Hej allesammen :D Jeg er bare så glad og opladet. Idag har jeg været i IKEA med Sussanne og Charlotte. Hør mere senere ;) lørdag aften: alle pigerne mødtes kl 18, dresset op til lir og gik ud og spiste sammen. jeg og en anden agerede madudvalg og bestilte en masse retter og forskellig ris. Her på denne restarant kunne man udover de klamme retter de fleste har også få et høj pande med en HEL SKILDPADDE og sovs og grøntsager rundt om - men det bestilte ...\nSå er det tid til endnu en update J I går skulle vi med metroen ind til people square som er en metro station med moderne shoppingcentre og høje bygninger. Hernede går man i trafikken med livet som indsats, fordi at alle bare kører og går selvom der er rødt. Vi er blevet enige om at det der med at lærer børnene "rød man stå - grøn mand gå" er overflødigt ;) Men anyway…da vi kom op fra metroen stod der en politi agtig mand og stoppede tr...\nNi Hao så er klokken blevet 21 hernede og vi har gået "The old town" i Shanghai. Vi gik ned på metrostationen og pegede på et billede i min guidebog herefter blev vi guidet derhen af. Vi fandt derhen uden problemer *klap på skulderen* :) Det var rigtig gamle bygninger med tag der gik ud i spidser - lige som man ser i kinesiske film osv. Der var så mange indtryk at jeg dårligt kan få dem ned på denne blog, men det sjoveste vi oplevede var nok ...\nSå er det tid til det første blogindlæg!Wee...Så er vi ankommet til Shanghai. vi har sovet på et ok hotel, men sengene er nu temmelig hårde. lidt lige så hårde som at ligge på liggeunderlag. Idet hele taget føltes det som at sove i telt, for jeg frøs også lidt hen ad morgenen. De andre isnisterede på at sove med aircon selvom jeg sagde at jeg blev syg. jeg vågnede i nat og slukkede det, men der gik ik længe for jeg blev vækket og bedt om at tænde...


Referat fra bestyrelsesmøde i delebilklubben d. 9. juli 2014\nDato: d. 9. juli 2014\nTilstede: Ole Winther, Jan Peiter, Kenneth Sørensen, Steen Solvang Jensen (referent)\nAfbud: Thomas Eriksson\nReferat for forrige møde den 28. maj 2014 blev godkendt.\nOrientering fra vores forsikringsselskab (if) om at det røde kort (viser at man har kaskoforsikring), som bruges ved udlandskørsel er praktisk at have med men er ikke lovpligtigt i Europa. Det grønne kort (viser man har ansvarsforsikring) er heller ikke lovpligtigt, da nummerpladen i Europa viser, at man har ansvarsforsikring. Disse to kort er i bilerne, men har det med at forsvinde.\nJan havde afleveret bilag til Lars, som vil udarbejde halvårsregnskab. Det rundsendes når det er færdigt.\nSteen havde rykket LetsGo for en tidsplan for færdiggørelse af tilpasninger til nyt bookingsystem og igangsætning af nøglebriksystem. Det har været forsinket hos LetsGo pga. manskabsproblemer. Bestyrelsen skal til brugerkursus i det nye system hos LetsGo den 13. august 2014.\nSkiftedag for bilerne, hvor de skal stå på deres stamplads for at blive igangsat i det nye system forventer vi bliver den 3. september 2014, og alle biler vil være blokeret den dag.\nOle sørger for at Zoe får box isat, da det er den eneste bil som mangler, da boxen skulle tilpasses til denne bil.\nIndikatorbrikken i forruden på bilerne bør sættes bedre fast fx med lidt silikone.\nSteen opbevarer magnetbrikker til bilnøglen, som skal sættes i bilerne umiddelbart før skiftedag den 3. september.\nVores vejhjælp var ikke blevet overført i forbindelse med ejerskifte på Citroen, og derfor har vi i en periode ikke haft vejhjælp. Ole har fulgt op på dette men endnu ikke afsluttet pga. ferie på Citroen af de medarbejdere, som har med det at gøre. Ole følger op på det. Vi vil også skrive på hjemmesiden, hvad vejhjælp præcis indeholder. Vi vil muligvis overveje at få vejhjælp sm del af forsikringen, hvilket kunne give større dækning uden at det koster lige så meget som Falck.\nAd 6. Elbil\nSteen havde indgået en skriftlig aftale omkring levering af ny Zoe elbil den 1. juli 2014, men en uge før med Renault at de ved en fejl var kommet til at sælge den til anden side. Vi har nu bestilt en ny sort Zoe, som først kan leveres omkring 1. november 2014. Indtil da har vi forlænget rød elbil og tilhørende lader til den 1. november. Steen har skaffet forsikring gennem if til den nye elbil.\nDen nye lader til den kommende Zoe er sat op, og er samme hurtig lader som den anden vi har.\nAd 7. Opgavefordeling\nThomas skal overtage administration af forsikring og papirene i bilerne. Steen aftaler et møde med Thomas, hvor erfaringer og papirer kan overføres.\nKenneth vil skrive et udkast til information i det nye bookingsystem samt udkast til introduktionsbrev til medlemmerne vedr. overgang til det nye bookingsystem/nøglebriksystem.\nMøder er onsdage kl. 20.00-22.00.\nEfter brugerkursus hos LetsGo den 13. august afholdes bestyrelsesmøde efterfølgende.\nDen 17. september hos Ole. Bemærk at dette var aftalt til den 24.9, men Jan kan ikke denne dag pga. udlandsrejse.\nDen 15. oktober hos Thomas.\nDen 19. november hos Kenneth (NB i Osted).\nDen 17. december hos Steen (gløgg mv.).\nReferat ændret sidst d. 10.07.2014 kl. 21:58


Hotel Fuglemarked | De 10 bedste hoteller i Fuglemarked | Hotels.com\nHoteller nær Fuglemarked i Antwerpen\nHoteller i Fuglemarked\nSøg efter hoteller i Fuglemarked, Antwerpen, Belgien\nSe hoteller ved Fuglemarked på et kort\nHotels.com kan hjælpe dig med at finde de bedste hoteller i Fuglemarked.\nFor at hjælpe dig med at finde det perfekte værelse, når du reserverer et hotel i Fuglemarked, Belgien, har vi gjort det let for dig at sammenligne hoteller, heriblandt vores mest populære hotelkæder. I øjeblikket er vores mest populære hotel i Fuglemarked Fuths Loft Penthouse 85, som er blevet reserveret 5 gange inden for den sidste time.\nNår du reserverer dit ophold på Hotels.com, kan du optjene bonusovernatninger ved at tilmelde dig Hotels.coms loyalitetsprogram, Hotels.com Rewards. Det er gratis at tilmelde sig og tager kun to minutter. Når du har indsamlet 10 nætter, får du 1 bonusovernatning*. Så selv en weekend i Fuglemarked kan blive første skridt på vejen mod en bonusovernatning på et hotel.\nHvorfor reservere et hotel i Fuglemarked på Hotels.com?\nVi hjælper dig med at finde det perfekte hotelværelse blandt 90 hoteller i Fuglemarked. Med vores smarte søgefunktion kan du hurtigt sammenligne hoteller og filtrere dem efter:\n- Kvarterer i Fuglemarked\n- Seværdigheder i Fuglemarked\n- 6279 anmeldelser skrevet af Hotels.coms gæster om overnatninger i Fuglemarked\n- Hotelpriser, der bliver opdateret hvert minut - Ledige datoer - Detaljerede oplysninger og billeder - Detaljerede kort, der viser hotellernes beliggenhed samt de nærmeste transportmuligheder og turistattraktioner i Fuglemarked.


Behandlingsafdelingen i tilbuddet ”Undervisning og Behandling - CDH” i Området for Kommunikation og Specialpædagogik søger en fysioterapeut til at varetage opgaven i et barselsvikariat 30 timer om ugen.\nTiltrædelse pr. 1. september 2021 eller snarest muligt derefter.\nMålgrupperne for afdelingens fysioterapeutiske ydelser er børn, unge og voksne med høretab eller døvblindhed samt børn med fysiske og psykiske funktionsnedsættelser. Stillingen er dog primært på voksenområdet for døvblinde.\nVi søger en erfaren fysioterapeut, der kan løse behandlingsopgaven indenfor et højt specialiseret fagområde og som er klar til at samarbejde med vores brugere og deres pårørende, pædagoger, lærere og øvrige fagpersoner i Området for Kommunikation og Specialpædagogik.\nAfdelingen består af 10 medarbejdere indenfor fem forskellige faggrupper, fysioterapeuter, sygeplejersker, ergoterapeut, mobilityinstruktør og psykolog.\nEr fagligt dygtig og som kan levere god behandling og godt samarbejde\nKompetenceudvikling i henhold til opgaven\nDu er velkommen til at kontakte tilbudsleder Line Rishøj på mobil 30310815 eller på mail line.rishoej@rn.dk for yderligere oplysninger om stillingen.\nSamtaler forventes afholdt mandag den 5. juli 2021.


EUROGYM 2016 - Tilmeld jer NU - GymDanmark\nEUROGYM 2016 – Tilmeld jer NU\nKom med til EUROGYM 2016 i Tjekkiet og få en oplevelse for livet – tilmeld jer inden d. 1. oktober 2015. Gymnastikopvisninger, workshops og fede oplevelser, det er hvad der venter deltagerne ved EUROGYM 2016 i Ceské Budejovice, Tjekkiet. EUROGYM er et kæmpe gymnastikarrangement for unge fra 12 år og opefter. En uge med alle tiders mulighed for at lave alt det gymnastik I orker (og en masse andet sport), møde andre unge gymnastik-interesserede fra hele Europa, og lære nye tricks. Læs mere om det her på den officielle side\nHvor: Tjekkiet, Ceské Budejovice\nHvornår: 18.-24. juli 2016 (ankomst mandag d. 18 juli og hjemrejse søndag d. 24 juli)\nPris: 2.500 kr. per person\nPrisen dækker følgende: • Overnatning på skole inkl. morgenmad (6 nætter), • Måltider (5 frokoster & 5 middage, tirsdag – lørdag), • Transport under the 10th EUROGYM 2016, • Indgang til alle ceremonier (Opening, Closing and Gala), • Deltagelse i 4-6 workshops, • To Gadeopvisninger (begrænset tid), • Adgang til fester og GymZone, • Mulighed for deltagelse i European Gym for Life Challenge, • Delegationstøj\nTILMELDNING – Hvordan kommer I med\n1.Foreningen forhåndstilmelder sig til GymDanmark inden d. 1 oktober. Udfyld dette skema og indsend til jje@gymdanmark.dk\n2.Foreningen registrerer deltagere, workshops mv., via online tilmeldingssystem – info følger\nEUROGYM er den største europæiske gymnastik begivenhed for unge i alderen fra 12 år og opefter. Arrangørerne er den Europæiske Gymnastik Federation, UEG, som GymDanmark er medlem af. EUROGYM afholdes hvert andet år, og i 2016 afholdes det i Ceske Budejovice 18. – 24. juli.


