Gådefulde sygdomme i vækst: Det kan du gøre for at undgå dem\n31/01/2019 KL. 10:25\nHvorfor bliver moderne menneskers immunsystem så forfjamsket, at det går til angreb på vores sunde organer og væv og giver os allergi, astma og autoimmune sygdomme som aldrig før? Forskerne jager forklaringen - ikke mindst i vores tarme. Her får du de pt. bedste råd til, hvad du selv kan gøre for ikke at blive det næste angrebsmål.\nKaren Lyager Sundhedsredaktør på JP/Politikens Forlag og blogger, tidl. chefredaktør for I FORM\n”Han dør nok snart”, sagde min afdøde svigerfar, da hans yngste søn, Jens, lå i vuggen med hvæsende astmavejrtrækning og kæmpede for at få luft. Der tog han heldigvis fejl. Jens voksede op, overtog hans lægepraksis og blev tredjegenerationslæge på Bogø.\nMen ikke kun lægegerningen går i arv i den familie: Jeg kan knap nok få overrakt en værtindebuket, før Jens går helt i opløsning med rindende øjne, tilstoppet næse og hivende vejrtrækning. Ligesom når vores besøgskat hopper op på skødet af ham og kærligt presser sit pelsklædte hoved ind mod hans hals, ude af stand til stand til at forstå, at hun dermed udløser en eksplosiv allergisk lavine indeni ham og få sekunder efter må ekspederes uden for døren, gensidig sympati eller ej.\nMin mand har allergi, astma og eksem og bonner ud på stort set alle allergitests. Et par af hans døtre har arvet allergien, og ældste barnebarn har arvet hans astma og får rød børneeksem på kinden, når han er syg. Jens’ søster har fået lupus i forbindelse med kemobehandling, og hans storebror har type 1-diabetes ligesom deres far og lider, ligesom andre i slægten, af en autoimmun stofskiftesygdom.\nI min familie er det psoriasis, der går i arv fra generation til generation. Så vi og vores sammenbragte børn og børnebørn er massivt genetisk disponerede for, at vores immunforsvar før eller siden går bananas.\nHer er nogle af de kendteste:\nStofskiftesygdomme som Hashimotos sygdom og Graves' sygdom\nForskerne har identificeret over 100 autoimmune sygdomme, men tallet stiger, i takt med at vi bliver klogere.\n300.000-400.000 danskere lider af en eller flere autoimmune sygdomme.\nI vores del af verden er autoimmune sygdomme en af de hyppigste årsager til dødsfald og forringet livskvalitet, men mange har et langt fredeligere forløb.\nForskerne betragter i stigende grad sygdommene under én samlet paraply, fordi de udløsende mekanismer er så ens. Kan lægevidenskaben finde en måde at forhindre sygdommene i at opstå, slår man mange fluer med ét smæk.\nTanken om at forene kræfterne kommer fra 1. marts danske patienter til gavn. Her åbner et nyt nationalt center for autoimmune sygdomme i Aarhus med overlæge, professor Lars Iversen i spidsen. Centeret vil ud over læger have tilknyttet diætister, psykologer m.fl., som i fællesskab kan lægge en ordentlig behandlingsplan for den enkelte patient, så han eller hun ikke skal løbe rundt i systemet for at få hjælp. Mange patienter lider af flere autoimmune sygdomme på én gang.\nI 2025 ventes halvdelen af den europæiske befolkning at lide af allergisygdomme. Hvordan skal det ikke ende?\nHvorfor vokser disse sygdomme så meget? Det skræmmende er, at ingen med sikkerhed kan sige hvorfor. Vi ved, at gener spiller en vigtig rolle ved både allergi og autoimmune sygdomme, og at mange mennesker er genetisk disponerede for at få de sygdomme og ofte får mere end en af slagsen. Men for 50 år siden var der ikke nær så mange af dem med de disponerende gener, som rent faktisk udviklede sygdommene, som i dag.\nGener ændrer sig slet ikke hurtigt nok til at kunne forklare boomet. Dybest set har vores gener ikke forandret sig nævneværdigt, siden vi boede i huler. Men det har vores levevis og vores miljø. Åbenbart på en måde, der udløser sygdommen hos flere af os.\nNår immunforsvaret bliver forvirret og har svært ved at skelne mellem ven og fjende, kan der opstå autoimmune sygdomme. Illustration: Rasmus Juul. Fra bogen "Kronisk sund - lægens 3-trinsplan mod autoimmune sygdomme", Politikens Forlag.\nLæs mere om det autoimmune mysterium her\n»Tarmens billioner af bakterier danner bl.a. specielle fedtsyrer, aminosyrer og mange andre stofskifteprodukter, som påvirker vores sundhed og risiko for for at blive syge. Bl.a. regner vi med, at de har en afgørende indflydelse på vores immunsystem,« fortæller professor Oluf Borbye Pedersen, leder af Novo Nordisk Metabolismecenter på Københavns Universitet og verdenskendt pioner inden for tarmbakterieforskning.\n»Så længe bakteriesamfundet nede i tarmen er i balance, fordi vi spiser og lever fornuftigt, antager vi, at bakterierne producerer stoffer, som beskytter os mod vores genetiske sårbarheder. Vores arbejdshypotese er, at de rent faktisk kan beskytte os mod flertallet af de sygdomme, som vi alle sammen er genetisk disponeret for, også de autoimmune,« siger han.\n»Modsat ser det ud til, hvis man i længere har spist for meget usund mad, døjet med kroniske infektioner eller haft et langvarigt forbrug af antibiotika eller anden medicin, så bakteriesamfundet er kommet ud af balance. Så begynder bakterierne at danne uheldige stoffer, der kan være med til at aktivere de mest udtalte gentiske sårbarheder hos det enkelte menneske og trigge sygdom,« forklarer han. Og understreger, at det stadig er en arbejdshypose.\nSå her kommer forskernes mulige forklaringer på de gådefulde sygdomme:\n7 faktorer, du har svært ved at ændre på\n1. Gener: Du arver risikoen fra dine forældre\nAutoimmune sygdomme rammer mennesker, der er genetisk disponeret for at få dem, men generne betyder måske kun en tredjedel. Så selv om man har genvarianter, der ses ved autoimmune sygdomme, er det langt fra sikkert, at man selv får dem.\nOm man bliver syg, handler i høj grad om, hvorvidt generne bliver aktiveret af andre faktorer. F.eks. nogle af dem, der optræder længere nede på listen. Men man kan give sygdomsgenerne videre til sine børn, selv om man ikke selv udvikler sygdommene, og det er det, der bekymrer mange eksperter: At disse gener og vævstyper – takket diverse påvirkninger, som vi ikke har ret meget tjek på – kan blive en tikkende bombe under de fremtidige generationers sundhed.\nBestemte gener og vævstyper er indblandet i adskillige autoimmune sygdomme, og stadig flere forskere ser en vigtig mission i at slå en klo i de mennesker, der bærer disse gener, og forsøge at hindre sygdommene i at opstå, inden der sker skade på organer, led og andre væv.\n2. Alder: Nogle sygdomme er i vækst, fordi vi bliver ældre\n»En helt naturlig grund til, at flere af os rammes af autoimmune sygdomme, er, at vi bliver ældre. En del af dem bliver nemlig mere almindelige med alderen. Det gælder f.eks. leddegigt, psoriasisgigt og Sjøgrens sygdom,« siger Bent Deleuran, overlæge med speciale i gigtsygdomme og professor på Institut for Biomedicin på Aarhus Universitet og Aarhus Universitetshospital.\nAutoimmune sygdomme kan dog ramme alle, unge som gamle. Type 1-diabetes rammer oftest børn og unge. Og selv om leddegigt typisk viser sig fra i midt i livet, rammer den også lidt yngre. Caroline Wozniacki fik konstateret sin leddegigt i en alder af 28 år.\n3. Køn: 3 ud af 4 ramte er kvinder\nDet gælder især sygdomme som Sjögrens syndrom, hvor 95 pct. af de ramte er kvinder. For lupus gælder det 90 pct., for stofskiftesygdommen Hashimotos 85 pct., for leddegigt 65 pct. og for sclerose 60 pct. Nogle forskere har en teori om, at forklaringen skal findes i kvindens to X-kromosomer.\n»Men kvinders dominans på dette felt kan også skyldes det faktum, at I har evnen til at føde børn og derfor bliver nødt til at have et mere avanceret immunsystem end mænd,« siger Bent Deleuran.\n»Normalt er det immunforsvarets opgave at gå til angreb på fremmedlegemer i kroppen og udstøde dem, og et barn er jo fremmed væv. Kvinders immunforsvar skal kunne skelne mellem et voksende foster og f.eks. fjendtlige virus og bakterier og lade fosteret være i fred. Det er ligesom i teknikkens verden: Jo mere avanceret et apparat er, jo større er risikoen for, at det går i udu,« forklarer han.\nEnkelte autoimmune sygdomme, f.eks. psoriasis og type 1-diabetes, rammer dog mænd oftere end kvinder.\n4. Fødselsmetode: Kejsersnitbørn er mere udsatte\nMennesker født ved kejsersnit får langt hyppigere autoimmune sygdomme, f.eks. astma, allergi, bindevævssygdomme, gigtsygdomme, inflammatoriske tarmsygdomme og type 1-diabetes. Mange forskere forklarer det med, at børnene går glip af den prægning med deres mødres gavnlige bakterier fra skede og specielt endetarm, som rejsen gennem fødekanalen ville have givet dem. Disse bakterier kan stimulere børnenes eget immunsystem.\nAustralske forskere mener, at kejsersnitbørns mere overreaktive immunforsvar også kan skyldes de massive doser af antibiotika, som deres mødre får i forbindelse med operationen.\nHeldigvis føder færre og færre danske kvinder ved kejsersnit. Tallet er nu under 20 pct., det laveste niveau herhjemme i mange år. Til gengæld er antallet af kejsersnitfødsler på verdensplan fordoblet siden år 2000. I Sydamerika foregår cirka halvdelen af fødslerne ved kejsernit, fordi mødrene beder om det, så man kan forvente et voldsomt boom af autoimmune sygdomme i de områder af verden, hvor fødselslægerne villigst trækker skalpellen frem, også når der ikke er behov for det.\n5. Infektioner: Kyssesyge fordobler risikoen\n»En svær infektion øger risikoen for, man udvikler en autoimmun sygdom, men der kan godt være en tidsforskel på mere end 20 år mellem de to hændelser,« fortæller Bent Deleuran.\nNoget tyder på, at en svær infektion eller et virus- eller bakterieangreb kan skabe forvirring i immunforsvaret og sætte gang i en autoimmun reaktion. F.eks. viser studier, at mennesker, der har haft mononukleose (kyssesyge), som skyldes den såkaldte Epstein Barr-virus, har mindst dobbelt så stor risiko for at få sklerose end andre.\nLigeledes ved vi, at nogle streptokok-halsbetændelser kan føre til en immunreaktion, som kan give gigtfeber, og at også andre bakterier kan udløse autoimmune sygdomme.\n6. Årstiden: Sygdomsmønstret svinger måned for måned\nHvis du er født om foråret, har du øget risiko for at få sklerose og blødende tyktarmbetændelse. Har du fødselsdag om vinteren og er du mand, er du ekstra meget i farezonen for at få for højt stofskifte, mens samme sygdom især rammer kvinder, der fejrer fødselsdag om efteråret. Mange af de autoimmune sygdomme har også deres egen årstidsrytme, viser forskning.\nDe autoimmune sygdomme har statistisk set deres eget årstidsmønster. Illustration: Rasmus Juul. Fra bogen "Kronisk sund - lægens 3-trinsplan mod autoimmune sygdomme, Politikens Forlag.\n7. Geografi: Nordboere har øget risiko – men D-vitamin kan måske hjælpe\nMennesker på den nordlige halvkugle rammes ekstra hyppigt af en række af de autoimmune sygdomme. Jo længere væk fra Ækvator du bor, jo større er risikoen for at udvikle f.eks. sklerose. Og jo yngre du er, jo mere beskyttelse kan du opnå ved at flytte fra et højrisikoområde til et lavrisikoområde. Helst skal det ske, før du kommer i puberteten. Men i realiteten er det jo de færreste af os, der flygter fra vores højrisikoområder, mens vi stadig er børn.\nNogle forskere mener, at de mange autoimmune sygdomme har sammenhæng med vores D-vitaminstatus. Bl.a. er sammenhængen mellem et lavt niveau af D-vitamin og risikoen for at få sklerose veldokumenteret. Huden danner D-vitamin, når den rammes af solstråler, og det gør den ikke særlig meget i vinterhalvåret i vores del af verden, og dermed bliver dette punkt et af dem, som man måske alligevel kan have indflydelse på – uden at flytte:\n»Vi har lavet et behandlingsstudie med høje doser af D-vitamin til patienter med Crohns sygdom i ro og fandt ud af, at det halverede deres risiko for at få opblussen i det år, de blev behandlet, sammenlignet med en gruppe, der fik placebo (kalk) alene”. Også når det gælder den sygdom, er det sandsynligt, at D-vitamin spiller en rolle. Bl.a. har man sammenlignet personer med de samme genetiske tilbøjelighed til at få Chrohns sygdom fra hhv. Portugal, hvor solen skinner mere, og Danmark, og portugiserne har langt lavere risiko for at få sygdommen end vi har,« siger Christian Lodberg Hvas, der er pverlæge ved institut for klinisk medicin på Aarhus Universitetshospital.