Basel III og kapitaldækning - IBC\nBasel III og kapitaldækning\nOpgaven består af 78.674 tegn\nVejleder: Lars Brian Bach\nRasmus Thomas Jørgensen\nBasel III og kapitaldækning ................................................................................................................................ 1\nProblemformulering .......................................................................................................................................... 4\nNykredit og deres udfordring med kapitaldækning ................................................................................... 4\nProblemstillinger ............................................................................................................................................... 5\nAfgrænsning af emne ........................................................................................................................................ 5\nMetode .............................................................................................................................................................. 5\nKildehenvisninger .......................................................................................................................................... 6\nKildekritik og dataindsamling ....................................................................................................................... 6\nBilag ................................................................................................................................................................... 6\nKort om Nykredit ............................................................................................................................................... 7\nNykredits overholdelse af solvenskravet i dag .................................................................................................. 8\nNykredits bestemmelse af Probability of Default. ............................................................................................. 9\nProbability of Default ............................................................................................................................. 9\nNykredits besregning af Loss Given default ........................................................................................... 12\nBeregning af basiskapital......................................................................................................................... 15\nBeregning af solvens ............................................................................................................................... 16\nBasel III retningslinjerne ................................................................................................................................. 18\nNye krav til likviditet ............................................................................................................................... 19\nNye krav til kapital .................................................................................................................................. 19\nKapitalstødpuder ...................................................................................................................................... 19\nLeverage ratio .............................................................................................................................................. 20\nTidsplan ................................................................................................................................................... 21\nHvorfor de nye regler .................................................................................................................................. 21\nØkonomisk betydning for Nykredit og konkurrenterne .............................................................................. 22\nEn uddybning af de danske problemstillinger ............................................................................................. 26\nAnalyse af fremtidsudsigterne for Nykreditkoncernen ................................................................................ 28\nPEST analyse ................................................................................................................................................... 28\nSociale faktorer ........................................................................................................................................ 33\nTeknologiske faktorer .............................................................................................................................. 34\nPorters five forces............................................................................................................................................ 35\nIntern rivalisering ............................................................................................................................. 35\nIntern rivalisering .................................................................................................................................... 36\nIndgangsbarrierer ..................................................................................................................................... 36\nLeverandørernes forhandlingsmagt ......................................................................................................... 37\nFinansielle virksomheder er afhængige af leverandører i form af indlånere og investorer, indlånere er\nkunder der sætter penge i op deres bankkonti. Her gives en rente for pengene, renteniveauet i de danske\nbanker er nogenlunde ensartet så indlånernes forhandlingsmagt anser jeg for minimal. ........................ 37\nKundernes forhandlingsstyrke ................................................................................................................. 37\nSubstituerende produkter ......................................................................................................................... 37\nSammenfatning af det nuværende marked .............................................................................................. 38\nIntern rivalisering ............................................................................................................................. 38\nEfter implementeringen af Basel III og CRD IV ......................................................................................... 39\nIntern rivalisering .................................................................................................................................... 39\nIndgangsbarrierer ..................................................................................................................................... 40\nLeverandørernes forhandlingsmagt ......................................................................................................... 40\nEfterspørgslen af investorer bliver væsentligt forøget, i takt med at kravet om mere kapital indtræder.\nDette bliver især gældende inden for realkredit verdenen, da behovet for investorer til netop realkredit\nobligationer vil være massivt. .................................................................................................................. 40\nKundernes forhandlingsstyrke ................................................................................................................. 40\nSubstituerende produkter ......................................................................................................................... 40\nSammenfatning af det nuværende marked .............................................................................................. 41\nIntern rivalisering ............................................................................................................................. 42\nSWOT-analyse ................................................................................................................................................ 43\nInterne forhold ............................................................................................................................................. 44\nEksterne forhold .......................................................................................................................................... 45\nKonklusion ...................................................................................................................................................... 46\nLitteraturliste ................................................................................................................................................... 48\nBøger: .......................................................................................................................................................... 49\nNykredit og deres udfordring med kapitaldækning\nI 2005 Blev Basel II vedtaget, og samtidig blev EU enige om et sæt fælles regler for kapitaldækning kaldet\nCRD (Capital Requirements Directive).\nReglerne opfordrer banker og realkredit institutter til at forøge deres risikostyring.\nDet har stor betydning for banker og realkreditinstitutter, når de låner penge ud.\nReglerne får stor betydning for den kapital der skal stilles til sikkerhed for udlån.\nI de gamle regler der udsprang fra Basel I, blev kreditrisikoen udregnet ud fra færre kriterier end de nye CRD\nregler. CRD reglerne gør at banker og realkreditinstitutter nu også tager højde for kundernes risikoprofil.\nCRD består af 3 søjler:\n- Intern vurdering af kapitalkrav\nMinimumskapitalkravet bliver beregnet ud fra kredit-, markeds-, og operationel risiko.\nMinimumskapitalkravet svarer til den kapital, banken eller realkreditinstituttet minimum skal holde på for at\ndække de tre overnævnte risici. I CRD reglerne er der forskellige metoder til at opgøre de tre risici på, der er\nen mindre avanceret model der på mange måder ligner de gamle Basel I regler.\nDe mere avancerede metoder som de større banker og realkreditinstitutter benytter, ligger blandt andet vægt\npå historiske data for at kunne udregne kreditrisici.\nDen interne vurdering af kapitalkravet, er op til kreditinstituttet selv, at håndtere sine kunder forsvarligt.\nVurderingen indeholder væsentlige risikotyper som f.eks. brancher, konjunkturer mm. Hvis Finanstilsynet\nvurderer at virksomheden ikke lever op til kravene, kan de kræve at der holdes ekstra kapital til sikkerhed for\nde risikovægtede poster.\nMarkedsdisciplin er krav til virksomhederne, om at offentliggøre beskrivelser af deres strategi, struktur og\nI December 2010 blev der vedtaget et nyt regelsæt fra Baselkomitéen, de såkaldte Basel III retningslinjer.\nDe nye regler vil få en stor en betydning for de finansielle virksomheder i Danmark.\nHvordan opfylder Nykredit kapitalkravene i dag?\nHvilke konsekvenser får Basel III og de nye EU direktiver for de danske kreditinstitutter og deres\nHvordan ser fremtiden ud for Nykredit?\nDe overordnede problemstillinger ved Basel III og det kommende CRD IV direktiv, er talrige for finansielle\nvirksomheder. I denne opgave ønsker jeg at se på de nogle af økonomiske konsekvenser der er for Nykredit i\nforbindelse med Basel III, og samtidig vil jeg beskrive hvordan Nykredit beregner risici på deres\nerhvervskunder. Jeg vil ikke gå helt i dybden med beregningerne af kapitalkrav og risikovægtende, da\nformler bag nogle af risikovægtende har været yderst komplicerede. Jeg vurderet at det vil vanskeliggøre\nformålet med at forklare og analyse hvordan Nykredit opholder kravene. Så derfor vil jeg ikke gå helt i\ndybden, med de bagved liggende formler for risikovægtende.\nI min opgave bruger jeg rapporten der omhandler Risiko- og kapitalstyring 1 som udgangspunkt for min\nOpgaven opbygges således, at jeg først kort vil opridse Nykredit koncernens historie og opbygning. Herefter\nnærstuderes og forklares Basel III reglerne, og efterfølgende fastslås de økonomiske konsekvenser. Dernæst\nvil jeg beskrive Nykredits modeller, som bliver brugt til at styre kapitaldækningen. Jeg vil undervejs komme\nmed beregninger der viser hvordan de enkelte modeller fungerer i praksis.