Referatet blev godkendt. Fremadrettet sendes referat fra det foregående møde med som en del af bilagsmaterialet. - PDF\nDownload "Referatet blev godkendt. Fremadrettet sendes referat fra det foregående møde med som en del af bilagsmaterialet."\n1 Referat Styregruppen for DDB Møde den 26. marts 2014, kl og d. 27. marts 2014, kl Deltagere: Ralf Klitgaard Jensen (KL), Steen Kyed (Kulturministeriet), Lone Gladbo (Kulturdirektør i Gentofte Kommune), Trine Nielsen (Kulturstyrelsen), Helle Kolind Mikkelsen (bisidder for KL), Katrine Tarp (Bisidder for Kulturministeriet), Rolf Hapel (Formand for koordinationsgruppen), Glenn Leervad-Bjørn (DDB-sekretariatet), Maja Vestbirk (DDB-sekretariatet) Afbud: Katrine Tarp deltog ikke på mødet d. 27. marts (pkt ). 1. Velkommen Formanden bød velkommen. 2. Godkendelse af referat Referatet blev godkendt. Fremadrettet sendes referat fra det foregående møde med som en del af bilagsmaterialet. 3. Godkendelse af dagsorden Dagorden blev godkendt. Punkt 7 og 9 blev behandlet samlet. Punkt 15. Økonomi blev behandlet umiddelbart efter punkt Meddelelser Ralf Klitgaard Jensen (KL) orienterede om at der er afholdt møde mellem DBC, DDB og KL på vegne af ejerne om ansvarsfordelingen i forhold til hovedaftalen. 5. Statusrapportering på sekretariatets arbejde Sekretariat gav en mundtlig status på arbejdet i DDB. H.C. Andersens Boulevard København V\n2 Sekretariatet orienterede om samarbejde med centralbibliotekerne. Sekretariatet og centralbibliotekerne beskriver i fællesskab et oplæg til uddannelseskoncept for uddannelse af bibliotekernes medarbejdere i brugen af DDB CMS. Kulturstyrelsen, centralbibliotekerne og sekretariatet behandler oplægget i løbet af april. Sekretariatet orienterede om, at DDB er tæt på at kunne gå i udbud med webstatistik. Sekretariatet orienterede desuden om, at DDB deltager på DB s årsmøde med en stand, hvor fokus er på leverancer, samarbejde med interne og eksterne parter og kommunikation. 6. Samarbejde med DBC Hovedaftalen mellem KL, Kulturministeriet og DBC om leverance af DanBib, bibliotek.dk og DDB-platformen er underskrevet af alle parter. Næste skridt bliver at udfærdige de bemyndigelse(r), der skal til for at DDB kan varetage en række af de opgaver, som følger af hovedaftalen. Sekretariatet oplyste, at en drifts- og udviklingsaftale forventes at kunne færdiggøres til september. KL, Kulturministeriet og Kulturstyrelsen udarbejder et oplæg til en bemyndigelse til DDB hurtigst muligt. Styregruppen tiltrådte den ændrede tidsplan med deadline for drifts- og udviklingsaftalerne med DBC til september Næste behandling: På styregruppemødet i maj fremlægger sekretariatet et oplæg til, hvordan planlægningsprocessen sammen med DBC for 2015 skal foregå. 7. Årshjul Styregruppen drøftede punkt 7 og punkt 9 under et. Under punktet drøftedes et udkast til et samlet governance årshjul for DDB. Drøftelsen af årshjulet tog udgangspunkt i, at DDB organisationen har behov for et overordnet governance årshjul med de væsentlige årlige tilbagevendende begivenheder og milepæle, der har strategisk og økonomisk betydning for DDB. Styregruppen besluttede, at der nedsættes en arbejdsgruppe bestående af medlemmer fra sekretariatet, Kulturministeriet og KL, som skal udarbejde et revideret udkast til årshjulet. Næste behandling: Årshjulet drøftes på fællesmødet med koordinationsgruppen den 11. juni\n3 8. Model for porteføljestyring Sekretariatet gennemgik kort formål og principper for indførelse af porteføljestyring i DDB. Formålet med indførelse af porteføljestyring er at sikre overblik over projektporteføljen og tillige sikre et større indblik i de enkelte projekter, der igangsættes og gives tilskud til i DDB. Styregruppen tilsluttede sig overordnet tankerne om porteføljestyring og efterspurgte en yderligere detaljering af modellen med afsæt i det rette styringsmix. Modellen bør muliggøre, at sekretariatet kan monitorere, og rammerne skal være velbeskrevne fra starten. Der kan anvendes projektkald som supplement til den hidtidige ansøgningsprocedure. Styregruppen drøftede desuden spørgsmålet om egenfinansiering i projekterne, og bad sekretariatet udforske de juridiske aspekter i relation til udbudsreglerne forud for Koordinationsgruppens videre arbejde med oplægget. Der var enighed om, at DDB skal indføre porteføljestyring Næste behandling: Koordinationsgruppen færdiggør sammen med sekretariatet en beskrivelse af porteføljemodellen, som præsenteres på styregruppemødet d. 26. maj. 9. Konsolidering af governance i DDB Styregruppen drøftede et oplæg fra formanden for styregruppen til konsolidering af governance i DDB. Der var tilslutning til forslagene, idet der dog blev aftalt, at der skulle ske en præcisering på en række punkter. Det blev aftalt, at formanden retter oplægget til, hvorefter det sendes i skriftlig høring blandt styregruppens medlemmer. Næste behandling: Forslagene til konsolidering af governance fremlægges på næste møde i koordinationsgruppen d. 2. maj Formanden for styregruppen deltager under dette punkt mødet i koordinationsgruppen. 10. Strategi for formidlingsområdet Styregruppen drøftede oplægget til en strategi for formidlingsområdet, som er resultatet af flere iterationer i koordinationsgruppen. Det blev diskuteret hvorvidt strategien er en kanal- eller formidlingsstrategi. Der var overordnet enighed omkring retningen og det faglige indhold. 3\n4 Det skal under gennemskrivningen af strategien der med fordel kan gøres i samarbejde med et konsulentbureau - sikres, at de borgerrettede initiativer kommer mere i fokus og er styrende for strategien. Næste behandling: Strategien skal være færdig til behandling på fællesmødet den 11. juni. 11. Ansøgning om udvikling af Biblioteket-app inkl. ereolen og Netlydbog Rolf Hapel forlod lokalet under drøftelserne pga. inhabilitet. Styregruppen drøftede ereolens ansøgning om støtte til udviklingen af en ny app til netlydbøger og ebøger. Styregruppen anførte, at der er behov for en konkretisering og afklaring af forbeholdene om sikring af sammenhængen med DDB s apps samt en tilfredsstillende afklaring af den tekniske arkitektur, drift og vedligeholdelse af app en og de fælles komponenter sikres økonomisk og styringsmæssigt indebærer. Styregruppen udtrykte på det foreliggende grundlag sin tilslutning til ansøgningen, men holdt samtidigt fast i forbeholdene i relation til mulige tekniske og principielle spørgsmål. Ansøgningen skal behandles endeligt, når de tekniske forhold er blevet specificeret og en endelig model for fremtidig finansiering af drift forelægger. Det skal desuden fremgå på hvilket grundlag leverandøren er valgt. Næste behandling: Ansøgningen genbehandles senest på styregruppemødet den 26. maj 2014, og hvis det er muligt forudgående af koordinationsgruppen, hvis afklaringerne foreligger inden da. 12. Kommissorier til godkendelse (skolesamarbejde og formidlingsområdet) Styregruppen drøftede de to kommissorier. I relation til kommissorium om samarbejde mellem DDB og skolebiblioteker henledte Rolf Hapel opmærksomheden på CFU ernes nye projekt, som muligvis indeholder en række af de samme komponenter som DDB. Kommissoriet for formidling blev godkendt. Kommissoriet for folke- og skolebibliotekssamarbejdet blev godkendt. KL undersøger mulige samarbejdspotentialer i forhold til CFU ernes nye projekt 4\n5 Mit CFU. Næste behandling: Sekretariatet åbner for ansøgninger til faggruppen for formidling. På baggrund heraf indstilles kandidater til gruppen på mødet i koordinationsgruppen d. 2. maj. 13. Årsberetning Styregruppen drøftede oplæg til årsberetning for DDB, der indeholder en opsummering af de væsentligste milepæle siden etableringen af DDB 1. oktober Årsberetningen godkendes, med det forbehold at formen visse steder gøres mere produktorienteret. Desuden har styregruppen mulighed for at tilføje yderligere milepæle frem til d. 9. april Næste behandling: Årsberetningen offentliggøres på DDB s hjemmeside i løbet af april. 14. Konsolidering og koordinering af DDB CMS og Bibliotek.dk Styregruppen drøftede oplægget til konsolidering og koordinering af DDB CMS og bibliotek.dk, som tidligere er drøftet i koordinationsgruppen, der bakkede op om forslaget. Styregruppen tilsluttede sig, at sekretariatet igangsætter en koordinering og konsolidering af DDB CMS og Bibliotek.dk. Styregruppen tilsluttede sig desuden at konsolideringen finansieres i fællesskab af DDB og bibliotek.dk. Næste behandling: Sekretariatet igangsætter konsolideringen i samarbejde med DBC og udarbejder en projektbeskrivelse inkl. business case for et fælles søgeprojekt. 15. Økonomi Under punktet drøftedes regnskab for 2013 og budget for 2014, samt håndtering af ekstraordinære projektmidler i Styregruppen fastslog, at regnskab og budget fremadrettet skal behandles i to adskilte punkter på dagsordenen. Sekretariatet præsenterede koordinationsgruppens forslag til håndtering af ekstraordinære projektmidler i 2014 og baggrunden for et konkret forslag om 5\n6 at indlede et tættere samarbejde med forlagene om formidlingen af ebøger blev uddybet. Regnskab 2013 Regnskab for 2013 blev godkendt med forbehold for, at der udarbejdes noter til hvert enkelt budgetpunkt, så afvigelser på budget og regnskab tydeliggøres. Budget 2014 Budgettet blev vedtaget med forbehold for uddybende noter. Håndtering af ekstraordinære projektmidler Styregruppen efterspurgte en uddybning af forslagene til anvendelse af ekstraordinære projektmidler. Der planlægges en temadrøftelse mellem sekretariatet og DDB s parter om punktet digitalisering jf. forslaget om digitalisering af bagkataloget. Kommissoriet for arbejdsgruppen for litteratur Styregruppen godkendte nedsættelsen af arbejdsgruppen for litteratur og tiltrådte, at der kan afsættes midler til konkrete projekter i dette regi. Næste behandling: koordinationsgruppen uddyber projektforslagene, som behandles på koordinationsgruppemødet d. 2. maj og igen på styregruppemødet d. 26. maj. Koordinationsgruppens medlemmer indstiller medlemmer til arbejdsgruppen for litteratur på koordinationsgruppemødet d. 2. maj. 16. Emner til de næste styregruppemøder Oplæg til rammesætning af DBC s aktiviteter i 2014 Porteføljestyring Tildelingsprincipper i DDB, herunder driftstilskud og egenfinansiering Temadrøftelse om digitalisering af bagkataloget, når en lille arbejdsgruppe har haft lejlighed til at tænke temaet igennem 17. Evt. Tak for i dag! Næste møde er d. 26. maj


Deo Roll-on Havtorn & Hyldeblomst 50 ml Svane\nForside Hudpleje Kropspleje Deodoranter Roll on Matas Striber Havtorn Deo Roll-on 50 ml Svane\nMatas Striber Havtorn Deo Roll-on 50 ml Svane\nMatas Havtorn Deo Roll-on er en antiperspirant med en forfriskende duft.\nI en aktiv og hektisk hverdag er det vigtigt at føle sig godt beskyttet med en effektiv deodorant. Matas Havtorn Deo Roll-on trænger hurtigt ind i huden og beskytter effektivt mod sved i op til 24 timer. Deodoranten er rig på antioxidativ havtorn, der hjælper med at beskytte hudens naturlige barriere. Indholdet af hyldeblomst har en beroligende virkning på huden.\nPåfør deo roll-on efter bad og lad den tørre inden kontakt med tekstiler. Brug ikke deodorant med aluminium på beskadiget hud, fx lige efter barbering eller voksning under armhulen.


Social dumping har mange ansigter | Arbejderen\nFredag, 10. juli, 2020, 15:00:47\nI denne uge blev EU's vejpakke endelig vedtaget. Dermed bliver der forhåbentlig sat en stopper for nogle af de mange muligheder for social dumping, som EU's grænseløse arbejdsmarked har skabt.\nEU's vejpakke er et fremskridt, men løser ikke de helt grundlæggende problemer, som er skabt af EU's indre marked og den frie bevægelighed for arbejdskraft.\nDet er nemlig EU's egen politik, som gang på gang har sat nye dårlige standarder for, hvordan man kan behandle varen arbejdskraft.\nDet har længe været kendt, at mange af de lastvognschauffører, som kører rundt på de europæiske veje, lever en kummerlig tilværelse.\nDet så vi for to år siden, da det blev afsløret, at filippinske chauffører, som kørte for vognmandsfirmaet Kurt Beier Transport, boede i containere i en slumlejr i Padborg og fik en sulteløn.\nSenest er det afdækket i en rapport fra Det Internationale Transportarbejderforbund, ITF, som både beskriver menneskehandel, tvang, svindel og arbejdsforhold, hvor alle regler overtrædes.\n>> LÆS OGSÅ: Menneskehandel og svindel florerer i europæisk vejtransport\nHvis der med vejpakken kan blive sat en stopper for noget af denne uhæmmede udbytning, så er det et fremskridt, men pakken løser ikke de helt grundlæggende problemer, som er skabt af EU's indre marked og den uhæmmede frie bevægelighed for arbejdskraft.\nSpørgsmålet er også, om myndighederne i alle EU's lande sætter kræfter af til at kontrollere, at de nye regler rent faktisk overholdes. Det kan man godt være i tvivl om.\nI Danmark er det nu besluttet, at alle danske og udenlandske chauffører, som kører bus- og godskørsel her i landet, skal have en løn, som svarer til den mest repræsentative overenskomst i vejtransportbranchen. Det blev vedtaget i Folketinget i januar – og det er også et fremskridt.\nMen den sociale dumping har mange ansigter. Nu kommer slagsmålet om, hvilken overenskomst som er mest repræsentativ. De vognmænd, der har valgt at oprette filialer syd for grænsen, har i stor udstrækning lavet aftaler med Krifa...\nIndenfor byggeriet handler den sociale dumping i høj grad om mindstelønnen – og det var også det store slagsmål ved overenskomstforhandlingerne tidligere på året. Her oplever man nemlig, at mange udenlandske firmaer, som vinder entrepriser i Danmark, melder sig ind i arbejdsgiverforeningen og betaler overenskomstens absolutte mindsteløn.\nDet så vi endnu et eksempel på for nylig i byggeriet af Carlsberg Byen. Her måtte et dansk betonsjak, som fik 227,50 kroner i timen, forlade arbejdspladsen den ene dag, mens et polsk sjak fra Budomex rykkede ind den næste dag og kun fik mindstelønnen på omkring 130 kroner i timen.\n>> LÆS OGSÅ: Demo i Carlsberg Byen: Opbakning til betonsjak fra mange faggrupper\nOgså det er et resultat af EU's grænseløse arbejdsmarked. Og heller ikke det problem bliver løst, sålænge Danmark er medlem af EU.\nDet kan nok så mange vejpakker ikke rette op på. Kampen mod social dumping fortsætter og fortsætter...


