet omkring Egense Ås – 7.S1\nEgense Ås er den eneste større ås på Sydfyn. Åsen ligger som et markant og strukturerende landskabselement i et ellers homogent område karakteriseret ved dyrkede marker og levende hegn på en bølget moræneflade. Som beskrevet ovenfor knytter der sig oplevelsesmuligheder til åsen, dens dannelseshistorie og terrænform, udstrækning og strukturerende fremtoning. Det er således et vigtigt landskabstræk i området. Den åbne bølgede og dyrkede flade nord for Egense Ås og de visuelle oplevelsesmuligheder der knytter sig hertil vurderes at være sårbare overfor alle større ændringer og nyanlæg pga. de meget åbne rumlige forhold. Endvidere vurderes selve åsen at være sårbar overfor væsentlige ændringer i terrænforhold samt overfor nye bebyggelser, anlæg og yderligere bevoksning, der vil ændre/ tilsløre terrænformen og forstyrre områdets skalaforhold. Samlet set vurderes ås-området at være sårbart.\nDelområdet omkring Egense kirke og landsby – 7.S2\nDe gode ind- og udsigtsforhold, som knytter sig til Egense Kirke, afstedkommer en sårbarhed i indsigtszonen omkring kirken overfor ændringer i landskabet i form af bebyggelser, anlæg og beplantning. Den nordlige indsigtszone er beliggende i nabo-karakterområdet Hvidkilde herregårdslandskab, hvor sårbarheden for dette delområde er gennemgået. Også landsbyen med den velbevarede struktur og de mange gamle gårde og huse samt zonen omkring den er sårbar.\nKyststrækningen fra Ballen til Rantzausminde\nSårbarhed og kapacitet – 7.S3\nDe åbne rumlige forhold, som knytter sig til kysten og Øhavet, samt de visuelle oplevelsesmuligheder, der knytter sig til den kystnære skov, de små husmandssteder i skovbrynet samt udsigterne, gør området meget sårbart overfor større landskabsændringer og opførsel af nye anlæg. Der er ikke planlagt ændringer i denne del af karakterområdet, som fremtræder uforstyrret og i god tilstand i øvrigt.\nNye skovområder vil fint kunne passes ind i denne del af karakterområdet, da småskove her (nær kysten og i den østlige del, er en del af området eksisterende karakter.\nNy by – Tankefuld\nDer henvises til rapporten ”Landskabelig tilpasning af Tankefuld”, som rummer en detailvurdering af landskabets sårbarhed og kapacitet i forhold til ny by.\nEn ny vej igennem den nordlige del af karakterområdet vil påvirke landskabets landbrugsmæssige karakter, men vil kunne indpasses i landskabet ved beplantning\nLandskabområderne er nye i kommuneplanen.\nFor hvert område er medtaget beskrivelser og vurderinger sammen med strategiske mål og retningslinjer knyttet hertil.


Fotograf i Dybvad Frederikshavn ⇒ Få 3 gratis og uforpligtende tilbud. Klik her!\nFotograf Dybvad Frederikshavn, Få op til 3 tilbud nu\nSkal du bruge en fotograf i Dybvad Frederikshavn? Så kan der være rigtig mange penge og meget tid at spare. Vi er nemlig gået sammen med et dygtigt firma, hvor du kan indhente op til 3 gratis og uforpligtende tilbud på en billig fotograf i Dybvad Frederikshavn. Det er let og hurtigt, og det behøver ikke at tage mere end 5-7 minutter for dig at beskrive din opgave. Du kan her på siden læse lidt mere om, hvordan du gør, og hvorfor det kan være en god idé.\nSådan indhenter du tilbud på fotograf i Dybvad Frederikshavn\nNår du skal indhente tilbud på en fotograf i Dybvad Frederikshavn, skal du først og fremmest klikke dig videre til vores samarbejdspartners hjemmeside. Dette kan du gøre via knappen i toppen af denne side. Her skal du beskrive din opgave så detaljeret som muligt. Det skal du gøre, så de dygtige fotografer Dybvad Frederikshavn kan komme med et så konkret tilbud til dig, uanset om du skal have taget billeder til brylluppet, fødselsdagen eller blot ønsker et portrætfoto. Når du har beskrevet din opgave, vil du inden for kort tid modtage dine tilbud, hvor du har fuld frihed til at vælge, hvilke tilbud på fotograf i Dybvad Frederikshavn, du ønsker at gøre brug af. Husk det er ganske gratis og uforpligtende, så ønsker du ikke at gøre brug af nogle af dem, kan du blot kassere dem.\nFor mange kan det virke uoverskueligt og meget uigennemsigtigt at hyre en fotograf i Dybvad Frederikshavn. Der kan være mange gode om buddet, og det kan være svært helt at aflæse de forskellige tilbud. Her vil du modtage tilbud fra billige fotografer nær Dybvad Frederikshavn, der kan hjælpe dig med at tage gode billeder til din begivenhed. Såfremt du har spørgsmål til nogle af serviceydelserne, så er du altid meget velkommen til at tage fat i vores samarbejdspartner, da de kan svare konkret på din spørgsmål.\nFotograf Tyrstrup Kolding


Ejerne af populær Aarhus-restaurant åbner nyt spisested på Åboulevarden | stiften.dk\nDen nye madbar Elle Belle får adresse på Åboulevarden 55. Foto: Kasper Kudsk Baymler\nDe tre ejere af SyvNi13 åbner et nyt spisested med skiftende menukort, fokus på gode råvarer og at reducere madspild.\n05 dec. 2021 kl. 09:00\nAARHUS: I begyndelsen af det nye år kan århusianerne se frem til et nyt spisested, når ejerne bag restaurant SyvNi13 åbner dørene til spisestedet Elle Belle på Åboulevarden 55.\nAmbitionen er at skabe en prisvenlig a la carte madbar med fokus på gode råvarer og at reducere madspild. Stedet kommer til at levere små, delevenlige retter og vil primært bestå af fisk-, skaldyr- og grøntsagsretter. Der vil dog ikke være et fast menukort og derfor kan retterne skifte fra dag til dag.\n- Vi er meget fokuserede på at skabe et så godt produkt som muligt til den lavest mulige pris. Vi bruger derfor kun sæsonråvarer, som vi synes er af en høj nok kvalitet. Hvis vi løber tør, melder vi udsolgt, og hvis vi har råvarer i overskud, bruger vi det til nye retter, der måske kun eksisterer indtil vi har brugt, hvad der er tilbage. På den måde undgår vi at smide store, unødige mængder mad ud, siger Kalle Jensen, som er medstifter af SyvNi13 og Elle Belle, og tilføjer, at der også vil være stor udskiftning i drikkevarer, da man vil aftage nogle af leverandørernes restprodukter.\nDen nye madbar byder på små og delevenlige retter. Foto: Elle Belle\nDet varierede menukort kommer til at bestå af 13 til 16 retter i prisklassen 50-120 kroner. Herudover vil drikkekort byde på natur- og økologisk vin, specialøl og alkoholfri øl, cocktail og hjemmelavet juice. Udbuddet kommer til at koste mellem 30 og 80 kroner.\nEjerne af Elle Belle\nEjerne af det nye uformelle spisested på Åboulevarden er Kalle Jensen, Frederik Hejberg Pedersen og Asbjørn Kyed Sørensen. De åbnede det populære spisested SyvNi13 i oktober 2019, som de har drevet selv under corona. SyvNi13 blev i november kåret som Årets Bedste Nye Spisested ved Byens Bedste.