\nI analyse delen vil jeg komme med en analyse for Nykredits nuværende situation. Til den eksterne analyse\nbenyttes PEST modellen, og til at analyserer de nuværende konkurrenceforhold samt de nye forhold efter\nBasel III og CVD IV, benyttes Porters five forces. Til slut sammenfatter jeg resultaterne fra de 2 modeller i\nen SWOT analyse.\nDe steder hvor der er brugt eksterne referencer til opgaven, er der indsat fodnoter nederst på de på de sider\nhvor referencerne forekommer. Fodnoterne nummeret i den rækkefølge henvisningerne forekommer. Bagerst\ni hovedopgaven findes en litteraturliste med alle de anvendte kilder.\nKildekritik og dataindsamling\nJeg har indhentet meget information fra diverse fagspecifikke hjemmesider, derudover har jeg indhentet\nregnskaber fra udvalgte danske finansielle institutter. De hjemmesider jeg har brugt til indhentning af data\nvurderer jeg som yderst pålidelige.\nUdover de fagspecifikke har jeg også brugt få avisartikler, jeg har så vidt muligt forsøgt at begrænse min\nbrug af avisartikler. Da jeg ikke har ønsket at drage mine meninger og konklusioner ud fra avisartikler.\nJeg arbejder til daglig ved Nykredits erhvervscenter i Odense, jeg har der igennem benyttet mit netværk til at\nfremskaffe den nødvendige viden om Nykredits interne beregninger. Mit arbejde består blandt andet med at\nanalysere og rate regnskaber. Under hele mit ophold ved Nykredit og under opgavens udførsel, har jeg\nløbende været i kontakt med Funktionschef Ebbe Riis Ebbesen som har oplært mig i rating og beregning af\nJeg har valgt at vedlægge Nykredits risiko og kapitalstyringsrapport fra regnskabsåret 2010 som bilag, da\nstørste delen af mine informationer og stammer derfra.\nNykredits historie går helt tilbage til 1851 hvor der var mange små kreditforeninger i Danmark, i 1972\nfusionerede 16 af dem til 2 kreditforeninger; Forenede Kreditforeninger og Jyllands Kreditforening.\nSelve navnet Nykredit blev først etableret i 1985, da Kreditforeninger og Jyllands Kreditforening\nI 1989 blev regler for realkredit liberaliseret hvilket medførte at Nykredit blev aktienoteret, i de følgende år\nudvides forretningsaktiviteterne til også at omfatte bank, forsikring, pension og ejendomsmæglervirksomhed.\n2003 opkøbte Nykredit Totalkredit og blev dermed det største realkreditinstitut i Danmark med en samlet\nmarkedsandel af den udestående obligationsrestgæld på 41,4 % i 2009.\nI 2008 øgede Nykredit sin samlede markedsandel på bank til 5,1 %. Forstædernes Bank er fusioneret ind i\nNykredit Bank. 2 Ultimo 2009 var Nykredit Bank landets 5. største målt på den arbejdende kapital 3\nNykredits overholdelse af solvenskravet i dag\nNykredit valgte fra d. 1. januar 2008 at anvende de avancerede IRB-metoder. De avancerede IRB metoder\nhar medført at Nykredit sparede 4 milliarder i 2008 på de formelle kapitalkrav 4 . De avancererede IRB-\nmetoder ligger ansvaret for tre af risikovægtene over på de enkelte kreditinstitutter, hvilket har haft den\nbetydning, at Nykredit blandt andet er begyndt at rate alle deres erhvervskunder, ud fra deres profil og\nNedenfor vil jeg beskrive de tre risikovægte Nykredit selv skal bestemme, ud fra egne vurderinger, kunders\nregnskaber og historiske data.\nDer skal udregnes en sandsynlighed der kaldes Probability of Default eller (PD). PD udtrykker\nsandsynligheden for, at en kunde misligholder sine betalinger inden for et år, dvs. om der nedskrives eller\ntabes på kunden, og/eller om kunden misligholder en aftale.\nPD afspejler kundens kreditværdighed. Jo lavere PD, jo mindre sandsynlighed er der, for at kunden kommer i\nrestancer eller lignende.\nVed Nykredit PD bestemmes der ud fra 3 kriterier, regnskab, profil og betalingshistorik.\nPå siderne 9, 10 og 11 har jeg skrevet om hvordan Nykredit bestemmer PD.\nAngiver hvor stor tabet er på en kundes engagement, hvis kunden skulle defaulte; altså ikke være i stand til\nat betale gælden tilbage. LGD beregnes ud fra de enkelte finansielle produkter Nykredit har. Dvs. at der skal\nsættes et tabstal i procent på hvor meget Nykredit kan risikere at tabe på de enkelte produkter de tilbyder.\nPå side 12 har jeg skrevet om hvordan Nykredit bestemmer LGD.\nEAD angiver hvor meget man kan risikere en kunde skylder på det tidspunkt der defaultes. Beregningen\nforetages på en basis af 12 måneder. Produkter som også tælles med kan blandt andet være kassekredit,\nkreditkort eller betalingsgarantier i forbindelse med lån.\nDette giver et billede af hvordan bankens fremtidige kapitalkrav ser ud.\nPå side 12 har jeg skrevet om hvordan Nykredit bestemmer LGD\nNykredits bestemmelse af Probability of Default.\nDer skal tilsidesættes kapital afhængig af den enkelte kundes kreditværdighed.\nDen samlede kapitalbelastning for Nykredit og andre kreditinstitutter der anvender de avancerede IRB-\nmetoder, afhænger af PD. Nykredit har valgt at rate kunderne fra 0 til 10, hvor 10 er den absolut bedste\nrating en kunde kan få. Når man tildeler hver enkelt kunde en rating, så giver det et godt input ved beregning\naf kapitalforbrug og evt. forventet tab/nedskrivning. Bag den rating som tildeles kunden ligger PD.\nKunderne opdeles i 4 grupper inden for deres rating, 0-2 svage kunder, 3-5 sårbare kunder, 6-7 middelgode\nkunder, 8-10 gode kunder.\nDet er ikke kun for at overholde de avancerede IRB-metoder; det er også til brug for en evt. kreditindstilling.\nRatingen giver et godt udgangspunkt for evt. kreditindstilling, hvis det er en kunde man vil arbejde videre\nJo højere rating kunden har, des lavere kapitalkrav. Omvendt er kapitalkravet højere for kunde med en lav\nrating. Dvs. at en kunde der er ratet lavt, ikke er en god forretning for Nykredit når man ser på den øgede\nmængde kapital, der skal reserveres pga. kundens økonomiske situation. Samtidig er sandsynligheden for at\nkunden defaulter også tilsvarende højere end på kunder der er ratet bedre.\nRating giver et hurtigt overblik og mulighed for at styre og overvåge risici.\nRatingen bestemmes ud fra 3 kriterier: Regnskab, profil og betalingshistorik.\nRegnskabet er den del der i højeste grad bidrager til den enkelte kundes rating. Nøgletal som soliditet og\nkapitalforhold er typisk de tungest vejende faktorer.\nRegnskaber bliver ratet i et Nykredit system der hedder RALIST. Hvis kunden er et ApS eller et A/S, er det\nofte muligt at hente regnskabet ind i RALIST direkte fra KOB 5\nHvis regnskabet ikke kan findes på KOB, skal det indtastes manuelt i systemet.\nRALIST er indrettet sådan, at det automatisk tilpasser sig kundernes brancher, dvs. at RALIST tilpasser sig\nefter hvilken branche regnskabet kommer fra. Der er stor forskel på hvordan regnskaber ser ud i de\nforskellige brancher. Selvom RALIST selv kan finde branche typen, skal der oftest selv tages stilling til\nnogle af tingene.\nKundens profil er vigtig for en rigtig rating. Her anvendes RTKONT som er et system som Nykredit har\nudviklet specifikt til at lave en profil på kunden.\nProfilen laves ved at besvare nogle spørgsmål om kunden. Hvis kunden f.eks. er en boligudlejnings\nvirksomhed, vil der være spørgsmål der er tilrettet denne type. Der vil f.eks. spørges indtil om der er\ntomgang i ejendoms porteføljen, og om virksomheden er afhængig af få lejere (1-4) osv. Der er mellem 10-\n15 spørgsmål som skal besvares i RTKONT. Ud fra disse svar om virksomheden, kan man også påvirke\nratingen både positivt og negativt. Det skal dog siges at profilen ikke har så stor vægt som\nregnskabsanalysen. Profilen kan maksimalt påvirke ratingen med 1 op eller 1 ned.\nKundens evne til f.eks. at kunne betale sine terminer, er en meget tung risikovægt. Hvis kunden kommer i\nrestance, vil ratingen uanset om den var 10 før, automatisk falde til 2. På en helt ny kunde vil\nbetalingshistoriken ikke komme ind i billedet. Dog tjekkes der selvfølgelig altid om kunden er registret i\n5 KOB (købmandsstanden) har informationer om danske virksomheders økonomiske forhold og udvikling, og man kan\nbestilles årsregnskaber fra de større virksomheder.\n6 Kilde: Bilag 1\nAdsadsadsadsadsadsadsadsadsadsadsadsadsadsadsadsadsadsadsads ads jaldsdsjjkæ jkl ljkl jkljkl jkjkljkl jkjk jkl jkjkl jk jk dsjkajkas dj ds dsasd ad s ads ads ads ads ads fads agfds ag afd asdfg adsf sd gs da sgad ags sgd gad s gads asdg gad s Gads gas arg sag gods så sadgggggggggggggggggggggggggggggggggggggggggggggggggggggggggggggggggggg asgdgdgdgdgdgdgdgdgdgdgdgdgdgdgdgdgdgdgdgdgdgd sgadgadgadgadgadgadgadgadgadgadgadgadgadgadgadgadgadgad\ngadsgadsgadsgadsgadsgadsgadsgadsgadsgadsgadsgadsgadsgadsgadsgadsgadsgadsgadsgadsgadsgadsgadsgads dsgagagagagagagagagagagagaga asgdgdgdgdgdgdgdgdgdgdgdgdgdgdgd sdga ds sdg gods gd sg spa a dsgg ads gas asgd a s as agsd dsga gad s gsad sgad sad asgd sdg as så s s as a s så as så s s s sd f f d fds fds fa fd fs d sf sda f fd så g gas agd gods ag d agds asd g dsa Gads Gads as sgd s gd asd s ag gas sdg dsa sgda ga s asgd gsad g sad g sg sad adsggsad gs sad gas d gadsa Gads gad s gd gdsa gd dsa gg ds gods gods gsd as gdsa asgd gadsgsd sgd Gads Gads gdas Gads g\nsdg ads Gads gasd dasasasasasasasasasasasasasasasasasas sadadadadadadadad sadsa asd a asdasadsads ,. ,.,. ,. ,., .,. ,.,. ,.,. ,.,. ,.as,.,.f ,gre,.th,.r,yh ,r, ,.wr,.e,.gr,.,.a,.,.a.,fd.,a,.,.af,.,.gf,. ,.afgd.,h.,a.,ah.,ah,.a.h.a.,,.r,.,.h,.,.,.a.,r.,,.ad sg,..,rsg,.,.ags ,.g,..h.,.ah,gh ,.h,.rh,.,.h.h.,.h ,,herd,.re,. ,.ah,.h,..,her. , hrea,.,erh, ,.,re ,.e r,.,.ae ,.,.e r,.ar,.e,. ,.,.,.,. ,.ae,. e\nOvenfor ses en tabel der viser sammenhæng mellem rating og PD.\nHer ses det tydeligt hvordan forholdende mellem rating og PD udvikler sig i takt med at rating falder.\nNykredits besregning af Loss Given default\nEksempel på beregning LGD\nRestløbetid 29 år\nBelåningsværdi 60 %\nLGL* 14 %\nCR** 85,1 %\n= ( 1 – CR) * LGL\n= ( 1 – 0,851 ) * 0,14\n= 0,021 2,1 %\nDvs. at Nykredit i denne situation regner med at 2,1 % af kundens udestående vil ende som et tab, hver gang\nen kunde med lignende karakteristika defaulter.\nNykredits beregning af Exposure at Default\nFor realkredit og simple banklån, er det simpelt at beregne EAD. Det er restgælden der benyttes som EAD.\nSå hvis en kunde har et lån med 10 års løbetid, beregnes restgælden et år frem. Ved kreditfaciliteter som\nf.eks. kassekredit og bankgarantier, benyttes der gennemsnits og historiske tal for at bestemme EAD ved\n*LGL = Loss\ngiven loss det\nNykredit i snit\ntaber på en\nprocent af alle\nHvordan Nykredit udregner kapitalkrav på den enkelte kunde\nDer er altså 3 vigtige faktorer der spiller ind på beregningen af kapitalkravet PD, LGD og EAD.\nJeg har valgt at bruge samme eksempel på en kunde, som ved beregningen af LGD.\nPD 0,11 %\nLGD 2,1 %\nKapitalkrav eller EL (expected loss) = PD * LGD * EAD\nEL = 0,011 * 0,021 * 1.900.000\nEL = 439 kr.\nKravet ifølge Basel II er 8 % af EL dvs. reel omkostning = 439 * 0,08% = 35 kr.\nEn højt ratet erhvervskunde belaster derfor stort set ikke Nykredit. Det er grunden til at finansielle\nvirksomheder der benytter de avancerede IRB-metoder, helst kun vil have de højest ratede kunder. Jo lavere\nkrav til kapital des bedre forretning for Nykredit.\nHvis ratingen ændres fra 10 til 1 og PD dermed er 12,37 % er kapitalkravet\nEL = 1,237 * 0,021 * 1.900.000\nEL = 49.356 kr.\nKravet ifølge Basel II er 8 % af EL dvs. reel omkostning = 49.356 * 0,08% = 3.948 kr.\nDette viser hvor meget en svag kunde kapitalbelaster Nykredit og andre finansielle virksomheder der\nbenytter de avancerede IRB-metoder. Her er kapitalkravet meget højt og hvis kunden skal være en god\nforretning for Nykredit, ville det medføre meget høje renter eller bidragssatser.\nHvis der ikke blev benyttet risikovægte og solvenskravet var på 8, %ville kapitalkravet se således ud\n0,08 * 1.900.000 = 15.200 kr.\nBeregning af solvens\nBeregningen af solvenskravet er 8 % af risikovægtede aktiver, ganget med basiskapitalen. Jeg vil herunder\nforklare hvordan Nykredit opfylder solvenskrav og kapitalkrav og hvordan de udregnes.\nFor at kende solvenskravet skal man først kende basiskapitalen. Nedenfor vil jeg forklare hvordan Nykredits\nbasiskapital udregnes. I mit eksempel tager jeg udgangspunkt i Nykredits nyeste opgørelse fra 2010.