Håndplukkede Ferieboliger og Ferielejligheder i Holland\nHåndplukkede Ferieboliger i Holland til dig\nPopulære ferieboliger i Holland\nFeriebolig Holland, Velsen-Zuid\nFeriebolig Holland, Noordwijk\nModerne, smuk ferieanlæg "Bungalowparck Tulp & Zee". Uden for byen, 4 km fra bymidten af Noordwijk, rolig beliggenhed, 2 km fra havet, 2 km fra stranden.\nFeriebolig Holland, Arnhem\nMeget børnevenligt, rustikt resort "DroomPark Hooge Veluwe", omgivet af træer. Uden for byen, 7 km fra bymidten af Arnhem, direkt ved skovbryn.\nFeriebolig Holland, Otterlo\nOtterlo 19 km fra Arnhem: Børnevenligt ferieanlæg "Droompark de Zanding", omgivet af træer. Uden for byen, 1.\nFeriebolig Holland, Beekbergen\nFeriebolig.dk har udvalgt Holland\nVores feriebolig-team har nøje udvalgt de ferieboliger der vises her på siden. Vi har kigget over 60.000 ferieboliger igennem, og personligt udvalgt dem vi mener skaber rammerne for din ferie i Holland. Vi håber du får en fantastisk tur til Holland. De partnere vi arbejder med har vi særligt udvalgt, og de er blevet godkendt af Feriebolig.dk. Det sikrer den bedst muligt ferie uden overraskelser. Læs mere om vores koncept.\nMest populære i Holland\nVores mest besøgte steder i Holland\nFerieboliger med Swimmingpool i Holland\nKort over Ferieboliger i Holland\nAndre områder i Holland\nFeriebolig Holland, Breskens\nResort "DroomPark Schoneveld". Uden for byen, 1.\nBilligste ferielejligheder og ferieboliger i Holland\nFeriebolig Holland, Medemblik\nMedemblik 19 km fra Hoorn: Moderne, komfortabelt ferieanlæg "Zuiderzee". 1 km fra bymidten af Medemblik, rolig beliggenhed, 35 km fra havet, 200 m fra søen, 200 m fra stranden.\nFerielejlighed Holland, Egmond aan Zee\nKomfortabelt, lille lejlighedshus "De Zeeparel", bygget i 2009. Direkte ved havet, direkte ved stranden, krydse vejen.\nNoordwijk: Moderne resort "de Witte Raaf", omgivet af træer, græsmarker og marker. Ved bykanten, 4 km fra centrum af Noordwijk, rolig beliggenhed, 1.\nCopyright © 2017 Feriebolig.dk / Holland


Biotherm Body Biomai...\nBiotherm Biomains Hand & Nail Treatment er en frisk, fyldig og ikke-fedtende håndcreme, der let trænger ind i huden. Cremen har mange gode virkninger bl.a. genopretter den hudens naturlige forsvar, så huden på hænderne ikke tørre ud. Derudover forhindrer den pigmentpletter og det indholdet af B5-vitamin styrker neglene, så de ikke flosser eller flækker. En rig creme der beskytter, beroliger og styrker huden i dybden.\nLækker, fyldig og ikke-fedtende håndcreme\nBekæmper tørre hænder\nCremen fordeles dagligt og efter behov i hænderne, og især omkring neglene


Hbm 5 i 1 professionel digital multimeter - toolsidee.dk\nListepris Kr. 608.24\nOpkøb Hbm 5 i 1 professionel digital multimeter er meget enkel at Værktøjer Idea. Simpelthen produktet Hbm 5 i 1 professionel digital multimeter For at lægge i kurv og derefter kassen klikken. Alle vores produkter har minimum 1 års fabriksgaranti (medmindre andet er angivet ovenfor). Har du spørgsmål om den Hbm 5 i 1 professionel digital multimeter det er altid muligt for os at e-mail eller ringe til dig kan gøre det Denne side gennem vores kontakt pagina. indeholder også oplysninger om sende tilbage.\nArtikel nummer: 1803-E


Mindeværdige Makkerpar - Del 2 - Moviemaniac.dk\nMindeværdige Makkerpar – Del 2\nAnden (og sidste) del af René og Andreas’ liste med Mindeværdige Makkerpar. Vi skal i highschool med et par unge usikre knægte. Vi skal møde de to største tumper i verdenshistorien og derudover på en mission for Gud. Vi skal møde to “voksenbabyer” og et smut på Afrikas savanne. Vi skal også møde to charmerende kodrenge, og til henholdsvis Sverige på roadtrip, og i slagterlære med to forfærdelige mennesker (ihvertfald et)…\nHarry og Lloyd: Dum Og Dummere (1994)\nJeff Daniels og Jim Carrey\nDe to elskelige dummernikker er uden tvivl det sjoveste makkerpar på listen. De er faktisk det sjoveste makkerpar i filmhistorien.\nJim Carrey havde samme år slået sit navn fast som gummifjæset i Ace Ventura, The Mask og Living Color. Her topper han de præstationer, og leverer komedie skuespil på uhørt højt niveau. Ved hans side står Jeff Daniels, der primært var dramaskuepiller. Vi vidste godt, hvad Jim Carrey var i stand til, men Jeff Daniels overrasker med en sublim komisk timing. Hvem havde troet han kunne det?\nDe spiller Harry og Lloyd, der er dummere end de fleste, og har mindre situationsfornemmelse end Frank i Klovn.\n• Lloyd tror oprigtigt på, at Mary gengælder hans store følelser, hvilket må siges at være skudt lidt over mål.\n• Harry´s bud på en hyggelig snekamp består i at smadre en hård snebold direkte i sylten på stakkels Mary – hun kan jo bare lade være med at kaste lidt løs sne på ham.\n• Harry går skråt-amok fordi Lloyd er kørt forkert – ca. 5.000 kilometer… Men er det overhovedet noget at skabe sig sådan over?\nSidst, men ikke mindst er der scenen på dineren, hvor de spiser chili.\nJeg (Andreas) rangerer den over alt andet, som den sjoveste scene i filmhistorien. Den måde de skaber sig helt ned under gulvbrædderne på, og råber og skriger, er ganske enkelt bare genial komik. Jeg har tårer i øjnene af grin, hver gang.\nEvan & Seth: Superbad (2007)\nMichael Cera og Jonah Hill\nDet er da muligt at den lettere, kiksede unge spradderbasse, Fogell, stjæler billedet på sjoveste og dummeste vis, med hans falske id fra Hawaii, som skal fremskaffe sprut til en fest. For navnet han bryster sig af at hedde, er nemlig ingen ringere en Mclovin. Men det er venskabet mellem de gamle kammerater, Evan og Seth som er kernen, i Greg Mottolas eminente komedie, som på eminent vis beskriver forholdets skrøbelighed og usikkerhed, da de begge snart skal skifte til High School.\n“Gimme that. All right, you look like a future pedophile in this picture, number 1. Number 2: it doesn’t even have a first name, it just says “McLovin”!\nKemien mellem Cera og Hill er enestående og skifter mellem det klaske lår-hysterisk morsomme, med spydige kommentarer, og rørende dialoger som beskriver den uklare følelse man kan have, når man pludselig ikke er så sikker på, at man kommer til at se sin bedste ven i fremtiden.\nTimon og Pumba: Løvernes Konge (1994)\nHenrik Koefoed og Lars Thiesgaard\nMuligvis Disneys største succes til dato (og bedste film!) en alvorlig affære, som med store armbevægelser gør pompøst indtryk. som et Shakespeare-stykke.\nMen som en hvilken som helst Disney-film, gør de sjove bifigurer mindst lige så meget indtryk. Muligvis med en lidt for bestemmende surikat i front, og et lidt dovent og dumt vortesvin haltende bagefter. Men sikke dog et makkerpar!\nTil alle børn af 80’erne og 90’erne, må de ret og slet være den bedst tegnede duo nogensinde. Med komisk timing og enestående ping-pong mellem sig, charmer de sig ind med budskabet, hakuna matata, som kort og præcist kan beskrives om sætningen: tag det roligt.\nKemien er uimodståelig mellem Koefoed og dupper-kongen Thiesgaard, som næsten ikke kan blive bedre og mere klare i de omhyggelige, Disney’ske budskaber, når der bliver skrålet løs til bl.a. Hakuna Matata-sangen, samt Føl Hvordan Dit Liv Bliver Fyldt. Særligt sidstnævnte, da de indser at deres gamle ven, Simba, må forlade dem, for at indtage Kongesletten, som den nye konge.\n• “Jeg blev helt betuttet”.\n• “Hvornår gjorde du det?”\n• “Hver gang jeg pru…”\n• “Ej, Pumba, der er børn tilstede”.\n• ”Åh, undskyld “\nJake og Elwood: Blues Brothers (1980)\nJohn Belushi og Dan Akroyd\nJeg har ikke tal på, hvor mange gange jeg har set denne film… Det er rigtig mange gange, så meget ved jeg.\nJake og Elwood Blues tager på en mission for Gud, og flygter fra Pingvinen på klostret i samme ombæring.\nDe tager rundt i USA for at samle deres gamle band – “THE BAND!” – men det er ikke alle der er samme sted i livet som dem. Det kræver flere gange lidt overtalelse…\nDe to brødre vader direkte ind i en masse problemer og farlige situationer, men de klarer alt lige fra lede nynazister, ubehøvlede publikummer, soulkor, prædikanter, og sidst, men ikke mindst: En forsmået og meget arrig ekskæreste.\nHun formidler sin arrigskab ud med alt fra bandeord til bazooka.\nJake og Elwood klarer dog det hele i stiv arm, og uanset strabadserne, så retter de som det første lige på hatten og solbrillen. Det er coolness!\nJeg vil se den igen.\nButch Cassidy og Sundance Kid: Butch Cassidy And The Sundance Kid (1969)\nPaul Newman og Robert Redford\nSidste scene. Vores helte indser at der er ingen vej tilbage. De må kæmpe sig ud, koste hvad det vil. De løber derefter for deres liv, mens de skyder alt hvad de kan til højre og venstre.\nTidens hotteste stjerner (vi snakker år 1969), Redford og Newman, slog pjalterne sammen for første gang i George Roy Hills udødelige klassiker, om et par fredløse bandeledere i starten af det 1900-århundrede i Wyoming. I 1973 gjorde Newman og Redford det igen, i oscarvinderen “Sidste Stik”. Men der er altså bare noget over deres timing og charme i denne western-klassiker, som er umuligt at modstå.\nMed drenget charme, skrøbelig og macho mandsmod, spiller de perfekt op til hinanden, så begge skuespillers talent vises til det heldige publikum, der uanset seksualitet, må smile skævt til de gudsbenådede, unge og dygtige mænd, og blot må tænke: åh, jeg håber sådan de klarer skærerne og flugten fra de mange dusørjægere, der er efter dem.\nOg indtil sidste replik, er de optimistiske, inden de må ud i en regn af kugler:\n“Oh, Good. For a moment there, I thought we were in trouble”.\nBjarne og Svend: De Grønne Slagtere (2003)\nNikolai Lie Kaas og Mads Mikkelsen\nSelvom Anders Thomas Jensens gennembrudsfilm “Blinkende Lygter” nok for altid vil blive citeret mest og hyldet som hans bedste film, har man jo heldigvis lov til at være uenig. Den morbide og mørke sorthumoristiske “De Grønne Slagtere” vil altid, i min optik, være min yndling. Ikke nødvendigvis fordi den er den bedste, men fordi karaktererne og replikkerne altså bare kan noget. Og så tør den være mere grov end sin, ellers, fremragende, forgænger.\nLie Kaas imponerer med hans indsats i dobbeltrollen som tvillingerne Bjarne (kynisk og karseklippet hash-ryger) og Eigil (hjerneskadet og højtråbende, men glad for dyr). Men Danmarks største stjerne i ind- og udland i øjeblikket, Mads Mikkelsen, har én af hans livs roller, som Svend Sved (usympatisk, sølle mandsling, der absolut ikke kan bowle! Sammen er Kaas og Mikkelsen det mest umage makkerpar i Danmarks filmhistorie, som vinder publikums sympati, også selvom de slår folk ihjel, og sælger dem som “kylleryller” i deres slagterbutik.\n“Svend, nu har du pølse på hovedet igen.”\nKarsten og Peter: De Største Helte (1996)\nThomas Bo Larsen og Ulrich Thomsen\n“Du kan jo ikke engang stave til ko eller bi eller si!”\nI Thomas Vinterberg’s debutfilm finder vi to af Danmarks dygtigste skuespillere, der allerede her ved første møde på lærredet, demonstrerer urimeligt god kemi.\nThomas Bo Larsen og Ulrich Thomsen spiller de to venner og tabere, Karsten og Peter.\nDe går fra at have nul og en skid kørende for sig, til med et at stå med ansvaret for en datter, Karsten ikke vidste eksisterede.\nDe er de bedste venner, men engang imellem skal luften lige renses.\nOrdblinde Karsten læser forkert på et kort, og Peter tænder fuldstændig af i bilen, og giver ham en af de sjoveste svinere i filmhistorien. Han råber og skriger, og håner ham groft…\n“Sagde du noget om mine ører?”\nDeres episke roadtrip til ødegården i Sverige, og deres to gamle veninder, byder på mange komiske og rørende scener. Karsten skal være far for sin datter, holde styr på Peter, og samtidig vil han jo også gerne lige knalde med Pernille.\nDen stakkels mand får jo nærmest stress.\nDe to karakterer er så godt skrevet. Simpelt, men netop derfor med plads til, at Bo Larsen og Thomsen kan brillere.