\nKøkkenchef på Elle Belle bliver 22-årige Jamie Vincent, der i september 2021 blev udlært som kok hos SyvNi13.\nI det hele taget vil initiativtagerne gerne skabe et uformelt spisested med masser af musik og tilgængelige retter. Ambitionen om at skabe en speciel atmosfære, hvilket også vil kunne ses på antallet af personale på det nye spisested.\n- Der findes mange gode restauranter, men vi vil gerne lave en god madbar i byen, hvor vi tager nogle af værdierne fra Spanien og Portugal og får skabt en barstemning, siger Kalle Jensen og tilføjer, at det er stemningen fra Middelhavets himmelstrøg, man gerne vil bringe ind på den århusianske madscene.\nDet er ejerne bag den populære restaurant SyvNi13, der vil åbne en ny madbar med en afslappet og sydlandsk stemning. Foto: Ejendomsselskabet Olav de Linde\n- Vi har været rundt og kigge på lokaler i længere tid. Det er ofte lokalet, der sætter grænser for hvad der kan lade sig gøre, men ideen med en madbar med en tavlemenu som omdrejningspunkt, har eksisteret i et stykke tid. Vi vil gerne have, at gæsten selv kunne bestille. Det skaber en anden og mere uformel stemning. Derfor har vi valgt at fjerne den traditionelle del, hvor det er en tjener, som kommer ned og tager imod bestillingen og levere maden på en tallerken. Her bliver det kokkene, som kommer på banen og præsenterer det de har lavet, siger Kalle Jensen.\nDen utraditionelle stemning har været vigtig for ejerne bag det nye sted.\nForsmag på konceptet\n- Det er vigtigt for os at skabe et uformelt sted, der ikke tager sig selv for højtideligt, men hvor vi selv har lyst til at gå ud og spise. Og føler sig tilpas i det. Jeg har ikke altid selv lyst til at tage pænt tøj på og sidde igennem flere timers mad, men det er vigtigt, uanset hvor jeg er, at jeg kan forvente at få god mad - også hvis jeg bare skal have en enkelt snacks eller to til en drink eller øl, inden jeg skal videre i byen. Den mulighed vil vi forsøge at give århusianerne, siger Kalle Jensen.\nDen nye madbar kommer til at hedde Elle Belle og får adresse på Åboulevarden 55. Foto: Elle Belle\nDet nye sted åbner officielt 5. januar næste år, men vil fra 15. december til 18. december give en forsmag på konceptet. Åbningstiderne bliver fra onsdag til lørdag mellem 11.30 og to om natten. Køkkenet vil dog være lukket mellem 21 og 22.\nElle Belle kommer til at kunne have 50 gæster ad gangen.\nTest: Her er den perfekte vin til juleanden - og den er vild...


Jl. Umalas I, No. 42, Kerobokan, Indonesien\nAdma Umalas er et elegant 4-stjernet hotel 1,6 km fra Seminyak Square og 7 km fra Kuta Square. Adma Umalas har bydt gæster velkommen i Kerobokan siden 2014.\nLokalet er placeret ved siden af lokal strande. Byens centrum ligger inden for 3 km fra stedet.\nAdma Umalas tilbyder 14 sammenhængende værelser, som omfatter en vidunderlig udsigt over haven og sådanne faciliteter som gratis Wi-Fi og tv. De har også badeværelser med en bruser og en hårtørrer.\nEt fint udvalg af indonesiske retter serveres i lounge restauranten. Gæsterne kan slappe af på strandbaren, som serverer forfriskende drikkevarer. Slippery Stone og Habitual Quench & Feed ligger inden for 50 meter væk.\nGæsterne kan nå Adma Umalas fra Ngurah Rai International lufthavn inden for 15 minutters køretur.\nMotion Fitness Bali 1.4 km\nEl Parque Bali - LUKKET 1.2 km\nAdma Umalas, Indonesien\nBed & Breakfast Rye-flatt ****, Colne (Lancashire) – Storbritannien\nBed & Breakfast Old Castle Farm ***, Brecon – Storbritannien\nHotel Greenmount , Blackpool – Storbritannien\nHotel Globales Condes De Alcudia ***, Port de Alcudia (Mallorca) – Spanien\nGæstehus Double Room Puntinak 12255A , Selca (Brac) – Kroatien\nHotel Ashcroft ***, Scarborough – Storbritannien\nHotel Pony Hotel , Tokyo – Japan\nLejlighedshotel Rnr Serviced North ****, Melbourne – Australien\nHotel Drive ****, London – Storbritannien\nLejlighed The Modern Apartment , Prag – Tjekkiet\nHotel Blue Star ****, Alanya – Tyrkiet\nHotel New York ***, Milano – Italien\nHotel Green Lobster ****, Prag – Tjekkiet\nHotel Norefjell Ski And Spa ****, Noresund – Norge\nBed & Breakfast Number One St Luke's *****, Blackpool – Storbritannien


Julefred 2019 – Mørk Ale - FALSTER Bryghus - FALSTER Destilleri & Bryghus\nSælges kun i egen butik\nØL fra FALSTER Bryghus – Sælges KUN i egen butik.\nMørk Ale: 7,5% 50 cl.\nJulefred 2021 lanceres den 1. november 2021.\nVarenummer (SKU): 001-800-0001 Kategori: Øl Tag: Ale\nMørk Ale med rød/brune nuancer. Helt ren maltsmag der samtidigt giver en fin frugtsyre som passer perfekt til retter hvor der både er sødt, fedt og surt. Intens og elegant til Julemenuen, men bestemt også til mange af vinterens tunge retter.


Høje Taastrup Høje Taastrup Nyhedsarkiv 2017 dec Jule- og nytårshilsen\nNu er julen overstået og året gået. Fra partiforeningen sender vi en lille hilsen til alle vores medlemmer. Vi sluttede i 2016 af med valg af ny folketingskandidat i Taastrupkredsen. Efter en intens valgkamp mellem flere kandidater fik vi til slut valgt Anne Sina. Vi håber snarest muligt at få Anne Sina ind på Christiansborg.\nFormand for partiforeningen\n2017 har været et aktivt år. Siden årets start har vi arbejdet med forberedelse af kommunalvalget i november 2017. Mange medlemmer deltog aktivt. Tak til alle jer, der var med specielt på vores aktioner hver den 21. i hver måned.\nSå kom valgkampen, og vi deltog i debatmøder, aktioner på gader og stræder, men desværre gav det ikke det ønskede resultat, nemlig at få valgt en ny borgmester i Høje-Taastrup Kommune.\nVi måtte på valgdagen erkende et nederlag, da vi gik tilbage med 2 mandater i Byrådet. Nu har vi så 5 medlemmer i Byrådet, og vi er klar til kamp for at komme stærkt tilbage om 4 år. Dette arbejde behøver vi alle medlemmer til. Vi må ud og kæmpe for vores parti i kommunen.\nI december 2017, hvor trætheden var hos os alle, erfarede vi lige pludselig, at et folketingsvalg kunne være på vej. Finanslovsforhandling så meget svære ud, da Liberal Alliance ikke ville stemme for en finanslov, uden at de fik en skatteaftale, men som det går i politik, så ville LA alligevel for en hver pris beholde deres plads i regeringen, og de stemmer nu for årets finanslov. Og det betyder ikke folketingsvalg lige nu, men det kan komme hurtigere, end vi venter det, og vi er klar til det i partiforeningen.\nTil sidst vil jeg ønske jer alle en god jul og godt nytår til dig og din familie! Og jeg glæder mig alle til at se jer i 2018!