\nI forsøget anvendte forskerne tilskud med D3-vitamin. D-vitamin findes også i fed fisk som f.eks. laks, ål, ørred, sild, makrel og sardiner.\n14 faktorer, du selv kan få indflydelse på\nMåske skåner vi vores immunforsvar med alt for meget hygiejne? Børn, der vokser op med bløde kæledyr og mange søskende, bor på landet og er i tæt kontakt med alle naturens mikrober, bliver sjældnere syge. Foto: Karen Lyager.\nEn af de store teorier i diskussionen om, hvorfor vi får flere autoimmune sygdomme, kaldes ”hygiejneteorien”. Den går ud på, at vi i vore dage lever for rent og går for meget amok med Flydende Ajax og diverse desinfektionsmidler og dermed berøver vores mikrobiom påvirkningen fra en vis mængde snavs, bakterier m.m., som kan hærde vores immunforsvar, så det ikke bliver overaktivt.\n»Nogle studier viser, at børn sjældnere får allergi, når de bor sammen med hunde, katte og andre pelsdyr. Det samme gælder børn, der er vokset op på landet, og børn, der har mange søskende,« fortæller Charlotte Gotthard Mørtz, professor, overlæge og ph.d. på Hudafdeling I og Allergicentret på Odense Universitetshospital.\nLæs mere om hygiejneteorien her:\n»Naturlige bakterier fra dyr og planter er som regel sunde for os. Så tag dine børn med i skoven og lær dem at bruge naturen, så de ikke lever en steril tilværelse, der kan få immunforsvaret til at overreagere på harmløse fænomener,« tilføjer Christian Lodberg Hvas.\nNogle forskere hæfter sig også ved, at vi takket være vacciner og forskellige former for medicin er blevet så dygtige til at skåne kroppen for infektioner, at immunforsvaret glemmer sine egentlige fjender og kaster sig over kroppens raske væv i stedet for.\nAf samme grund er patienter med inflammatoriske tarmsygdomme i en række forsøg blevet opfordret til at drikke æg, der inde i ens krop udklækkes til en særlig slags indvoldsorm, som grise har. Parasitterne dør hurtigt igen, men forinden når de at dæmpe det overreaktive immunforsvar, så symptomerne klinger af.\n»I 2006 kom et fantastisk studie, der netop viste det og gav store forhåbninger for behandling med indvoldsorm. Andre forskere har siden forsøgt at eftergøre de imponerende resultater, men det er meget vanskeligt,« fortæller Christian Lodberg Hvas.\n»Vi ved, at infektion med indvoldsorm ændrer tarmens immunsystem markant og påvirker sygdomme som psoriasis og Crohns sygdom positivt. Desværre har vi også set tilbøjelighed til andre infektioner, og effekten er kortvarig. Men der forskes stadig i, om vi kan finde en måde at bruge disse orme på.«\n2. Rygning: At kvitte tobakken kan gøre en kæmpeforskel\n»Rygning giver en voldsom øget risiko for langt de fleste autoimmune sygdomme,« siger Bent Deleuran.\n»Hvis alle holdt op med at ryge, kunne vi halvere antallet af mange autoimmune sygdomme. Man hører altid om rygernes risiko for at få hjerte-kar-sygdomme og kræft, men også mange med autoimmune sygdomme vil opleve, at deres symptomer falder til ro efter et år eller to, hvis de holder op med at ryge,« siger han.\nEt studie fra 2012 viser, at risikoen for at få leddegigt stiger med 26 pct., hvis man er ryger. Desværre går det lige nu den gale vej med danskernes rygevaner. For første gang i 20 år stiger antallet af rygere herhjemme. I 2018 røg 23 pct. af den voksne befolkning mod kun 21 pct. året før, og hvis den udvikling fortsætter, kan en række autoimmune sygdomme få endnu stejlere vækstkurver.\n»Den autoimmune tarmsygdom colitis ulcerosa er en pudsig undtagelse,« fortæller Christian Lodberg Hvas.\n»Når jeg mistænker patienter for at lide af den sygdom, spørger jeg dem altid, om de er holdt op med at ryge for ca. 3 måneder siden. Hvis man har anlæg til sygdommen, viser den sig 10 gange hyppigere, når man kvitter tobakken, som af en eller anden grund med til at holde tarmsygdommen i ro. Hos langt de fleste kan vi finde en medicinsk behandling, der er meget sundere for kroppen end at ryge, men ganske få patienter bliver nødt til at ryge et par cigaretter hver dag for at holde sygdommen nede. Også selv om de har mest lyst til at holde op,« siger han.\n3. Overvægt: Dit mavefedt kan fremprovokere sygdomme\nFedtvæv er ikke bare en passiv, blævrende hvid masse: Især mavefedt, der hober sig op rundt om organerne i bughulen, kan fungere som et selvstændigt organ, der udskiller skadelige hormonlignende stoffer, såkaldte adipokiner, der kan fremprovokere inflammation i kroppen. Ikke bare risikoen for åreforkalkning og blodpropper, men også for autoimmune sygdomme vokser i takt med taljemålet. Hvis du vejer for meget, er det derfor en rigtig klog strategi at tabe sig nogle kilo.\nForskning tyder på, at der bl.a. kan være en sammenhæng mellem stadig mere overvægtige befolkninger og sygdomme som sklerose, leddegigt og type 1-diabetes.\n»Men mange mennesker ved ikke, at det også gælder en hudsygdom som psoriasis. Flere studier har vist, at overvægtige psoriasis-patienter, der taber sig, får det markant bedre i huden,« fortæller Lars Iversen, professor i hud- og kønssygdomme på Aarhus Universitetshospital og leder af det nye nationale center for autoimmune sygdomme, som åbner 1. marts i Aarhus.\nLæs mere om det nye center her:\nStyrkeforholdet mellem de gode og de mindre gode bakterier i tarmen spiller en stor rolle for, om man udvikler autoimmune sygdomme. Heldigvis kan man selv hjælpe de gode bakterier i overtal, bl.a. ved at spise deres livretter. Foto: Karen Lyager.\n4. Mikrobiom: Tarmbakterier skruer op og ned for din risiko\n80 procent af dit immunsystem sidder i tarmen, og for at fungere optimalt har det sandsynligvis brug for at møde så mange forskellige typer bakterier som muligt. Desværre får vi i den vestlige verden generelt færre og færre bakteriearter i tarmene, uden at vi med sikkerhed kan sige hvorfor. Det er ligesom en truet regnskov, hvor planteart efter planteart bliver udryddet. Og mennesker med autoimmune sygdomme har typisk færre forskellige bakterietyper end sunde og raske mennesker.\nMistanken retter sig især mod usunde madvaner med for meget kød, fedt, sukker og salt og forarbejdede madvarer, overvægt og overdreven brug af antibiotika. Og desværre kan et artsfattigt mikrobiom gå i arv. Hvis du f.eks. har været ørebarn og fået massive mængder af antibiotika som lille og sidenhen levet af pizza og cola, er der stor sandsynlighed for, at dit mikrobiom ikke har så stor diversitet, dvs. artsrigdom, som det ellers ville have. Dette mønster kan gå videre til dine børn og børnebørn (i hvert fald hvis du er en mus), og hvis de også arver dine spisevaner, vil familiens mikrobiom med stor sandsynlighed blive mere og mere indskrænket.\nDet kræver en indsats at forbedre sin tarmbakterieprofil. Hver især har vi en unik tarmbakterieprofil, som vi dels fødes med, dels udvikler i løbet af vores første leveår. Hvis vi ændrer kostvaner og begynder at spise sundere og mere varieret, kan vi ændre styrkeforholdet mellem de gode og de dårlige bakterier i tarmen i løbet af 14 dage eller mindre. Men lige så snart vi holder op med spise på den måde, vender vi tilbage til vores oprindelig tarmbakteriefordeling. Så det gælder om at holde ved.\nForskerne arbejder med forskellige metoder til at give os de gode bakterier, vi er begyndt at mangle. Bl.a. ved at tilføre levende bakterier i mad og kosttilskud (probiotika) og de gode tarmbakteriers fiberrige livretter (prebiotika). Eller med fæces-transplantationer. Altså afføring fra en rask donor med de ønskede tarmbakterier, der overføres til ens egen krop.\nFæcestransplantationer bruges allerede med stor succes mod bakterien Clostridium difficile, der kan give livsfarlig infektion i tarmen. Min mands faster blev smittet med den under et hospitalsophold for få år siden, da hun var i midt i 90erne og lige ved at tage billetten. Men så fik hun et ordentlig skud tarmbakterier fra en rask donor – og nu lever hun i bedste velgående.\nKan man ikke bare gøre det samme ved de autoimmune sygdomme – altså finde ud af, hvilke bakterier patienten mangler, skaffe dem fra en donor og slippe dem løs i tarmen?\n»Så let går det desværre ikke altid,« fortæller Christian Lodberg Hvas.\n»F.eks. viser et dansk studie, at man med donorafføring ret enkelt kan ændre bakteriefordelingen hos mennesker med irritabel tyktarm, men at det ikke giver den forventede lindring og bedre livskvalitet. På sigt kan man dog sagtens forstille sig fæcestransplantationer som et effektivt middel mod nogle af de autoimmune sygdomme. Men det er vigtigt at finde den rette donor.«\nHan henviser til et canadisk studie, hvor forsøgspersoner med tarmsygdommen colitis ulcerosa fik tilført afføring fra raske donorer. Halvvejs i forsøget viste det sig, at det især var afføring fra en bestemt donor, som fik forsøgspersonerne til at få det bedre. Så i sidste halvdel af forsøget fik samtlige patienter afføring fra denne superdonor – og samtidig steg helbredelsesprocenten markant.\n»Med den rigtige donor og den rette håndtering af donormaterialet vil op til 40 pct. af colitis ulcerosa-patienterne kunne få det bedre,« forudsiger Christian Lodberg Hvas og nævner desuden sygdomme som psoriasis, rygsøjlegigt og leddegigt som mulige mål for fremtidige fæcestransplantationer.\nEt vigtigt spørgsmål, som forskerne ikke kender svaret på endnu, er, hvor længe effekten holder og om der er brug for at gentage behandlingerne.\nGrøntsager og frugter i alle regnbuens regler rummer masser af antiinflammatorisk skyts mod en lang række sygdomme. Foto: wichmann + bendtsen. Fra bogen "Kronisk sund - lægens 3-trinsplan mod autoimmune sygdomme, Politikens Forlag.\n5. Spisevaner: Kosten kan påvirke autoimmune sygdomme\nEt stort observationsstudie fra 2018 konkluderer, at mennesker med psoriasis, som spiser middelhavskost, dvs. en kost rig på grøntsager, frugt, bælgfrugter, fuldkorn, fisk, nødder og olivenolie, får færre store udbrud af hudsygdommen. Den slags undersøgelser kan ikke sige noget sikkert om årsagssammenhængen, men også andre studier bakker op om, at bl.a. omega 3-fedtsyrer fra fed fisk og og middelhavskosten som helhed, som mange nye antiinflammatoriske diæter bygger på, kan beskytte mod autoimmunitet. Inflammation – dvs. en kronisk betændelsestilstand i kroppen – er en vigtig komponent i mange immunsygdomme.\nDisse madvarer giver hyppigst danskerne fødevareallergi\nNødder (f.eks. hasselnødder og valnødder)\nFødevareallergien opstår, når immunforsvaret opdager nogle proteiner i maden, som det fejlagtigt opfatter som farlige, og fremkalder en allergisk reaktion. Man udvikler så indenfor få minutter til et par timer akutte symptomer fra flere organsystemer; luftveje, hud- og slimhinder, mavetarmkanal og hjertekarsystemet.\nKilde: Charlotte Gotthard Mørtz\nMælkeprodukter, animalsk fedt og kød kan være problematiske for nogle mennesker med anlæg for bl.a. sklerose, leddegigt og inflammatoriske tarmsygdomme. Bl.a. kan fed mad ændre ens tarmbakteriefordeling i en uheldig retning, også selv om man ikke er overvægtig.\nOgså på dette område er der huller i vores viden, og så længe speciallægerne ikke har evidens for, hvilke madvarer, der kan trigge en autoimmun reaktion eller beskytte mod den, er de forsigtige med at give konkrete anvisninger på, hvad netop deres patienter skal spise og ikke spise.\n»Jeg kan f.eks. ikke nævne bestemte fødeemner, der giver leddegigt eller beskytter mod sygdommen. Men følger man Sundhedsstyrelsens generelle råd om at spise sundere, undgå rygning og dyrke motion, kan det slå voldsomt igennem,« siger Bent Deleuran.