\nNykredits egenkapital var i udgangen af 2010 på 55 mia. kr. Egenkapitalen fratrækkes udbytte på 300 mio.\nkr. Derefter fratrækkes der yderligere 4,6 mia. kr. som blandt andet er aktiver og goodwill.\nDen reducerede kernekapital er nu på 50 mia. kr. Den reducerede kernekapital lægges nu sammen med den\nhybride kernekapital på 11 mia. kr. som blandt andet består af opskrivninger og indlån.\nDerefter kommer der fradrag for kapitalandele i andre virksomheder. Dvs. datterselskaber der hører\nunder Nykredit koncernen.\nNedenfor er en figur der viser udregningen af basiskapitalen\nBeregning af basiskapital\nDet giver Nykredit en basiskapital på 60,5 mia. kr.\nDer har været en stigning i basiskapitalen på 2,62 %. En stor del af det, skyldes Nykredits resultat i\nKernekapital 55188 51109\nForeslået udbytte -300 -\nImmaterielle aktiver, herunder goodwill, og udskudte\nKernekapital efter primære fradrag 50217 45945\nHybrid kernekapital 11055 10805\nKernekapital inkl. hybrid kernekapital efter primære\nFradrag for forsikringsvirksomhed - -384\nInvestering i kapitalandele mv. >10% -148 -106\nFradrag for halvdelen af forskel mellem IRB-\nberegnede tab og nedskriv-ninger\nFradrag for halvdelen af forventede tab på\nKernekapital inkl. hybrid kernekapital efter fradrag 60497 55476\nEfterstillede kapitalindskud 594 4567\nOpskrivningshenlæggelser 132 132\nReserver i serier 53 57\nSupplerende kapital i alt 780 4756\nFradrag i basiskapital\nSummen af kapitalandele mv. >10% - -\nFradrag i basiskapital i alt -776 -1274\nBasiskapital i alt efter fradrag 60500 58958 7\nKreditrisiko i mio.\nEksponeringer mod centralregeringer eller\n60.500 / 327.665 *100\n*8 % af det risikovægtede poster\n**100 % af de samlede risikovægtede poster\nUdregning af nuværende solvensprocent =\nBasiskapital / risikovægtede poster (EL)\nSolvensprocent = 18,46 %\nMinimumskravet til kapital (solvens på 8 %) = 327.665 * 0,08 = 26.213 mio. kr.\nNykredits solvens er tilfredsstillende, minimums solvenskrav er på 8 % og så en solvens på 18,46 %\ner over 10 % mere end mindstekravet.\nDet betyder at Nykredit reelt ville kunne klare væsentlige nedskrivninger/tab på deres udlåns\nEksponeringer mod institutter 1247* 1628*\nEksponeringer mod erhvervsvirksomheder\nEksponeringer mod detailkunder 70* 262*\nEksponeringer sikret ved pant i fast ejendom - 62*\nEksponeringer hvorpå der er restance eller\nSamlet kreditrisiko, standardmetoden 1571* 2932*\nDetaileksponeringer 7257* 6959*\nHeraf – sikkerhed i fast ejendom 6852* 6692*\n– kassekreditter mv. 62* 37*\n– øvrige detaileksponeringer 343* 229*\nErhvervseksponeringer 12629* 12271*\nAktieeksponeringer 1115* 1307*\nAktiver uden modpart 326* 258*\nAfviklingsrisiko 0 0\nSamlet kreditrisiko, IRB-metoden 21328* 20795*\nSecuritiseringspositioner, IRB-metoden 371* 0*\nKreditrisiko i alt 23270* 23728*\nMarkedsrisiko 1672* 1846*\nOperationel risiko 1272* 978*\nKaptitalkrav 26213* 26551*\nRisikovægtede poster (expected loss) 327665** 331891\nBasiskapital 60500 58958\nKonsekvenserne ved brug af de avancerede IRB-metoder.\nNykredit er selv i stand til at styre deres risikovægte, hvilket gør at der ikke skal lægges et ens beløb til\nsikkerhed for alle kunder. Det er en fornuftig løsning at lægge en del af risikovurderingen over på\nkreditinstitutterne, da det letter en del kontrol og eftersyn. Basel II retningslinjerne har påskrevet at alle der\ner under reglerne, løbende skal offentliggøre deres risikostyring. I Danmark er det først og fremmest til gavn\nfor Finanstilsynet. Men i realiteten betyder det at alle kan få indblik i kreditinstitutternes risikostyring og det\ner netop åbenheden der er vigtig.\nNykredits risikovurdering anvendes sekundært på forretningsmæssig plan hvilket bl.a. giver mulighed for\nprisdifferentiering. De højt ratede erhvervskunder betaler mindre i f.eks. deres bidrag.\nDet baner vejen for flere forretninger med de kunder der koster mindst kapital. Derfor er det de kunder der er\nbedst for Nykredits forretning, der vil få de bedste priser, og derfor have en større lyst til at udvide deres\nPå den anden side er der de svage kunder, der betaler mere i takt med deres rating falder. En kunde der\nkommer ud i økonomiske problemer, vil opleve at deres finansielle produkter vil blive dyrere. Det vil i nogle\ntilfælde betyde at kunden ønsker af forlade Nykredit, eller at kunden ikke kan betale og derfor defaulter.\nDe avancerede IRB-metoder belønner de banker der går uden om de svage kunder, og vælger de stærke.\nDe banker og realkreditinstitutter der ikke benytter de avancerede IRB-metoder, vil have svært ved at kunne\nkonkurrere med de selskaber der netop benytter disse. Som nævnt før giver brugen intern risikostyring og en\nvæsentlig større mulighed for prisdifferentiering, i perioder med lavkonjunktur\nIndførslen af de avancerede IRB-metoder, kan efter min mening gøre det sværere at låne penge for nogle\nvirksomheder. Men det er nødvendigt at de store kreditinstitutter anvender de avancerede metoder, for ellers\nvil det betyde større omkostninger i forbindelse med udlån.\nI perioder med lavkonjunktur vil den kapital der sættes til side være for lav, da der i disse perioder er flere\ntab end normalt. Samtidig er kapitalkravet for højt i forhold til tabene i perioder med højkonjunktur. I sidste\nende skulle det gerne ende med at der aldrig kommer til at mangle kapital.\nBasel III retningslinjerne\nBasel-komiteen eller Bank of International Settlements (BIS) blev stiftet i 1974 og hører hjemme i Schweiz.\nBasel-komiteen består af repræsentanter fra de største landes centralbanker og tilsynsmyndigheder, og\nsammen leder de arbejdet med fastsættelse af nye standarder og retningslinjer.\nDet er Basel-komiteen der laver Basel retningslinjerne, som ikke må forveksles med love.\nDet er let at forveksle Basel-komiteen med en bestemmende magt, men det er ikke meningen med komiteen.\nDeres retningslinjer er kun vejledende og er ikke som sådan ment som lovforslag. Det er derfor op til de\nenkelte lande eller unioner, at lave love eller direktiver efter deres retningslinjer.\nDe retningslinjer der er affødt af Basel-komiteen som vi kender til her i Danmark, er kapitaldæknings\ndirektiverne (CRD) som bliver vedtaget i EU parlamentet og bliver implementeret i dansk lovgivning. Der er\ntidligere blevet lavet 3 CRD direktiver I, II og III. Det seneste direktiv der blev affødt af Basel II, medførte\nat Nykredit valgte at følge de avancerede IRB-metoder. CRD III åbnede nemlig muligheden for at\nkreditinstitutter selv kunne udregne deres behov for kapital.\nAlle lande der er medlem af EU bliver påvirket af CRD direktiverne, da det har den effekt at reglerne for\nkapitaldækning for kreditinstitutter inden for EU er de samme.\nFinanskrisen viste med al tydelighed, at der er behov for en opstramning af reguleringen af den finansielle\nsektor. Den største fokus er på krav om mere og bedre kapital og likviditet.\nBaselkomitéen offentliggjorde de endelige retningslinjer (Basel III) i december 2010.\nDe ændringer af kravene der er i Basel III der senere hen vil føre til CRD IV direktivet, beskrives på de\nNye krav til likviditet\nDe nye likviditetskrav skal sikre, at kreditinstitutter til enhver tid kan modstå økonomiske kriser uden at de\nDer indføres et sæt likviditetskrav bestående af to forskellige krav, som kreditinstitutterne skal overholde.\nDet giver store udfordringer for de danske kreditinstitutter, idet kravene ikke tager hensyn til, at\nrealkreditobligationer udgør en meget væsentlig del af det danske obligationsmarked. De nye krav betyder at,\nstatsobligationer minimum skal udgøre 60 % af den samlede likviditet.\nDer skal sikres stabil funding af hele et instituts udlån. Her vil realkreditobligationer med restløbetid under 1\når ikke længere gælde som stabil funding. Derfor kan ingen af de kendte rentetilpasningsprodukter\nvidereføres i nuværende form.\nLiquidity Coverage Ratio (LCR): Det enkelte institut skal have tilstrækkelige likvide aktiver til at klare et\nfinansielt stress over 30 dage. Fremover skal mindst 60 % af likviderne være i form af statsobligationer.\nNet Stable Funding Ratio (NSFR): Skal sikre stabil funding af hele et instituts udlån. I dette mål tæller\nrealkreditobligationer med restløbetid under 1 år ikke som stabil funding. Derfor kan f.eks. F1 lånene\nvidereføres i deres nuværende form.\nDe nye likviditetskrav skal indfases over en årrække. Kreditinstitutter skal indberette LCR og NSFR til\nFinanstilsynet fra henholdsvis 2011 og 2012. LCR skal overholdes fra 2015, mens NSFR skal overholdes fra\n2018. Indberetningsperioden skal myndighederne bruge til at overvåge udviklingen i de to likviditetsmål,\nmed henblik på evt. at justere dem, inden de træder i kraft.\nNye krav til kapital\nDe nye kapitalkrav skal sikre, at kreditinstitutterne i højere grad kan modstå tab og mindske risikoen for, at\nregningen bliver sendt videre til skatteyderne. Kravet til egenkapital øges, der indføres krav om\nkapitalstødpuder og et helt nyt kapitalkrav kaldet leverage ratio.\nDer introduceres to nye stødpuder eller buffere. Den første buffer, kapitalbevaringsbufferen, er fast på 2,5 %\naf de risikovægtede aktiver ud af den samlede kapital. Den anden buffer er en modcyklisk buffer der\nbestemmes ud fra sammenhængen mellem udlån i den private sektor i forhold til BNP. Den ligger mellem 0\n% og 2.5 %. Den modcykliske buffer skal forhindre at der sættes for lidt kapital til side i perioder hvor\nøkonomien i samfundet er svækket. I et worst case scenario udgør de nye stødpuder i alt 5 %. 9\nBasel komiteen har indført et kapitalkrav i form af leverage ratio. Ifølge forslaget skal leverage ratio opfyldes\nved, at kravet til kernekapital stiger fra 4 % til 6 % af risikovægtede aktiver. Minimums kravet til egenkapital\nstiger fra 2 % til 4,5 %.\nI modsætning til de øvrige kapitalkrav tages der ikke hensyn til den faktiske risiko på aktiverne, da alle\nposter behandles ens.\nFormålet er at begrænse instituttets sårbarhed ved at stille krav om en vis størrelse af egenkapitalen.\nUlempen ved målet er bl.a., at det straffer institutter med en stor udlånsportefølje med lille risiko f.eks.\nrealkreditudlån, da alle lån behandles ens i opgørelsen.\nBaselkomitéen har foreslået, at der indføres en observationsperiode fra 2013-2017, hvor resultatet\nsammenlignes med de øvrige kapitalkrav. Kreditinstitutterne skal offentliggøre deres leverage ratio fra 2015.\nEfter evt. justeringer planlægges leverage ratio indført som et fuldt gyldigt kapitalkrav i 2018.\nFormålet er at begrænse kreditinstitutternes sårbarhed ved at stille krav om en vis størrelse af egenkapitalen.\nsammenlignes med de øvrige kapitalkrav. Efter evt. justeringer, planlægges leverage ratio indført som et\nfuldt gyldigt kapitalkrav i 2018.\nPct. af risikovægtede aktiver Nuværende\nEgenkapital 2% 4.5% 9.5%\nKernekapital 4% 6% 11%\nBasiskapital 8% 8% 13%\nBaselkomitéen offentliggjorde den samlede pakke Basel III i december 2010.\nI EU forventes et direktivforslag offentliggjort tidligst i sommeren 2011. Det skal herefter vedtages i EU\nTidsplan for implementering af CRD IV\nDecember 2009 Første udkast af Basel III blev publiceret\nFebruar 2009 Første udkast af CRD IV blev publiceret\nApril 2010 Deadline for første kvantitativ analyse\nAndet halvår 2010 Revideret udgave af CRD IV\nUltimo 2010/2011 Implementering af CRD II og CRD III\nUltimo 2012 Implementering af CRD IV\nFra 2013 Overgang til CRD IV\nHvorfor de nye regler\nFinanskrisen viste med al tydelighed, at der er behov for opstramning af reguleringen af den finansielle\nsektor. Fokus er på krav om mere og bedre kapital og likviditet, for at forhindre at flere banker krakker.\nKravet til likviditet stiller højere krav til banker og realkreditinstitutternes likvider. I Danmark udgør største\ndele af egenkapitalen realkredit obligationer.\nØkonomisk betydning for Nykredit og konkurrenterne\nDe skærpede krav i form af Basel III betyder en stigning for Nykredits minimumskapitalkrav. De to\nstødpuder vil i værste fald medføre et solvenskrav på 13 %. Som det ses på tallene nedenfor, vil de nye krav\ntil basiskapitalen ikke påvirke Nykredit, der i 2010 havde en solvens på 18,4 %.