Kritik af læge: Bad fødende kvinde om at tage en Panodil - Avisen.dk\nKvinden blev blev indlagt i meget kritisk tilstand. Foto: SCANPIX arkiv\nKvinden aborterede og fosteret overlevede ikke.\n8. februar 2016 10:56\nEn læge fra Ribe får nu sit arbejde kigget grundigt efter af embedslægen. Det sker, efter Sundhedsvæsenets Disciplinærnævn har udtalt alvorlig kritik af lægens arbejde med en gravid kvinde i oktober 2013. Det skriver DR Syd.\nPå sygehuset overså reservelægen i to telefonsamtaler symptomer på en begyndende abort hos kvinden, som fik besked på at tage en Panodil og i stedet ringe til vagtlægen. Samme aften - fem måneder før termin - fødte kvinden hjemme en pige, som ikke overlevede. Kvinden selv blev indlagt i meget kritisk tilstand.\nForud lå et kompliceret graviditetsforløb med blødninger, smerter og muligt udsivende fostervand. Graviditeten var så problematisk, at kvinden var blevet bedt om at henvende sig direkte til sygehuset.\nLeder af Embedslægerne Syddanmark Henrik L. Hansen fortæller, at kritik af den karakter, lægen har fået i denne sag, altid vil få en form for konsekvenser:\n- Vi undersøger, om der er andre verserende eller tidligere sager med den pågældende læge. Når vi har gjort det, laver vi et samlet skøn af, om der er behov for yderligere tiltag over for den pågældende læge, siger Henrik L. Hansen.\nDR har talt med den kritiserede læge, der ikke ønsker at udtale sig i sagen.


Store klodskasser – Bordben jern\nStore opbevaringskasser og små opbevaringskasser. Her finder du netop de opbevaringskasser du bedst kan lide. Til børn › Børne- og babymøbler › Andre børne- og babymøbler16. Ih, jeg ville blive glad hvis nogen ved det. Hos Harald Nyborg finder du et stort udvalg af klodskasser.\nAltid billige priser på Plast Team – Leveret lige til døren – Køb online nu! Stort udvalg af kurve og opbevaringskasser.\nKøb Klodskasse Smart Store sort 15l 34x24x16cm hos Antalis CCCO. Nem og hurtig bestilling af Emballage Kontor samt Sign Digital produkter. Sammenlign priser og læs anmeldelser af klodskasse Boligtilbehør.\nVi har alt fra små til store plastkasser, til forskellige belastninger. Trænger du til at få orden og struktur på tingene, kan vores plastkasser hjælpe dig. Standard Smart Stor klodskassen, der kan stables. Kapaciteten er 1liter, og måler x x cm.\nOpbevaringskasse i høj kvalitet ideel til opbevaring af tøj, sko, legetøj m. PlastKlodskasse – Klodskasse 25X16X34CM NATUR.\nKniber det med plads til opbevaring af de store kasser, kan du udnytte pladsen under . Robust, stabelbar klodskasse; Ideel til opbevaring; Mål: x x cm. Beskrivelse: Vælg mellem hvi lilla eller sort. Køb Klodskasse Smart Store klar 15l 34x24x16cm hos Antalis CCCO.


Læserne spørger: Niels Hausgaard | Information\n— Hvad er Udkantsdanmark?\nMange er tilbøjelige til at definere det som det sted, hvor man ikke selv bor og ikke forstår ’koden’. Det er næppe geografien, der afgør det, for så ligger hovedstaden i den alleryderste udkant målt fra rigets centrum. Vi lever i en tid, hvor centralismen i stigende grad truer vores ellers udmærkede samfund. Set med mine øjne er det vores ubetinget alvorligste trussel. Finanskrise og indvandring er vand ved siden af. Det er bl.a. i centralismens hellige (men aldrig udtalte) navn, at udtryk som Udkantsdanmark og rådden banan opstår og bliver accepteret. Danmark bliver stadigt mere skævt, og det er trist – også for dem, der bor i Lemmingedanmark.\n— Hvilken politiker har du mest respekt for – og hvorfor?\nJeg har det svært med den type spørgsmål: Hvad var det bedste ved din tur i Legoland? Hvad er det værste ved at være blevet far? Hvad er din yndlingsfarve? Osv.\nJeg har respekt for alle, der orker at stille op som politiker. Selv Anders Fogh, der nok er den mest skadelige politiker, vi har haft i nyere tid, respekterer jeg. Jeg tror ikke, han selv forstod rækkevidden af sine middelmådige udmeldinger. Det tror jeg i øvrigt kan siges om mange af os, han var bare så uheldig at blive statsminister.\n— Synger du stadig af og til på vendelbomål?\nI mange år skrev og sang jeg på den dialekt, jeg er vokset op med. Hvorfor ved jeg ikke, men det føltes naturligt. Jeg tror, jeg som barn og ung har længtes en del på det sprog, så for mig knytter der sig noget kærlighed til.\nPå et tidspunkt indså jeg, at det ikke føltes naturligt at synge så udpræget dialekt mere. Det blev mere og mere manér. Jeg havde et stigende ønske om, at folk forstod, hvad jeg sang. Derfor begyndte jeg at synge på det sprog, jeg taler til hverdag. ’Jeg’ hedder ikke ’a’ mere, men ’jæ’. Eks.: ’Jæ gidder ik å høer på dig mear!’ Min ven Allan Olsen er en mester i at synge på sit dagligsprog. Det beundrer jæ mejje.\n— Hvad er den største forskel på Helle Thorning-Schmidt og Lars Løkke Rasmussen?\nDen største forskel er, at Lars er en lille terningeformet mand, og Helle er en høj flot kvinde. Det er ikke fair over for Lars, som jeg anser for at være en glad og hæderlig mand, men sådan har Gud villet det. Politisk tror jeg ikke, de dybest set ligger milevidt fra hinanden.\n— Hvilken af dine egne tekster har størst betydning for dig?\nDet kan jeg umuligt sige. Tidligere påstod jeg, at det var som at skulle vælge mellem sine børn. Det er for patetisk. Jeg ved ikke, hvor mange tekster, jeg har skrevet, og de skal ikke være ret gamle, før jeg har glemt dem. Jeg tillægger ingen af dem blivende værdi. De er alle sammen kommentarer til tilværelsen, som den tager sig ud for mig lige nu.\n— Hvilken sang ville du helst have skrevet?\nSangen over dem alle: Det var en lørdag aften. Smukkere bliver det ikke.\n— Hvornår er en mand i sin bedste alder?\nDet kan jeg af gode grunde ikke vide endnu.\nDet er svært at sætte klokkeslet på. Jeg var det ganske kort i går morges. Det var dejligt. For mig findes lykke kun i glimt. I det daglige går jeg rundt og er glad for at være mig, men det er noget andet. Jeg ved, jeg er lykkelig, når jeg tænker, at i dag ville det da ikke være så slemt at dø.\n— Bliver du ikke nogen gange lidt træt af at skulle være den sjove altid?\nNej, for det skal jeg ikke altid. Jeg føler mig på ingen måde forpligtet til at være sjov bortset fra på scenen. Det er ikke en sur pligt, det er skide skægt. Jeg er nu heller ikke altid sjov på scenen. Der forsøger jeg at balancere mellem det sjove og det nødvendige. Jeg har jo også et ønske om at ændre verden.\n—Hvad er humor for dig?\nMan kan ikke lære det. Det er vel nærmest noget, vi har i større eller mindre grad ligesom tungsind og hårvækst. Jeg ser humoren som en buffer, en airbag, der afværger de værste stød fra f.eks. tilværelsen. Hvis man har for lidt humor, går man nemt i stykker. Så er det, man får besked på at tage sig sammen. Vittigheder har ikke nødvendigvis noget med humor at gøre.\n— Er der helte og forbilleder i dit liv?