\nChristian Lodberg Hvas, der især arbejder med inflammatoriske tarmsygdomme, anbefaler en varieret kost, hvor man i første omgang holder igen med mørkt kød, alkohol, stærkt krydret mad og sukker. Hvis det ikke hjælper, kan man forsøge sig med den såkaldte FODMAP-diæt, hvor man skærer ned for særlige kulhydrater, der kan genere ved disse sygdomme. Eller man kan vælge at spise glutenfrit eller undgå mælkeprodukter med laktose. Der findes ikke én diæt, som virker for alle, så man må prøve sig frem.\nPatienter med autoimmune sygdomme begynder desuden i stigende grad at ændre kostvaner på eget initiativ som supplement til deres medicinske behandling, f.eks. med antiinflammatorisk kost.\nNogle tager måske skridtet videre og spiser efter en såkaldt autoimmun protokol. Det er en kostplan, der i en periode systematisk udelukker madvarer, som er under mistanke for at kunne udløse autoimmunitet. Herefter genindføres de én efter én, så man kan identificere, præcis hvilke madvarer man reagerer negativt på. I udelukkelsesfasen skal man typisk undvære tilsat sukker, kornprodukter med gluten, mælk, forarbejdede fødevarer og i hårdnakkede tilfælde også bælgfrugter og natskygge-grøntsager som f.eks. kartofler og tomater.\nEn af dem, der med stor succes anvender disse principper, er læge og functional medicine practioner Pia Norup, der lige nu er aktuel med anden sæson af TV 2-serien ”Kan man spise sig rask”. I programserien følger man, hvordan hun, sammen med sundhedsekspert Umahro Cadogan, ændrer kostvaner hos fortvivlede kronisk syge patienter i håb om at give dem et normalt liv med færre smerter og begrænsninger. I den nye sæson lider fire af forsøgspersonerne af autoimmune sygdomme. Pia Norup har arbejdet med metoden i praksis de sidste 10 år og har lige udgivet en ny bog:”Kronisk sund – lægens 3-trinsplan mod autoimmune sygdomme” om principperne.\nGluten, der især findes i hvede, rug og byg, er et problem for mennesker med cøliaki. Men ny dansk forskning tyder på, at der også kan være en forbindelse til bl.a. type 1-diabetes. Foto: Karen Lyager\n6. Gluten: Kan gøre tarmen utæt og bane vej for sygdom\nGluten får sit eget punkt, for kornproteinet, der især findes i hvede, rug og byg og kan udløse sygdommen cøliaki, rummer særlige problemstillinger. Har man cøliaki, danner man antistoffer mod gluten og oplever en kraftig immunreaktion lige med det samme, hvis man f.eks. spiser en skive hvedebrød.\n»Gluten nedbrydes kun delvist af vores egne enzymer og efterlader forskellige nedbrydningsprodukter i tarmen, og nogle af dem kan aktivere vores immunsystem,« fortæller Oluf Borbye Pedersen.\nMeget tyder på, at gluten i bogstavelig forstand kan være en døråbner for autoimmune sygdomme. Gluten kan bl.a. være med til at gøre tarmslimhinden utæt ved at ødelægge en særlig slags ”dørvogterceller”, der har til opgave at holde tarmslimhinden tæt. Hvis tarmslimhinden bliver hullet, kan virus og bakterier, ufordøjede madrester og giftstoffer stryge direkte ud i blodbanen og bl.a. fremprovokere autoimmune sygdomme.\nHvorvidt gluten er skadeligt for mennesker uden cøliaki, vides ikke. Et voksende antal forskere mener dog, at kornproteinet også kan være problematisk for nogle mennesker, der ikke har cøliaki, men på anden vis reagerer negativt på gluten. Tilstanden har ligefrem et navn: NCGS, Non Celiac Wheat Sensitivity.\nOluf Borbye Pedersen har selv levet 100 procent glutenfrit de sidste mange år, selv om han ikke har cøliaki. Han var generet af et rødt udslæt, som ikke kunne forklares medicinsk – indtil en amerikansk forskerkollega foreslog ham at droppe gluten.\n»Vores reaktion på gluten er, som alt andet vi spiser, bestemt af vores personlige gener og mikrobiom i tarmen. Her kommer videnskab til kort. Mit bedste råd er derfor: Lad dig vejlede af din egen erfaring over tid: Hvis du hverken mærker besvær med fordøjelsen, hovedpine, koncentrationsbesvær eller reaktioner i hud og slimhinder, når du spiser megen glutenholdig mad, ja, så er du formentlig en af dem, der ubesværet kan spise det. Sådan forholder det sig ikke med mig selv. Jeg har det på utallige måder langt bedre ved ikke at spise glutenholdig mad og erstatte den med mad, der er fuld af fibre og protein fra det grønne køkken. Det giver mig langt mere energi, koncentration og overskud, livslyst og en stabil nattesøvn,« siger han.\nModerne kornprodukter er meget anderledes end dem, vores bedsteforældre spiser og rummer ofte mere gluten. Det kan være en af grundene til, at flere mennesker end før får problemer af at spise dem. I gennemsnit spiser vi 12 g gluten om dagen.\nFor nylig har et dansk forskerhold fra Rigshospitalet og Statens Serum Institut vist, at vordende mødre, der spiser meget gluten under graviditeten, har større risiko for at få et barn, der udvikler type 1-diabetes.\nForskere arbejder bl.a. også med en teori om, at glyfosat, det aktive stof i ukrudts- og kornmodningsmidlet Roundup, kan være medvirkende årsag til, at antallet af mennesker med cøliaki stiger. Det er dog stadig kun 1-2 pct. af danskerne, der har cøliaki.\nDet er dog ikke kun kornets gluten, der kan give os fordøjelsesproblemer. For få måneder siden viste et studie fra Københavns Universitet, at også de ufordøjelige fibre i hvede, rug og byg kan påvirke tarmbakteriernes sammensætning og funktion og få dem til at udvikle forskellige gasarter, der kan gøre os oppustede. Og det kan sagtens være, at en del af de gener, folk plejer at tilskrive gluten, i virkeligheden skyldes kostfibre.\n7. Forarbejdet mad: Emulgatorer under stærk mistanke\nFlere forskere mener, at der er sammenhæng mellem vores voksende forbrug af forarbejdede fødevarer og væksten i autoimmune sygdomme. Forarbejdet mad indeholder nemlig tilsætningsstoffer, der kan være hård kost for slimhinden i tyndtarmen og ødelægge de ”dørvogterceller”, der skal holde tarmslimhinden tæt og forhindre, at sygdomsfremkaldende partikler stryger ud i blodbanen.\nUnder mistanke er især de såkaldte emulgatorer, som ofte bruges til at samle olie og vand, f.eks. i sovse og dressinger, men også glukose (sukker), salt og nanopartikler ser ud til at svække tarmslimhinden. Så et godt råd her, hvis man har autoimmune sygdomme i familien, er at spise så naturlige og uforarbejde madvarer så muligt.\nLæs mere om tilsætningsstoffer og utæt tarm her:\n8. Stress: Autoimmune sygdomme hjemsøger pressede sjæle\nStressede mennesker får oftere type 1-diabetes, Sjögrens, inflammatoriske tarmsygdomme, lupus, psoriasis – ja, stort set alle former for autoimmune sygdomme, viser et 2018-studie baseret på svenske tal. Mennesker med stressrelaterede sygdomme udvikler også hyppigere flere autoimmune sygdomme på én gang. Har man haft PTSD, altså posttraumatisk stresssyndrom, har man f.eks. tredobbelt risiko for at udvikle lupus.\nDen slags studier kan ikke sige noget om årsagen, men de kan give forskerne et fingerpeg om sammenhænge, som bør granskes nærmere.\n9. Motion: Hvert et skridt beskytter\nMotion og daglig bevægelse virker stærkt antiinflammatorisk og kan dermed modvirke de autoimmune sygdomme, der hænger sammen med inflammation – og det er langt de fleste. Motion kan bl.a. mindske mængden af farligt mavefedt, der kan puste til ilden ved autoimmune sygdomme.\nDen energi, man får af at dyrke motion, kan også være med til at opveje den træthed og udmattelse, som følger med mange af de lidt sværere autoimmune sygdomme. Så selv om det kan kræve noget overvindelse at komme op fra sofaen, hvis man f.eks. har ondt i leddene eller er træt, venter der en belønning.\n10. Medicin: Bestemte typer forvirrer immunforsvaret\nNogle former for medicin, der gives mod andre sygdomme, kan som bivirkning få autoimmune sygdomme til at blusse op. F.eks. gælder det bestemte typer af blodtryksmedicin og hjerterytme-stabiliserende medicin. Lider du af en autoimmun sygdom, skal din læge være ekstra opmærksom på, hvad du får af medicin generelt.\nAntibiotika kan være hård kost ved tarmbakterier, som er vigtige for immunsystemets funktion, så også af den grund gælder det om kun at bruge det, når der virkelig er behov for det.\nGrillos og branket kød kan på flere måder give grobund for autoimmune sygdomme. Foto: Karen Lyager.\n11. Giftstoffer og partikler 1: Skån din krop\nTungmetaller som bly og kviksølv, dieseludstødning, brænderøg, stearinlysrøg, imprægneringsdunste fra nye møbler, asbest i gamle byggematerialer, kiselsyre og silikatstøv i luften i miner, stenbrud og støberier, tobaksrøg og uheldige stoffer fra plastemballage omkring maden: Kroppen kan komme i kontakt med giftige og uheldige stoffer på mange måder, og det kan udløse flere autoimmune sygdomme.\nF.eks. har et studie vist, at luftforurening kan være med til at fremprovokere lupus. Har du autoimmune tendenser, gælder det om at være kræsen med din indåndingsluft. Skal du f.eks. ud på længere gå-, cykel- og løbeture i byen, er det bedst at planlægge rute og tidspunkt, så du ikke hiver den kraftigste myldretrafik ned i dine lunger. Overvej også, hvad du fyrer op med i pejs og brændeovn og hvor tit du tænder stearinlys.\nMadmæssigt er det en god idé at undgå de store rovfisk som f.eks. rokke, helleflynder, sværdfisk, sildehaj, gedde, aborre, sandart og tunbøffer, der har størst ophobing af tungmetaller, at vælge danske frugter og grøntsager, der indeholder halvt så meget sprøjtegift som de udenlandske, eller bare generelt vælge økologiske fødevarer, der ikke må dyrkes med brug af sprøjtegifte.\n12. Giftstoffer og partikler 2: Skån din baby\nVil du gerne være gravid, eller er du det allerede, er det selvfølgelig ekstra vigtigt at undgå giftige påvirkninger, der kan tænkes at påvirke barnets immunforsvar.\n»Allergimæssigt anbefaler man amning i 4 måneder hos højrisikobabyer, dvs. babyer, der er disponeret fra flere sider til allergisk sygdom, for at forebygge, at de udvikler allergi. Hvis du er mor til en højrisikobaby, men ude at stand til at amme, anbefales det, at du giver dit barn højt hydrolyseret modermælkserstatning, dvs. mælk, hvor proteinerne er slået i stykker, for at mindske risikoen for at udløse allergi,« siger Charlotte Gotthart Mørtz.\nEfter fire månedersalderen skal man sørge for, at ens barn spiser alderssvarende mad, dvs. følger de officielle retningslinjer for, hvornår man skal introducere det for den ene og den anden type fødevare.\n»Desuden skal man undgå at udsætte barnet for tobaksrøg, som er en vigtig risikofaktor for, om det udvikler allergi,« siger Charlotte Gotthard Mørtz.\n13. Kalk i vandet: Hårdt vand giver børneeksem\nDansk forskning fra Gentofte Hospital viser, at børn i områder med hårdt vand, primært Østdanmark, oftere får børneeksem, som er en autoimmun lidelse, end børn i områder med blødt vand som i f.eks. Vestjylland. Og ja, vores vand ER blevet hårdere gennem de sidste 20-30 år, hvor vandværkerne har været nødt til at bore dybere ned i undergrunden for at få nok vand op til forbrugerne – og det har givet mere kalk og magnesium i vandet.\nBørneeksem, der typisk viser sig som et tørt, rødt og kløende udslæt, kan være en åbning for andre immunreaktioner. På den måde kan børneeksem bane vej for en senere fødevarallergi, høfeber eller astma. Udviklingen fra eksem til allergi og astma kaldes ”den atopiske march”.\nHelt at undgå vandhanevand er svært, men man kan lade være med at bade sit barn hver dag og investere i forskellige blødgøringssystemer til sine vandhaner. I hovedstadsområdet er forskere fra DTU-Miljø i gang med pilotforsøg, der kan mere end halvere kalkindholdet i vandværksvand. Hårdt vand er dog ikke kun negativt: Folk i områder med hårdt vand får sjældnere hjerte-kar-sygdomme og har stærkere tænder og knogler – men det er en helt anden historie.\nAtjuh! Så er der pollen i luften. Sæsonen for hassel og el starter allerede i februar, og fra april er der gang i superskurken birk. Foto: Karen Lyager.