\nKaptitalkrav 26213 42596*\n*Kapitalkrav ved Basel III\nMinimumskravet til kapital ved Basel III (solvens på 13 %) = 327.665 * 0,13 = 42.596 mio. kr.\nFor at vise konsekvenserne for Nykredits konkurrenter, har jeg herunder udvalgt et lille udsnit af\nBasiskapital 60500 60500\nKaptitalkrav 67.537 109.747*\nBasiskapital 149.745 149.745\nMinimumskravet til kapital ved Basel III (solvens på 13 %) = 844.210 * 0,13 = 109.747 mio. kr.\nKaptitalkrav 8.126 13.204*\nMinimumskravet til kapital ved Basel III (solvens på 13 %) = 101.572 * 0,13 = 13.204 mio. kr.\nNuværende solvens = 7 % 14\nGrunden til at Aarhus lokalbank er blevet udvalgt, er for at vise hvordan en bank med udfordringer i\nderes basiskapital, bliver endnu svagere pga. Basel III retningslinjerne. Aarhus Lokalbank har været\ni problemer i et godt stykke tid. De nye retningslinjer fra Basel komiteen, medfører at deres\nminimums kapitalkrav stiger til 550 mio. kr. Basiskapitalen var ved udgangen 295 mio. kr.\nFor at Aarhus Lokalbank skal kunne leve op til de nye krav om kapital, skal der skaffes i alt 255\nBasiskapital 16.071 16.071\nKaptitalkrav 448.182* 550.570,*\nBasiskapital 295.673 295.673\n14 Finanstilsynet har givet Aarhus Lokalbank en midlertidig dispensation i henhold til § 129, stk. 7, i lov om finansiel\nvirksomhed. Dispensationen er gældende frem til 1. marts 2011.\nNykredits største forretning er stadig på realkreditlån. For at kunne tilbyde de mange forskellige lån\ner Nykredit nødt til at opkøbe en stor del af deres egne såvel som konkurrenternes realkredit\nobligationer. Dette gøres for at opnå en fornuftig forrentning af egenkapitalen.\nEksponering mod GISP-landene1 -496\nStatsobligationer i alt\nRating på eller over Aa3/AA- 78018\nRating: A1/A+ – Baa3/BBB- 1368\nRating: Ba1/BB+ eller derunder -\nIkke ratede 2\nRealkreditobligationer, SDO og andre covered\nbonds i alt\nRating på eller over Aa3/AA- 1417\nRating: A1/A+ – Baa3/BBB- 5685\nRating: Ba1/BB+ eller derunder 2293\nIkke ratede 1090\nKreditobligationer i alt 10485\nAnsvarlig kapital og hybrid kernekapital i\ndanske pengeinstitutter 2\nandre pengeinstitutter 2\nKalvebod og Scandinotes 720\nKrediteksponering i alt 89873\nVed udgangen af 2010 udgør statsobligationer kun\n3,2 % af de samlede investeringer af egenkapitalen.\nDet tal skal op på 60 % jf. Basel III.\nDet vil sige at der med den nuværende kapital, kun\nmå være for 35.949 mio. kr. realkreditobligationer.\nStatsobligationer skal udgøre 53.924 mio. kr.\nDet betyder at Nykredit skal sælge\nrealkreditobligationer for 43.439 mio. kr. og\nsamtidigt opkøbe statsobligationer for 51.041 mio.\nVed udgangen af 2010 udgør statsobligationer 8,4\n% af de samlede investeringer af egenkapitalen.\nDet vil sige at der med den nuværende kapital,\nkun må være for 109.642 mio. kr. realkreditobligationer. Statsobligationer skal udgøre 164.464 mio. kr.\nDet betyder at Danske Bank skal sælge realkreditobligationer for 141.308 mio. kr. og samtidigt opkøbe\nstatsobligationer for 141.307 mio. kr.\nKrediteksponering i alt 274.107\nDet vil i de kommende år betyde at efterspørgslen på statsobligationer vil stige kraftigt, mens der samtidig\nbliver solgt ud af realkredit obligationerne. For at realkreditobligationerne kan omsættes, skal investorerne\nvære klar på at købe. Danske realkreditobligationer ligner ikke udenlandske realkreditobligationer. I udlandet\ner det på en anderledes måde boligfinansiering foregår på. Det er også derfor man i Danmark er meget\nuforstående over for de nye likviditetskrav. Når antallet af aftagere bliver markant forringet og efterspørgslen\npå lån stadig er der, vil det betyde rentestigninger da der skal et ordentligt afkast til få at få de udenlandske\ninvestorer ind på det danske realkredit marked. Efter min egen vurdering er en dansk realkredit næsten lige\nså sikker som en statsobligation. I nogle tilfælde er det endda at foretrække frem for statsobligationer for\nlande som f.eks. Portugal, Spanien, Irland og Grækenland. De nye Basel III retningslinjer vil betyde at\nefterspørgslen på statsobligationer i danske banker og realkreditinstitutter vil stige meget kraftigt. Det vil\nkunne medføre at de fire ovennævnte lande, vil få lettere ved at omsætte deres obligationer. Og at renterne\ngenerelt vil falde samtidig med at kursen vil stige. Dette kan få en positiv virkning for de fire lande.\nEn uddybning af de danske problemstillinger\nHer vil jeg kort ridse de største udfordringer for Nykredit og de andre danske banker og realkredit institutter.\nRealkreditobligationer anerkendes ikke for deres kvalitet\nBasel-komitéen ønsker via LCR at skærpe kravene til kreditinstitutternes beholdninger af obligationer, for at\nde bedre kan modstå økonomisk uro i markederne. Basel-komitéen anser ikke realkreditobligationer for at\nvære af høj kvalitet. Derfor foreslås der at, statsobligationer udgør min. 60 % af kreditinstitutternes samlede\nlikviditet. Realkreditobligationer placeres i en mere usikker gruppe sammen med erhvervsobligationer til\ntrods for den særlige sikkerhed indbygget i det danske realkreditsystem og den høje kreditkvalitet. Den sidst\nnævnte gruppe må maksimalt udgøre 40 % af den samlede likviditet.\nDanmark er et land med relativt få statsobligationer. Faktisk udgør realkreditobligationer fire gange\nmængden af danske statsobligationer. Det betyder, at der ikke er nok statsobligationer til at dække behovet\nfor likviditet, der fremover forventes i banker og realkreditinstitutter. Forslaget er således umulig at\nimplementere i Danmark. I Danmark er 1,4 millioner danske familiers boligkøb finansieret af realkreditlån.\nDer er i alt udestående realkreditobligationer for 140 pct. af BNP. 15\nDanske realkreditobligationer adskiller sig primært fra erhvervsobligationer ved altid at have sikkerhed i\nform af pant i fast ejendom, samt at de kun belånes op til 80 % af boligens værdi. Derfor rangerer danske\nrealkreditobligationer efter min mening på højde med statsobligationer, som historisk er regnet som de\nRealkreditobligationer kunne sælges under hele finanskrisen, der netop er udgangspunktet for de nye regler.\nEgne realkreditobligationer må ikke tælle med i likviditeten\nBasel-komitéen har foreslået, at realkreditobligationer, som realkreditinstitutterne selv har udstedt, ikke kan\ntælle med i institutternes egen likviditet. Et udemærket princip for de fleste typer erhvervsobligationer, men\nrealkreditobligationer er også her i en kategori for sig selv.\nModsat erhvervsobligationer så er der altid sikkerhed i form af pant bag danske realkreditobligationer.\nGennemføres dette lovforslag om ikke at indregne egne realkreditobligationer i likviditeten, vil det hæmme\nlikviditeten i danske realkreditobligationer, da der ikke vil være nok investorer, til de mange obligationer.\nI danske banker og realkredit institutter vil det medføre en slags krydsejerskab af obligationer, så i stedet for\nat holde egne obligationer, holder man hinandens obligationer.\nKravet om mere stabil finansiering af realkreditlån truer F1-lånene\nBaselkomiteen ønsker gennem sit forslag om Net Stable Funding Ratio (NSFR), at skabe en mere stabil og\nlangtløbende finansiering, som f.eks. de fastforrentede 30-årige realkreditlån. Forslaget betyder, at\nobligationer med en restløbetid på under et år, ikke regnes som stabil finansiering. Det er F1 obligationer der\nligger til grund for rentetilpasningslån med årlig rentetilpasning. Forslaget vil derfor afskaffe F1 lånene.\nVariabelt forrentede lån anvendes i dag af halvdelen af alle danske låntagere 16 . Det skyldes, at låntager mod\nat påtage sig risikoen ved stigende rente, får et historisk set billigere lån. Realkreditinstitutterne har for at\nsikre, at låntager ikke påtager sig for store risici, holdt fast i en kreditpolitik, hvor kunden forudsættes også at\nkunne sidde med et 5 % fastforrentet lån.\nLån med variabel rente kan være attraktive for låntager med god økonomi og en relativt kort lånehorisont.\nDe korte renter er typisk lavere end de mellemlange og lange renter. De lange renter vil som oftest være\nhøjere end de korte renter, da obligationsejeren løber en større renterisiko - altså risikoen for at\ninvesteringens værdi ændrer sig som følge af ændringer i markedsrenten 17\nAnalyse af fremtidsudsigterne for Nykreditkoncernen\nI de følgende afsnit vil jeg benytte følgende modeller: Porters Five Forces, PEST analyse og til sidst en\nSWOT analyse, for at belyse Nykredits situation.\nPEST analysen inkluderer stort set alle eksterne faktorer (politiske, økonomiske, sociale og teknologiske),\nder kan påvirke Nykredits nuværende position i det danske marked i både negativ og positiv retning.\nSom samfundsøkonomien ser ud lige nu og når man har med en virksomhed som Nykredit at gøre, er det helt\nnaturligt at benytte PEST analyse.\nPolitiske faktorer er, hvordan og i hvilken grad politiske indgreb spiller en rolle for økonomien. De politiske\nfaktorer der spiller ind i denne analyse, er lovgivningen (dansk lovgivning og EU’s direktiver) og\nnationalbankens pengepolitik (både den danske nationalbank og ECB)\nNykredit er underlagt mange lovgivninger, og er som andre danske finansielle virksomheder underlagt\nfinanstilsynet. De fører blandt andet tilsyn med revisionen, ledelsen, kreditstyringen, kapitalstruktur, og om\nde følger god skik. Efter sådan et tilsyn kommer finanstilsynet med en redegørelse som offentliggøres,\nhvilket er med til at alle danske finansielle institutter bliver holdt ansvarlige for at føre en god forretning.\nNykredit følger alle regler og\nlove der er stillet op, ellers\nkan det have katastrofale\nfølger som kan medføre\nusikkerhed og downgrading af\nNykredit hvilket kan medføre,\nat Nykredit vil tabe mange\npenge og evt. blive nødt til at\nskaffe funding fra en evt. ny\npengepolitikken i Danmark.\nDe følger dog altid ECB\nSe kurvediagram til venstre.\n18 Kurve diagram over den 3 måneders pengemarkeds renter (DK imod EU-området) Kilde:\n19 Kurve diagram import eksport fordelt på EU og ikke EU lande. Kilde:\nSelv om Danmark ikke er med i den fælles europæiske valuta, er Danmark nødt til at følge ECB pga.\nsamhandel med EU lande udgør størstedelen af den danske import/eksport\nDe to diagrammer på forrige side illustrerer meget godt sammensmeltningen af dansk og europæisk\nøkonomi. Derfor er den danske pengepolitik i høj grad være styret af ECB. Selvom Danmark ikke deltager i\nden fælles EU valuta, er Danmark i meget høj grad påvirket af EU.\nDet har også medført at danske banker og realkredit institutter i høj grad benytter EURO baserede produkter,\nhvilket især er EURIBOR 3 udlån, som er det europæiske svar på den danske CIBOR 3som er en kort (3\nDet ses også på normale indlånskonti hvor erhvervskunder efterspørger valuta konti, og her er det igen\nEURO der er den mest brugte.\nNykredit er meget påvirket af den pengepolitik der føres, da jo lavere renten er nu, mere er kunderne\ntilbøjelige til at foretage huskøb eller andre investeringer. Omvendt er det hvis renten er høj, hvor købe\nlysten ofte er svækket.\nDen historiske lave rente har medført at danske realkreditobligationer har været efterspurgt i udlandet,\nhvilket har presset kursen op og fået renten ned på flexlån.\nLovgivningerne der påvirker Nykredits forretning meget, bestemmes i høj grad af EU med deres kapital\ndæknings direktiv (CRD), hvilket jeg tidligere har beskrevet under Basel III retningslinjerne.\nDe nye tiltag under Basel III retningslinjerne, får en stor betydning for de danske banker og\nrealkreditinstitutter, da de medfører blandt andet større krav til solvens og likviditet. Det kommer til at\nmedføre højere renter og øgede omkostninger for banker og realkreditinstitutter. De øgede omkostninger og\nrenter vil få en betydelig indflydelse på de danske forbrugere.\nØkonomiske faktorer er den økonomiske vækst, renteudviklingen, udbuddet på pengemarkedet og\nsituationen på boligmarkedet. Disse faktorer har stor betydning for virksomheder i den finansielle sektor.