\nOk ja, men ikke nogen, folk kender. Det er mennesker, jeg har mødt, og som har beriget og udvidet mit liv. Især mens jeg var ung og stadig påvirkelig. Mennesker som har fået mig til at forstå bedre, som har lært mig at indse, at intelligens og begavelse ikke altid går hånd i hånd med visdom. Det er de kloge, der optager mig, ikke de intelligente.\n— Hvem griner du af?\nEfterhånden som jeg bliver ældre, griner jeg mere og mere af mig selv.\n— Hvad synes du om EU i dag?\nI 70’erne, da vi nys var meldt ind i EF efter en grotesk vildledning af befolkningen, reagerede jeg og andre på dette enorme bondefangeri. Den logiske protest mod indmeldelsen var krav om udmeldelse. Da opstod betegnelsen EF-modstandere.\nI dag kræver jeg ikke Danmark ud af EU, det ville ikke give mening. Modstanden mod EU er i dag modstand mod den centralisme, mange påstod ikke ville blive konsekvensen af EU’s mildt sagt idiotiske opbygning.\nDet paradoksale er, at kamp mod centralisme kræver folkeligt engagement, og centralismens forudsætning er folkelig ligegladhed. Nu står vi så her med afmagtsfølelse og ude af stand til at føle ansvar for den tågedis, EU er for mange mennesker. Samtidig er EU’s store problem at undgå befolkningernes engagement ved f.eks. demokratiske afstemninger. Helt ærligt?\n— Er du stadig kommunist?\nJeg ved, nogen mener, jeg var kommunist. Det har jeg aldrig tilbagevist, fordi de fleste ordentlige mennesker har været kommunister som unge. Jeg vil ikke længere pynte mig med lånte fjer: Jeg har ikke været kommunist. Jeg er ikke partipolitisk. Jeg har aldrig været medlem af noget som helst. Jeg tror, jeg i al beskedenhed forsøger at være demokrat. Mit hjerte græder dog for den blødende venstrefløj.\n— Og hvad synes du om Mattias Tesfaye?\nJeg synes, at han og resten af SF er på røven. Det positive ved det, SF gør for tiden er, at de giver plads for et nyt venstrefløjsparti.\n— Hvad synes du om Lise Nørgaard?\nJeg mindes ikke, hun har sagt noget dumt. Hun er et stort og muntert format, og hun gør sit køn stor ære. Jeg tror ikke, hun er kommunist.\n— Hvem er din favorit-socialdemokrat?\nDet var Svend Auken. Han var så dejligt uperfekt. Jeg har mest tillid til folk, der kan forløbe sig og slå en skæver. De andre er jeg lidt utryg ved. Jeg havde fornøjelsen at turnere med Svend op til valget 1990. Det tænker jeg tilbage på med stor glæde. Jeg optrådte med en lille afdeling, der hed: Derfor er jeg ikke socialdemokrat.\n— Hvad mener du om ægteskabet?\n– Sanger, sangskriver og komiker.\n– Født 1944.\n– Indledte karrieren i 1972 på den nordjyske regionalradio.\n– Sangen ’Føest en hael tiem på dæj jæen sij’ [Først en halv time på den ene side ...] fra debut-lp’ene ’Et portræt’ fra 1974 blev et hit og gjorde ham landskendt.\n– Han har siden udsendt et dusin plader, og gennemført talløse turneer – alene og i samarbejde med andre.\n– Har gennem årene engageret sig på venstrefløjen, i EU-modstanden og miljøbevægelsen.\n– Modtog i 2006 Gelsted-Kirk-Scherfig Prisen på 25.000 kroner, som han skænkede til dagbladet Arbejderen.\nNæste uge: Jacob Mchangama\n– Chefjurist hos Cepos, samfundsdebatør og aktuel med bogen ’Fri os fr a Friheden’\nSend spørgsmål senest tirsdag middag til ls@information.dk


Omlægning af landbruget kan sænke CO2-udledning med 20 procent | Viden | DR\nOmlægning af landbruget kan sænke CO2-udledning med 20 procent\nI en rapport redegør forskere for, hvordan vi kan omtænke landbruget og derved både reducere Danmarks CO2-udledning og skabe 20.000 jobs.\nMarkerne skal dyrkes hele vækstsæsonen, og nogle af afgrøderne kan byttes ud. Dermed kan Danmark øge produktionen af biomasse, som kan omdannes til energi og dermed erstatte fossilt brændstof.(Foto: Torben Christensen/Scanpix 2016) (Foto: TORBEN CHRISTENSEN © Scanpix)\n18. okt. 2016 kl. 14.21\nI fremtiden skal energi fra biomasse, dvs. materiale fra planter og træer, erstatte energien fra fossile brændstoffer. Og biomasse kan vi få mere af, hvis vi omlægger landbruget.\nDet konkluderer en gruppe forskere fra Københavns Universitet og Århus Universitet i en opdateret rapport.\nSmå ændringer i landbruget kan reducere CO2-udledningen\nClaus Felby fra Det Naturvidenskabelige Fakultet på Københavns Universitet er en af forskerne bag rapporten, og han mener, at små ændringer kan gøre en kæmpe forskel.\n- Det er ikke store ændringer, det er sådan noget med fx at udnytte hele vækstsæsonen, siger Claus Felby til P1 morgen.\nEt eksempel er en bygmark, hvor høsten bliver gjort i juli. Derefter er der stadig tre måneder tilbage af vækstsæsonen, og her foreslår forskerne bag rapporten, at nye afgrøder dyrkes og høstes.\nDerudover kan nogle af afgrøderne byttes ud med flerårige græsser, som udover at danne biomasse, også reducerer den mængde kvælstof, som løber fra marken og videre ud i vandmiljøet.\n- Simpelthen lave landbruget på en lidt mere smart måde, end vi gør i dag, uden at vi skal bruge mere areal, og uden at vi producerer færre fødevarer, tilføjer Claus Felby.\nNy sektor skal omdanne biomassen til energi\nI rapporten foreslår Claus Felby og de andre forskere, at vi i Danmark opretter en såkaldt bioraffinaderi-sektor til at bygge de anlæg, som kan omdanne biomasse til energi.\n- Når du har biomassen, så kan du jo lave alt det, som du i dag bruger olie til. Det er simpelthen ved at tage biomassen og processere den til sukker, og så lave sukkeret om til kemikalier og brændstoffer, fortæller Claus Felby.\nMen selvom teknologien er på plads, mangler de nødvendige investeringer før end sådanne bioraffinaderier bliver en realitet.\n- Når vi skal lave så store teknologispring, som vi skal, når vi skal igennem den grønne omstilling, så skal der noget politisk vilje til, og det har vi altså været rigtig dårlige til. Vi er meget tunge i slæbet herhjemme for at sige det lige ud, siger Claus Felby.\nOmstilling kan skabe arbejdspladser, dyrefoder og bedre miljø\nIfølge forskerne kan der dog være mange fordele - også økonomiske, i at sætte gang i produktionen af energi fra biomasse.\nVed at omlægge landbruget, vil Danmark kunne blive selvforsynende med biomasse, sådan at vi ikke skal importere det udefra.\nDerudover mener Claus Felby og kollegaer, at der kan skabes 20.000 nye jobs i landbruget, lokaliseret i provinsen, og det vil være varige arbejdspladser.\n- Altså du kan ikke flytte sådan et bioraffinaderi til Polen, for så skal du også flytte biomassen. Så det er jobs, som bliver her, pointerer Claus Felby.\nLæs også: Brasilien er olympisk mester i grøn energi\nBiomasse kan udover energi også omdannes til protein, som vil kunne erstatte den foder til dyr, som i dag importeres i store mængder fra blandt andet Sydamerika.\nOg så vil der være en miljøgevinst.\n- Når man ændrer landbruget på den måde, som vi har foreslået det, så får du også langt mindre kvælstofudledning, det vil sige at du også får gevinster for vandmiljøet, slutter Claus Felby.\nForskerne håber nu, at rapporten vil lande på politikernes bord, og skabe diskussion om mulighederne i forhold til en grøn omstilling.