\n14. Klimaændringer: Lær at tackle den nye lange høfebersæson\nMilde vintre, varme forår og lange somre kan være et problem for pollenallergikere. Pollensæsonen starter nu tre uger tidligere end i 1977, og træpollen fra el, hassel, elm og birk sætter gang i nysen og rindende øjne hele fem-seks uger tidligere. Samtidig varer pollensæsonen længere. Det giver flere og mere vedvarende symptomer hos den million danskere, der lider af høfeber – og formentlig også flere krydsreaktioner, fordi mennesker med pollenallergi ofte også reagerer på bestemte fødevarer med kløe i munden, f.eks. hasselnød og æble.\nOg det er kun begyndelsen. FNs klimapanel estimerer, at temperaturen i Skandinavien vil stige to-fire grader frem mod år 2100 og at Danmark i år 2050 vil have samme klima, som der er lige nu i Midteuropa. Det vil få store konsekvenser for, hvilke planter der kommer til at vokse omkring os – og hvilke typer for pollen, vores immunforsvar skal forholde sig til. I takt med, at somrene bliver længere og varmere, frygter forskerne bl.a. et boom af planten bynke-ambrosie, der har stærkt allergifremkaldende pollen.\nUd over at høfeber er voldsomt irriterende, kan det også bane vej for astma. 20-30 procent af de mennesker, der har høfeber, har også astma eller udvikler det på et tidspunkt.\nAstma-Allergi Danmark har på sin hjemmeside mange gode råd til, hvordan man beskytter sig bedst under pollensæsonen med alt fra pollenfiltre og fældning af birketræer i haven til hårvask inden sengetid og hvornår på døgnet, man skal lufte ud i sit hjem i de perioder, hvor luften udenfor fyldt med pollen.\nBent Deleuran, overlæge med speciale i gigtsygdomme og professor på Institut for Biomedicin på Aarhus Universitet og Aarhus Universitetshospital.\nLars Iversen, overlæge og professor i hud- og kønssygdomme på Aarhus Universitetshospital og leder af det nye nationale center for autoimmune sygdomme i Aarhus.\nCharlotte Gotthard Mørtz, professor, overlæge og ph.d. på Hudafdeling I og Allergicentret på Odense Universitetshospital.\nChristian Lodberg Hvas, overlæge med speciale i lever-, mave- og tarmsygdomme på Aarhus Universitetshospital og klinisk lektor på Institut for Klinisk Medicin ved Aarhus Universitet\nOluf Borbye Pedersen, professor og chefforsker ved Novo Nordisk Foundation Center for Basic Metabolic Research på Københavns Universitet og verdensberømt pioner inden for tarmbakterieforskning\nKronisk sund – lægens 3-trinsplan mod autoimmune sygdomme,\nAutoimmune Reviews, Alimentary Pharmacology and Therapeutics, Oxford Academic Nutrition Reviews, Aqua Danmark, Frontiers in Medicine, International Journal of Dermatology, Jama Dermatology, JAMA, Toxicology Letters, Current Allergy and Asthma Reports, The Lancet, Frontieres in Immunology, Sundhedsstyrelsen, Environmental Science & Technology, PLoS one, Gastroenterology, Washington Post m.fl.\nSundhedsredaktør på JP/Politikens Forlag og blogger, tidl. chefredaktør for I FORM\nKaren Lyager skriver i egen ret om trends og tendenser inden for sundhedsforskning, kost og motion.


Posted on October 11, 2018 October 14, 2018 by sustainabletransformation\nVi skal sikre bæredygtigt forbrug og produktionsformer. Prognoser viser, at 60% af den bygningsmasse, som der vil være behov for i 2050, er endnu ikke bygget. Byggebranchen bruger ædelmetaller, træsorter, grus, sand og vand til at bygge med – og der vil næppe være nok til det, som vi har brug for at få bygget i de næste mange år, hvis vi bliver ved på samme måde, som hidtil.\nNår råmaterialerne, som anvendes til byggeri, samtidigt bliver færre, vil det medføre prisstigninger, der gør det dyrere at producere byggevarer i fremtiden. Ydermere vil leverancetider blive længere, når ressourcerne er færre og mindre tilgængelige – og det vil også medføre prisstigninger.\nSådanne meget hardcore facts påpeger nødvendigheden af, at vi:\naktivt foretager den nødvendige omstilling fra lineært til cirkulært forbrug, forstået som genbrug og genanvendelse af byggematerialer, for at sikre priser, som kan betales og brugbare leverancetider.\neffektiviserer vores materialeforbrug\nudvikler mere ”rene” og genanvendelige materialer at bygge af, så vi kan skille vore bygninger ad og genbruge materialerne.\nByggebranchen i Danmark genanvender i dag knap 85% af affaldet fra byggepladser. Meget af affaldet genanvendes imidlertid på en sådan måde, at næsten hele værdien i producerede og bearbejdede materialer tages ud ved nedbrydning, fx som når beton nedknuses og genanvendes som tilslag i ny beton eller indgår i asfalt.\nMen når genanvendelse af byggematerialer virkelig skal batte i et overordnet ressourceperspektiv, skal de kunne genbruges minimum på tilsvarende niveau, som fx genanvendte mursten – eller ligefrem genanvendes som eller i et bedre produkt end det oprindelige. Cirkularitet kan defineres som:\nDowncycling – handler om, at affald indgår i produktion af et produkt, men affaldets oprindelige egenskaber udnyttes ikke i særlig høj grad.\nRecycling – betyder, at den samme ting eller genstand genbruges til det samme formål mere end én gang – både råvarerne og den energi, der er anvendt i fremstillingen af produktet, bevares.\nUpcycling – er når materialer genindvindes, dvs. når affald benyttes sammen med nye råvarer enten til at fremstille det samme produkt, som i første omgang genererede affaldet, eller til at fremstille et helt andet produkt. For eksempel, som når glasskår anvendes til at fremstille nye flasker (samme produkt) eller isoleringsmateriale (nyt produkt), eller når glasskår bruges sammen med andre affaldsprodukter til forbrændingsslagge, der anvendes som erstatning for grus og sand til bundsikring ved vejbygning.\nBåde forretnings- og miljømæssigt er der et stort potentiale i en omstilling fra lineær til cirkulær økonomi i bygge- og anlægsbranchen, for at imødegå konsekvenser såsom prisstigninger og lange leverancetider, som følge af ressourceknaphed på jomfruelige materialer til byggeriet. Og det må forventes, at der lovgivningsmæssigt kan komme nye krav til særligt affaldshåndtering og -separering og til større genanvendelsesgrad, så vi kan ligeså godt begynde at forberede os på det…\nOg cirkulære og livscyklusorienterede perspektiver står centralt i DGNB bæredygtighedscertificering af byområder og bygninger. En lang række af DGNBs kriterier adresserer ansvarlig omgang med naturens ressourcer, og har konkrete metoder til at måle og dokumentere tiltagenes effekt.\nMen denne langsigtede tilgang forudsætter en særlig indsats i både politik, regulering, design og udførelse, for at det fulde potentiale kan udnyttes – og her er det oplagt at lade digitalisering gå hånd i hånd med bæredygtighed – fordi:\nJo mere der skal bygges, jo hurtigere det skal bygges, jo flere der skal involveres, jo mere komplekse bliver byggeprocesserne, og jo større risiko for fejl og for stort og uhensigtsmæssigt materialeforbrug.\nSærligt entreprenør- og produktionsvirksomheder er under pres i f t materialedagsordenen i SDG 12, der kræver løbende udvikling og tilpasning af forretningen og hurtig reaktionsevne. IT anvendes allerede i dag i stort omfang i moderne produktion, men med nye digitale teknologier kan produktionsvirksomheder opnå store forbedringer af effektiviteten og udvikle nye muligheder for udvikling af produkter og services. I forbindelse med nedenfor omtalte Circle House udarbejdede Hildebrandt & Brandi en rapport, “Det cirkulære byggeri – scenarier, trends, forretningsmodeller”, der tilstræber at identificere nogle af disse muligheder, bl.a. i f t IT-teknologier.\nTre teknologier, Building Information Modelling (BIM), Big Data og Internet of Things (IoT) fremhæves og ventes at få betydelig indflydelse på bygge- og anlægsbranchen, især for leverandører og udførende og er oplagte til at operationalisere bæredygtig programmering, design, udførelse og drift og vedligehold i et og samme hug, som de implementeres i byggeriets processer. Herved addresseres SDG 9.\nBIM giver byggeriets aktører mulighed for i tæt samarbejde og koordinering at skabe fælles overblik gennem digitale bygningsmodeller, som alle kan dele, og derved planlægge byggeprocesser meget minutiøst og virkelighedstro gennem alle byggeriets faser. Dette kan give meget større sikkerhed for at bestille de korrekte mængder af byggematerialer på de rette tidspunkter i processen, hvilket i sig selv er bæredygtigt i den forstand, at unødigt spild reduceres og i bedste fald elimineres.\nDetaljering af alle konstruktioner og systematisk anvendelse af digitale bygningsmodeller i både design- og udførelsesfasen giver mulighed for at være på forkant og løbende ændre forskellige faktorer, fx kvalitet – og det medvirker til at budgetter og tidsrammer kan overholdes, hvilket også reducerer både spild og penge.\nDertil kommer, at BIM kan sikre sporbarhed og data på selve byggematerialerne og byggekomponenterne, hvilket vil have stor betydning, når en bygning skal kunne demonteres efter endt anvendelse. Fx ved at lægge chips med informationer om recepter og egenskaber ind i materialerne, således at eftertiden vil kunne identificere materialerne og informeres om materialernes potentialer, og/eller ved at udvikle ’Materialepas’ for byggematerialer.\nMaterialepas benyttes til registrering af data om oprindelse af materialerne, evt. forekomst af skadelige stoffer, tekniske specifikationer m.fl. Med tiden kan man forestille sig, at byggematerialer med materialepas vil få en højere værdi end materialer uden denne form for dokumentation. Og man vil kunne bruge materialepasset til at foretage livscyklusanalyser, LCA, der kan påvise hvor meget en bygnings miljøbelastning er, således at bygherrens valg mellem mere eller mindre miljøbelastende scenarier vil kunne foretages på et oplyst grundlag.\nI dag logger mange virksomheder i byggebranchen allerede store mængder data, der imidlertid ikke anvendes aktivt.\nDe virksomheder, som forstår at udarbejde analyser på de enorme mængder af data, der eksisterer, vil kunne skaffe sig forretningsmæssig fordel herved. For brugen af big data vil få betydning for det cirkulære byggeri, særligt med henblik på reduktion af spild gennem spildanalyser over et helt byggeri og logning af materialepas til at sikre sporbarhed.\nDer er god forretning og sund fornuft i at genbruge byggematerialer, men der mangler viden og dokumentation, før et egentligt marked kan blive en realitet. Især er den pt ringe sporbarhed af genbrugelige/genanvendelige byggeprodukter og den mulige tilstedeværelse af skadelige stoffer identificeret som de største barrierer for genbrug og genanvendelse af bygge- og anlægsaffald. Der er stigende interesse for og efterspørgsel efter dokumenterede recirkulerede materialer i byggebranchen.\nSkridtet videre fra anvendelsen af Big Data er mulighederne i Internet of Things (IoT). Her kan data analyseres og anvendes i realtid, og der kan producere nye kilder af data, fx gennem sensorer på byggepladsarbejdernes tøj, der kan tracke deres bevægelser og advare dem mod farlige områder på byggepladsen, eller der kan minimeres spild i arbejdstiden ved at optimere på arbejdsmønstre i realtid (SDG 8).\nIoT vil kunne få betydning for det cirkulære byggeri i fx byggefasen, ved at analyse og anvendelse af data i realtid vil kunne medvirke til reducere udledningen af f.eks. CO2 under konstruktion af en bygning eller i den løbende drift.\nIoT vil også kunne få betydning i anvendelsen af de færdige bygninger, idet data for levetider, priser og kvalitet vil kunne anvendes til at optimere drift og vedligeholdelse og derved spare både ressourcer og tid for bygningsejere og brugere.\nMan vil således kunne foretage levetids- og totaløkonomibetragtninger, LCC, der kan påvise hvor meget en bygnings miljøbelastning er, sat i f t dens levetid, således at valget mellem mere eller mindre belastende bygninger vil kunne foretages på et oplyst grundlag, der giver bygningens ejere og brugere mest mulig totalværdi.