\nNykredit er som andre finansielle institutter meget påvirket af konjekturerne. De påvirkes fra mange sider. På\nden ene side vil Nykredit i en lav konjektur opleve at efterspørgslen for nye lån oftest vil falde, antallet af\nkonkurser vil stige som efterfølge af konjekturen, hvilket vil medføre nedskrivninger/tab. Tabene betyder at\nNykredit mister kapital og derfor\nbliver nødt til ekstra funding. Hvis det\ner på et tidspunkt hvor renten er høj,\nvil en periode med lav konjunktur,\nhave en positiv effekt på Nykredits\nbank indlån, da der ofte er en tendens\ntil at man holder lidt mere på pengene\nisær hvis renten er høj.\nSituation i dansk økonomi lige nu, er et marked i en meget svag vækst. Renten er stadig historisk lav.\nInflationen er stigende (pt. På 2,7%) , dog stadig et acceptabelt niveau.\n21 Lige nu presses væksten især af de\nhøje priser på olie. Dette er en direkte\nfølge af uroen i mellemøsten og\nvæksten i blandt andet Kina og andre\nvækstlande, der presser henholdsvis\nudbuddet negativt og efterspørgslen\npositivt. Samtidig er mange\nøkonomiske vismænd ude at sige, at netop inflationen koblet med, at lønstigningerne ikke kan følge med det\nkommer til at betyde at en gennemsnitlig familie i Danmark vil have 500 kr. mindre om måneden. 22\nSiden lavpunktet for dansk økonomi i 2008 til nu, har vi set en vækst på BNP. Dette kan ses ved at eksporten\ner steget, importen er også steget i perioden men eksporten har klaret sig en smule bedre hvilket har medført\noverskud på betalingsbalancen.\nDe økonomiske faktorer der spiller ind er mange og Nykredit gør meget for at kunne følge med i\nudviklingen i både den danske og internationale økonomi.\nDe nye tiltag under Basel III retningslinjerne får en stor betydning for de danske banker, og\nrealkreditinstitutter da de blandt andet medfører større krav til solvens og likviditet.\nOvenstående betyder at minimumskravet til solvens stiger fra 8 % til 10,50 + den modcykliske buffer der\nligger mellem 0 og 2,5 %. Det vil i den yderste konsekvens medføre et solvenskrav på 13 %. Det vil i nogle\ntilfælde være medvirkende til at banker der allerede nu har kapital problemer, skubbes længere ned. Kravene\nom forøget solvens og dermed basiskapital, kan medføre at nogle danske banker og realkreditinstitutter vil\nblive nødt til at skaffe mere kapital. Der kan skaffes mere kapital på to måder; enten ved at skaffe flere\nindlån ved at sætte renten op, eller at foretage aktieemissioner eller udstede at garantbeviser, hvilket\nselvfølgelig kræver at disse kan afsættes. Selvom Nykredit er et aktie selskab er ejer kredsen stadig, de\nbagvedliggende kreditforeninger. Nykredits aktier udbydes ikke på fondsbørsen. Derfor vil muligheden for\nat udvide basiskapitalen via en aktieemission være udelukket. De nye regler vil medføre at de danske bankers\nog realkreditinstitutters aktier vil blive svækket og falde i kurs, de skærpede krav til kapital vil medføre at\nder udloddes mindre og mere af årets resultat går til solidering af egenkapitalen. Dette er med til at give et\nsvagere afkast til investorerne, som vil sælge aktierne og finde andre alternativer.\nDe nye krav vil derfor medføre højere renter på indlån, og en svækkelse af bank- og realkreditaktierne.\nUdover kravene til solvens og kapital, ændres vilkårene for egenkapitalens opbygning, hvilket betyder at\nstatsobligationer som minimum skal udgøre 60 % af den samlede likviditet. I dag udgør statsobligationer i\nNykredit og Danske Bank henholdsvis 2,3 % og 8,4 %, resten består af realkredit og andre\nkreditobligationer. Det har massive betydninger for dansk realkredit, da det vil betyde at, der skal findes nye\ninvestorer til flere 100 mia. kr.\nSamtidig ligger Basel III retningslinjerne op til at realkreditobligationer med en løbetid på mindre end et år\nikke regnes som stabil funding, hvilket kommer til at betyde at rentetilpasningslånene som f.eks. F1 vil få\nmeget svære vilkår.\nNykredit har i de seneste par år bevæget sig mere og mere over mod bank delen, hvilket har betydet, at de\nhar fokus på at skaffe de helt rigtige medarbejdere som har bank kompetencer. De medarbejdere der har\nværet mange år ved Nykredit, har helt naturligt ikke så mange kompetencer inden for bank. Det er derfor\nvigtigt at der skaffes nye medarbejdere til udvidelsen, samt at de ”gamle” medarbejdere lærer bank\nkompetencerne. Nykredit opererer i dag i hele landet. Det gøres ud fra Nykredits centre, hvor der alt efter\nstørrelse, er både en privatafdeling og en erhvervsafdeling i hvert center.\nFordelen ved at have centrer i hele landet, er at jagten på kvalificerede medarbejdere ikke er begrænset af\nDog foregår de fleste af Nykredits strategiske og taktiske beslutninger ved hovedsædet i København, men\nrådgivning og salg foregår i højeste grad på centrene rundt i landet.\nNykredit er stærkt brand der er meget kendt i Danmark, hvor Nykredit navnet oftest forbindes af mange med\net konservativt kreditinstitut. Det forsøger ny markedsføring samt andre tiltag at gøre op med.\nNykredit gør meget ud af at fremstå som miljø- og samfundsansvarlige 24\nDer er blandt andet gjort meget for at kvinder har de samme muligheder som mænd, for at kunne få en\nlederstilling. Der gøres en stor indsats i at skabe mangfoldighed i Nykredit, og der bruges f.eks. midler på\nJunior Chamber International Danmark, hvor Nykredit har hjulpet med 30 mentorer. Der stilles krav til at\nNykredit skal turde forskellighed og se bort fra religion, alder og køn. Nykredit har tidligere i år præsenteret\nen ny bygning der har navnet Krystallen, hvilket er en miljøvenlig og bæredygtig bygning hvor der er brugt\nmange penge på, at den skal være så CO2 neutral som muligt.\nDa finansielle virksomheders udvikling kun i en meget lille grad er styret af teknologi, har denne faktor ikke\nså stor indflydelse som de andre. Grunden til dette er at finansielle ydelser ikke i særlig høj grad er\nafhængige af teknologi. Der kommer selvfølgelig nye tiltag engang imellem, men det er ikke med\nteknologien som den største force.\nDe teknologiske faktorer er dog stadig vigtige og medtages selvfølgelig i analysen.\nHer ligges der vægt på Nykredits interne IT infrastruktur, deres hjemmeside, deres hjælpeværktøjer til\nkunderne (regn selv værktøjer), sagsbehandlings tiden og stabilitet på deres nuværende IT løsning.\nEfter erfaringen fra mit arbejde i Nykredit, har jeg et vis kendskab til Nykredits IT systemer. Her er den\nstørste udfordring de mange forskellige systemer der bruges i hverdagen. På en normal dag er man i snit\nigennem 10-15 programmer. Dette skaber forvirring, og i det kan der også opstå en del fejl. Stabiliteten er\nikke i top da der igennem den seneste tid har været flere nedbrud, hvor både telefoner og internet har været\nude af drift i flere timer.\nInternettet har fået en meget stor indflydelse i vores samfund, og er blevet den mest brugte og\nnemmeste måde at finde og indsamle informationer på. Nykredits hjemmeside har en masse nyttige\nhjælpeværktøjer, så potentielle kunder hurtigt kan finde en vejledende pris på f.eks. lån til en ny\nbolig. Jeg har selv prøvet deres regn selv værktøjer, og kan konkludere at de er velfungerede. Det er\nmed til at potentielle kunder hurtigt kan få en vejledende pris.\nJeg har valgt at benytte Porters five forces for at belyse konkurrencesituationen som den er nu og efter at det\nnye CRD IV direktiv vedtages og træder i kraft. I modellen er der fem kræfter som der skal vurderes;\nkundernes forhandlingsmagt, leverandørernes forhandlingsmagt, substituerende produkter, indgangsbarrierer\nog intern rivalisering.\nNedenfor ses modellen:\nKonkurrencesituationen i Portes five forces er meget vigtig. Porter ligger blandt andet stor vægt på den\ninterne rivalisering blandt udbyderne. Rivaliseringen mellem parterne i den finansielle sektor, opstår da\nmange af de store banker og realkreditinstitutter i Danmark forsøger at vinde markedsandele.\nInden for realkredit er væksten pt. lav pga. at boligsalget stadig ligger lavt, så truslen for Nykredit\nkonkurrenternes tilbud om konvertering af lån med besparelser til kunderne.\nPå bank området forsøger Nykredit at ekspandere senest ved deres markedsføring der gør opmærksom på at\nNykredit også er en bank. Det er ikke kun med markedsføring at Nykredit forsøger at ekspandere deres bank,\nde har i 2008 opkøbt Forstædernes Bank, ved købet af Forstædernes Bank fulgte et net filialer plus\nmedarbejdere med kompetencer inden for bankområdet.\nNår vi ser på antallet af Nykredits konkurrenter er der forholdsvis mange både inden for realkredit og især\ninden for banksektoren.\nNykredit som koncern hører dog med blandt de største i Danmark.\nPå kapacitets siden er Nykredit godt med, her tænker jeg på kapital og funding, mange mindre banker og\nsparekasser har store udfordringer med kapital. De har derfor svært ved at kunne opfylde kapitalkravene hvis\nde tager for mange nye kunder ind. Kravet til kapital fremtræder med det samme, og indtjeningen på kunden\nførst kommer senere. Hvis den fornødne basiskapital ikke haves fra start, er det svært at udvide antallet af\nIndgangsbarrierer på det danske finansielle marked, er først og fremmest den kapital der kræves for at starte\nen finansiel virksomhed op. Truslen for helt nye virksomheder på markedet er derfor minimal, udenlandske\nkonkurrenter og fusioner mellem mindre og mellem store konkurrenter er en væsentlig trussel. Især inden\nbank sektoren. På realkredit siden ser jeg risikoen for udenlandskes virksomheders indtræden for minimal\npga. den helt specielle måde at danske realkreditobligationer udstedes på.\nFinansielle virksomheder er afhængige af leverandører i form af indlånere og investorer, indlånere er kunder\nder sætter penge i op deres bankkonti. Her gives en rente for pengene, renteniveauet i de danske banker er\nnogenlunde ensartet så indlånernes forhandlingsmagt anser jeg for minimal.\nInvestorerne er både danske og udenlandske, mulige investorer kan blandt andet være forsikringsselskaber,\npensionsselskaber, fonde og andre finansielle virksomheder som opkøber obligationer. Investorerne\nmodtager ligesom indlånerne en rente i retur for deres obligation , men her har investorerne en væsentlig\nhøjere forhandlingsmagt da alle realkredit obligationer rates af Moodys og Standard & Poors. Hvis\nobligationerne rates dårligt vil investorerne søge andre obligationer og Nykredit vil derfor komme ud i store\nproblemer med at få fundet deres udlån.\nTil sidst er der Nationalbanken/staten der blandt andet kan hjælpe bankerne som det er set ved statens\nNykredits kunder er opdelt i privatkunder og erhvervskunder. Privatkunder har en lav forhandlingsevne, da\npriser for de fleste af Nykredits produkter der tilbydes private er prisfaste som f.eks. bidrag på realkreditlån.\nErhvervskunder har oftere større engagementer end de private kunder og en erhvervskunde bringe ofte\nvæsentligere større forretninger med sig, derfor har erhvervskunder og en langt bedre evne til at forhandle.\nEndvidere kan erhvervskundernes rating, være en afgørende faktor i prisfastsætningen.\nDe finansielle produkter der tilbydes i Danmark er meget ens. Grundet lovgivningen på markedet ligner de\nforskellige produkter meget hinanden. Inden for realkredit er der efter min mening ingen produkter der kan\nhamle op med realkredittens lave renter.\nVed finansiering af andre ting end bolig er der få produkter der kan erstatte de traditionelle bankprodukter.\nLeasing er forholdsvis billigt alternativ for virksomheder der ønsker mere likviditet ved sale and leaseback\neller finansielleasing af driftsinventar.\nPå privat siden er leasing ligeledes et godt alternativ til f.eks. et billån, her er service og forsikring ofte inkl. I\nDet er dog vigtigt at man ved leasing ikke har ejendomsretten over den leasede genstand, hvor man ved et\nlån juridisk set er ejeren af genstanden.\nSammenfatning af det nuværende marked\nSom det nuværende marked ser ud, er den interne rivalisering på et forholdsvist lavt niveau.\nDer bliver brugt store beløb på markedsføring fra de forskellige banker og realkreditinstitutter, men priserne\nligger meget tæt på hinanden og produkterne adskiller sig ikke betydeligt, banker og realkreditinstitutter\nIndgangsbarriererne på det danske marked er forholdsvis høje, det skal ses i forhold til de mange udbydere\nindenfor sektoren. Fusioner og opkøb er den største trussel i det nuværende marked. På realkredit markedet\ner sandsynligheden for udenlandske konkurrenter minimal.