Penge til cannabisforskning - Epilepsiforeningen\nForside / Nyheder / Nyheder / Penge til cannabisforskning\nPenge til cannabisforskning\nFolketingets beslutning om at give penge til forskning i brug af medicinsk cannabis har spredt glæde hos bl.a. politikere, epilepsiforskere og Dansk Epilepsiforening.\nI Folketingets "Aftale om fordeling af forskningsreserven i 2015" står der: "Endvidere tilføres minimum 35 mio. kr. til forskning i sundhed, livskvalitet og klinisk forskning, der skal bidrage til en bedre sygdomsforståelse og forebyggelse og diagnostik og mere præcist virkende behandlinger til gavn for den enkelte patient. I den sammenhæng kan også indgå forskningsprojekter vedrørende smertelindring, herunder f.eks. brug af medicinsk cannabis."\nSætningen, der nævner medicinsk cannabis glæder bl.a. Enhedslisten: ”Der er meget, der tyder på, at cannabis kan hjælpe for eksempel patienter med sclerose og epilepsi, så det er vigtigt, at vi får mere viden, så det kan komme patienterne til gavn,” siger forskningsordfører Rosa Lund fra Enhedslisten.\nDansk Epilepsiforenings landsformand, Lone Nørager Kristensen, glæder sig over Folketingets holdningsændring: ”Det er positivt at se, at politikerne har lyttet til den debat på området, som vi har været en del af, og har taget argumenterne til sig.”\n”Det er nok for tidligt at sige noget om, hvordan de afsete midler konkret vil få betydning for den danske epilepsiforskning på området, men Dansk Epilepsiforening vil selvfølgelig følge udviklingen med spænding og stor interesse," siger landsformanden.\nPå Filadelfia glæder direktør Helle Hjalgrim sig over Folketingets beslutning. Filadelfia havde i forvejen taget nogle af de indledende forskningsskridt:\n"Filadelfia er allerede begyndt at skrive en protokol til børn med epilepsi; vi er i gang med de indledende øvelser og ser gerne, at det som minimum bliver et nationalt projekt, gerne et nordisk for at få tilstrækkeligt med data. På voksensiden er der ved at blive udarbejdet en protokol i samarbejde mellem Rigshospitalet og Filadelfia," fortæller Helle Hjalgrim.\n”Forskningen i medicinsk cannabis er en proces, understreger hun: "Protokollerne skal være i orden, de skal godkendes af Videnskabs etisk komite – og sidst men ikke mindst skal vi have adgang til farmaceutisk fremstillet cannabis. De muligheder der nu er kommet for at søge midler til medicinsk cannabis projekter gør jo at vi får en mulighed for at patienterne ikke selv skal betale for præparatet, ligesom vi kan stille mandetimer til rådighed."\n(Kilde: "Aftale om fordeling af forskningsreserven i 2015", DR og Dansk Epilepsiforening)


Prisfastsættelse – Functions | Microsoft Azure\nAzure Functions leverer en serveruafhængig udviklingsoplevelse, som understøtter et robust sæt hændelsesudløsere og databindinger.\nFaktureringen for forbrugsabonnementet fra Azure Functions er baseret på ressourceforbrug og udførelser pr. sekund. Prisen på forbrugsplanen er inklusive en måneds gratis tildeling af 1 million(er) anmodninger og 400.000 GB ressourceforbrug pr. måned pr. abonnement, hvis du har en løsning, der betales efter forbrug, for alle funktionsapps i det pågældende abonnement. Azure Functions Premium-planen giver forbedret ydeevne og faktureres på basis af antal sekunder og det antal vCPU-s'er og GB-s'er din Premium Functions forbruger. Kunder kan også køre Functions på deres App Service-abonnement til de sædvanlige priser for App Service-abonnement.\nGratis (pr. måned)\nUdførelsestid* $-/GB-s 400.000 GB-s\nSamlede udførelser* $- pr. millioner udførelser 1 millioner udførelser\n*Gratis bevillinger gælder kun for betalte forbrugsabonnementer.\nBemærk! Som standard bliver der oprettet en lagerkonto med hver Functions-app. Lagerkontoen er ikke inkluderet i den gratis bevilling. Standard opbevaringspriser og netværkspriser opkræves separat, hvor det gør sig gældende.\nSe detaljerne om tilgængeligheden i områder\nVarighed af vCPU vCPU: $-\nHukommelsesvarighed Hukommelse: $-\nFaktureringen af Functions er baseret på det totale antal af anmodede udførelser hver måned for alle funktioner. Udførelser bliver talt, hver gang en funktion bliver udført i forbindelse med en begivenhed, der er udløst af en binding. Den første million udførelser er gratis hver måned.\nFaktureringen af Functions er baseret på et observeret ressourceforbrug, der er målt i gigabyte-sekunder (GB-s). Det observerede ressourceforbrug beregnes ved at gange den gennemsnitlige hukommelsesstørrelse i gigabytes med tiden, det tager i millisekunder at udføre funktionen. Den hukommelse, en funktion bruger, bliver målt ved at runde op til nærmeste 128 MB op til den maksimale hukommelsesstørrelse på 1.536 MB, hvor udførelsestiden beregnes ved at runde op til nærmeste 1 ms. Den minimale udførelsestid og hukommelsen for en enkelt funktionsudførelse er 100 ms og 128 MB respektivt. Prisen på Functions indbefatter en månedlig gratis bevilling af 400.000 GB-s.\nAzure Functions kan gratis bruges med Azure IoT Edge.\nDen samme prissætning gælder for Functions Proxies. En proxy er en funktion, der udløses af en HTTP-anmodning. En proxy bruger mindre end 128 MB hukommelse. Proxy-udførelsestiden er rundturstiden (anmodning til svar), fordi proxien skal være åben for at holde HTTP-forbindelsen aktiv. Hvis en proxy udløser en funktion, optælles udførelsen og hukommelsesbrugen separat.\nEn funktion med et observeret hukommelsesforbrug på 512 MB køres 3.000.000 gange om måneden og har en udførelsesvarighed på mere end ét sekund. Den månedlige fakturering bliver beregnet således:\nBeregning af ressourceforbrug til fakturering\nRessourceforbrug (i sekunder)\nUdførelser 3 millioner udførelser\nUdførelsesvarighed (i sekunder) 1 sekund\nRessourceforbrug i alt 3 millioner sekunder\nKonvertering af ressourceforbrug til GB 512 MB / 1.024 MB\nUdførelsestid (i sekunder) 3 millioner sekunder\nGB-s i alt 1,5 millioner GB-s\nRessourceforbrug 1,5 millioner GB-s\nMånedlig gratis bevilling 400.000 GB-s\nFakturerbart forbrug i alt 1,1 millioner GB-s\nMånedlig omkostning ved ressourceforbrug\nFakturerbart ressourceforbrug 1,1 millioner GB-s\nPris på ressourceforbrug $-/GB-s\nSamlet pris $17.6\nBeregning af udførelser til fakturering\nSamlede månedlige udførelser 3 millioner udførelser\nMånedlige gratis udførelser 1 millioner udførelser\nMånedlige fakturerbare udførelser 2 millioner udførelser\nOmkostning for udførelser pr. måned\nPris pr. millioner udførelser $-\nOmkostning for udførelse pr. måned $-\nBeregning af det samlede forbrug til fakturering\nMånedlig omkostning ved ressourceforbrug $17.6\nOmkostning for udførelser pr. måned $-\nFunctions kan også hostes på virtuelle App Service-maskiner\nSe dokumentationen om Azure Functions for at få de seneste oplysninger\nAzure Functions-reference for udviklere\nDetaljer om Azure Functions\nFå mere at vide om funktioner og egenskaber i forbindelse med Azure Functions.\nSe tekniske vejledninger, videoer og andet Azure Functions-materiale.