\nDette stiler imidlertid krav til byggeriets parter om nye partnerskaber og nye måder at arbejde sammen på og udfordrer derved gængse kulturer og business as usual markant. Det er i dette lys positivt, at flere parter i byggeriet er på vej ind i et fælles sprog i f t byggestandard – næste væsentlige skridt vil så være at bæredygtighed også bliver italesat i dette fælles sprog, som mere end “green powder”.\nPartnerskaber mellem alle parter i byggeriet eller fælles modeller for samarbejde gennem hele design-udbud- byggeri-processen – inddrager flere parter tidligt i processen, hvor byggeriet defineres (SDG 17).\nEksempler på sådanne partnerskaber er implicit i en række aktuelle byggeprojekter, fx Det Biologiske Hus, Circle House, Ressourcerækkerne og renoveringen af Albertslund Syd, som alle prøver at gå nye veje for at udvikle samarbejdsprocesser, der muliggør bæredygtigt og cirkulært byggeri.\nDet Biologiske Hus er et bæredygtigt dansk enfamiliehuskoncept med boliger af høj kvalitet, bygget af biologiske overskudsmaterialer fra landbrugsindustrien. Materialerne bliver oparbejdet til værdifulde byggematerialer, baseret på restmateriale fra produktionen af græs, halm, tomat, tang og ålegræs m.m. Konceptet anvender Cradle to Cradle principper, nye digitale produktionsteknologier og materiale ‘upcycling’ i udviklingen af et moderne og økologisk hus med høj arkitektonisk kvalitet. En prototype af konceptet er opført hos Byggecentreum i Middelfart.\nInitiativtagerne bag Det Biologiske Hus er Arkitektfirmaet Een til Een. Een til Een disrupter den etablerede byggebranche ved at både at designe og selv ”printe” byggemodulerne i egen ”printshop” og montere dem on site, i stedet for at involvere den konventionelle kæde i selve byggeprocessen. Til gengæld involverer de både virksomheder, andre rådgivere og vidensinstitutioner i en tidlig og tværfaglig udviklings- og samskabelsesproces.\nProjekt Circle House ønsker at skabe verdens første cirkulære nybyggeri i form af 60 almene boliger, hvor op til 90% af materialerne skal kunne genbruges uden at miste afgørende værdi. Samtidig ønsker projektet at vise, hvordan miljømæssig bæredygtighed og økonomisk gevinst kan gå hånd i hånd.\nProjektet er et samarbejde mellem en lang række aktører, dvs. arkitekter (3XN, Vandkunsten, Lendager Arkitekter), rådgivere, vidensinstitutioner og udførende. Også her blev projektet indledt med en tværfaglig udviklings- og samaskabelsesproces, for på denne måde at opsamle innovationer og forbedringsforslag meget tidligt i processen, for at lede til løsninger, hvor genanvendelse af byggematerialer er høj, ligesom man allerede i projekteringen kan sikre materialepas og muligheder for modularitet, der kan øge mængden af cirkulære elementer i byggeriet.\nDenne indledende proces førte til udførelsen af en demonstrator, som nu skal danne grundlag for udarbejdelsen af et program til en konkret boligbebyggelse i Aarhus. Processen har haft megen opmærksomhed p.g.a. de mange involverede, og erfaringerne fra processen er inddraget i arbejdet med at udforme anbefalinger til Regeringens strategi for Cirkulær Økonomi.\nI Ørestaden Syd bebyggelsen er ‘Ressourcerækkerne’ pt under opførelse. Navnet hentyder til det fysiske udtryk af upcyclede teglelementer og andre facadematerialer, som anvendes i byggeriet. Temaet er således upcycling af materialer.\nByggerier fra 1960’erne og opefter er bygget med en mørtel, der er stærkere end murstenene, så man ikke kan skille murene ad i de enkelte mursten. Det har man fundet løsningen på i Ressourcerækkerne, hvor hele moduler er skåret ud af gamle mure fra tømte bygninger og anvendt som store byggeklodser i det nye byggeri. På den måde genanvendes mursten, der ellers ville være blevet destrueret, og samtidig bidrager metoden til det arkitektoniske udtryk, når forskellige farver og typer af mursten kombineres. Derudover genanvendes 300 tons træ fra metrobyggeriet til facader, terrasser og gulve i Ressourcerækkerne.\nByggeriet består af 29 rækkehuse og 54 lejligheder i etagehusene. På rækkehusenes tage indrettes taghaver med væksthuse og på etagehusene placeres solceller. I kælderen etableres bilparkering samt depotrum og cykelparkering. Lendager Arkitekter har tegnet projektet og udfordrer de gængse byggeprocesser, ved at arbejde som en virksomhed, der ikke kun er en arkitektvirksomhed, men også omfatter planlægning og produktudvikling.\nProjektteamet, med Vandkunsten i spidsen, lagde i renoveringsprojektet for 1001 boliger i Albertslund Syd et stærkt fokus på bæredygtighedsparametrene miljø og økonomi, som skulle eftervises kvantitativt.\nI et renoveringsprojekt afprøver man ofte et helt katalog af forskellige muligheder, som opstår under designprocessen. Løsningerne og de resulterende indgreb har forskellige skalaer, og i processen gav det derfor mening at lave en forhåndsvurdering af løsninger med hensyn til forskellige parametre som fx anlægsøkonomi, LCC, LCA, energibehov, kulturel værdi og sociale aspekter.\nRådgiverne har grundigt analyseret fem alternative løsninger med forskellige profiler for pengestrømme fordelt på henholdsvis anlæg og drift. Trods de grundige analyser og de bedste intentioner endte det alligevel med, at den anlægsøkonomisk billigste løsning, business as usual, blev valgt.\nProjektet er repræsenteret i den danske pavillon på Arkitekturbiennalen i Venedig i 2018, som et eksempel på innovation i byggebranchen (SDG 9)\nUdover at udfordre vanlige byggeprocesser er det kendetegnende for disse fire projekter, at der principielt arbejdes med modulært byggeri. I modulært byggeri konstrueres større bygningselementer – typisk hele rum – off-site og produceres i moduler, der efterfølgende samles on-site. Modulbyggerier tænkes i højere og højere grad også som byggerier, der kan justeres over tid, så bygninger i deres levetid kan tilpasses ændrede behov og levevilkår for dem, der anvender byggeriet.\nPå den måde påvirker denne innovation (SDG 9) også mulighederne for cirkulært byggeri, idet moduler af byggerier på sigt vil kunne genanvendes i ombygninger eller konstruktion af nye bygninger, hvor modulernes funktion passer. Herved kan en langt større del af værdien i det oprindelige modul bibeholdes over længere tid, hvilket bl.a. var noget af det, som rådgiverne søgte at påvise i forbindelse med Albertslund Syd.\nSærligt entreprenører og materialeproducenter vil blive påvirket af en øget efterspørgsel på modularitet i byggeriet via deres direkte involvering i produktion og udførelse af byggeriet. Ændrede krav vil dog også ramme arkitekter og samarbejdet omkring udfærdigelsen af de færdige tegninger og beregninger for byggeriet.\nCrew’et bag Circle House har sat ord på yderligere fem meget væsentlige barrierer for den nødvendige omstilling til cirkulær økonomi:\nDer skal gøres op med Business as usual – Der er travlt i det lineære byggeri lige nu – og hvis ordrebogen er fuld, er tilbøjeligheden til at ændre praksis lille. Så den brændende platform er ikke tilstede i f t prioritere totaløkonomi og ressourcebesparelser højere end alene anlægsbudgetter.\nDer skal gøres mere for at skabe og sprede viden – Cirkulært byggeri er ikke endnu konkretiseret med fx take-backordninger og materialeflows, der kan imødegå skepsis fra den konventionelt tænkende del af byggebranchen.\nEfterspørgselen skal øges – det er endnu ikke påvist, at cirkulært byggeri betaler sig, og det får byggebranchens aktører til at tøve med at kaste sig ud i de nødvendige investeringer for at business casen kan lykkes – catch 22\nTeknologierne skal udvikles – vi ved for lidt om, hvordan det brugte materiale skal håndteres, og vi har endnu ikke en infrastruktur for distribution, deklaration og kvalitetsbestemmelse.\nRammevilkårene skal skærpes – så længe lineær produktion er billigere end cirkulær, er der ikke noget incitament for cirkularitet.\nSkal vi have lig på bordet i form af ressourcer, der ikke længere er der, før omstillingen kommer til at ske?\nCircle House crew’et har nemlig også beskrevet 101 handlinger, som kan bringe byggebranchen i den nødvendige retning, både v.h.a. af lavthængende frugter og mere krævende indsatser. Samtidig har cirkulær økonomi Regeringens bevågenhed. Et Advisory Board for cirkulær økonomi blev nedsat i oktober 2016, bestående af 12 erhvervsledere og med Flemming Besenbacher fra Carlsberg som formand. I juni 2017 afleverede board’et sine anbefalinger til Regeringen, og i september 2018 offentliggjorde Regeringen en Strategi for cirkulær Økonomi. Regeringen har afsat 116 mio. kr. til at sætte skubbe i udviklingen, og de millioner skal gerne bruges til at komme i gang med omstillingen, før der kommer lig på bordet!\nLur mig om ikke temaet vil være på dagsordenen i flere omgange på Building Green i Forum 31.10.01.11.18 – for det er oppe i tiden, og selvom det er udfordrende, er det også konkret – og det kan best case få tingene til at flytte sig!\n12.1 Vi er 5 år inde i 10YFP, og et. af programmerne vedrører Sustainable Buildings and Constructions – masser kan gøres for at producere byggevarer mere bæredygtigt og reducere træk på naturressoucer til det nødvendige, og det internationale samfund arbejder på sagen.\n12.2 Inden 2030 skal vi nå frem til at bruge og håndtere naturressourcer bæredygtigt i byggebranchen, med et kvalificeret blik på hvilke ressourcer der er knappe hhv. rigelige, håndtering og meningsfuldhed i f t det givne byggeri, og hvordan vi bedst omdanner affald til guld.\nDelmål 12.2 adresseres i en række kriterier i DGNB. Som eksempel kan nævnes kriteriet Livscyklusvurdering (LCA) – Miljøpåvirkninger, der er at finde i både DGNB for byområder og bygninger, samt kriteriet Livscyklusvurdering (LCA) – Primærenergi i DGNB for bygninger. Disse kriterier har til formål at nedsætte emissioner til både det lokale og globale miljøpåvirkninger samt reducere ressourceforbruget gennem hele byområdets og/eller bygningens livscyklus. I kriterierne skal der tages stilling til de indbyggede materialer og komponenter, samt eventuel brug af vedvarende energikilder.\n12.3 Det bør vi også sætte som målsætning forsåvidt byggematerialer – fx gennem introduktion af materialepas, der vil gøre det lettere at kontrollere materialeforbruget.\n12.4 Miljøvaredeklarationer, greenlists og redlists skal hjælpe os til at bygge “rene” bygninger, som kan skilles ad og vi skal renovere “rent”\nI delmål 12.4 er fokus rettet mod en miljømæssig forsvarlig håndtering af kemikalier og affald. Dette adresseres blandt andet i DGNB for byområder under kriteriet Materialeforbrug og jordbalance, hvor der gives point for at indarbejde initiativer med fokus på at nedsætte forbruget til byggematerialer, anvende genbrugsmaterialer, vælge lokale og regionale materialer mv. Det samme er tilfældet i DGNB for bygninger under kriteriet Miljørisici relateret til byggevarer, hvor der gives point for at reducere brugen af byggematerialer og -komponenter med uhensigtsmæssige miljø- og sundhedsmæssige egenskaber.\n12.5 Digitalisering er den åbenlyse vej til effektivisering og optimering af mængdeopgørelser af byggematerialer, og derved reducering af byggeaffald – og OVENIKØBET også omkostninger!\nDelmål 12.5 behandler, hvordan vi reducerer omfanget af affald gennem øget genbrug og genanvendelse, herunder affald genereret i forbindelse med byggeri og anvendelsen af bygninger. Dette adresseres i DGNB for bygninger under kriteriet Nedtagning og genanvendelse. At kunne nedtage og genanvende en bygnings materialer og komponenter forsvarligt har stor betydning for, at byggesektoren kan nærme sig en bæredygtig og cirkulær balance. Et af værktøjerne til at opnå en mere cirkulær økonomi er en reducering af antallet af forskellige materialer, der anvendes i en bygning. Når bygningen bliver mere homogen, mindskes sandsynligheden for spild af materialer, og ved at bygge mere homogent, reduceres antallet af bortskaffelsesveje, som skal tages i betragtning. Kriteriet anbefaler derfor, at materialerne samles ved mekaniske samlinger, hvilket øger letheden af nedtagningen og derved muligheden for genanvendelse.\n12.6 Eksemplets magt gør underværker og kan bruges som inspiration og benchmarking i en god sags tjeneste\n12.7 Flere offentlige bæredygtige indkøb i forbindelse med bybyg og renovering, flere udbud med prioritering af totaløkonomi, flere totalværdibetragtninger, mere cirkulær økonomi – mindre silotænkning!\n12.8 Således også i forhold til anlæg og drift af bygninger – for at de kan danne ressourceoptimerede og sunde rammer for bæredygtige liv. 40% af vores ressourceforbrug knytter sig til bygninger.\n12.A Eksport af knowhow og teknologi så alle kan komme med på vognen\n12.B Turisme KAN godt være bæredygtig, når den skaber jobs og fremmer lokal kultur og produkter – mer af den!\n12.C Ryd op i støtteordninger, beskatningsforhold, tildelingskriterier, idet hele taget i bureaukrati og skrankepaveri, så vilkårene bliver mere gennemsigtige og bæredygtige for alle parter – det kan kun blive bedre!\n4 Replies to “VERDENSMÅL 12: ANSVARLIGT FORBRUG OG PRODUKTION”\nPrevious PostPrevious VERDENSMÅL 11: BÆREDYGTIGE BYER OG LOKALSAMFUND\nNext PostNext VERDENSMÅL 13: KLIMATILPASNING