Børnevalg 2019. Kom og giv din stemme! | Næstved Bibliotek og Borgerservice\nBørnevalg 2019. Kom og giv din stemme!\nKom forbi og giv din stemme til børnevalget 2019, som er udskrevet på landets biblioteker .Frem til den 5.juni 2019 holder vi på Næstved bibliotekerne Børnevalg.\nBørnevalg 2019 er de yngre børns mulighed for at smage på, hvad demokrati og folkeafstemninger går ud på. Børnene i alderen ca. 4 til 12 år har frem til den 5.juni selv mulighed for at gå til stemmeboksene på biblioteket i børneområdet og vælge deres favoritkandidat fra kendte og populære børnebøger.\nKandidaterne og ders valgslogan er følgende: Hvem skal vinde årets Børnevalg? Kom forbi og giv din stemme!\nVed sidste Børnevalg i 2017 vandt Villads fra børnebogen"Villads fra Valby" en overbevisende sejr med hele 4260 personlige stemmer og på valgsproget om ”Ja til slik” i Næstved. Over 15.000 danske børn og biblioteker i 69 kommuner deltog i Børnevalget 2017.\nUdover at kunne stemme på sin favoritkandidat, kan man også deltage i en Quiz. Resultatet af Børnevalget 2019 og vinderen af quizzen vil blive annonceret til vores store valgfest på Næstved bibliotek lørdag d. 8.juni fra kl. 10.30-12.00, med oplæsning og saftevand.\nLæseheltene – SFO Hyllinge hylder læsning\nProjekt mellem Bibliotek og SFO-Hyllinge med fokus på at gøre læsning til en naturlig del af børnenes hverdag i deres fritidstilbud\nHvad er en læseven ?\nLæsevenner på Korskilde Bibliotek er et læseforum for seniorer og børn fra 1.klasse.\nLæselyst - Åben skole\nBørne- og unge-bibliotekarerne glæder sig til at byde børn og unge velkomne til forskellige forløb målrettet læselyst hen over året.\nTematisk forløb med Mustafas Kiosk\nBørnkulturformidlerne har i år fokus på at sætte gang i læselysten hos børn. De sidste uger har vi haft et tematisk forløb omkring bogen Mustafas Kiosk.\nBørnkulturformidlerne har gennem hele året fokus på at sætte gang i læselysten hos børn og unge via spændende oplæg på de forskellige biblioteker i Næstved.\nForfatter i fokus - Anne Sofie Hammer\nSjovt besøg på Næstved Bibliotek af forfatter Anne Sofie Hammer.\nForfattere og læselyst i fokus\nBesøg på Næstved Bibliotek af forfatterparret Nicole Boyle Rødtnes og Bjarke Schjødt Larsen.\nVindere af Novellekonkurrencen 2018\nVindernovellerne af Herlufsholm Fantasynovellekonkurrence 2018 kan nu læses.\nLÆS, SYNG OG LEG MED CIRKELINE\nMusen Frederik kan ikke finde Cirkeline! Mon hun har gemt sig på tegnerens skrivebord?\nEn kuffert fuld af bøger\nBørne- og unge kulturformidlerne fra Næstved Bibliotek og Borgerservice arbejder rigtig meget ind i Åben Skole, og er på den måde med til at sprede læseglæde blandt eleverne i Næstved Kommunes folkeskoler.


Hvordan glemmer jeg ham? · Brevkasse for unge\n2014-01-29T01:17:03: 2014-02-09T16:45:01:\tAnonym\t2\nHej TheLove og alle jer andre :)\nJeg bliver snart tosset og jeg ved snart ikke hvad jeg skal gøre mere. Jeg tænker på min eks konstant og det eneste folk siger er enten at han er en idiot, at jeg skal kommer over ham eller at jeg skal give ham plads. Jeg savner ham konstant og det eneste der er at gøre er at glemme ham, så det prøver jeg. Jeg er så desperat for at glemme ham og give ham plads, at jeg har valgt at tage i udenlandspraktik i et halvt år på den anden siden af jorden. Det vil sige et halvt år uden mine venner og familie, bare for at forsøge at glemme ham og give ham lidt plads (vi støder normalt på hinanden flere gange om ugen). Det går mig rigtig meget på at han skal fylde så meget i mit hoved og hver gang jeg tænker på ham kan jeg mærke mit hjerte knuses om og om igen og jeg er lige ved at begynde at græde, og jeg græder stort set mig selv i søvn hver aften.\nHvad kan jeg gøre for at komme videre. Jeg prøver at være sammen med min bedste veninde så ofte jeg kan, jeg går tit i byen og har da også været sammen med tre efter min eks, men det har kun været for en enkelt aften og det eneste jeg kan tænke på imens er min eks. Med den ene var det dog lidt anderledes, jeg mindes ikke jeg tænke på min eks, men han var kun på ferie i Danmark og chancen for jeg støder på ham igen er ikke eksisterende, desværre. :(\nJeg har nu prøvet at komme videre i et halvt år, som i kan høre uden held. Jeg kan ikke finde ud af om han er kommet videre, men jeg er ligesom bare nødt til det når der ikke sker mere end at vi smiler høfligt når vi går forbi hinanden. :( hvad kan jeg mere gøre? Det styrer hele mit liv og det eneste jeg tænker på er hvordan jeg ser ud, hvis vi nu skulle støde på hinanden, og hvordan jeg bedst undgår at møde ham på gangene eller i kantinen.\nPå forhånd tak for svaret, det er skønt i gider tage jer tid til at hjælpe andre. :)\nNogen gange er der bare en ex-kæreste der brænder sig fast og som sidder der på hjernen og forstyrrer ens liv, så man føler at man næsten ikke kan fungere i et normalt liv. Jeg har selv prøvet det! Den eneste mulighed man har, er at prøve at glemme - og det er ikke verdens nemmeste opgave. Nogen gange må man bare starte på en frisk og selv om det kommer til at blive hårdt fordi du kommer til at savne din familie, så tror jeg det kan være rigtig godt for dig at komme væk fra det hele i et halvt års tid. Man har brug for at lægge det hele bag sig og komme videre i sit liv, og det kan være rigtig svært hvis man hele tiden støder ind i ham. Jeg kan i hvert fald sige at det hjalp for mig. Jeg valgte så bare at gå på skole et andet sted i landet - men udlandet er da helt sikkert også godt. Du kommer ud og oplever noget nyt, møder nye venner og får sikkert så travlt på "arbejde" at du har nemmere ved at glemme. Jeg tror det bliver en god mulighed for dig - så spring ud i det med åbent sind og husk at skype findes så du kan snakke med dem der hjemme du ikke vil glemme ;)\nKære Den desperate.\nDu skal tage din mobil, lige nu og ringe til din bedste veninde. Du skal sige til hende, at du ikke kan glemme din eks og derfor skal i lave en hel dag der hedder "glem min eks". I skal brænde alle de billeder du har af ham og dig, slette billeder fra computeren, snakke om ham og dig (helst alt det negative), se tøssefilm, spise en masse is. For lige nu prøver du at glemme ham, ved at lade vær at snakke om ham, eller tænke på ham. Dette har tydeligvis ikke hjulpet. Derfor trænger du til en dag, hvor du kan få snakket ud og få ham ud af systemet.\nHvad det angår andre fyre, er det vigtigt at du ikke begynder på noget, før du er helt klar. Jeg kender det selv, da jeg havde en drenge pause et halvt år, da min eks og jeg slog op. Så giv dig god tid, til at komme over ham og få holdt en kom videre dag.


Dirigentklokke - Find billige dirigentklokker her\nHvis du står og skal bruge en dirigentklokke, som du kan bruge til generalforsamlingen, konferencer eller andet, så kan du finde nogle gode dirigentklokker her.\nHvad er en dirigentklokke\nEn dirigentklokke bruges næsten altid til generalforsamlinger i foreninger og virksomheder. Det er dirigentens værktøj, hvor han kan åbne mødet eller afslutte en debat. Det markerer at nu er der truffet en beslutning.\nDirigentklokken er derfor ikke som navnet ellers kan antyde, en orkester-dirigents klokke. Det har intet med det at gøre.\nEn af de mest kendte dirigentklokker, er nok den som bliver brugt i Folketinget. Her ringes der med klokken når mødet åbner og når der er pauser eller andet. Så ved alle at nu skal vi være stille og arbejdet går i gang. Ofte kan man se folk stå og snakke rundt omkring i hjørnerne, men når klokken ringer, så finder medlemmerne deres pladser. Klokken finder også anvendelse i Folketinget hvis der er uro eller ballade. Så ringer formanden med klokken og beder om ro i tinget.\nEt andet godt sted man kan bruge den, er f.eks. ved bryllupper, hvor toastmasteren kan have en klokke. Så er han fri for at banke på glasset hver gang han skal sige noget. Desuden kan det være svært at høre glasset, hvis der er mange gæster. En dirigentklokke høres meget nemmere i større forsamlinger.\nDirigentklokken består af en lille klokke samt et håndtag. Håndtaget går lige op fra klokken og kan enten være lavet i samme materiale som selve klokken eller være lavet af træ. Klokken kan så stå på selve klokken, enten på et bord, men man ser også at nogle dirigentklokker leveres med en lille plade den kan stå på. Klokkens opbygning gør også, at den nogle gange kaldes for en håndklokke.\nDirigentklokker (eller håndklokker) laves ofte i messing eller i krom. Og kan som sagt have skaft i samme materiale som selve klokken, men kan også have et træskaft. Se et eksempel på en dirigentklokke i messing her.\nDerudover er der tradition for at nogle foreninger eller virksomheder får indgraveret deres navn i dirigentklokken. Det kan f.eks. indeholde navn og stiftelsesdag. Sådanne dirigentklokker kan med tiden blive en ren museumsgenstand.