“The Other Woman” spæner direkte ind som nummer et i USA – Danske Biografer\nby Michael Carving · Published 27. april 2014 · Updated 27. april 2014\n”The Other Woman” slår ”Captain America: The Winter Soldier” af pinden på den amerikanske hitliste.\nOm end ”The Other Woman” fik beherskede anmeldelser, fandt publikum den så sjov at filmen drønede direkte ind på førstepladsen på den amerikanske top 10, med en weekendindspilning på $24,7 mio. Det overgik selv de mest positive forventninger.\nKomedien fra Fox steg 4% om lørdagen, hvilket indikerer en positiv “word-of-mouth”. 75% af filmens publikum var kvinder og filmen fik en rating på CinemaScore på anstændige “B+”.\nI filmen medvirker Cameron Diaz, Leslie Mann, Kate Upton og vores egen Nikolaj Coster-Waldau og får premiere i de danske biografer næste torsdag.\n”Captain America: The Winter Solder” måtte tage til takke med andenpladsen, efter hele tre uger som nummer et. Filmen indspillede $16,0 mio. over weekenden. Filmen har nu indspillet $225 mio. i USA og $645,2 mio. globalt. Det overgår selv ”Iron Man 2”, som i 2010 indspillede $624 mio.\nAf øvrige nye film i USA kan nævnes ”Brick Mansion” med Paul Walker, som åbnede med $9,6 mio., samt ”Locke” med Tom Hardy, som scorede weekendens højeste gennemsnit pr. biograf. Filmen blev vist i kun fire biografer og indspillede $89.210.\nNæste weekend får ”The Amazing Spider-Man 2” sin noget forsinkede USA-premiere. Ligeledes åbner ”Ida” og ”Belle”. De to sidstnævnte får premiere i Danmark, når sommervarmen er taget af, hhv. 4. september og 6. november.\n“The Amazing Spider-Man” har iøvrigt indspillet $132 mio. fra de 42 lande den foreløbig er åbnet i.


En ny storebror (JB) - Lørdag daten - Movellas\nEn ny storebror (JB)\nLucia er 14 år og har brunthår og bruneøjne. Lucias mor er lige fundet sammen med Jeremy Bieber. I hved jo hvordan han ser ud og hvis ikke gør så brug google. Justin skal hjem og begsøge dem men Lucia har det ikke godt med det.\nMin mors nye kærsteMandag åh nejTirsdag kunne det blive væreOnsdag følser indblandetTorsadag du den bedsteFredag hvorfor migLørdag datenSøndag MariaMandag alleredeTirsdag sangenOnsdag øvelse gør mester (Eller ikke)Fra fan til søskende til hvad?Var det underligt?Undskyld Brasilien Forfatterbesked.\n7. Lørdag daten\nJeg vågnede tideligt den dag. Jeg ved faktisk ikke hvorfor. Jeg skyndte mig hen til mit skab og tog en lyselilla trøje på og nogle blå shorts. Jeg bandt trøjen op så man kunne se min mave. Jeg gik neden under og tog en kryderbolle og tog så nogle all stars sko på. ``Godmorgen´´ jeg vendte mig om og så at Justin kom ned af trappen kun i nattøj. ``Godmorge´´ jeg kunne ikke lade være med at smile til ham. Hans hår var helt pjusket det var rigtig nuttet. ``Hvor skal du hen?´´ ``Ud med en´´ jeg kunne ikke sige til Justin at jeg skulle ud med hans bedste ven når jeg dagen før havet sagt Justin jeg elsker dig. ``Okay i må ha det sjovt´´ Justin gik hen til mig og gav mig et kæmpe kram. Jeg gik ud til Chaz bil ``Hey hotte´´ jeg kunne ikke lade være med at smile når jeg hørte han kaldte mig for hotte ``Hej´´ jeg satte mig ind i bilen og så kørte vi afsted hvor hen ved jeg ikke. ``Skru op bebe´´ det var bare min yndlingssang. ``In my head I see you all over me In my head I see you all over me´´ skrållede mig og Chaz. Jeg kiggede hen på ham og vi begyndte bare af grine. Jeg rullede vinduet ned og lagde armen op så jeg kunne ligge mit hovedet på min arm. Jeg kunne mærke vinden i håret det var behageligt. ``Vi er her nu´´ bilen stoppede og Chaz kom hen og åbnede døren for mig som en rigtig gentelman(staves). ``Tak´´ jeg smillede sødt til ham og han gengældte smilet jeg blev helt blød i benene. Han havede et dejeligt smil. Han tog fat i min hånd og træk mig hen til en bondegård. Vi gik igen bondegården og ud til en mark.``WOOW´´ jeg stod med store øjne og åben mund jeg kunne høre at Chaz stod og fniste hved siden af mig. ``Jeg hved godt det ikke er så pænt men´´ ``Nej her er smukt´´ jeg kyssede hans kind ``Meget smukt Chaz´´ jeg smilte til ham. ``Så passer det jo til dig´´ jeg blev helt rød i hovedet. Chaz gik hen og satte musik på altså i bilen. Han begyndte sangen det var Jason Derulo - Don`t Wanna Go Home (Hvis i ikke kender den så søg på youtube). Chaz kom hen til mig og rakte sin hånd ud til mig og jeg grinte svagt. Vi begyndte af danse altså ikke langtsomt for det er en hurtig sang. Vi stod og dansede sån lidt tæt min mave strejfede ihvertfald nogle gange hans bluse. ``Du er dejlige´´ sagde Chaz smillende til mig og jeg gengældte selvfølgelig smilet. Efter vi havet danset til et par sange løftede Chaz mig op på bilenstag. Han hoppede bagefter selv op ``Når hvad kunne du tænke dig af blive?´´ jeg kiggede mærkeligt hen på ham. ``Sanger eller skuespiller´´ han smillede til mig ``Vil du synge for mig?´´. Jeg nikkede svagt ``Now listen to me baby Before i love and leave you´´ jeg stoppede og så Chaz side med åben mund ``Du synger squ godt´´. Jeg rejste mig op på bilenstag og mig og Chaz begyndte af stå og synge. **BIBBIBBIB** jeg tog min mobil op af lommen. **Hey jeg vil bare sige at jeg savner dig hotte men kommer til byen i morgen hilsen din BFF Maria<333** . Jeg blev rkelig glad det var et år siden hun var flytte og siden da har vi ikke været sammen. Jeg har virkelig savnet hende så jeg svarede hurtigt hende igen og sagde at jeg ville ringe om to timer. Sidst jeg så hende rigtig var den dag hun flyttede jeg fulgte hende til lufthavnen og vi stod begge og græd. Jeg kan tydeligt huske hvad der skete.\n``Maria jeg kommer til at savne dig´´ sagde jeg med grød i stemmen ``Jeg kommer og til at savne dig´´. Hun stod med tåre ned af kinderne. ``Skriv til mig hver dag`` hun prøvede af smile til mig ``Selvfølgelig gør jeg det men kun hvis du svare´´ svarede jeg hende. Vi stod længede og krammede. Hun skulle flytte til L.A med hendes far og hendes mor var ligeglad med at hun kom tilbage sagde hun. ``Husk at skrive alt hvad der sker og når jeg kommer tilbage så fortæl mig det hele´´ jeg smilte til hende og nikkede. Tanken om at hun skulle væk fra mig kunne jeg ikke klare. Jeg var jo kun 13 pg uden en bedsteveninde hved min side. Vi skulle opleve alt sammen ``Elsker dig´´ hun kyssede min næse for hun var lidt højer end mig. ``Elsker os dig hotte´´ jeg kyssede hendes kind og vi vinkede så farvel til hinanden.\nChaz kørte mig hjem så jeg kunne komme i kontakt med Maria. Da vi var kommet hjem til mig var klokken allerede halv ni jeg kyssede ham farvel. Altså på munden. Og løb op på mit værelse jeg tog min mobil frem og ringte op til Maria. ``Hej´´ lød en glad stemme ``Hej, jeg tænkte på om hvor du skulle bo?´´ ``Hved jeg ikke, må jeg bo hos dig?´´ ``Er dig og din mor ikke gode venner endnu?´´ ``Nej´´ ``Selvfølgelig må du bo hos mig´´ ``Okai tak men jeg må løbe´´. Jeg lagde på og smed mig i sengen. Jeg kunne næsten ikke falde i søvn. I morgen skulle Maria komme og jeg savnede hende virkelig meget. Men til sidst det vil sige når klokken var halv syv om morgen fald jeg i søvn.\njustin bieber, familie, venner, kærelighed\nThe Broken Love...Belieber.Girl\nSandra er 17 år og har været kærester med Justin i...