trådløst internet yousee - Få DKK 120.00 i rabat hos Fastspeed igennem Gysser.dk\nTrådløst internet yousee - Fastspeed\nTrådløst internet. trådløst internet er det man i dag kender som wifi. de fleste kender til wifi, hvor man altså kan bevæge sig frit rundt i sin bolig, og alligevel have netadgang. trådløst internet er særlig smart hvis man har en bærbar computer, eller bruger sin smartphone meget på internettet.\nmobilt bredbånd er trådløst internet, som du kan tage med dig overalt i danmark. du er på nettet via 4g eller 5gforbindelsen den samme forbindelse, som du bruger på din smartphone. du kan bruge mobilt bredbånd streaming og til gaming, til at tjekke mails og netbank, være online på sociale medier og alt det, du ellers bruger internettet til.\nhastighedstest. hastighedstesten giver dig svar med det samme, så du hurtigt kan få et overblik over din internethastighed. sammenlignet med andre hastighedstest i danmark, så tager bredbånd.dks has\nighedstest langt kortere tid. du kan i de fleste tilfælde få et resultat indenfor blot få sekunder.\nyousees kabler er generelt tilgængelige for konkurrenter, ... satellit er den næsten stensikre, og skal ikke regnes som mobilt bredbånd, selv om teknologien er trådløs. satellit internet bliver reelt leveret overalt, og det betyder, du kan modtage 20 mbit. du behøver ikke bo i nærheden af en mast, ...\nyousee leverer billigt bredbånd via kabel tv nettet, og forudsætter at du også får dit tv signal leveret fra yousee. se eventuelt teknologi for at læse om kabel tv netværket. bredbånd fra yousee er et bredbåndsmodem tilsluttet kabel tv stikket. du kan herefter benytte trådløst internet og tilslutte husstandens computere ...\ndu får bedre trådløst internet i hjemmet med wifi extenders. klik og læs om wifi extenders hos yousee.\nPopulære søgninger: Fastspeed, Fastspeed internet anmeldelse, Hastighedstest, Hastighed, 1000 mbit internet, Bredbåndstest, Telia abonnement opsigelse, Bredbåndstest hastighed, Internet dk, Erhverv fiber, Wifi hastighed, Stofa opsig, Test internet hastighed, Bindingsperiode


Regeringen: EU's databeskyttelse truer dansk forskning - Avisen.dk\nRegeringen: EU's databeskyttelse truer dansk forskning\nEU's dataregler truer ifølge både regeringen og forskere den danske folkesundhed og sundhedsforskningen.\n4. maj 2014 23:23\nDen unikke danske sundhedsforskning i store registre, som blandt andet indeholder blodprøver fra 100.000 nyfødte og andre sundhedsmæssige oplysninger om danskere, bliver truet af EU's nye, skrappere regler for databeskyttelse.\nSådan lyder advarslen fra både regeringen, forskere og Kræftens Bekæmpelse i Morgenavisen Jyllands-Posten.\nDerfor blæser den danske regering nu til kamp mod de nye databeskyttelsesregler, som de europæiske regeringer forhandler om.\n- EU-reglerne vil betyde, at vi ikke kan fortsætte med den unikke danske sundhedsforskning, som er med til at redde folk fra livstruende sygdomme som for eksempel kræft, siger uddannelses- og forskningsminister Sofie Carsten Nielsen (S) til Jyllands-Posten.\nEU-Kommissionens forslag om databeskyttelse betyder strengere regler for at anvende data fra registre, og det vil betyde, at forskere skal bede om tilladelse fra hver enkelt person. Ifølge forskningsministeren vil det reelt bremse store dele af den danske sundhedsforskning.\nDerfor forsøger Sofie Carsten Nielsen nu at overtale de andre EU-lande til, at behandlingen af persondata til videnskabelige formål skal fortsætte med at blive fastlagt i hvert enkelt medlemsland.\nHun understreger over for Jyllands-Posten, at regeringen ikke modarbejder øget skærpelse af databeskyttelsen i EU.\nProfessor i folkesundhed ved Aarhus Universitet Jørn Olsen advarer om, at de skærpede EU-regler direkte kan koste menneskeliv.\nHan påpeger over for Jyllands-Posten, at det vil blive vanskeligere, dyrere og ofte umuligt at lave forskning i registerdata, hvis kommissionens forslag bliver til virkelighed.


strandbar. Alt om strandbar i Danmark\n24. oktober 2020: Velkommen til siden om strandbar, hvor du finder alt om strandbar. I Danmark er en stor del af befolkningen internetbrugere og der er stor tradition for shopping på internettet, da dette giver mulighed hurtige og nemme løsninger for danske forbrugere. Ni ud af ti husstande i Danmark er forbundet til internettet, hvilket er i overensstemmelse med stigningen i online salg af varer og tjenesteydelser.\nBåde indtægter og priser i Danmark er høj sammenlignet med andre nordiske lande. Det er derfor, det også nordmændene som gennemsnit brugt flest penge på e-handel i 2013 per indbygger. Samlet set e-handlede danske forbrugere strandbar til 19,2 milliarder i første kvartal af 2014. På samme parameter er Danmark det nordiske land, der har den højeste andel af udenlandske køb online.\nStrandbar rummer mange muligheder for, de som besøger siden om strandbar.\nDet viser sig, at e-handel er mest udbredt blandt danske mænd end blandt danske kvinder. De danske mænd handlede i gennemsnit mere end 22% end de danske kvinder i 2013, til kvinder oftere end mænd online. Den mindst omfattende måde at komme ind på det danske marked gennem eksport af strandbar i form af e-handel. Her betragtes virksomheder til ikke at have en omsætning i Danmark. I et sådant tilfælde er det det udenlandske selskab, som står for ordre accept og forsendelse af varer til Danmark mens modtageren af ??varerne, der står for import. Den udenlandske virksomhed således at man undgår enhver registrering og rapporteringskravene i Danmark og er ikke skattepligtig i Danmark. Indførsel af strandbar til Danmark, er det derfor modtager er ansvarlig for at betale alle afgifter. Hensigten med denne løsning vil afhænge af, om modtageren ønsker at tage ansvar ved at indføre varen selv og betale moms opkræves på import af udenlandsk varer til Danmark. Dette skal afvejes mod hvilke planer virksomheden har med hensyn til at komme ind på det danske marked.\nEn fortoldning skal udføres, uanset om der er nogen told- eller ikke. Gebyret er fra 125,- hvis modtageren er godkendt i forvejen. Post Danmark tager 245,- kroner på emner under 1.000,-. For forsendelser til Danmark, er det vigtigt at huske proforma faktura til fortoldning. Told vil blive pålagt moms, uanset erklæret eller ikke dansk moms. Sikre fakturering uden dansk moms. For at gøre det lettere for danske kunder norsk butik, der modtager det bestilte For hvor alt er betalt, er det nødvendigt at etablere en norsk moms repræsentant vil sørge for at sende det korrekte strandbar til kunden, som så slipper der vedrører fortoldning. Her er en liste over godkendte byer: København, Moskva, Tirana, Luanda, Cayenne, Tallinn, Ouagadougou, Palikir, Colombo, Antananarivo, Kingston, Mexico City, Rom, Singapore, Muskat, Castries, Malabo, Sana, Panama City, Andorra la Vella, Sucre, Canberra, Kinshasa, Dusjanbe, Baku, Praia, Bryssel, Skopje, Tasjkent, San Marino, Tunis, Banjul, Budapest, Asjkhabad, Riga, Paris\n23 October 2020 | 8:54 pm\n23 October 2020 | 8:49 pm\n23 October 2020 | 8:29 pm\nNår vi går, risikerer vi at gå ind i nogen, vi risikerer at falde og slå os, og vi risikerer at opleve noget uventet. Derfor er gåturen grobund for nogle af de bedste filmede scener. Her er seks bud.\n23 October 2020 | 8:11 pm\nOver-Fronk har brug for hjælp til at finde indre ro og blive et helt almindeligt menneske. Måske kan Kenneth Thordal, Buddha og Lykke-Per hjælpe.\n23 October 2020 | 8:06 pm\n24. oktober 2020: Studerende med læsehandicap er meget afhængige af computeren som redskab. Støtte til læsning og skrivning har åbnet mulighed for, at de kan integreres i uddannelsessystemet på linje med de normale læsere og derfor opfylder kravene til uddannelse og blive ligeværdige borgere og deltagere i samfundet. Men udlevering af en strandbar kan ikke løse alle problemer - brug af kompenserende programmer til at blive undervist og trænet, og et væld af nye problemer opstår, når det tekniske er på plads. For at læse vanskeligheder ikke kun indeholder afkodning problemer; læseforståelse sektion er en anden vigtig faktor, da de tekniske midler ikke løser det samme. Generation unge i dag betragtes som indfødt af informationsteknologi. Dette bevirker, at ældre generationer, som enten indvandrere i informationsteknologi under det for givet, at unge til at bevæge sig frit og uden indblanding på nettet. Men det er ikke tilfældet. Undersøgelser viser, at unge ofte undlader at bruge strandbar, som internettet.\nDer er tre vigtigste egenskaber, der adskiller netværks læsning fra papirbaseret læsning, nemlig multimodalitet hyper struktur og interaktivitet. Under mødet med skærmlæsning præsenteres læseren for forbindelse eller multimodal teksttyper; dvs. tekster, der kombinerer billeder, tekst, lyd, grafik, video og så videre. Dette møde kan sammenlignes med kohæsionsmekanisme, vi fortrolig med ved hjælp af referencer på strandbar eller fra en kombination af tekst og givet i en avis. Forskellen er, at internettet gør krav til læseren at kunne tilpasses i i forhold til de hurtige og uventede forskydninger mellem skriftsprog, visuelle repræsentationer og audiovisuelle input.\nDerudover er specifikke for displaytekst hypertekst og dermed indgå i et netværk-lignende struktur, som ikke er umiddelbart kendt fra andre sammenhænge. Denne struktur betyder, at læseren aldrig præsenteret i teksten foran dem samtidigt. Han er således ikke let i stand til at informere sig om, hvor langt ind i den tekst, han har nået, at undersøge indholdet hvad som læser venter ham, eller at have et overblik af alle væsentlige dele af teksten læse. I skarp kontrast, har vi det trykte medium, der er kendetegnet ved en klart defineret begyndelse og slutning. Som læser er du her hele tiden klar over omfanget af forreste strandbar og om deres egen fremskridt i tekster læsning. Sidst men ikke mindst indbydende displaytekster til en aktiv form for læsning. Læseren er til en vis grad selvhjælp at beslutte, hvordan du ønsker at vise tekst, påvirker læseren en papirbaserede tekst ikke er i besiddelse af. Fuldtekst søgning er den anvendte form, når læserne bruger Google eller andre søgemaskiner til at finde hjemmesider. Fuldtekst søgning er en relativt kompliceret og kræver søgemodus så mange færdigheder læseren f,eks herfra: København, Apia, Dhaka, Funafuti, Tel Aviv, Chisinau, Riga, Bangui, Vientiane, Katmandu, Dublin, Juba, Rabat, Ulan Bator, Buenos Aires, Ouagadougou, Baku, Damaskus, Maseru, Accra, Guatemala City, Managua, Kingston, Castries, Kingstown, Nouakchott, Niamey, Bujumbura, Tbilisi, Georgetown, Vatikanstaten, Kigali, Abu Dhabi, Hanoi, Muskat, Naypyidaw