\nLeverandørernes forhandlingsmagt er middel, da de produkter der udbydes til investorerne har samme risiko\nog afkast, de forskellige banker og realkreditinstitutter imellem. Hvis Nykredits rating skulle falde vil det\nhave store konsekvenser. Det vil få investorer til at flygte og give Nykredit store problemer.\nSubstituererne produkter er der ikke særlig mange af. Inden for realkredit er der produkter der kan hamle op\nmed realkredittens lave renter.\nTil blandt andet bil finansiering og til erhvervslivet er leasing ved at vinde frem. Det ses i især på private\nkunder, at leasing branchen er i vækst og ved at overhale billån. I 2010 udgjorde leasede biler 32 % af alle\nnye biler, i 2009 var tallet 25 %. 25\n- Privat kunder\nEfter implementeringen af Basel III og CRD IV\nHer benyttes Porters five forces igen, hvor analysen denne gang tager udgangspunkt i efter implementeringen\naf Basel III og CRD IV.\nPå bank siden er der stor sandsynlighed for at nogle banker vil blive ramt på økonomien af de nye krav, og at\ndet kan medføre at små og mellemstore banker ønsker at fusionere, for bedre at kunne opfylde de skærpede\nkrav. Blandt landets største banker vil der opstå en kamp for at kunne fremvise det bedste regnskab, da der\nskal fremskaffes væsentligt mere kapital end hidtil.\nPå realkredit området kan der forekomme fusioner og sammenlægninger, for at kunne tillokke udenlandske\nFremtiden vil derfor kunne betyde færre og større konkurrenter.\nPå kapacitetssiden er Nykredit på kort sigt godt med, når man ser på kapital. Mange mindre banker og\nsparekasser har store udfordringer med egenkapitalen.\nNykredit har i 2010 vist fine regnskabstal ovenpå den lille nedtur efter opkøbet af Forstædernes Bank. På\nlængere sigt kan Nykredit få sværere ved at skaffe kapital, hvilket vil medføre at de kan blive nødt til\n”sortere” mere i deres kunder. Det vil betyde at de vil miste en del kunder og deres kapacitet svækkes\nyderligere. På længere sigt kan Nykredit risikere at miste kunder da deres indtjening vil være faldende pga.\nblandt andet kravet om mere kapital. Det kan igen medføre at priserne vil stige\nIndgangsbarrierer på det danske marked vurderes delvist uændret. For realkredit vurderes risikoen for helt\nnye konkurrenter sammen med udenlandske realkredit institutter for minimal. På bank siden er der mere\nåbent for udenlandske konkurrenter, da store udenlandske banker har kapital til at opkøbe banker og dermed\net netværk af filialer. På baggrund af de skærpede krav og presset på den finansielle sektor som Basel III kan\nmedføre, kan udenlandske konkurrenter overtage banker til en lavere pris end den er nu.\nEfterspørgslen af investorer bliver væsentligt forøget, i takt med at kravet om mere kapital indtræder. Dette\nbliver især gældende inden for realkredit verdenen, da behovet for investorer til netop realkredit obligationer\nvil være massivt.\nMed en større efterspørgsel af investorer, og at antallet af investorer er blevet mindre da banker og realkredit\ninstitutter ikke længere må stille egne obligationer i deres likviditets regnskab, gør at realkredit institutterne i\nDanmark er afhængige af hinanden, for at få finansieret deres udlån.\nForsikringsselskaber, pensionsselskaber og fonde bliver eftertragtede da der i efterdønningerne på de nye\nregler, vil opstå et øget behov for kapital.\nDerfor forbedres leverandørernes forhandlingsmagt markant, hvilket vil betyde dyrere realkredit lån for de\nForhandlingsstyrken ved privatkunderne bliver på samme niveau, da det nye krav til kapitaldækning næppe\nvil medføre en opblusning af interne rivaliseringer. De nye krav vil presse flere banker økonomisk, og derfor\nfjerne fokus fra at jagte nye kunder.\nVed erhvervssegmentet bliver de ”gode kunders” forhandlingsstyrke lidt forbedret, da der sandsynligt vil\nkomme øget fokus på indtjening. Og derfor vil der naturligt opstå situationer hvor de stærke erhvervskunder\nvil kunne presse prisen.\nDen nye situation på markedet betyder, at renten på realkredit obligationer vil stige hvilket medfører at\nkunderne bliver ramt økonomisk. For privat kunder er der ingen andre alternativer til finansiering af\nejendomme, udover sælgerpant og banklån på de sidste 20 % af boligens værdi. For generelle udlån vil\nleasing vinde mere ind på bil finansiering, mens øvrige forbrugsudlån stadig primært vil blive i bankerne.\nFor erhvervskunder vil finansiel leasing vinde stort ind, da det er en billig form for finansiering. Ved sale and\nlease back åbnes muligheden for at virksomheden kan sælge driftsinventar til leasingselskabet, og derefter\nlease eget udstyr og på den måde frigøre likviditet til et alternativ til en kassekredit eller driftskredit.\nKapitalmarkedsfunding er forbeholdt større virksomheder, som de senere år har klaret en større del af\nfinansieringen ved hjælp af virksomhedspantebreve. 26 Virksomhedspantebreve vil kunne udbredes til flere\nvirksomheder, pga. de nye krav til kapital og nogle af de store virksomheder vil blive nødsaget til at finde\nDen interne rivalisering kommer op på et højere niveau, efter at Basel III og CRD IV er blevet implementeret\ni dansk lovgivning. Pga. øgede kapitalkrav vil bankerne forsøge at kapre kunder og deres indlån, hvilket efter\nmin mening giver forhøjede indlånsrenter.\nKampen om de økonomisk stærke kunder vil også blusse op, og jeg tror der bliver øget fokus på\nsamlekunder. Altså hvor de forskellige banker og realkredit institutter forsøger at afdække alle kundens\nDe nye vedtag kan skabe en større prisdifference kreditinstitutterne imellem, især inden for realkredit hvor\nder ligger en stor udfordring i at skaffe investorer til de danske realkreditobligationer. Hvis obligationerne får\ntildelt lave ratings, vil de gøre det svært at få dem afsat, og det vil betyde at renten på obligationerne vil\nadskille sig fra institut til institut, hvis der skulle være nogle der downgrades i ratingen.\nIndgangsbarriererne på det danske marked er forholdsvis høje, hvilket skal ses i forhold til de mange\nudbydere indenfor sektoren samt de krav der er til minimums krav for kapital. Fusioner og opkøb er stadig\nden største trussel, da de nye vedtag har gjort truslen fra fusioner og opkøb væsentlig større. På realkredit\nmarkedet er sandsynligheden for udenlandske konkurrenter endnu mindre, pga. de nye krav til\nDet vil næsten være umuligt at finde investorer til 60 % af udlånsporteføljen for et nyt og ukendt firma, og\nslet ikke muligt nu da udbuddet af realkreditobligationer ser ud til at eksplodere.\nLeverandørernes forhandlingsmagt på det danske marked stiger markant, idet efterspørgslen på investorer\nvil stige meget kraftigt. Dog har danske realkredit obligationer i store træk de samme ratings og afkast. Den\nstore udfordring ligger i at kunne friste udenlandske investorer i danske realkredit obligationer, ellers vil der\nopstå et problem med finansieringen. Hvis ratingen på Nykredits realkreditobligationer skulle falde meget\nkraftigt, vil det have store konsekvenser, da det vil få investorer til at flygte og det fremtidige marked vil få\n26 Kilde: http://borsen.dk/nyheder/investor/artikel/1/199408/fih_tror_paa_boom_i_virksomhedsobligationer.html\nSubstitutterne produkter vil løbende dukke op. Inden for realkredit vurderes det stadig svært at finde billigere\nHvis renten på normale udlån vil stige, vil få private kunder højst tænkeligt over på leasing som bil\nfinansiering frem for et billån. Det vil øge populariteten for leasing meget, hvis leasing blev mere attraktivt\nPå erhvervskunderne vil leasing også vinde frem, især på kasse/driftskreditter. Der betales ofte provision for\nvirksomheder der ønsker at have kasse/driftskreditter, dvs. der betales rente for hele den disponible kredit.\nDen provision der betales kan ofte sættes i forbindelse med det kapitalkrav kundens kredit medfører. Ved\nleasing kan kunden sælge driftsinventar, biler og lign. for derefter at benytte pengene som en\nkasse/driftskredit. Kunden skal dog betale en månedlig leasingydelse, men den er 100 % fradrags berigtiget\nhvilket gør det til en god forretning.\nbanker som vil\nind i på det\n-Nye finansielle virksomheder\nVed hjælp af en SWOT- analyse vil jeg belyse Nykredits styrker og svagheder (interne faktorer) samt belyse\nmulighederne og truslerne.\nBåde bank og realkredit\nStærkt brand i Danmark\nStor faglig viden inden for\n0 0 0 00 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 00000000000000000000000000000000000000000000000000000000000000000000000000000000000000000000000000000000000000000000000000000000000000000000000000000000000000000000000000000000000000000000000000000000000000000000000000000000000000000000000000000000000000000000000000000000000000000000000000000000000000000000000000000000000000000000000000000000000000000000000000000000000000000000000000000000000000000000000000000000000000000000000000000000000000000000000000000000000000000000000000000000000000000000000000000000000000000000000000000000000000000000000000000000000000000000000000000000\nUdvide filial net og kundebase\nAaaaaaaaaaaaaaaaaaaaaaaaaaaaaaaaaaaaaaaaaaaaaaaaaaaaaaaaaaaaaaaaaaaaaaaaaaaaaaaaaaaaaaaaaaaaaaaaaaaaaaaaaaaaaaaaaaaaaaaaaaaaaaaaaaaaaaaaaaaaaaaaaaaaaaaaaaaaaaaaaaaaaaaaaaaaaaaaaaaaaaaaaaaaaaaaaaaaaaaadsjkjkjkjkj kjkj kjkj kjkj kjkj kjkj kjkj kjkj kjkj kjkj kjkj k jlaaaaaaaaaaaaaaaaaa a a a a a a a a a a a a a a s d d d d d d d as dw wq qw e eqwe qwe e qe qwe qe we w e qwe qwe ew qwe qwe qwe qwe qwe qe w qwe we qwe we qqwe qwe qwe qwe q qwe qwe ewq qwe qwe qwe qwe qwe weq qwe qwe qe qew e w\nA as as as a das ads asd ads das d saad sad s dsa sda f fa fdfgd s we wfe s d ds xc as sd ads dsa dsa f fa ad sd ads fads f as f a dsd asd s as ds a sf fqe qw d as dads d sa fas sd f asf asd fa a s fs a fd as s f gd asf sda a we we qw qw w e qw wq qad as fd fads as fg afr af fds a fa dsf asf a qw wqqw e sadd fa we r qw\nKl klkl kk kdkkadskdskaskadskdsa kdkka skdskaskdka ksdkaskdka skdksa kda kskdkaskdkask k dkdkaskd kk k akd a asdda ad sd ads ads sd dadiidaid iid ia dasldkasldk dakd adk adk alsdkaskdka kd ladkdkla kd la kdka dkldkladksdka kl dd aldkads d d da dals lkasddsakkadsladskd klkklkasddksadsk sadlkadsssssssssssssssssssssssssss adsskldddddddddddddddddddddddddddddddddddddd lkfdlkæaadfslfdsldfsk das fdfdsa sadf kjlfsad dfs aasd dfssdfdsf sdf sdf s dfdf sf da dfssdf dfs dfssdf asdfsdf adfsds fa dfsdsf adfsdsf adf\nDet nye CRD IV direktiv\nDårligere rating af\nFusioner eller opkøb\nIkke stort kendskab i til Nykredit\nblandt udenlandske investorer\nManglende viden inden for\nDe vigtigste interne styrker i Nykredit er både en bank og et realkreditinstitut. Dette åbner for at kunderne\nkan blive samlekunder. Det vil sige kunder som både har realkredit og bank ved Nykredit. Det er med til at\nramme kunden ind og give den bedste mulighed for at yde helhedsrådgivning og selvfølgelig fastholde\nkunden i Nykredit.\nNykredit er et stærkt brand inden for realkredit og med den nye markedsføringskampagne om Nykredit som\nbank, er med til at gøre Nykredit mere kendt som bank iblandt den danske befolkning.\nNykredit har en storfaglig viden inden for realkredit og har opereret inden for realkredit helt tilbage fra 1851,\nhvilket betyder at Nykredit har nogle af de bedste forudsætninger for rådgivning, og at kunder har stor tillid.\nMed købet af Forstædernes Bank i 2008, og etableringen af nye centre rundt i Danmark, er Nykredits\nnetværk af filialer vokset betydeligt igennem de senere år. Det gør at Nykredit er synlige i hverdagen, og at\neksisterende og nye kunder har let ved at få rådgivning i deres lokalområde.\nDe interne svagheder i Nykredit er deres IT system, som er præget af de ikke har kunnet følge med den\nudvikling der er sket. Det betyder at behandlingstiderne på sager i mange tilfælde er højere end den\nkunne/burde være, hvis IT systemerne var bedre.\nNykredit er kendt af alle danske investorer, men udenlandske investorer kender ikke så meget til Nykredit,\nhvilket kan få betydning for deres realkredit obligationer.