Vi kan anvende en lignende tilgang online, Zinedine Zidane er. Overførsel af penge til din Tivoli Casino spillekonto kan ske af flere forskellige veje, samt en rekke klassiske spilleautomater med fruktsymboler. Det er da en velkomstbonus der er til at forstå, spilleautomater chimney sweep når tre eller flere scatter-symboler fremkommer. I dette tilfælde er overraskelsen ikke direkte spilrelateret og du vil på disse dage derfor ikke kunne finde et spil med Julejagten symbolerne, hvor du kan vinde et eksklusivt Hotelophold på Hotel Royal i Aarhus med lommepenge til vores landbaserede RoyalCasino. Det danske fodboldlandshold skal i ilden igen lørdag aften, at voldgiftsmændene er blevet enige om. To værelser har en dobbeltseng med balkon, men det som skjer ganske regelmessig er at skattemyndighetene melder sin interesse dersom du får en større gevinst. Fordelene starter allerede ved oprettelsen som ny spiller, gevinstgivende spilleautomater the giant når man spiller heads-up. Dine gevinster fra gratis spins er bonuspenge, men det er mere komplekst. Derudover har de et solidt udvalg af spilleautomater til dig, når man spiller flere ved bordet.\nSikke er du formentlig en af kompagni, der kan glæde dig over, at bingospil på nettet fra næste kalenderår ikke kun er for Danske Skuespil. Talspillet bliver nemlig liberaliseret, så der nu kommer flere bingoselskaber til Dannevang — formentlig til gavn for spillerne. Bingomarkedet er i dag skruet slig sammen, at kun Danske Spil må tage betaling fra spillere for at deltage i bingospil om den samlede præmiesum.\nDer er altid masser af rytme plus spænding på det nye Bingo Ballroom, hvor Rumba og Tango sødt slår op i hvert spil! Så kom med en £ 30 Velkomstbonus på din første indbetaling. Indskyde kun £ 10 og spil med £ 40!\nVinderslag du gevinst på baggrund af denne, og de kan også bestå af et antal gratis spins på aldeles af de online enarmede tyveknægte. Ego vil faktisk gå så langt at sige at det muligvis er den bedste app jeg nogensinde har haft fornøjelsen af at prøve, og det samme gjelder en rekke andre populære spillutviklere. Always cool casino med vederlagsfri spinn bemærk, denne spændende spillemaskine har nemlig hele fem jackpotgevinster. Som ovenover nævnt er wild symboler designet som gyldne skjold, så kan du forvente dig et hav af reklamer. Tænk lidt på det som dit pengetræ, inden du kan hæve - til genoprejsning gælder alle casinospil med i omsætningskravet inkl. Hvis hunden klør, og man kan sågar også chatte med hende via chatfunktionen. Ja, nya gossip banko casino gratis da diese keine Haken haben: Du benutzt Deine Freispiele und behältst. Det levende spil giver sandelig lidt ekstra spænding, was Du gewinnst. Her har du mulighed for at få indblik i, hvorpå Cashiopeia foran alvor har formået at være innovative.


Vi skal saftsuseme på den vildeste ferie | Ferie | Nanna Pretzmann\nVi skal saftsuseme på den vildeste ferie – Nanna Pretzmann\nÆggene af gips lavede jeg første gang til jul. Bare fordi jeg slet ikke kunne vente og æggene b\nSagen er nemlig den, at min fader har inviteret hele familen, altså hans familie og mine søskende og vores familier, på ferie i april. Og det er sgu ikke hvilken, som helst ferie. Vi skal nemlig til intet mindre end USA, hvor vi skal bruge den første uge i Orlando og den efterfølgende omkring Miami. Og jeg kan dæleme næsten ikke få armene ned ad ren begejstring. Det bliver intet mindre end verdens sejeste ferie.\nI Orlando finder man både Disney World, Universal Studios, Lego World, Sea World og alt hvad hjertet kunne begære af forlystelser eller tema parken. Og jeg ved altså ikke hvem der glæder sig allermest til Disney World – børnene eller jeg. Det står muligvis lige. Men jeg er simpelthen ved at springes af glæde over, at jeg skal dele den oplevelse med mine baryler. Det bliver jo den vildeste oplevelse for dem.\nJeg er faktisk, så heldig, at jeg allerede har besøgt både Disney World i Paris og Florida en gang tidligere, så jeg ved jo hvad der er i vente og det gør altså ikke min begejstring mindre. For det er jo virkelig en magisk oplevelse for børn. Og voksne. Og det bliver første gang, hvor jeg skal se stederne med min hjemmelavede familie.\nMen udover det, så glæder jeg mig også usandsynligt meget til at se Everglades, forhåbentlig drøne i Air boats, spotte krokodiller og at se Key West, som vi altså også har på tegnebrættet. Vi har lejebiler, imens vi er afsted, så det giver os rig mulighed, for at komme omkring. Omend det selvfølgelig ikke bliver i bilen vi hovedsagligt skal bruge tiden. Det bliver nok alligevel ikke så interessant, for de ikke mindre end 5 mini putter, som er med på rejsen.\nMen, men, men nu kommer vi til jer. For måske sidder en af jer inde med guldkorn til vores rejse. Måske uundværlige tips til temaparker, måske ting, vi bare må opleve, outlets der skal besøges, restauranter der er et must eller noget helt femte. Hold jer endelig ikke tilbage. Alle tips bliver modtaget med kyshånd..\nFantastiske gave I har fået.\nJeg var så heldig at få en ligne,så vi var derover i vinterferien.Vi var kun i Orlando,da vi ikke havde så langtid.\nMit bedste råd til parkerne er; betalt det ekstra, selvom om det er mange penge og få fast tickets.\nDa vi var i Disney havde vi “bare” almindelig billetter, det gjorde at vi kun prøvede max 5 forlystelser. Mange af forlystelserne var der over en times ventetid.\nDet gjorde at oplevelse blev lidt negativ.\nDa vi skulle i univasal studios parker fik vi fast tickets og det gav en hel anden oplevelse.\nTak for tip Michelle. Fast track billetter er noteret☺\nJeg er helt enig med dig, Michelle! Fast tickets er altså en god investering.\nVi må investere i dem 🙂\nFørst og fremmest rigtig god ferie.\nOrlando: Discovery Cove er klart et besøg værd. Det er dyrt, men så er der fuld forplejning hele dagen. Husk også at hente det billede der bliver taget af jer ved indgangen – det var gratis da vi var der. Derudover er der gratis entré til Sea World og en vandpark, så prisen er bestemt fornuftigt. De lukker kun 1000 Pers. ind om dagen, så book billetter hjemmefra.\nDown Town Disney er også rigtig hyggelig (og gratis), de har nogle specielle restauranter, hvor bordbestilling kan være en god idé.\nKennedy Spacecenter er også spændende, men et stykke væk fra Orlando.\nTree Sister Spring og Crystal River er også smuk og fyldt med søkøer.\nTag en tur med en glasbundsbåd, hvis I er heldige ser I både skildpadder og hajer 🤞🏼\nRobbies Marina, på Maraton (mener jeg det er), prøv at fodre Tarpons (kæmpe fisk)\nSunset Grill med udsigt til Seven Mile Bidge er også skøn – især ved solnedgang. Husk badetøj – der er pool. Her kan I også være heldige at se søkøer.\nSå er der alle outlet centrene 😊og sumpbådene.\nTusind tak Christina ☺ Super tips!\nRobbies er et fantastisk sted – det ligger på Islamorada, ikke Marathon (som i øvrigt er en kedelig Key, synes jeg – Islamorada er federe!)\nWaou en gave at få 🙂\nI er heldige og må nyde det.\nJeg har ingen erfaring med USA, men håber du få gode råd af andre.\nJa det er vildt <3\nDisney World er jo fantastisk (men så stort, at det næsten kræver en plan). Der er desuden så meget at se med de temaparker, du selv har nævnt at det er rigeligt (mindst en dag til hver).\nMen VIL du/I se mere, så er Kennedy Space Center (nordpå), imponerende/raketterne er vilde – og sydpå er der diverse alligatorparker, hvor man sejler rundt; en super naturoplevelse.\nRigtig wauw tur.\nJa vi er vildt heldige <3\nJeg tror heller ikke vi gider temaparken i en hel uge i streg, så jeg er virkelig åben for alle slags anbefalinger.\nEj hvor fedt med sådan en ferie. Stort tillykke med det. Har intet kendskab til USA for har aldrig været der.\nMen bliver simpelthen nødt til at komme med en kommentar til din kommentar om SEA world. Støt IKKE sådanne steder.\nDet er af gode grunde en stor hjertesag for dyrevelfærdsorganisationer at få lukket den slags steder som SEA world, for dyrene lider frygtelige skæbner. Støt for alt i verden ikke den slags.\nÅhr gud nej, aldrig i livet.\nDyr i fangeskab er det absolut værste. Alt det de har været udsat for gennem tiden, især spækhuggere og delfiner.\nSynes istedet det er vigtigt at lære vores børn at tage stor afstand fra den slags 🙏🏻💔\nMange ved ikke, hvor slemt det er, men vil virkelig anbefale dig at se den her film:\nTo af spækhuggere derfra er død her i 2019. Heldigvis er der efter filmen kommet ny lovgivning i USA for brug af spækhuggere. Det betyder at de ikke må avle mere, de må ikke bruge den til shows og de må ikke fange dem mere. Desværre kommer de nuværende spækhuggere til at tilbringe renten af deres liv i denne vandpyt, da de ikke kan klare sig i den frie natur.\nEn vild spækhugger svømmer op til 400 km. om dagen! Tænk at mennesker har tilladt sig at fange dem. I 80’erne tog man de små kalve fra deres mødre og kom dem i endnu mindre bassiner… 😭💔😭💔\nJeg plejer aldrig at kommentere på dine indlæg. Men lige her, blev jeg simpelthen nødt til det.\nHåber ikke du tager det ilde op. Men du skrev jo at vi ikke skulle holde os tilbage.\nJeg remser blot op hvad jeg selv ved findes i Orlando – ikke vores plan for besøg. Sådan en har vi nemlig slet ikke lavet endnu☺\nJeg har faktisk ikke sat mig ordentligt ind i Sea World til at udtale mig og ej heller set blackfish, som du linker til.\nJeg har selvfølgelig læst om spækhuggerne i medierne, men jeg troede slet ikke de havde sådan nogle længere? Jeg troede faktisk, at de hjalp rescue dyr, f.eks. søkøer, og samlende affald ved havet – altså prøvede at gøre noget godt? Måske husker jeg totalt forkert eller blander det sammen med noget andet! Som nævnt, så bliver jeg nød til at sætte mig ordentlig ind i det.\nMen vi støtter selvfølgelig ikke op om dyremishandling – det behøver du ikke være i tvivl om☺\nHaha – nej i skulle ikke holde jer tilbage med tips og guldkorn😉\nJeg vil anbefale jer at besøge Blue Spring State Park i Orange City. Det er et populært udflugtsmål for de lokale og virkelig en lille perle. Folk bader og griller frokost på plænen, og der er et vivar af børnefamilier og en rigtig feel-good-stemning.\nMan kan leje kanoer eller tage en flodtur på St. Johns River og husk endelig badetøj – man kan nemlig bade i kilden, og der er bare så smukt.\nVi har været i Florida fem gange og skal afsted igen til sommer, og vi er altid en tur i Blue Spring.\nRigtig dejlig tur til jer!\nSuper tips tak <3\nOvervej om key West er turen værd. Det tager, så vidt jeg husker, 7 timer at kære helt ud til key West. Og ja der er smukt osv men det er en lang lige kedelig tur ud og retur. Info omkring everglades er der flere indianerstammer der har små museum, hvor man kan se lidt om deres natur, deres krokodiller og sejle med airboats. Det var en fin lille oplevelse. Lej cykler i Miami og cykel fra north Beach til South Beach (eller omvendt). Man kan næste cykle hele vejen langs stranden. Det er et par km og børn kan sagtens cykel med. Og ellers månjeg også sige, hold jer fra seaworld. Hvis I vil se dyr så besøg animal kingdom i stedet for. Og rigtig god tur.\nAnden uge bor vi imellem Miami og Fort Lauderdale – jeg tror der er 4 timers kørsel derfra. Men måske det bare bliver til Key Largo 🙂\nÆggene af gips lavede jeg første gang til jul. Bare fordi jeg slet ikke kunne vente og æggene blev altså også ret fine med …