→ Billige Casein Protein på nettet nu - Se udvalget her - High On Sophie\nHjem→ Billige Casein Protein på nettet nu – Se udvalget her\n→ Billige Casein Protein på nettet nu – Se udvalget her\nNiceHair.dk er nu iblandt de mest benyttede internet firmaer inden for beauty-produkter. Butikkens sortiment omfatter over 14000 varer fra flere producenter. Butikkens Trustpilot-evaluering på 9,4 af 10 røber utrolig kundetilfredshed. Tallet er baseret på 37612 evalueringer, hvoraf 31933 af disse giver topkarakter. På Facebook er 225196 brugere fans af NiceHair.dk, og herpå har netshoppen modtaget 4607 vurderinger med en middel bedømmelse på 4,1 af 5, som tillige er ret så flot.\nMade4men.dk er aktuelt imellem de bedste online selskaber inden for beauty-produkter. Forhandlerens udvalg omfatter flere end 3000 varer fra forskellige mærker. Netbutikkens Trustpilot-bedømmelse på 9,4 ud af 10 giver indtryk af utrolig kundetilfredshed. Ratingen er baseret på 6942 vurderinger, hvoraf 5800 af dem er 5-stjernede. På Facebook er 6276 personer fans af Made4men.dk, og her har netbutikken modtaget 75 anmeldelser med en gennemsnitlig vurdering på 4,1 ud af 5, som tillige er aldeles overlegent.\nLookfoxy.dk er nu iblandt de største internet virksomheder der sælger beauty-produkter. Forretningens udvalg favner flere end 300 produkter fra diverse mærker. Butikkens Trustpilot-evaluering på 6,9 ud af 10 giver indtryk af enorm kundetilfredshed. Ratingen er baseret på 43 bedømmelser, hvoraf 14 af disse er 5-stjernede. På Facebook er 608 mennesker tilhængere af Lookfoxy.dk, og herpå har de modtaget 10 ratings med en middel vurdering på 3,9 af 5, som lige så vel er meget overlegent.\nMatas.dk er aktuelt imellem de mest benyttede online virksomheder inden for beauty-produkter. Deres sortiment omfatter ca. 90000 produkter fra en række brands. Firmaets Trustpilot-bedømmelse på 8,2 af 10 vidner om stærk tilfredshed hos kunderne. Ratingen er baseret på 12075 evalueringer, hvoraf 8851 af dem giver topkarakter. På Facebook er 279941 brugere tilhængere af Matas.dk, og her har netshoppen modtaget 549 ratings med en middel score på 3,8 af 5, hvilket ligeså er aldeles overlegent.\nLuxplus.dk er nu iblandt de mest benyttede internet foretagender med beauty-produkter. Netbutikkens udvalg omfatter på den anden side af 40000 produkter fra forskellige producenter. Butikkens Trustpilot-vurdering på 9,6 af 10 vidner om stærk kundeloyalitet. Tallet er baseret på 27258 ratings, hvoraf 23476 af dem giver topkarakter. På Facebook er 108766 mennesker tilhængere af Luxplus.dk, og her har firmaet modtaget 5451 evalueringer med en middel vurdering på 4,8 ud af 5, hvilket tillige er yderst godt.\nMange internet firmaer giver til alt held et stort udvalg af leveringstyper. Førstevalget hos mange er på nuværende tidspunkt afhentningssteder, og så afhenter du blot din bestilling når der er mulighed for det. Fragtmuligheden er jo i høj grad let gængelig, og tit desuden den mest letkøbte leveringsmodel.\nDu kunne ligeledes afveje for og imod at vælge at få sendt hjem til dig privat eller ud på dit arbejde. Denne er oftest en sjat dyrere, men ydermere rigtig uproblematisk. Den billigste leveringsmulighed af casein protein er uden tvivl selv at hente varerne, som jo stiller krav om at du lever nærved casein protein internet webshoppens adresse.\nLeveringshastigheden kan være usædvanlig essentiel forudsat vi absolut skal bruge produkterne omgående, og herved er det aldeles relevant at du kigger nærmere på det anslåede leveringstidspunkt ved den pågældende vare.\nEn del casein protein internet virksomheder byder på 1 hverdags levering på deres bedst sælgende varer, men det kræver at bestillingen fuldbyrdes forud for et aftalt tidspunkt, sådan at de med sikkerhed kan nå at få casein protein afsted før de lageransatte har fri.\nVisse e-forhandlere frembyder levering uden gebyr, men oftest gælder det kun hvis du aftager for en konkret pris. Derudover burde du snuppe den mest letkøbte leveringsmetode, hvilket ofte – om man opholder sig i Aalborg, Dragør eller Svenstrup – vil være at få fragtfirmaet til at levere din ordre til en pakkeshop.\nDet er efterhånden ret så bekvemt for internetbrugere at sammenligne priser (via fx PriceRunner) på casein protein fra flere internet virksomheder, og derved har mange online webshops været presset til at at tvinge salgsværdien på mange af deres varer – til juniorer, og tillige også til voksne – kolossalt, og endda nogle gange byde på fragt uden betaling.\nDog kan det immervæk være smart at kontrollere visse online forhandlere efter casein protein tilbud forud for at du handler, sådan at man er tryg ved at få fat i den mest attraktive pris.\nMan bør ikke desto mindre være obs på, at i tilfælde af at en netbutik forhandler casein protein til en salgspris der kan ses som ufattelig fremragende, kan det for det meste være en indikation på en svindel butik. Handler med kort er imidlertid en del af et reglement, der redder dig som kunde imod snydagtige internet firmaer.\nVi anbefaler køb med kort eller mobilbetaling. Som en anden løsning kan du drage fordel af en løsning på afbetaling fra f.eks. ViaBill, ifald du ser en fordel i at betale pengene over flere uger.\nForud for at nogen shopper casein protein på en online virksomhed kunne de egentlig studere deres handelsvilkår, men det er gerne ikke særlig sjovt.\nEt andet alternativ kan derfor være at kontrollere hvorvidt online webshoppen er e-mærket medlem, fordi det kan være et kendetegn for at online webshoppen overholder de officielle regler, samt at e-shoppen tit gennemses af fagmænd som mestrer retningslinjerne. Derudover tilbydes du chance for at blive assisteret, ifald du skulle få dilemmaer som følge af din handel.\nDertil kan det anbefales at køberen er hensynstagende til de grundlæggende retningslinjer der kan have betydning for bestillingen, som eksempelvis hvilken returret på casein protein online webshoppen anvender. I den forbindelse er det tillige relevant, at man stadigvæk beholder sin e-mail kvittering, så man altid kan bevidne handlen, uanset om du er på shopping til en kvinde eller mand.\nTrustpilot genererer fuldkommen passende genveje til at se nøjere på adskillige aktuelle forbrugeres tanker og af den grund stiller vi forslag om, at du undersøger internet webshoppens casein protein kritik forinden du færdiggør din shopping.\nFacebook bringer dig lige så vel visse passende løsninger til at få et kig ind i e-forhandlerens troværdighed. Desuden møder vi mange internet forretninger som giver folk mulighed for at ytre en omtale af ordreforløbet, som desuden må drages fordel af til afvejning af kundetilfredsheden.\nDette website er finansieret af annonceindtægter. Vi har aftaler med et hav af online forretninger idet vi fremviser deres varer, og tager imod provision for så vidt en af de besøgende på vores website realiserer en handel.\nAnvisninger omkring casein protein og internet selskaber vedligeholdes løbende, men vi giver ingen garanti imod reguleringer der måtte være udarbejdet siden nyligste opdatering af vores oplysninger.


B&O Beoplay H4: Nyt headset i klassisk B&O-design - pris\nBeoplay H4 fra B&O er nyt stilrent headset - både trådløst og med kabel - der lover god lyd og dejlige materialer. Det kan købes nu.\nBeoplay H4 er navnet på et nyt trådløst sæt hovedtelefoner lavet i lammeskind, flettet tekstil og aluminium.\nBeoplay H4 skal være arketype for fremtidens headset\nDet står klart, at headsettet har klare referencer til de andre headsets i B&O Play-serien og har det klare mål, forklarer B&O selv, at “definere en ny arketype for musikelskere med sans for ikonisk enkelhed”.\n“Beoplay H4 startede som en spændende idé om at udvikle en ny, dynamisk arketype, der ville give os mulighed for at udbrede vores best-in-class-lyd, håndværk og designsprog til et meget bredere publikum,” fortæller Global Head of Marketing Jens Jermiin fra B&O PLAY.\nLammeskind og passiv støjreducering\nDet er ørepuderne og hovedbøjlen på Beoplay H4, der er beklædt med blødt lammeskind. På indersiden af ørepuderne sidder der hukommelsesskum, som tilpasser sig ørets form og kurver, så ørepuderne altid sidder godt og tæt.\nØrepuderne isolerer i øvrigt mod støj udefra (passiv støjisolering). Kablet til hovedtelefonerne er beklædt med flettet tekstil.\nBeoplay H4 kan afspille musik både via kabel, 3,5 millimeter jackstik, og via bluetooth. Batteritiden siger 19 timer trådløs afspilning og det tager 2,5 timer at lade heasettet op.\nHvis Beoplay H4 løber tør for strøm, skal du tilslutte headsettet til telefonen med kabel og så lytte videre.\nPris for Beoplay H4\nBeoplay H4 lanceres i Charcoal Grey og fås til en vejledende udsalgspris på 2.299 kroner. Der medfølger et opladerkabel og et lydkabel.\nBeoplay H4 kan købes i Bang & Olufsen butikker, på www.beoplay.com/h4 og hos udvalgte tredjepartsforhandlere fra nu.\nb&obedste bluetooth headsetbeoplaybeoplay h4headset


Spywarefri.dk - Ad-Aware Free Internet Security\nDet er blevet tid til en anmeldelse af Ad-Aware Free Internet Security. Er prisen det eneste fordelagtige?\nAd-Aware Free Internet Security kan ikke stå alene, men sammen med en god firewall, som f.eks. Online Armor Free eller PC Tools Free firewall, samt en god DNS med webbeskyttelse, vil du kunne opnå en rimelig sikkerhed. Alene sammen med f.eks. XP’s firewall vil jeg betegne sikkerheden som værende utilstrækkelig.\nProgrammet hedder korrekt Ad-Aware Free Internet Security. Det leder tanken hen på, at dette drejer sig om en komplet sikkerhedspakke, men det er ikke tilfældet. Ad-Aware Free er et antimalware-program og altså uden firewall. Lad mig sige det sådan: Ad-Aware Free er en del af en samlet sikkerhedspakke.\nForløb helt uden problemer på min XP-maskine og et virtuelt drev, men Ad-Aware Free er et stort og lidt tungt program. Du bør ikke være for hurtig med installationen for du får under installationen tilbudt en prøve af pro-versionen, så rør ikke ved knappen: Pro-version for free.\nFlot og brugervenligt. Der kan ikke sættes en finger på det. Avancerede dele kan skjules, hvilket gør det nemmere i brug for den ikke særligt computerkyndige. Jeg har ikke kunnet finde en dansk sprogfil, så jeg benyttede den engelske version.\nGennemført på XP-maskine og virtuelt drev uden anden sikkerhed end Ad-Aware Free Internet Security.\nDer siges at Ad-Aware Free Internet Security inkluderer definitionsfiler fra Vipre Premium (Sunbelt), men programmet har ingen ægte real-time beskyttelse som Vipre Premium. Det giver en ringe webbeskyttelse, så den skal der under alle omstændigheder kompenseres for på anden måde.\nDer blev tilføjet malware i form af vira og trojanere, ligesom websider indeholdende rogue software blev tilgået. Scanningen foregik hurtigt.\nAd-Aware Free Internet Security klarer sig fint over for det traditionelt malware som virus, trojaner og lignende og som allerede ligger på computeren. Det fjerner snavset, men lader en lang række fragmenter tilbage.\nProgrammet i sig selv kan sjældent forhindre, at snavset kommer ind i computeren, da det ikke har nogen ægte real-time beskyttelse. Efter min mening en alvorlig mangel. Malware i form af rogue software bliver ikke stoppet så effektivt som man kunne ønske det.\nSkrevet af: steffen ernst den 01. Okt 2011 12:31\nJeg har selv droppet A-AFIS efter en kort testperiode.\nTil gengæld er jeg blevet meget, meget tilfreds med Trustport Total Protection.\nHvis du eller en kollega på et tidspunkt har tid til at teste denne, vil jeg blive meget glad\nSkrevet af: vaf forumsupporter den 01. Okt 2011 22:17\nDet er rart igen at se en gennemgang og bedømmelse af et stykke sikkerhedssoftware. Tak for det.\nSkrevet af: aidanbramwell den 05. Jun 2013 12:43\nSkrevet af: Hepta den 15. Mar 2014 10:44\nSe bort fra de to sidste indlæg af “AB” da det er SPAM.\nDe bliver nok fjernet snart men links kan føre til ubehageligheder så styr din nysgerrighed.