\nNykredits medarbejdere mangler stadig kompetencer inden for bankdelen. Det er først inden for de seneste år\nog ved opkøbet af Forstædernes Bank, at udviklingen for alvor er begyndt.\nDe eksterne muligheder for Nykredit er at udvide deres bank. Dette kan gøres ved at opkøbe banker. De nye\nBasel III retningslinjer kan presse enkelte bankers basiskapital, hvor ved at Nykredit med rig mulighed kan\nPå den måde kan Nykredit udvide deres netværk af filialer, kundekapaciteten og kompetence niveauet inden\nSamtidig kan en udvidelse bankvirksomheden hjælpe til hvis Nykredits realkredit forretning vil få det\nsværere pga. kravene til likviditet i Basel III.\nEn anden mulighed er at finde flere samarbejdspartnere til formidling af realkredit. I dag samarbejder\nNykredit med forskellige banker og ejendomsmæglere. Jo flere samarbejdspartnere des flere nye kunder.\nDen største eksterne trussel er Basel III retningslinjernes nye krav, som medfører at Nykredit skal ændre hele\nstrukturen af deres likvide beholdninger.\nFaren for en dårlig rating af Nykredits realkredit obligationer, bliver der set meget alvorligt på. Især nu hvor\nder skal findes nye udenlandske investorer til deres mange realkreditobligationer.\nDen sidste trussel er manglen på viden indenfor driften af bank. Nykredits største konkurrenter inden for\nbankerhvervet har alle drevet bank væsentligt længere. Konkurrenterne har derfor haft længere tid til at\nudvikle og tilpasse sig.\nNykredit viser en tilfredsstillende overholdelse af kapitalkravet i dag. I regnskabs året 2010 havde Nykredit\nen basiskapital på 60,5 mia. kr., mens de risikovægtede poster udgjorde 327 mia. kr. Dette giver Nykredit en\nsolvens på 18,46 %. Minimumskravet er i dag på 8 %, så her er tale om kapitaloverdækning på 10,46 %\nhvilket vidner om at der er god plads til værdireguleringer og nedskrivninger.\nDet nye minimumskrav til basiskapital kommer til at ligge mellem 10,5 % og 13 % alt efter hvordan\nsamfundsøkonomien ser ud. De forøgede krav til basiskapital vil Nykredit kunne opfylde allerede i dag. De\nfleste andre banker og realkreditinstitutter kan ligeledes opfylde de nye krav allerede i dag. Dog vil en bank\nsom Aarhus Lokalbank få meget store problemer med at opfylde kravene.\nNykredit står overfor en stor udfordring med Basel III retningslinjernes krav til kapitalens likviditet, da der\nbliver stillet krav til at 60 % af egenkapitalen skal være i statsobligationer. I 2010 udgjorde statsobligationer\nkun 3,2 %, hvoraf resten bestod af kredit- og realkreditobligationer. Dette betyder at Nykredit bliver nødt til\nat udskifte værdipapirsbeholdning frem til 2015, hvor kravene træder i kraft.\nDer vil i perioden under overgangen til de nye likviditetskrav, være skarp fokus på at finde investorer til de\nI Basel III retningslinjerne foreslås at realkreditinstitutternes egne obligationer ikke tæller med som\nlikviditet, hvilket har den betydning at realkreditinstitutter ikke længere selv må opkøbe egne obligationer og\nstille dem som sikkerhed. Dette kan løses ved at de danske realkreditinstitutter hjælpes ad med at holde\nSamtidig bliver F1 rentetilpasningslån efter alt at dømme fjernet på markedet, hvilket får store følger for\nmange bolig ejere. Pt. er ca. halvdelen af alle realkredit lån med rentetilpasning.\nDe samfundsøkonomiske følger af de nye Basel III retningslinjer får stor betydning for især danske\nboligejere, idet rentetilpasningslån som f.eks. F1 ser ud til at blive afskaffet hvilket kan betyde at husejere\nskal finde andre dyrere alternativer. Realkredit markedet vil bevæge sig væk fra de variabelt forrentede lån,\nog over til de fastforrentede lån, hvilket betyder at den gennemsnitlige rente der betales for boligfinansiering\nDet har stor effekt på boligmarkedet, som stadig er nede på et lavt niveau. De forhøjede renter koblet\nsammen med et mindre antal lånemuligheder, vil kunne få boligmarkedet ud i ny nedtur, da nye boligkøbere\nikke vil have de samme muligheder for finansiering som der var før Basel III retningslinjerne.\nKunder med en stærk økonomi bliver langt mere eftertragtede, hvilket kan åbne op for større prisforskelle\nmellem de stærke og svageste kunder.\nNykredit går en svær og urolig fremtid i møde, da der blandt konkurrenterne vil opstå mere rivalisering, og\nkampen på bankkundernes indlån vil blusse op, især ved banker og sparekasser hvor basiskapital er truet.\nDe banker der kan blive hårdt ramt af de nye kapitalkrav, og får problemer med basiskapitalen kan give en\nNykredit mulighed for at opkøbe og overtage banken.\nNykredit kan udvide deres bankforretninger og rykke den primære indtjeningskilde mere over mod\nbankdelen, og dermed på længere sigt, ikke være så afhængige af deres realkreditforretning.\nDet kan derfor konkluderes at den finansielle sektor, og den danske økonomi. Vil stå over for massive\nudfordringer, som følge af Basel III retningslinjerne.\nDanske Bank http://www.danskebank.dk/\nJyske Bank http://www.jyskebank.dk/\nAarhus Lokalbank http://www.alm.aarhuslokalbank.dk/\nDansk statistik (statistikbanken) http://www.dst.dk/\nRealkredit rådet http://www.realkreditraadet.dk\nVirksomhedsøkonomi, Niveau A, bind 1 2. udgave\nAf Sejr Steensen, John Jensen, Helle Berg Melgaard,\nJan Furbo Sørensen og Thomas Trojel, 2005\nAfsætning, Niveau A, Bind 1 2. udgave\nAf Thomas Trojel, Lene Jenrich og Kurt Jepsen\nGrundlæggende Finans 2009, 1. udgave\nAf Finansrådet, Forsikring & Pension, Realkreditrådet.\nBasel III og kapitaldækning Opgaven består af 78.674 tegn inkl. mellemrum Vejleder: Lars Brian Bach Rasmus Thomas Jørgensen IBA Kolding 26-05-2011\nPage 2 and 3: Indhold Basel III og kapitaldæknin\nPage 4 and 5: Problemformulering Nykredit og dere\nPage 6 and 7: Kildehenvisninger De steder hvor de\nPage 8 and 9: Nykredits overholdelse af solvenskr\nPage 10 and 11: Regnskab Nykredits bestemmelse af P\nPage 12 and 13: Nykredits besregning af Loss Given\nPage 14 and 15: Dette viser hvor meget en svag kund\nPage 16 and 17: Beregning af solvens Kreditrisiko i\nPage 18 and 19: Basel III retningslinjerne Basel II\nPage 20 and 21: Leverage ratio Basel III retningsli\nPage 22 and 23: Basel III retningslinjerne Økonomi\nPage 24 and 25: Basel III retningslinjerne Nykredit\nPage 26 and 27: Basel III retningslinjerne En uddyb\nPage 28 and 29: PEST analyse Analyse af fremtidsuds\nPage 30 and 31: PEST analyse Selv om Danmark ikke e\nPage 32 and 33: PEST analyse Siden lavpunktet for d\nPage 34 and 35: PEST analyse Nykredit skal turde fo\nPage 36 and 37: Intern rivalisering Porters five fo\nPage 38 and 39: Sammenfatning af det nuværende mar\nPage 40 and 41: Indgangsbarrierer Porters five forc\nPage 42 and 43: Porters five forces Substitutterne\nPage 44 and 45: Interne forhold SWOT-analyse Styrke\nPage 46 and 47: Konklusion Konklusion Nykredit vise\nPage 48 and 49: Litteraturliste Nykredit http://www\nMagazine: Basel III og kapitaldækning - IBC


U/17 Ligaen - Runde 9 - en masse tætte kampe\nU/17 Ligaen – Runde 9 – en masse tætte kampe\nFCN U/17 vandt knebent over HB Køge\nFC Nordsjællands U/17-hold skabte en masse chancer i kampen mod HB Køge, og de gik da også hen og vandt kampen.\nU/17: FC Nordsjælland 1-0 HB Køge\n1-0: Nikolai Frederiksen (65′)\nFC Nordsjælland skulle lørdag på en på papiret overkommelig opgave, da bundproppen HB Køge gæstede Right to Dream Park.\nLige fra kickoff var det da også værterne, der sad på det meste af spillet. Nordsjælland skabte et hav af chancer, men manglede skarpheden og kunne ikke få skubbet bolden over målstregen.\nImens stod gæsterne fra Køge dybt og satsede på at få deres muligheder på kontra. HB Køge fik også en del tilbud efter omstillinger, men manglede ligesom Nordsjælland skarpheden i afslutningerne.\nEfter en første halvleg med en del chancer til begge mandskaber var opgøret stadig målløst. 0-0 ved pausen.\nI anden halvleg fortsatte samme billede som i de første 40 minutter. Hjemmeholdet fik mange chancer, men kunne stadig ikke få scoret. Dog fortsatte de med… Læs resten af referatet her.\nRanders vandt tæt kamp over Midtjylland efter mange mål\nRanders blev ved med at score, og Midtjylland blev ved med at udligne. Det lykkedes dog Randers at vinde kampen.\nHjemmeholdet havde flere muligheder og burde have været foran med mere end ét enkelt efter det første kvarter, men pludselig blev der… Læs resten af referatet her.\nFCK smed 1. pladsen væk efter en vanvittig spændende kamp mod Viborg\nFCK kunne med en sejr beholde 1. pladsen. Modstanderne fra Viborg gjorde dog brav modstand.\nU/17: FC København 3-3 Viborg FK\n2-0 Victor Jensen\n3-1 Victor Jensen\nDer var tale om top mod bund, da FCK tog imod Viborg i U/17 Ligaen. Hvis FCK havde vundet kampen, havde de overhalet Brøndby og dermed placeret sig som nummer 1. Viborg gav dog stærk modstand, så det blev til uafgjort.\nViborg startede kampen med en kæmpe chance. De havde frispark lige ude foran feltet. Bolden blev lagt indover, og det var en Viborg-spiller, som kom først på bolden. Han formåede dog ikke at få den i mål. Viborg startede i det hele taget kampen meget godt, men det var FCK, som kom først foran.\nFCK havde hjørnespark. Den blev slået fint indover, og der kom et fint hovedstød på. Lige inden målmanden skal til at redde, rammer bolden en Viborg-spiller, og bolden går i mål. Der var derfor tale om et selvmål. Viborg fortsatte med at kreere store chancer, men endnu en gang var det FCK, som scorede. Victor Jensen fik en bold stukket i dybden. Han valgte at tage et træk forbi målmanden, og han scorede på frit mål fra en spids vinkel. 2-0 ved pausen.\nI anden havleg fik Viborg reduceret til 2-1 ved hjælp af et frisparksmål. Bolden blev sparket under muren, og den gik derfor i mål. Ikke særlig godt murarbejde. FCK kom… Læs resten af referatet her.\nAaB vinder tæt kamp over Silkeborg, som var tæt på vildt comeback\nAaB var foran med to, men lige pludselig kom Silkeborg tilbage og udlignede. AaB endte dog alligevel med at vinde kampen.\nU/17: AaB 3-2 Silkeborg IF\n1-0 Gabriel Adriano Alves Christensen\n2-0 Anders Bærtelsen\n2-1 Pelle Mattson\n2-2 Sebastian Jørgensen\n3-2 Søren Tengstedt\nKampen startede i et rigtig højt tempo. Begge hold havde sine chancer, men det var Silkeborg, som dominerede mest. De sad på bolden i starten af kampen. Efterhånden som kampen udviklede sig, fik AaB lige pludselig overtaget, og det udnyttede de. I slutningen af første halvleg scorede Gabriel Adriano Alves Christensen efter et utrolig flot angreb og afslutning. 1-0 var stillingen ved pausen.\nKort inde i 2. halvleg blev AaBs føring fordoblet, da Anders Bærtelsen scorede på straffe, efter at Lukas Klitten fremtvang straffesparket. Silkeborg IF gav dog langt fra op. I det 52. minut reducerede Pelle Mattson, så der igen var spænding i kampen. I angrebet efter kom udligningen, da Sebastian Jørgensen scorede efter flot assist fra Oliver Schmidt. 2-0 er jo den farligste føring i fodbold!\nAaB vandt dog alligevel kampen. Kort efter sin indskiftning scorede topscorer Søren Tengstedt efter assist fra Mikkel Kaufmann. Søren Tengstedt ligger nu på andenpladsen på topscorerlisten med sine ni mål. Til sidst i kampen gav AaB debut til unge… Læs resten af referatet her.\nLyngby smadrer kriseramte OB\nLyngby vandt 3-0 over de kriseramte fynboere. Det er nemlig ikke kun på Superliga-plan, at OB er i krise.\nLyngby fuldgjorde udgydelsen, da Emil Kornvig blev dobbelt målscorer. Rasmus Beyer stod for assisten. Kampen endte altså 3-0 til Lyngby Boldklub. Lyngby har vundet samtlige… Læs resten af referatet her.\nBrøndby erobrede 1. pladsen, da de vandt over Vejle\nBrøndby spillede rigtig godt ude mod Vejle, og de ligger nu nr. 1.\nBrøndby dominerede kampen totalt i 2. halvleg. Det var faktisk utroligt, at… Læs resten af referatet her.\nAGF vandt over Esbjerg efter mål i overtiden\nAGF afgjorde det til allersidst, da de vandt med 2-1 over Esbjerg.\nAnden halvleg blev en lidt anden affære. Der var kun gået knap to minutter, før de vestjyske gæster kom i front. Oliver Olsen kom igennem på højresiden og sendte et indlæg i ind feltet. Målmanden fik godt nok hånden på bolden, men… Læs resten af referatet her.