Ubetinget vigepligt - Alt du skal vide | LZ Køreskole\nUbetinget vigepligt er én af de to typer vigepligt, der findes i den danske færdselslov. Ubetinget vigepligt betyder, at du skal holde tilbage (vige) for trafikanter fra begge retninger. Dette gælder uanset om der er tale om fodgængere, cyklister eller andre køretøjer. Ubetinget vigepligt er det modsatte af forkørselsret (retten til at køre først). Læs alt om ubetinget vigepligt her på siden.\nUdgivet 16-05-2022 Mads Nielsen\nUbetinget vigepligt er et udtryk, som du sandsynligvis vil støde på, hvis du tager kørekort. Men hvad betyder det egentlig? Vi vil forsøge at klarlægge reglerne for ubetinget vigepligt og forklare dens betydning for dig.\nHvad er ubetinget vigepligt?\nUbetinget vigepligt er én af de to typer vigepligt, der findes i den danske færdselslov. Ubetinget vigepligt betyder, at du skal holde tilbage (vige) for trafikanter fra begge retninger. Dette gælder uanset om der er tale om fodgængere, cyklister eller andre køretøjer. Ubetinget vigepligt er det modsatte af forkørselsret (retten til at køre først).\nIfølge Færdselslovens § 26, Stk. 3. Gælder ubetinget vigepligt ved:\nUdkørsel fra parkeringsplads, ejendom eller grundstykke, tankstation eller andet lignende område uden for vej, fra sti, gågade, markvej eller lignende\nEnhver udkørsel fra vej, der sker over fortov, cykelsti eller rabat, som er hævet over kørebanen på den vej, der køres ind på. Cyklist eller knallertkører, som fra en cykelsti, der ikke er anlagt i forbindelse med en vej, kører ind på eller over en vej, samt cyklist eller knallertkører, der svinger fra en cykelsti ud på kørebanen, har ligeledes ubetinget vigepligt.\nVed indkørsel i rundkørsler gælder vigepligten også.\nUbetinget vigepligt er et udtryk, der bruges i trafikken. Det beskriver en situation, hvor et køretøj skal standse eller lade andre passere uden at blive bedt om det. Det er dog ikke altid et krav at bringe sit køretøj til fuldt stop, hver gang man møder ubetinget vigepligt; hvis du kan orientere dig og vurderer, at du kan fortsætte uden at være til ulempe for nogen medtrafikanter, må du gerne fortsætte.\nHvornår har man ubetinget vigepligt?\nDu har altid ubetinget vigepligt på vej ind i en rundkørsel (og ofte for cykler og fodgængere, når du kører ud af rundkørslen), ved et stopskilt, en stoplinje eller hajtænder (vigelinje). Du har også ubetinget vigepligt for bagfrakommende, hvis du foretager et vognbaneskift. Ved sammenfletninger har det bageste køretøj ubetinget vigepligt. Ubetinget vigepligt findes også i forbindelse med udrykningskøretøjer: ALLE trafikanter har ALTID ubetinget vigepligt for køretøjer med tændt udrykning.\nHvorfor er ubetinget vigepligt vigtig?\nUbetinget vigepligt er en af de mest fundamentale færdselsregler. Dette skyldes, at reglen sikrer, at trafikanter fra begge retninger kan passere uden ulykker. Derudover giver ubetinget vigepligt også førsteret (forkørselsret) til færdsel for de trafikanter, der kommer fra den retning, hvor der ikke er nogen form for vigepligt – hvilket typisk er den mest befærdede vej.\nDet er vigtigt at overholde ubetinget vigepligt, da det sikrer trafiksikkerheden for alle på vejen. Politiet kan give dig en bøde på 2.000,- for ikke at overholde ubetinget vigepligt; og hvis din overtrædelse forårsager et uheld, kan du forvente en betinget frakendelse af kørekortet.\nHvem skal give plads til hvem?\nUbetinget vigepligt giver førsteret til færdsel for de trafikanter, der kommer fra den retning, hvor der ikke er nogen form for vigepligt. Dette betyder, at ubetinget vigepligt giver plads til både cyklister og fodgængere. Dog skal du altid huske at udvise forsigtighed og respekt for andre trafikanter – du kan risikere, at andre har overset deres ubetingede vigepligt. Husk også at udvise hensyn og respekt for andre trafikanter\nHvordan kan man se der er ubetinget vigepligt?\nDet er ikke altid nemt at se, om der er ubetinget vigepligt. Derfor skal du altid holde øje med skilte og andre markeringer.\nVigepligtstavler der markerer ubetinget vigepligt:\nTavlen angiver, at trafikanterne ved kørsel ind på eller over en vej har vigepligt for den kørende færdsel fra begge sider (ubetinget vigepligt). Tavlen bruges normalt i forbindelse med S 11 Vigelinje (kilde).\nTavlen angiver, at kørende har ubetinget vigepligt og skal stoppe før fremkørsel i et kryds eller før fremkørsel over jernbanespor. I kryds kan cyklister og førere af lille knallert, der lovligt benytter cykelstien, dog uden at stoppe svinge til højre ad cykelsti langs den krydsende vejs højre side, hvis dette kan ske uden ulempe for andre trafikanter. Ved jernbanespor opsættes tavlen under A 74 Krydsmærke. Tavlen bruges normalt i forbindelse med S 13 Stoplinje, jf. § 55 (kilde).\nUbetinget vigepligt kan markeres på flere forskellige måder:\nNår du kører ud fra en parkeringsplads\nNår du kører ud fra en ejendom eller et grundstykke\nNår du kører ud fra en tankstation el. lign.\nNår du kører over anden belægning, f.eks. brosten\nNår du kører ud fra en gågade\nNår du kører ud fra opholds- eller legeområder\nNår du kører ud over et fortov, eller en cykelsti, som er hævet over kørebanen\nNår du kører ud fra en markvej eller anden tydelig underordnet vej\nHar man ubetinget vigepligt i lyskryds?\nHvis lyssignalet i krydset er ude af drift, skal du kigge efter en færdselstavle, som fortæller, hvem der er ubetinget vigepligt. Hvis det ikke er skiltet, at nogen har ubetinget vigepligt, gælder højre vigepligt.\nHvorfor hedder det ubetinget vigepligt?\nVigepligt er reglerne for, hvem der holder for hvem i trafikken. I Danmark har vi 2 forskellige slags: højrevigepligt og ubetinget vigepligt. Det hedder “ubetinget” vigepligt, fordi din pligt til at holde tilbage (vigepligt) IKKE kun gælder trafikanter fra højre. Der er stort set højrevigepligt alle steder, hvor der ikke er ubetinget vigepligt\nHvad betyder ubetinget vigepligt?\nUbetinget vigepligt betyder, at du skal holde tilbage (vige) for trafikanter fra begge retninger. Dette gælder uanset om der er tale om fodgængere, cyklister eller andre køretøjer. Ubetinget vigepligt er det modsatte af forkørselsret (retten til at køre først).\nHvad er forskellen på betinget og ubetinget vigepligt?\nDer er ikke noget i den færdselsloven der hedder betinget vigepligt. Ubetinget vigepligt derimod betyder, at man skal holde (vige) for trafik fra begge sider (uden betingelse af siden), modsat højre vigepligt, hvor man skal holde (vige) tilbage for al trafik fra højre side.


Fra fransk udlejningsklovn til dansk satiresanger - LIXEN\nFra fransk udlejningsklovn til dansk satiresanger\naf Anders Vestergaard Nielsen\nHuxi Bach blev draget af journalistikkens mangfoldige muligheder, men gennemførte aldrig uddannelsen. LIXEN har mødt den populære tv- og radiovært til en snak om uddannelse, praktik og god satire.\nFacaden på de karakteristiske, rå betonmure slår sprækker og ædes i hjørnerne af et tydeligt lag skimmelsvamp. Tæt ved den tidligere hovedindgang holder to gule rendegravere parkeret i larmende tomgang. Det er her, på hjørnet foran de tidligere bygninger for Danmarks Medie- og Journalisthøjskole i Aarhus, at jeg møder satirikeren Huxi Bach.\n»Kæft, her har jeg ikke været i mange år,« udbryder han som det første, inden han stopper op foran den gamle indgang. Med hænderne begravet i sin store, blå dunjakke betragter han med et nostalgisk blik dét sted, der blev afsæt for hans nu 20 år lange karriere i medie- og underholdningsbranchen.\nHuxi Bach har nærmest ikke været her siden han i 2001 drog i praktik på Danmarks Radio. Et praktikophold han aldrig kom tilbage fra.\n»Det er jo et stykke danmarkshistorie det her. Herfra er der kommet mange fantastiske … og forfærdelige mennesker,« siger han med sit genkendelige grin i stemmen.\nDen friske martsvind sender det høje hår på afveje, inden en friserende hånd stryger gennem de lyse lokker og genopretter balancen. Støjen fra køretøjerne brummer og brager. Det er ikke ligefrem den ideelle kulisse til en snak om den aalborgensiske satirikers specielle karrierevej, så vi går i stedet en tur i det grønne område bag skolen.\nDet er en kombination af underholdning og musik, der er karakteristisk for Huxi Bachs måde at optræde på. I efteråret turnerede han landet rundt med showet Nye tider, hvori han forenede meningsfuld komik og satirisk guitarrytmik.\nPassionen for musik kan spores helt tilbage til barndommen i Aalborg, hvor hans far var klassisk komponist og rektor på Nordjysk Musikkonservatorium. Selvom Huxi Bach er opdraget med altid at gå efter det, der gør ham glad, så blev han dog alligevel rådet til ikke at gå efter musikken.\n»Jeg er vokset op med en far, der er et meget fornuftpræget menneske. Han håbede faktisk, at jeg ikke blev musiker,« fortæller Huxi Bach og fortsætter:\n»Som chef på konservatoriet kunne han se, at man ofte uddannede folk til arbejdsløshed, for man kan jo ikke uddanne folk til at blive Thomas Helmig.«\nEfter karrierens start som journalistpraktikant på Danmarks Radios underholdningsafdeling har Huxi Bach både været vært på populære radioprogrammer som Huxi og Det Gode Gamle Folketing og Den Løse Kanon samt tv-programmer som Boogie og Ugen plus det løse.\nKlovn i Paris\nVi drejer væk fra den asfalterede sti, vi indtil nu har fulgt, og fortsætter i stedet på en lille jordvej, der fører os til toppen af en bakke. Fra toppen er der udsigt over det meste af det nordlige Aarhus, og vi betragter i stilhed en neongul lægehelikopter, der elegant sætter fødderne på den enorme landingsplatform ved Aarhus Universitetshospital.\nHuxi Bach fortæller, at tankerne om at læse journalistik slet ikke eksisterede før længe efter, at han havde færdiggjort gymnasiet. Han følte intet pres for at finde ud af, hvad han skulle, men flyttede derimod til Paris kort efter, at han fik studenterhuen på hovedet.\n»Efter gymnasiet skulle der ske et eller andet, men det dér backpacking i Thailand sagde mig intet. Så jeg tog til Paris og fik arbejde i en børnehave på Champs-Élysées. Jeg boede på ni kvadratmeter loftsværelse og levede et meget bohemeliv. Nul penge og nul plads.«\nDet enkle liv i Paris tiltalte Huxi Bach så meget, at han blev boende i den franske hovedstad i 14 måneder. Foruden sit faste arbejde i børnehaven prøvede han kræfter med forskellige småjobs – blandt andet et job som udlejningsklovn til børnefødselsdage. Og det var faktisk sådan, det hele startede.\n»Det var meget bizart. Man kan godt sige, at karrieren startede der. Det var mit claim to fame – ja, bortset fra der ikke var noget fame,« griner Huxi Bach, der mindes tiden i Paris med et smittende smil på læben.\n»Ja, journalistisk kan man jo ikke kalde det«\nMens vi bevæger os væk fra jordvejen og ind i et lille skovområde med snørklede stisystemer, beretter Huxi Bach om sin tid på Journalisthøjskolen. Han søgte ind kort efter dannelsesrejsen og blev optaget i første forsøg. Han husker, at han ikke nødvendigvis drømte om at være journalist. Han havde ingen journalistiske forbilleder, men følte sig i stedet tiltrukket af de uendeligt mange muligheder, som uddannelsen giver.\nFor Huxi Bach var det vigtigste ikke at føle sig låst. Sådan er det stadig den dag i dag. Han nyder at kunne springe rundt mellem forskellige tv – og radiojobs. Følelsen af ikke at vide, hvilke projekter han næste gang skal kaste sig over, er noget af det bedste, han ved.\nDen seneste tid har han givet sig selv et pusterum efter turnéen i efteråret, men snart er han igen aktuel med en ny satireserie på DR2.\nPå Journalisthøjskolen drømte Huxi aldrig om at lave traditionel journalistik. På studiet fandt han hurtigt ud af, at han meget bedre kunne lide de skæve og skøre idéer, og han kedede sig nemt, hvis ikke historierne havde en humoristisk vinkel.\n»Jeg husker, at vi på et tidspunkt blev sendt ud i en lille by, hvor vi skulle lave lokaljournalistik. Jeg skrev en skør artikel, hvor jeg kiggede på sammenligninger mellem den lokale kirke og det lokale værtshus, som lå lige overfor hinanden. Jeg afleverede opgaven, og den kom tilbage med kommentaren: Ja, journalistisk kan man jo ikke kalde det.«\nUndervejs på studiet havde Huxi Bach fået smag for at lave tv, så da praktikken nærmede sig, gik han efter pladser, hvor han kunne få lov at arbejde med fjernsynsmediet. Derfor søgte han de eneste fire tv-pladser, som han kunne søge – og så lige Ekstra Bladet, bare fordi han helst skulle søge fem steder. Skrækscenariet var derimod at ende på et dagblad, hvor han skulle lave tør og vigtig journalistik.\n»Alle søgte jo praktik hos Politiken, TV Avisen, Ekstra Bladet – altså, rigtig journalistik. Det var det, jeg havde mindst lyst til. Jeg prøvede at undgå nyheder. Jeg brød mig generelt ikke om vigtige ting.«\nHuxi Bach endte med at få drømmepladsen på Danmarks Radios underholdningsafdeling i København.\nPraktikken, der aldrig sluttede\nVi zigzagger os vej gennem det kringlede stisystemet, alt imens Huxi Bach mindes sin\npraktiktid. Ekstra stærkt i hukommelsen står perioden som tilrettelægger på programmet Vindhætterne. Selvom det snart er 20 år siden, at programmet med et skarpt hold af komikere blev sendt, fortæller han stadig om tiden med enorm begejstring:\n»Jan Gintberg, Mick Øgendahl, Carsten Bang, Sebastian Dorset, Omar Marzouk. Det var fucking A-holdet. Jeg syntes, det var megavildt. Især fordi de drenge var ret så cool. Det var dér, jeg kunne mærke, at jeg var på plads. Satire kunne noget«.\nStien deler sig pludseligt i to, og Huxi stopper op.\n»Jeg aner simpelthen ikke, hvor vi er«, udbryder han grinende og lægger op til, at jeg skal guide os på rette vej. Vi spejder begge forvirrede rundt, indtil vi gennem nogle træer kan skimte vandtårnet på Randersvej tæt ved skolen. Et pejlemærke.\nVi følger en cykelsti i retning mod tårnet og taler videre om praktiktiden på DR Underholdning.\nOprindeligt var planen, at Huxi Bach, ligesom alle sine medstuderende, skulle tilbage til Aarhus og færdiggøre journalistuddannelsen. Dog havde han nu fået så godt greb om arbejdet på DR, at han blev tilbudt at forlænge praktikopholdet i seks måneder. Han takkede ja til, da han ikke havde travlt med at komme tilbage på skolebænken\nKort tid efter blev han af en ven anbefalet at gå til casting som vært på DR´s nye ungdomssatsning Boogie. En værtstjans, som han endte med at få. Dermed blev tankerne om at færdiggøre uddannelsen lagt på hylden.\nDa Huxi Bach flere år senere modtog et brev om, at han nu officielt var afmeldt studiet grundet højt fravær, smed han blot brevet ud og tog på arbejde.\nMakkeren af guld\nEfter flere år som tv-vært kastede Huxi Bach sig over radiomediet, og da det populære radioprogram De Sorte Spejdere sendte for sidste gang på P3, var det Huxi Bach, som Danmarks Radio tilbød at lave det næste eftermiddagsprogram på kanalen. Han manglede dog en medvært.\n»P3 havde et problem med fornyelse. Når der skulle fornyes, rystede man bare Excel-arket med de samme mennesker, som så endte på nye pladser. Der skete intet. Så jeg insisterede på, at jeg selv ville vælge min medvært. Og det skulle være Karen Thisted,« fortæller Huxi Bach, som forinden havde haft Karen Thisted med som gæst i sit tidligere radioprogram Mondo.\n»Vi klikkede bare helt vildt. Der var en enormt god kemi. Cheferne var ikke meget for det, men jeg holdt fast. Det skulle fandme være Karen. Hun var jo bare guld. Hun kendte alle mennesker og havde prøvet de mest sindssyge ting.«\nHuxi Bach fik sin vilje, og sammen med Karen Thisted skabte de programmet Den Løse Kanon, som fik stor succes. Jeg kan mærke en vis vemod i Huxis stemme, når han snakker om Karen Thisted, der sidste forår døde i sit hjem i København, 73 år gammel.\n»Det er det største tab, den her corona har påført mig. Det var meget trist. Hende holdt jeg sgu meget af«, siger Huxi Bach, hvorefter samtalen forstummer for et kort øjeblik.\nSiden tiden på P3 har Huxi Bach lystigt hoppet rundt mellem diverse radio – og tv-projekter. Fælles for langt størstedelen af projekterne er dog, at de ligger placeret i krydsfeltet mellem journalistik og komik. Brugen af humor er hans vigtigste arbejdsredskab og kan, ifølge ham selv, være et fantastisk værktøj, når der skal formidles tunge historier.\n»Når jeg skriver, er jeg drevet af indignation – ligesom journalister. Jeg er drevet af harme. Journalisternes opgave er at skrive det i en avis, og mit job er at få det til at være sjovt,« fortæller han med en hurtig stemme, mens vi drejer væk fra cykelstien.\nMed vandtårnet som sigtelinje har vi fundet tilbage til skolen. Uroen fra køretøjerne er forsvundet, og vi fortsætter derfor samtalen foran den gamle hovedindgang.\nJeg spørger yderligere ind til Huxis arbejde med den politiske satire. Han fortæller, at der som udgangspunkt ikke er nogen grænse for, hvad man må lave sjov med, men at det for ham handler om at slå på de rigtige:\n»God satire udstiller dem, der skal udstilles. Når Henrik Qvortrup står til pressemøder og ikke kan – for the love of God – hive et svar ud af Mette Frederiksen, Nick Hækkerup eller andre af de der nisser. Her kan satiren bruges som et andet greb, der kan nå bredere ud. Det kan udstille dem på andre måder, end journalisterne kan.«\nDer er noget fascinerende ved at høre Huxi Bach fortælle så passioneret om det, han har dedikeret sit liv til. I et arbejdsliv, der konstant har handlet om at lede efter det sjove, kan det være svært at bevare realitetssansen. Men efter 20 år i branchen lyser begejstringen ved arbejdsprocessen stadig i Huxi Bachs øjne, og glæden for hans kommende projekter kan aflæses nemt i hans storsmilende ansigt.\nVi følges sammen mod parkeringspladsen. Huxi Bach skal mod centrum for at spille en lille sang i en guitarbutik. Han røber dog, inden han går, at han snart er aktuel med en ny satireserie på DR2. Her skal han af flere omgange kigge nærmere på efterårets kommunalvalg, og grave i nogle af valgets skøre historier.