Kendt Tivolibutik lukker og slukker | NetAvisen\nDet er dette koncept, som Fotokomik har ført i mange år. Foto: Fotokomik, Stephanie Larsen\nDe fleste kender proceduren fra billedet herover: Man vælger en figur, placerer hovedet på den og får taget et billede. Man ser billedet og latteren bryder ud. Konceptet hedder ‘Fotokomik’, men det er nu fortid i Tivoli i København.\nPressechef hos Tivoli Torben Plank fortæller, at Tivoli ikke vil føre konceptet videre, da de ser en faldende interesse blandt gæsterne hos Fotokomikken. Tivoli har derfor købt rettighederne til konceptet af ejeren, men lukker altså konceptet ned.\n-De gæster, der skulle have taget de nostalgiske og sjove billede er der desværre ikke længere så mange af, da man i dag i langt højere grad tager selfies og køber billeder fra forlystelserne, siger Torben Plank.\nLæs også: Over 400.000 uhyggede sig i Tivoli\nDet har været komisk for danskerne at få taget det sjove billede i Tivoli, og for mange har det en nostalgisk værdi. Men søndagens afslutning på halloween-sæsonen i Tivoli blev også slutningen på Fotokomikken, da ejeren, Michael Nielsen, ikke har ressourcer til at køre butikken videre.\n– Fotokomikken har været for nedadgående i omsætningen i en del år nu, og det har ikke været nok til at kunne løbe rundt mere. Hvis jeg skal leve af at være selvstændig, så kunne jeg ikke blive ved med at have den butik, siger Michael Nielsen.\nFakta om Fotokomikken\nFotokomikken så dagens lys i Tivoli i 1949. De nuværende figurer er lavet af kunstneren Allan Meinhardt og har været anvendt siden 1989.\nKilde: Michael Nielsen\nDet er hårdt at tage afsked\nMichael Nielsen overtog butikken i 2012 og har det skidt med, at det nu er slut med den. Både på det forretningsmæssige plan, da han synes, det er hårdt som selvstændig at skulle sige farvel til noget, man har drevet i en årrække. Men også på det personlige plan har det været svært.\n– Jeg synes jo også, at den er en del af Tivoli, og det gør også ondt, fordi jeg er Tivoli-barn. Jeg har været herinde, siden jeg var 3 år, fortæller Michael Nielsen, og refererer til at både hans far og farfar var en del af Tivoli.\nLæs også: TV: Tivoli åbner dørene for endnu en sæson\nTivoli har overtaget figurerne, men ifølge Torben Plank har de endnu ikke besluttet, hvad de skal bruges til fremover. Det kan dog godt tænkes, at de på et tidspunkt kan ses rundt omkring i haven.\nNår Tivoli åbner op for sommersæsonen 2017, bliver det altså uden Fotokomikken.\nKendt Tivolibutik lukker og slukker added by stmila on 10. november 2016


Protræ og Bergsten Timber indgår partnerskab | BygTek.dk\nPeter Viig Nielsen fra Protræ (tv.) og Morten Bergsten fra Bergsten Timber giver hånd på den nye samarbejdsaftale.\nProtræ og Bergsten Timber indgår partnerskab\nBlot to måneder efter at trævarespecialisten Protræ gik i luften i nye klæder, indgår virksomheden et partnerskab med trælastgrossisten Bergsten Timber\nDet er to af trævarebranchens stærkeste aktører, der nu danner par. Med sin dybe brancheerfaring hører Bergsten Timber til blandt de absolut mest kompetente leverandører, og Protræ er med sine 40 års erfaring inden for forædling og overfladebehandling af træ en eftertragtet producent.\nMed partnerskabet kan de to virksomheder nå ud til et endnu bredere publikum med et endnu stærkere koncept.\nBergsten Timber får al forhandling af Protræs forarbejdede produkter til de danske tømmerhandlerne indenfor kløvet, høvlet, profileret, imprægneret, malet, kappet og brandimprægneret træ og vil fremover være leveringsdygtig i stort set alle opgaver, store som små.\n- Vi ser meget frem til partnerskabet med Bergsten Timber, som vi kender rigtig godt gennem mange års samhandel om træ. Vi har vores eget værktøjssliberi, som via avanceret udstyr kan lave profiljern og sikre løsninger til stort set hvilken som helst efterspurgt profiltype. Vi profilerer i gran, fyr, thermowood, lærk, ceder, eg, ask, thermoask, bøg og mange andre typer hårdttræ.\n- Partnerskabet med Bergsten Timber gør det muligt at udbrede disse mange, og ofte unikke profiltyper til endnu flere kunder, siger direktør i Protræ, Peter Viig Nielsen og fortæller, at alt træ kan leveres malet i enhver farve indenfor RAL og NCS-skalaen eller som termobehandlet, trykimprægneret eller brandimprægneret.\nUd over den fælles passion for træ går Protræ og Bergsten Timber meget op i bæredygtighed. Begge virksomheder er både FSC- og PEFC-certificerede og arbejder aktivt for at fremme brugen af certificeret træ og være med til at skabe et stabilt marked for certificerede varer.\n- Vi har store forventninger til samarbejdet med Protræ, som er den mest seriøse producent og distributør inden for træ. Det er et perfect match. Vi har arbejdet sammen gennem mange år, da vi har en fælles fortid i DLH, og har den samme professionelle tilgang til markedet.\n- For Bergsten Timber er partnerskabet et vigtigt skridt i forhold til de strategimål, vi arbejder efter. Vi kan nu komme endnu bredere ud til vores kunder, fordi vi bliver totalleverandør inden for trælast. Det har vi arbejdet på længe, og partnerskabet med Protræ giver for alvor ambitionen fart, siger direktør i Bergsten Timber, Morten Bergsten.\nAftalen indgås blot to måneder efter, Protræ vendte retur til sit gamle navn, efter at have heddet Optimera Skodborg i otte år. Protræ vil fortsat være en selvstændig enhed i Saint-Gobain Distribution Denmark.


For foden af den østlige ende af Akropolis i Athen, nær ved Dionysos-teateret står dette lille velbevarede rundtempel. Det er et såkaldt choreg-monument og fastholder mindet om en sejr i en af de store kultur-festivaller i Athen.\nEn choreg var en velhavende athensk borger, der fik pålagt at finansiere ét af de atten kor, der skulle deltage i årets dramaopførelser, De Store Dionysier. Det var en stor ære at blive sponsor for et kor, men det indebar også ansvaret for rekruttering, træning, betaling af kostymer, samt løn/måltider til både kormedlemmer, dansere, instruktør og fløjtespiller. Det samlede beløb for et kor kunne således løbe op i meget store summer, især fordi choregerne konkurrerede indbyrdes om at vinde med det kor, de hver især stod i spidsen for. Der var tre kategorier: tragedie-, komedie- og dithyrambedigtning. En dithyrambe var en korsang/kordans til Dionysos' ære, og den vindende choreg inden for den genre modtog en bronzetrefod som præmie, som blev opsat på processionsvejen rundt om Akropolis til evigt minde om choregen og dennes ærefulde sejr.\nLysikratesmonumentet er et meget fint eksempel på et sådant choregmonument opstillet i anledning af en sejr i dithyrambe-konkurrencen. Det er et temmelig udbygget et af slagsen, da det ikke kun har bestået af bronzetrefoden, men af et højt slankt tempel, som har kunnet tjene som støtte for trefoden, der var opsat på det blomsterornamenterede kapitæl, der rejser sig midt på taget.\nMonumentet står endnu ved den føromtalte processionsvej, som ifølge forfatteren Pausanias fik navnet trefodsvejen på grund af de mange choregmonumenter. Templet er det bedst bevarede af sin art, fordi det i 1669 blev inkorporeret i et kloster - forinden var det blevet brugt som hønsehus! Munkene lavede en indgang i monumentet ved at flytte nogle stenplader og benyttede det som læsestue - et rum, der må have været ukomfortabelt lille. Klosteret brændte under den græske uafhængighedskrig i 1823, men monumentet overlevede og blev udgravet og restaureret af franske arkæologer og arkitekter fra 1845-1877.\nPå templets arkitrav står en indskrift, der giver os en præcis datering af monumentet til året 325/24 ud fra navnet på arkonten, der er anført. Hele ordlyden på indskriften lyder som følger:\nLysikrates Lysitheides' søn fra demen Kikynna var choreg.\nFylen Akamantis vandt i konkurrencen for drenge. Theon spillede fløjte.\nAtheneren Lysiades var forfatter og instruktør. Euainetos var arkont.\nUd over dateringen fortæller indskriften os noget om, hvor vigtigt det var for antikke mennesker at opnå et ærefuldt og evigt ry. Lysikrates stillede ikke kun op i konkurrencen for egen vindings skyld, men repræsenterede også sin slægt, sin kommune (deme) og sin stamme (fyle).\nArkitektonisk består monumentet af en sokkel, et rundtempel og en tagkuppel, der bar trefoden. Soklen er kvadratisk, hvor hver side måler 2,93 meter. Kernen i soklen består af stenkvadre, der har været beklædt med blåligt marmor fra Hymettosbjerget. Soklen har således både i form og farve stået i kontrast til det runde tempel, der er lavet af hvidt marmor fra Pentelikonbjerget. Rundtemplet består af 6 korinthiske søjler med skillevægge imellem. Da arkæologerne i forbindelse med restaureringen af templet havde det åbnet, kunne de se, at kunstneren oprindeligt havde planlagt, at søjlerne skulle stå frit, men at beslutningen var blevet ændret i sidste øjeblik, sikkert for at stabilisere det høje, slanke monument med skillevæggene. Søjlerne er således kun kanneleret på ydersiden, selv om man kan se, at der er lavet plads til en yderligere kannelering på indersiden, der så er blevet opgivet. Der har imidlertid ikke været skillevægge i alle mellemrum oprindeligt. Mod øst har templet stået åbent, hvilket har fået arkæologerne til at spekulere på, om der har stået en statue af Dionysos indvendigt. Under alle omstændigheder har åbningen bevirket, at monumentet i folkemunde blev kaldt "Demostenes' lanterne". Folk mente nemlig, at den var blevet bygget, for at den store taler Demosthenes havde et sted at trække sig tilbage til og studere.\nTemplet har en diameter på 2,2 meter. På grund af den manglende trefod er der en vis usikkerhed omkring templets højde, men man regner med, at tempel og tagkuppel har været i alt 10 meter højt. Foroven i hver skillevæg er der udhugget 2 trefødder i lavt relief (12 i alt). Over søjlekapitælerne løber en tredelt arkitrav, hvor indskriften sidder på østsiden. Over arkitraven løber en skulpturfrise, der er hugget ud af samme penteliske marmorblok som arkitraven. Frisen er 25,4 cm. høj, og er det eneste eksempel i Athen med korinthiske søjler forbundet med en skulpturfrise. Over frisen løber en geison med et tandsnit (96 tænder). Frisen forestiller Dionysos' rejse til Delfi, hvor han sammen med sine silener fanger nogle sørøvere, som han forvandler til delfiner (se billedet). Der er god plads mellem figurerne, hvilket er et stilistisk træk, der bl.a. kendes fra den lidt tidligere amazonefrise på Mausolæet i Halikarnassos fra ca. 350 f.v.t. Den gode plads gør desuden frisen mere økonomisk og gør det lettere for tilskueren at se, hvad den rent faktisk forestiller, når den er placeret så højt. Figurerne bevæger sig energisk og er rent kompositorisk bygget op over en central gruppe med modsatte diagonaler. Dionysos selv er placeret på en trone, hvor han klapper en løve på hovedet, flankeret af to silener i en pyramideopstilling. Friseudsnittet med Dionysos, som desværre er dårligt bevaret, er placeret mod øst, ligesom indskriften og åbningen, så selv om templet er et rundtempel, har det haft sin front mod øst, som var det normale for græske templer.\nSelvom Lysikratesmonumentet kan synes lille og ubetydeligt sammenlignet med de monumentale templer på Akropolishøjen ved siden af, så er templet på mange punkter unikt og banebrydende: Det er et rundt tempel med et enkelt rum, og så er det her, at man første gang ser den korinthiske søjleorden anvendt som en udvendig søjleorden. Templet kommer til at danne mode ned i romersk tid, hvor man kan se inspirationen i fx Vesta-templet på Forum Romanum.\nRejser man til Edinburgh og besøger Calton Hill, er det imidlertid her, at man finder det monument, hvor inspirationen fra Lysikratesmonumentet ses tydeligst. Det drejer sig om et nyklassisistisk monument, der i 1831 blev opstillet for at ære filosoffen Dugald Stewart.\nSidst revideret 25. 2. 2012