Vi er nået til niende og næstsidste del i vores draftfokuserede optakt til årets collegesæson. Over ti dage retter vi blikket mod en gruppe af spillere på de forskellige positioner, som du med fordel kan holde ekstra øje med, når sæsonen starter.\nVi fortsætter gennemgangen med et kig på gruppen af cornerbacks. Årets draft bød på spændende dybde, men vi måtte vente helt til valg nummer 30 for at få en spiller på positionen valgt. 2020 ser, på dette tidspunkt, noget mere topstærk ud.\nLæs med nedenfor og bliv lidt klogere på hvilke cornerbacks vi mener er værd at holde øje med over de kommende måneder. Og mener du selv at der er en cornerback, som vi ikke kommer omkring hér, som er værd at holde øje med, så smid endelig en kommentar om hvem og hvorfor – og der er uden tvivl flere at holde øje med, men når hele gennemgangen skal begrænses til 60 spillere, må nogle navne sies fra.\nSize: 6’1, 202 lbs\nFødt: 30. september 1998\nDer kan blive hård kamp om at være den bedste cornerback i 2020-draften, men skulle C.J. Henderson vælge at tilmelde sig draften, er der god chance for at han vil være at finde i diskussionen. Efter allerede som true freshman i 2017, at have startet og vist lovende takter – fire interceptions i ni kampe, hvoraf to blev returneret for touchdown – sammensatte han for alvor spillet sidste år.\nDe rå tal kunne indikere tilbagegang – to interceptions i 13 kampe og kun fem forsvarede kast mod fire i ni kampe i 2017 – men tag ikke fejl; Henderson er blevet bedre, og med kun 36 bolde kastet i sin retning i hele sæsonen, er det svært at levere overvældende imponerende rå stats. Graver man dybere, ser det dog straks bedre ud: Af alle cornerbacks i SEC-konferencen, der returnerer til denne sæson, spillede han ifølge PFF flest snaps pr. opgivne reception (19,1), mens han kun opgav catches på 50% af boldene kastet i sin retning, og samlet tillod en passer rating på blot 49,4, yderligere hjulpet på vej af at han ikke tillod et eneste touchdown.\nHendersons ball skills er imponerende og han har god længde og lange arme, der giver ham mulighed for at få hænderne på bolden, og han har gode nok hænder til at kunne spille receiver. Med den rette mentalitet, en stærk motor, gode evner som blitzer (tre sacks sidste år) og fremragende atletiske evner – han var nummer 34 på Bruce Feldmans Freak-liste, hvori bl.a. hans fedtprocent på blot 4,3 blev fremhævet, foruden et 40,5” vertical jump og 10’4” broad jump – er der tydeligt et spændende potentiale i ham.\nVægten har været lidt en udfordring for Henderson i forhold til hans draft stock – han har været listet på blot 171 lbs, men har altså fået lagt masser af vægt på. Om han reelt er på 202 lbs nu skal vi lade være usagt – Feldman havde ham noteret til 193 lbs – men det er hvad Gators har ham listet til. Der er i hvert fald behov for at få den lange krop fyldt bedre ud end den har været hidtil, for at give bedre muligheder for at tage kampen op mod de mere fysiske receivers, som han vil stå overfor i NFL. Kan det hele gå op i en højere enhed, er der lockdown-potentiale i Henderson.\nSize: 6’0, 200 lbs\nFødt: 3. september 1998\nLSU har fået sendt masser af spændende cornerbacks ind i ligaen over det snart forgangne årti – Patrick Peterson, Morris Claiborne, Tyrann Mathieu, Tre’Davious White, Donte Jackson og senest Greedy Williams er de mest prominente navne – og det kommende årti bør også starte stærkt ud når Kristian Fulton tager springet til de professionelles rækker.\nFulton tillod ifølge PFF blot samlet seks første downs eller touchdowns i opdækning i 2018, tre færre end nogen anden SEC-cornerback, der vender tilbage til 2019-sæsonen, og med god størrelse, fin atletiske upside og evnerne til at begå sig i alle former af opdækning, er der masser at kunne lide ved Fulton.\nNFL-mandskaberne vil dog ganske givet komme til at grave lidt i de ting, der ligger til grund for at Fulton efter tre år på campus blot har spillet i tolv kampe for Tigers. Det er én ting er at han missede spilletid med en ankelskade sidste år, og også sad over i foråret med ankelproblemer; mere bekymrende er det faktum, at han sad over i hele 2017 med karantæne, og oprindeligt også var suspenderet i 2018. Under normale omstændigheder koster en dumpet dopingtest en ét-årig karantæne – da Fulton skulle have forsøgt at fifle med sin urinprøve, blev det i stedet til to år. NCAA afviste i første omgang Fultons appel forud for 2018-sæsonen, om at få skåret karantænen ned til ét år, men valgte kort før sæsonstart alligevel at lade ham spille, hvis han kunne bestå en ny test.\nSom et fem-stjernet recruit ud af high school har forventningerne til Fulton været store siden han ankom til LSU, og dét han har nået at vise indtil nu, giver anledning til pæne forventninger til den kommende sæson, hvis han kan holde sig på banen. Der er dog behov for at han får forbedret flere dele af sit spil – han har mangler som tackler, bidrager ikke nævneværdigt i løbespillet, og skal forbedre sig i contested situationer. Men han kan dække op ned ad banen og er man på udkig efter en man cover-corner, er Fulton absolut værd at holde øje med.\nSize: 6’2, 207 lbs\nFødt: 20. september 1997\nNFL har budt på flere kampe hvor brødre står overfor hinanden – oftest har vi dog oplevet at brødrene spiller på den samme side af bolden, så de ikke får mulighed for at matche direkte op med hinanden. Der er undtagelser – Chris og Kyle Long fx – og når vi kommer til 2020-sæsonen, kan vi begynde at se frem til at Stefon og Trevon Diggs får mulighed for at tage kampen op spil efter spil.