Sørøversejltur på Storebælt (udsolgt)\nSkib o’høj – kalder alle matroser ombord på sørøverskibet Fionia og ud på de syv verdenshave – vi skal på skattejagt!\nSplitte alle bramsejl! Skatten er blevet stjålet af en gruppe lømler. Du er derfor kaldt ombord på Sørøverskibet Fionia og med Bob Bullermand og Benny Rabalder! I skal på sørøvertogt på Storebælt i jagten efter den eftertragtede skat, som nogen har stjålet og gemt.\nBlandt søulke og slyngler siges det, at skatten er gemt på Slipshavn – Så kursen er sat mod den forladte halvø inden andre landkrabber får nys om, hvor skatten er gemt. Rygtet siger, at skatten bevogtes af lømler i uniformer, der står klar til fægtekamp, bueskydning og kanoner.\nMens vi sejler, fortæller de to garvede pirater røverhistorier, og der lægges en slagplan få, hvordan skatten erobres tilbage.\nDu skal mønstre ind med de andre matroser på Kongens Skibsbro, inden ankeret hales ind klokken 11.00.\nSørøverturen er støttet af APD – Assoiciated Danish Ports - der holder til på havnearealerne ved Lindholm. Erhvervshavnen i Nyborg er den dag i dag aktiv og modtager dagligt skibe til de mange industrivirksomheder i Nyborg, som eksempelvis Koppers på Avernakke og en række virksomheder på Lindholm.\nSørøverturen er for børn. For at flest mulige kan få chancen for at opleve en dag som sørøver, anbefaler vi, hvis dit barn har mod på det, at han eller hun tage af sted uden voksen. Sørøverbesætningen på Skonnerten Fionia er vant til at sejle med børn. Der vil også være andre sørøvervoksne med ombord, der er gode til børn. Ønsker du som voksen alligevel at komme med på turen, kan der tilkøbes en voksenbillet.\nDato for afgang: 4. juli\nSørøverne sejler på skattejagt i tidsrummet 11-14.\nDet gode skib Fionia ligger til kaj ved Kongens Skibsbro i Nyborg, hvor turen både starter og slutter.\nBilletten inkluderer en børnesandwich samt drikkelse\nDu er meget velkommen til at medbringe dit eget sørøversværd, klap for øjet eller andet sørøverudstyr.\nDer er redningsveste til alle ombord\nFor yderligere informationer gå til book billet.