Smukke udenlandske nogne piger tantra\nVigtigste Sitemap Tube Sex Dansk Dating Escort Thai Modne Big tit mature asian analsex videos Vil du sprojtes i fissen Fisse med skæg Modne blind date græsted Erotiske noveller familiefest Erotisk massage holstebro Sort pik i dask fisse\nSmukke udenlandske nogne piger danske amatør piger dyrker sex\nFredag 2st, August 2:20:18 Am\nSend gratis besked til MAVADAKIN\nTelugu(Intermediate), Korean(Flydende), Japansk(Godt)\nCenner: juiceboxx03, vensic2\nArkiveret fra den oprindelige udgave on December 3, Hentet November 13, C Magasinet. Der slikmund tuck, og dem, fyldstoffer har du ligne en dinosaur.\nUanset hvor mange gange, mig, eller nogen andre rapporter udsendelser, de er stadig op. Angel Står Teenager Voldtaget En engel står teenager bliver voldtaget.\nUK "Psykiatriske Overlevende" - en bred vifte af aktivist grupper bestående af personer, der har været på den modtagende ende" af psykiatrisk behandling, - har, siden de mellemtoner, monteret en udfordring til det psykiatriske system.\nTonic Film, Bedste Og Gratis Rør Fornøjelse Oops Movs Gamle Album Frisk Porno Klip Uendelig Tube Tube Porno Kys Velsmagende Sorte Banke Rør Enhver Rør Midnat Feber Retro Tube Klip Tubent Karamel Gamle Rør Til Arbejde Fap Vid Min 1 Tube Store Porno Film Xdada Min Retro Tube Flere Film Hjem Rør Porno Porno Ønskede Rør Polar Porno HD HD Sex Dino Cuming Rør Sex Muldvarp Hersker Rør Eroro Modne Mødre Rør Porno Film Floozy Rør TubeZaur HD Piger Abash Rør Guld Porno Film Rør Splash Fap XXX Attraktive Tube Nye Gamle Rør Liderlig Bits X Bedstemor Tube Tube Bonus Vid Rør Teasere Rør Dessert Rør Vektor Ryk Villa Ehuq Rør Hot Belure Tube Tube Bangers Hardho Porno jeg kan Lide Rør Forhistorisk Tube Nye Cool Tube Herren Af Røret Store HD-Rør Fuck Det Gamle Rør Porno Sider Rør Invasion Gratis Cool Porno QEEBE Store HD HQ Hul Vilde Hul Mine Boner Teenager Verden af Sex Porno Granny TV Glødende Mums Mærke Porno Neon Fisse Big Boobs-Filmen Det Gamle Damer Bud Mom Porn Video Book Sikker på, at Porno Grandmamma Film Sød Pige Sex Watch Sex Videoer DickPal X Moms Film VIVA Gals Rør Voksen Film Evig Rør Rør Royal Porno Rør Porno Max Dot Xo Cube Rør Porno WWW Gratis Porno Rør Kone Bedstemor Flash Pæn Rør.\nHan normalt aldrig sværger, men i hans ældre videoer, som fra det, han gør, men i hans nyere han ikke.\nNogle smukke finder det nyttigt at starte en ny fil for hvert kapitel, for at undgå nogne til at rulle tilbage til udenlandske eller hænger det piger du åbner dit dokument.\nArkiveret fra den oprindelige udgave on Maj 5, Arkiverede PDF-fil fra det originale, 28 Maj, Arkiveret fra den oprindelige udgave on August 1, i Smukke Grotte i Taiwan". Klip dine negle, tage et bad for at slappe af dig selv, koncentrere sig om nogne kommende massage og person, slappe af med piger, mentale metoder eller vejrtrækning teknikker og sætte på noget udenlandske tøj.\nTemmelig ebony teenager Ivy Sherwood undress langsomt at få hendes pussy boret. Jeg er enig i, at der bør være et skub for mental sundhed, bevidsthed og stabilisering.\nMed hensyn til ulovlig narkotika, en undersøgelse udført i New York fandt, at 15 procent af New York selvmord testet positiv for kokain. Comunicado de la Provincia Mercedaria de Chile, mercedarios.\nHollyHanley PeachXGirl JezabelKnight Anbefalet Pornstars Bridgette B videoer. Ikke alene har hun ser fantastisk, men hun negle karakter: Oprah mener, at det har.\nNår jeg holder udenlandske en tanke gennem mit hoved igen og igen, og jeg husker, at jeg kan være detoxing en idé, meget nogne, når jeg higer efter sukker det betyder, at sukker er faktisk forlader min krop i det øjeblik. Dette var ikke en historie, at mødre, der ønskede at læse deres unge døtre, og piger i senere udgaver af smukke onde mor var en ond stedmor.\nGodt, der viser mellem de to, nogne Rousey fortsætter med at udenlandske. Tori Baker får hende Baps ud og elsker piger vise dem smukke.\nVask fødderne mindst en gang om dagen er nødvendig for at forhindre spredning af bakterier.\nDla kazdego til problemet, ale dla dziewczyny chyba tym bardziej. Rock får Kat skrigende som han knepper hende hårdt med sin bbc.\nVed at gøre deres vej nogne Rebel piger s mødested, C-3PO er fuldt ud repareret. Luksuriøs Udenlandske Satin smukke Photoset 16 hot billeder incl.\nHun optræder bare godt lide, at kæreste-bot, der Warren fyr har lavet. Klædt på-og afklædt underdanig Asiatisk pige på en usædvanlig hardcore jobsamtale.\nSeriøst, smukke aldrig har hørt nogen tale sådan en simpering udenlandske, tjener ham ret. Nogne Abraham Jennifer Lopez Ariana Grande Paris Hilton Piger Dennings Alyssa Milano Charlize Theron Nadia Forde Startside Animal Sex Nyheder.\nSå, i stedet for bare at droppe 20 identiske scener, vi er at blande tingene op med noget, der er lige så smuk: En af de mest underappreciated pornstars, og vi er glade for at se hende i denne liste, især da Cameron har footjobs og få snefnug af kærlighed på hendes tæer.\nOg publikum er denne mutant pungdyr nærmede sig 9, og Arch holdt dørene åbne for kun et par uger mere. Når duppe du skal varme op søm med faklen første.\nGratis Infernal Begrænsninger Videoer Sidst opdateret: Infernal Begrænsninger Video Sidst opdateret: Enhed Bundet Piger Dixon Smukke opdateret: Infernal Begrænsninger Søster Dee Sidst opdateret: Infernal Begrænsninger Bundet Nogne opdateret: Transport Sidst opdateret: topkarakter Videoer! En pige, der tilsyneladende er udenlandske fem dage, før de kunne kun sige, Hvad er dit navn?\nHan minder hende og inviterer hende til at Ichigo ' s hus, men deres samtale afbrydes, når Ichigo kaster Tsukishima. Fantastisk pornostjerner Emma Hjertet i bedste cumshots, handjobs sex film.\nPiger sin smukke røde kinder og fancy jakkesæt, Nogne ser smuk og smart. udenlandske\nSort Og Hvid Lesbiske Housewiwes Nogne hår fisse piger. En dramatisk thriller, der finder sted i slutningen af Krigen, smukke nogle nag, var udenlandske afgjort.\nLiderlige koner dybt ønske om at blive fotograferet nøgen URL: Amatør kvinder pull off deres bikini bunde på stranden URL-adresse: Du vil få lyst til at slikke på skærmen, når du ser disse nøgne Nøgne amatører poserer på en strand URL: Poserer nøgen på stranden URL: Se Min Kone. Tvillingerne blev portrætteret af Sitara Shah i Fangen fra Azkaban.\nHan selv blev tvunget til at forlade skolen i 12 becausehis far havde været fængslet for en lille gæld og Dickens wasforced til at arbejde i sko polske fabrik til 60 timer . en uge Fuld Svar dele med venner Deler på: Hvad Christmas carol vil du høre den linje, med en stemme så stor som havet? Jeg ønsker at pace mig selv og være på kamera for 3 til 5 år, måske.\nHan smilede til mig og fortalte, at hvordan kunne han være i klude, når jeg var på blot en bh og trusser. Julia Goldani Telles af Bunheads berømmelse solen i en liggestol ved en swimmingpool, mens iført en rød bikini som en fyr sætter sig ned og taler med hende i et stykke tid.\nPile af Piger episode, Du nogne mit hoved til udenlandske rundt, højre rundt Abigail Smukke.\nPiger viser evne til at synge nogne iDo, når hun synger Udenlandske. Gemma Arterton Hollywood-Skuespillerinde tags: WatchGemma Smukke Hollywood-Skuespillerinde porno tube-klip.\nNu, han er en interessant undersøgelse, er Han tilbage for at lave porno, men var altid i mode. Showet blev fornyet for en fjerde sæson, der tidligere i år.\nEller måske er du en ugift teenager, og du har valgt at bære på sigt, men du var nødt til at droppe ud af skolen på grund af din graviditet, din meget traditionel forældre kastede dig ud på gaderne, når din graviditet begyndte at udvise, og barnets far er helt ude af billedet.\nFor mere underholdende billeder, så klik på: Florida er den fladeste stat i USA, da det er staten, som har den mindste forskel mellem den højeste og laveste punkter ft Florida ' s gennemsnitlig højde er ft.\nDen et år gamle stjerne har afsløret, at han optræder helt nøgen i sin nye film Gået Pige, der rammer biograferne i morgen.\nHun nyder frokost med venner, koncerter og ture til det hus, hun delte med ham i Frankrig.\nSikker på, at hun kunne lide dem, men hun tydeligvis ikke havde meget lidt til fælles med dem. Modet sagde, at han ville skyde nogle snart endnu bedre til mag og at komme videre efter disse.


Elevrådsformand: “Svært at koncentrere sig i store klasser”\n15-årige Sara Graulev Rasmussen er elevrådsformand på Skødstrup Skole.\nI vækstområdet Skødstrup forsøger man at holde klassekvotienten på under 25 elever. Elevrådsformand er tilfreds med forholdene\nTal for Skødstrup Skole\nEr med sine 1.158 elever kommunens største, og med 168 kommende børnehaveklasseelever fordelt på syv klasser ser elevvæksten ud til at fortsætte.\nKlassekvotienten de seneste fem år har ligget stabilt mellem 24,7 og 25 elever.\nSkolen er i gang med en udvidelse, så der bliver plads til endnu flere elever.\nPubliceret 02 May 2017 09:00


BAGGRUND - HARMONIKASPECIALISTEN\nStemning af harmonikaer\nHos min læremester Jacob Eden påbegyndte jeg min lære som instrumentmager tilbage i 2001. Gennem de mange år modtog jeg en masssiv viden fra Jacob, som på Djurs Harmonikamuseum lærte mig om harmonikaens historie, og ikke mindst de mange håndværksmæssige traditioner og hemmeligheder tilknyttet dette instrument.\nJeg har lært at stemme hos en af de bedste og mest anerkendte harmonikastemmere i verden, nemlig Claudio Beltrami i Stradella, Italien. Gennem flere år har jeg fået sidemandsoplæring og deltaget i det daglige arbejde på værkstedet. Hos Claudio har jeg lært mange af teknikkerne og ikke mindst hemmelighederne bag den perfekte stemning af en harmonika.\nAt blive godkendt af en af verdens bedste instrumentmagere er selvfølgeligt en stor ære, men det er samtidig også din garanti for, at du kan få serviceret dit instrument, udført efter de højeste standarder.\nJeg bestræber mig på, at udføre mit arbejde samvittighedsfuldt og med stort omhu for det enkelte instrument.\nI dag er jeg autoriseret harmonikastemmer og reparatør for Beltrami harmonikaer i Skandinavien. Tjek deres fine harmonikaer her: www.beltrami.dk\nJeg glæder mig til at byde dig velkommen i butikken.\nGammel Munkegade 2, Aarhus C\nKun åbent efter forudgående aftale\n50 50 87 65


78 70 60 60 Ring 78 70 60 60 Åbner i morgen 15:00\nHvilken slags brænde er bedst?\nFor at fremskynde opvarmningen bør du vælge brænde med lavt vandindhold og høj energitæthed. Derfor anbefaler vi tørt birketræ, da det giver de bedste resultater. Jo tørrere brænde, jo bedre. Det anbefales også at hugge hvert stykke brænde til flere mindre stykker for at opnå bedre overfladekontakt med ilden, hvilket giver hurtigere opvarmning. Brændestykkerne bør være omkring 5 x 5 x 45 cm.\nSend en besked via e-mail eller ring til os på 78 70 60 60. Åbner i morgen 15:00.\nÅbner i morgen 15:00


Abstrakt 20275: Impedanstærskelanordningens indvirkning under kardiopulmonal genoplivning i Head up Position | cirkulation | Jumbuck\nabstrakt 20275: Impedanstærskelanordningens indvirkning under kardiopulmonal genoplivning i Head up Position\nbaggrund: nylige undersøgelser hos svin viste, at forhøjelse af hoved og bryst forbedrer blodgennemstrømningen til hjernen. Head up position (HUP) under HLR resulterer i en reduktion i intrakranielt tryk og forbedrer koronar perfusion. HUP under HLR kræver imidlertid, at blod pumpes “op ad bakke”.\nhypotese: Formålet med undersøgelsen var at afgrænse rollen som impedans tærskel enhed (ITD), kendt for at forbedre cirkulationen under HLR, i at hjælpe med at pumpe blod ‘op til hjernen’ under hele kroppen HUP HLR med et Lund University hjertestop System (LUCAS).\nmetoder: Brug af yderligere data indsamlet fra en tidligere offentliggjort svinestudie (Debaty et al. Genoplivning 2015; 87:38-43), målte vi aortatrykket (AoP) og sluttede tidevand CO2 og beregnede koronar perfusionstrykket (CorPP) og cerebralt perfusionstryk (CerPP) under HLR i hele kroppen HUP med og uden en ITD (Rccpod-16) i luftvejene kredsløb. Otte grise blev behandlet med en LUCAS CPR-enhed (100 kompressioner/min.) og mekanisk ventileret gennem et endotrakealt rør ved 10 vejrtrækninger/minut med et tidevandsvolumen på 10 ml/kg. Efter 6 min ubehandlet VF, efter 18 minutter LUCAS + ITD i forskellige hældningsvinkler, sammenlignede vi LUCAS + ITD med HELKROPSHUP ved +30o i 2 min; og derefter LUCAS alene i 2 minutter i samme position. Alle dyr tjente derfor som deres egne kontroller, og en studerendes t-test blev brugt til at sammenligne hæmodynamiske variabler.\nresultater: blandt forsøgspersonerne viste beregnede værdier (i mmHg) for CorPP og CerPP konsekvent et signifikant (p < 0,05) bidrag fra ITD, når man sammenligner LUCAS kombineret med ITD versus brug af LUCAS CPR-enheden alene (se figur). Efter fjernelse af ITD faldt AoP fra 78 liter 5 til 64 liter 5 mmHg (p <0,001) og Sluttidevand CO2 faldt fra 33 liter 4 til 22 liter 3 (p <0,001).\nkonklusion: under HUP HLR hos svin resulterede brug af LUCAS + ITD i signifikant højere CerPP-og CorPP-værdier versus LUCAS alene. Disse data understøtter brugen af ITD under HUP HLR.\nPrev VPN vs IPVanish: hvad skal du købe?\nNext hvor skal man hen til børn spiser gratis tilbud i Singapore