\nKan Trevon leve op til sit potentiale, vil det kunne blive nogle fremragende matchups overfor storebror, der er én af NFLs bedste ruteløbere, men der er et stykke vej endnu for lillebror. Først og fremmest skal han vise sig i stand til at blive på banen. En brækket fod kostede ham anden halvdel af 2018-sæsonen, og har tidligere været ramt af andre fod- og ankelskader.\nKan han holde sig på banen, har Alabama i Diggs en spiller med fremragende størrelse, og som tidligere receiver – som true freshman spillede han på begge sider af bolden, og samlede 11 catches for 88 yards og et touchdown som receiver – har han gode ball skills. Det skinner endnu ikke for alvor igennem i hans statline – én interception – men han har dog ni forsvarede kast over de seneste to sæsoner.\nDiggs spiller med god fysik, men kan have tendens til at være en smule grabby ned ad banen, og han skal have renset ud i disse potentielle penalties. Med erfaring både ind- og udvendigt, stærke evner i zone coverage, gode atletiske evner og evnerne til at begå sig på special teams, er der masser at kunne lide, og hvis han kan holde sig skadesfri og indfri sit store potentiale, kan han sagtens ende med at tage et spring op i første runde.\nSize: 6’0, 195 lbs\nFødt: 19. april, 1999\nOver de seneste år har Utah fået sendt nogle spændende defensive backs ind i NFL – safeties Marcus Williams og (i år) Marquise Blair – men vi skal tilbage til Eric Rowe i 2015 for at finde den seneste cornerback. Med Jaylon Johnson bør vi ikke bare få en Utah-cornerback valgt, men også valgt i én af de tidlige runder.\nJohnson kan tage 2020-sæsonen med hos Utah, men med tre års erfaring under bæltet efter denne sæson, kan han meget vel vælge at tage springet til NFL ét år før tid. Trods kun to starter som true freshman, spillede Johnson i 12 af 13 kampe (missede holdets Bowl-kamp efter en operation), og hans seks forsvarede kast var delt flest på holdet. Som fast starter i sidste sæson noterede han fire interceptions, hvoraf den ene blev returneret for touchdown.\nMed god størrelse, længde og en meget mere fysisk spillestil end man umiddelbart ville forvente af en spiller på Johnsons størrelse, kan han give problemer for de fleste receivers, og han er klar til på ethvert tidspunkt at tage kampen op. Han kan dog blive for aggressiv i sine forsøg på at læse spillet og få fat på bolden, er for grabby ned ad banen, og er til tider nødt til at kompensere for at han på de små områder ikke er helt så hurtig som andre.\nJohnsons ball skills og fysiske spillestil vil ganske givet vinde ham mange fans i draftprocessen, og kan han føje nogle tekniske forbedringer og en smule mere disciplin i opdækning til, vil han gøre meget for at hjælpe sig selv til et højere valg.\nSize: 6’2, 190 lbs\nFødt: 23. september 1998\nSom det 8. bedste prospect i 2017-recruiting-klassen ifølge Rivals.com, ankom A.J. Terrell til Clemson med store forventninger. Han har indtil nu gjort alt hvad han kan for at leve op til dem, og satte trumf på, da han på det første drive i den nationale mesterskabskamp mod Alabama returnerede en Tua Tagovailoa-interception 44 yards for touchdown, og sendte Clemson i front.\nTerrell er i besiddelse af nogle glimrende atletiske evner, løse hofter og han har derudover fremragende længde for positionen, og kan begå sig på fornem vis i mandsopdækning. For sin højde er han dog en smule til den lette side, og det begrænser ham i den fysiske del af spillet, herunder som tackler, hvor han lader en del tilbage at ønske.\nDer vil formentlig være behov for at få lagt noget vægt på, og der er plads til det på Terrells frame, ligesom han har rigeligt med atletiske evner til at han kan tåle at miste en lille smule, hvis det skulle blive konsekvensen af at bulke lidt op.\nDe forsvarende mestre kan sende et meget stærkt hold på banen igen i den kommende sæson, og Terrell er blot én af mange spillere, der bør have en NFL-fremtid i vente og er værd at holde øje med. Skal han leve op til sit potentiale og etablere sig som den shutdown-corner han har talentet til, er der behov for at stramme lidt op på nogle detaljer, men selv hvis ikke det hele går op i en højere enhed, kan vi nok godt forvente at se Terrell valgt i én af de tidlige runder.\nSize: 6’2, 185 lbs\nNår snakken falder på colleges, der spytter NFL-talent ud, er Mississippi State måske ikke lige det første man vil tænke på, men i årets draft matchede Bulldogs med tre førsterundevalg (Jeffery Simmons, Montez Sweat og Johnathan Abram) både Clemson og Alabama i dén kategori, og foruden de tre valg i første runde, kom Elgton Jenkins med valg nummer 44. Går vi længere tilbage, har Mississippi State udviklet NFL-profiler som Gabe Jackson, Fletcher Cox, Darius Slay, Preston Smith, Chris Jones, Benardrick McKinney og Dak Prescott. Størstedelen af disse navne er – som den opmærksomme læser måske har bidt mærke i – defensive spillere. Og mens der også er offensivt talent at komme efter på holdet i år (vi var omkring Darryl Williams i vores gennemgang af interior offensive linemen), er der i Cameron Dantzler en spændende cornerback at holde øje med i år.\nDantzler noterede sig sidste år for to interceptions og hele ni forsvarede kast, og tillod blot 43,1% af kast i sin retning at blive grebet. Med en tilladt passer rating på 41,1 førte han ifølge PFF alle cornerbacks i SEC-konferencen, der returnerer til den kommende sæson.\nSom high school-quarterback, sluttede han af med at løbe for 1901 yards og 26 touchdowns og kaste for 1381 yards og 11 touchdowns, mens han også viste sig frem på den defensive side af bolden, og recruiters var i tvivl om hvilken position han skulle spille på. Det blev altså den defensive side af bolden, og efter et redshirt-år, hvor han begyndte at lægge vægt på sin alt for smalle frame – han vejede knapt 160 lbs da han ankom på campus – viste han lovende takter som backup i 2017 inden han overtog starterjobbet sidste år.\nPå 185 lbs – det meste han nogensinde har vejet – er Dantzler stadig en del til den lette side, men han har fået lagt de ekstra pund på uden at miste noget fart, og kan han fortsætte med det, ser det godt ud. Der er stadig plads til forbedringer i spillet for Dantzler, men pilen peger absolut den rigtige vej, og han kan sagtens klatre op ad draft boards henover den kommende sæson.