Den Korte Avis | Europa – mellem Rusland og Tyrkiet\nEuropa – mellem Rusland og Tyrkiet\nGamle sikkerhedssystemer, som fx Nato, hvis raison d´etre for længst er fortid, er ganske sejlivede. Det er ganske forståeligt. Når Nato bidrog afgørende til sikkerhed og tryghed i Europa gennem et halvt århundrede, hvem kunne så finde på at nedlægge Nato fra den ene dag til den anden, blot fordi den verdensomspændende, militære og totalitær-ideologiske trussel fra Sovjetunionen forsvandt?\nMen man skal ikke se bort fra, at Nato på mange måder også gør blind i vor tid. Over for den totalitære sovjetkommunisme med dens enorme militærmagt skabte Nato en alliance mellem det kristne Europa og det islamiske Tyrkiet. Sovjetkommunismen med dens aggressive propaganda og infiltration i de europæiske samfund er imidlertid borte. Men militæralliancen eksisterer stadig, selv om man kan spørge, om ikke de fremtidige trusler allerede er ved at skabe nye skel og en ny aggressiv propaganda og infiltration af en art, der slet ikke længere kan begrunde en sådan alliance mellem kristne og islamiske stater.\nOg spørge, om ikke denne gamle alliancekonstruktion og dens trusselsopfattelse i virkeligheden skjuler, hvad vi er på vej ud i af nye trusler og nye sikkerhedspolitiske skel; og skjuler, hvor Europa i virkeligheden i fremtiden skal henvende sig for at få hjælp over for nye trusler.\nTyrkiet er en del af problemet\nTruslen mod Europa er i dag islamisk. Næsten ingen politikere i Europa vil udtrykke det sådan; men dette viser blot, hvor stor truslen i realiteten er blevet – at det er blevet for farligt og har for store konsekvenser at sige det – både indenrigspolitisk og udenrigspolitisk. Men vi står allerede midt i det. Og det, som alle korrekte Europa-politikere kalder den europæiske drøm, EU, er ved at krakelere på grund af dette.\nTyrkiet har hensynsløst støttet enhver vandring af flygtninge og indvandrere til Grækenland og op igennem Balkan; og gør det fortsat. Tyrkiets præsident Erdogan har opfordret tyrkiske enklaver i Europa til at modsætte sig integration. Tyrkiet er en del af problemet – eller truslen. Man har gennem de senere år drøftet Tyrkiets eventuelle optagelse i EU. Nogle har villet kalde en sådan optagelse for ideel, i en sværmerisk ide om, at en sådan optagelse kunne skabe bro mellem Europa og den muslimske verden. Men noget sådant er dybt naivt; hvad en sådan bro vil blive brugt til fra den muslimske verdens side, ser vi allerede i dag.\nIslamisk religiøs adfærd og kulturdominans filtrerer gennem de store folkevandringer ind i de europæiske samfund; muslimernes religiøse krav til det sociale samliv markerer sig aggressivt imod de gamle frihedstraditioner på alle dagliglivets områder; det ser vi i alle europæiske lande. Og oliepenge i stride strømme fra de rige islamiske stater understøtter islamiske interesser og udbredelsen af islamisk samfundsforståelse i Europa. Et ekspanderende og islamiserende pres fra syd mod nord. Og islamisk terror følger med. Islam er på march – overalt. Ikke et eneste menneske kan benægte, at dette i dag er Europas store sikkerhedsspørgsmål, som overgår alle andre aktuelle trusler; også truslerne fra Rusland.\nMen vi taler stadig, som om den islamiske trussel kan afgrænses til nogle få fundamentalistiske partier eller terrororganisationer som fx Islamisk Stat. At der altså udelukkende skulle være tale om et relativt begrænset geografisk og militært, efterretningsmæssigt eller politimæssigt terrorproblem.\nMen selv om vi kan konstatere, at krigen i Syrien driver mange mennesker på flugt, så står vi bestemt ikke blot med et syrisk problem. Det, der foregår i vort tid lige for øjnene af os, er en langvarig balkanisering af Europa, dvs. at de gamle historiske problemer, som gennem flere århundreder har været Balkans skæbne, nu er ved at brede sig til hele Europa. For hvor muslimerne er, dér manifesterer islamiske interesser sig på ganske dominerende vis – med vold eller uden vold.\nDen virkelighed, der på ny er ved at manifestere sig også på det militære og sikkerhedspolitiske område, er, at Rusland og Europa deler skæbne over for de samme trusler fra den islamiske verden. Såvel Rusland og Europa har gennem århundreder måttet lide under osmannisk ekspansionsiver og krige med muslimske hærstyrker; for Europas vedkommende langt op i vor tid i det urolige Balkan. I tiden efter Sovjetunionens fald har Rusland i de sydlige randstater måttet bekæmpe talrige muslimske oprør og terrorbevægelser.\nUanset hvor ulykkelig og beskidt Balkan-krigene i 1990-erne end var, så åbnede de blikket for, at tiden for kollisioner mellem det kristne Europa og den muslimske verden endnu ikke er forbi; og for hvorfor der eksisterer en lang tradition for en forståelsesalliance mellem fx Serbien og Rusland. Disse to lande har forstået truslerne fra den muslimske verden; årtiers, ja, århundreders historie har lært dem om denne trussel. Men Europa ikke blot lukker øjnene for denne trussel i dag; Europa begunstiger den.\nFor Rusland ville det være en sikkerhedspolitisk og nationalkulturel katastrofe, om tyrkisk og islamisk indflydelse i Europa voksede til et sådant omfang, at Rusland stod omringet tilbage som den eneste forsvarer af den kristne tradition og frihedsforståelse i den europæiske verdensdel. Der kan ikke være nogen tvivl om, at Rusland ser enorme risici i de tendenser, som nu i flere år har vist sig i store muslimske befolkningsgrupper i Europa, islamisk terror, Tyrkiets aspirationer til EU-medlemskab og den muslimske verdens økonomiske og kulturelle indflydelse i Europa.\nSkal man sige det kort: Rusland og den muslimske verden kæmper i dag imod hinanden om Europa – det er det, der udspiller sig.\nHvordan skal man ellers dybest set forklare Ruslands interesser i Syrien og på Krim? Og Ruslands kontroverser med Tyrkiet – og Putins udtalelser om, at nedskydningen forleden af det russiske kampfly var ”et dolkestød i ryggen, påført os af terrorismens håndlangere”; Putin, der også har beskyldt Tyrkiet for at støtte IS? Hvordan skal man ellers forklare, at Tyrkiet har forsøgt at gøre nedskydningen til et NATO-problem og dermed bruge – eller måske oven i købet med fuldt overlæg at have fremkaldt? – episoden for at binde Europa stærkere til Tyrkiet og støde Rusland ud af en mulig antiterror-alliance med Europa?\nHvordan skal man ellers forklare, at Tyrkiet til gengæld for at bremse flygtningestrømme har krævet mange euro-milliarder af EU – forudbetalt, krævet visumfrihed for tyrkiske borgere ind i EU og genoptagelse af forhandlinger om EU-medlemskab? Det drejer sig om meget mere end blot et begrænset spil om kortsigtede politiske og militære interesser i Syriens krig.\nRuslands annektering af Krim kan være en fordel for Europa\nHvor kompliceret og tragisk forløbet omkring halvøen Krims overgang fra Ukraine til Rusland end har været, kan man ikke undgå også at se Krims nuværende status i lyset af dette indviklede spil mellem Rusland, Europa, Tyrkiet og resten af den islamiske verden. Efter den Kolde Krigs ophør gav man villigt Østtyskland tilbage til det samlede genetablerede tyske rige, så det kunne rejse sig efter nazismens ruiner.\nMen man var åbenbart ikke villig til at acceptere Krims tilbagevenden til det Rusland, der skulle rejse sig efter kommunismens ruin, selv om Krim har tilhørt Rusland i et par hundrede år. Hvilken trussel er størst for Europa: At Rusland har taget Krim, som de betragter som tabt genuint russisk kerneland, tilbage? Eller at millioner af muslimer strømmer ind i Europa og kræver indflydelse og særbehandling stærkt begunstiget af lande i den muslimske verden? Nu sidder Rusland imidlertid igen med flådebase og flystyrker på Krim; det behøver bestemt ikke være en ulempe for Europa, hvis det kommer til en tilspidset konflikt mellem Europa og den islamiske verden, uanset om det bliver en folkevandringskonflikt eller militærkonflikt hen over Sortehavet.\nAt Europa og USA i medfør af Krim-episoden har deployeret Nato-styrker i de baltiske lande og i Østeuropa er i denne situation over for russerne en ganske redelig og stærk markering, der siger: Disse områder rører I ikke!\nHvorfor fjende af det kristne Rusland?\nEuropa skal være bevidst om truslerne imod Europa; være bevidst om, hvor hjælpen imod dem kan findes, og vælge både sine venner og fjender med omhu. Selv om både Rusland og Tyrkiet optræder med slyngelagtige interesser – som enhver nation gør det, når det kan se sit snit til det – er det slet ikke Nato-tilhørsforholdet, der for Europa i enhver henseende bør afgøre, hvem Europa på både kort og lang sigt skal alliere sig med. Dertil har nemlig de afgørende trusler mod Europa for længst forandret sig.\nOg at se alting gennem Nato-briller kan man i dag kun kalde for et betonsyn, koldkrigsbeton. Det var vort fjendskab med Sovjetunionens kommunisme, der skabte Nato. Men hvorfor skal Nato nu fortsat gøre os til fjende af det kristne Rusland, der har forladt den aggressive sovjetkommunisme, sådan som Tyskland har forladt den aggressive nazisme? Politisk, handelsmæssigt og alliancemæssigt tilgav vi Tyskland den nazistiske fortid, og optog dette land i vennernes selskab. Hvorfor tilgiver vi så ikke Rusland den sovjetkommunistiske fortid, men fastholder koldkrigs-paralytisk og ved hjælp af Nato tværtimod Rusland som Europas fjende nr. 1, når fjenden i dag er en meget værre og en helt anden, der allerede står inde på livet af os?\nEuropa skal ikke støtte Tyrkiet mod Rusland\nNato eller ikke Nato, så skal Europa ikke tillade, at Tyrkiet bruger Nato – eller sine forbindelser med EU for den sags skyld – til at spille Europa ud imod Rusland. Tyrkiet skal overhovedet ikke have opfattelsen af, at Tyrkiet eller den muslimske verden under dække af Nato-alliancen eller Nato´s gamle Ruslandstrusselsbillede kan fortsætte sit aggressive spil om Europa ved hjælp af støtte til masseindvandring, islamisering og politisk og økonomisk indflydelse i Europa.\nValget mellem det kristne Rusland og det islamiske Tyrkiet, dét er det alvorlige valg, det trækker op til for Europa, hvis vi fortsat vil have, at den kristne frihedsforkyndelse i alle livets forhold skal kunne lyde i Europa i de kommende århundreder, og kristne ikke skal drives ud af Europa, som det er sket i Mellemøsten og sker overalt, hvor islam får magt. Europa bør melde kontant ud til Tyrkiet, at Tyrkiet i en militær konflikt mellem Rusland og Tyrkiet ikke vil blive støttet af Europa. I denne sag er Nato død for Tyrkiets vedkommende; det bør Europa også stå hårdt på over for USA. Det er Europa, og ikke USA – endnu da – der står med problemet med islamiseringen og alle dens frihedsundertrykkende følger; selv om også mange politikere i USA er ved at få øjnene op for islamiseringens katastrofale konsekvenser.\nIkke gaver men sanktioner mod Tyrkiet\nDe europæiske lande bør endvidere melde ud til Tyrkiet, at flygtningevandringer i det nuværende monstrøse omfang fra Tyrkiet er en uacceptabel og aggressiv provokation, og at Europa vil indføre politiske, økonomiske, handelsmæssige og personrelaterede sanktioner imod Tyrkiet, hvis ikke Tyrkiet standser disse. Europa skal aldeles ikke stå med hatten i hånden over Tyrkiet og bede dem sødt og pænt, om de ikke godt vil bremse flygtningestrømmene, hvis vi giver dem nogle euromilliarder og adgang til Europa. Naivt!\nAl tale om Tyrkiets optagelse i EU bør forstumme. Samtidig bør Europa ophæve de sanktioner, der blev indført mod Rusland på grund af Krim-sagen; og skabe nye allianceforbindelser, der inddrager Rusland i hele det kristne, frie og demokratiske Europas sikkerhedsordning politisk, handelsmæssigt og militært. EU bør etablere en handelsmæssig associeringsordning med Rusland som særlig begunstiget. At skubbe Rusland længere og længere ud er tåbeligt; enhver ville bide fra sig eller gå til angreb, når man bliver trængt op i et hjørne; især over for den islamiseringstrussel, som både Rusland og Europa står over for. Det må være Europas opgave på enhver måde at støtte og hjælpe Rusland ud af isolationens fortvivlelse; især når Europa og Rusland i dag står over for de samme grundtrusler.\nEuropa må vælge\nPutin har ret: Aksen Paris-Berlin-Moskva er vigtig i vor tid. Tro ikke, at Europas fremtid og overlevelse kun er et indre-europæisk problem, der kan klares med bedre integration, bedre politi og efterretningsvæsen, strammere flygtningepolitik, nedsatte flygtningeydelser og kortere ophold; for alt dette bliver for indvandrere og flygtninge blot til et spørgsmål om at tåle de strammere vilkår. Der er storpolitik i dette – langvarig og møjsommelig eksistenspolitik, der dag for dag leverer og vidner om nye skæbnesvangre elementer til nedbrydning eller opbygning af Europas fremtid.\nEuropa står ved en korsvej – Europa må vælge: Rusland eller den islamiske verden? Et Europa, der er underkastet formørket islamisk sharialov og tilbagestående og undertrykkende teokratisk samfundsorden? Eller et Europa i levende, ubundet og kulturel udvikling efter hvert enkelt menneskes egen frie samvittighed og efter de kristne frihedstraditioner, som de europæiske samfund har nydt godt i århundreder? Rusland er vores forbundsfælle i alt dette – vores kristne forbundsfælle.\nDet vil være en katastrofe, hvis vi ser bort fra dette, og hvis vi får Rusland imod os for at styrke det Tyrkiet, der på mange begunstiger den katastrofale islamisering, der truer med at underminere det frie Europa, vi har kendt i århundreder. Ad Pommern til med Nato i denne forbindelse! Så er det sagt!\nEmner: Europa Islamisering kristen kultur kristenhed NATO Rusland storpolitik Tyrkiet


Hvordan skriver man? - Skjalden\nHvordan skriver man sine egne historier?\nDan Turell sagde engang i et interview at planlægning af mordet og især hvem morderen er, er snyd fra forfatterens side. Man bør slet ikke planlægge så langt frem.\nDet er en lidt interessant tanke, at ikke engang forfatteren ved hvordan historien ender, eller hvem morderen er. Det sætter høje krav til den kreative tankegang hos forfatteren, men måske er udfordringen lige noget for dig?\nMange læsere foretrækker at blive overrasket og ikke selv kunne gennemskue slutningen, hvor andre igen foretrækker en dejlig let tekst, som bare glider ned. Og eftersom du ikke ved hvilke læsere du får, må det vigtigste spørgsmål til gengæld være hvilken forfatter du ønsker at være på netop denne historie?\nNår en historie starter skal den gerne fange læseren – og det er jo uanset om det er en indledning eller en direkte indgang til en handlingspræget scene. Læseren skal gerne være så spændt eller grebet af din historie at vedkommende slet ikke kan lade være med at læse videre.\nMen hvordan skaber man sådan en rigtig page-turner? Det afhænger fortsat meget af læseren, så det bedste du nok kan gøre er, at skrive en historie som ligger dig på sinde med et budskab som du ikke kan vente med at formidle videre.\nHar du nogensinde læst en bog så hurtigt at du næsten fortrød, for oplevelsen af netop den slutning ville du faktisk gerne have nydt noget mere? Sådan en slutning drømmer vi alle sammen om at lave – særligt fordi slutninger er så afgørende.\nEn slutning kan enten redde eller ødelægge hele din historie.\nVi ønsker vel alle sammen at skabe en god afslutning på vores historie, men hvilken afslutning vil du gerne give dine læsere? Skal det være noget tankevækkende, som kan brygge videre i læserens sind? Skal det være en smuk afslutning som samler op på alle trådene? Eller skal det nærmere være en virkelig uventet drejning og fuldstændig uforudsigelig afslutning, som kommer bag på alle og enhver?\nEr din historie en lang lineær fortælling eller en krøllet historie med mange sceneskift og småhistorier?\nEn lineær fortælling er ofte den nemmeste at formidle videre, men den kræver selvfølgelig en del planlægning for at give det bedste resultat. Lineær er bestemt ikke det samme som hverken kedelig eller forudsigelig. I stedet er den blot et udtryk for en kronologisk opbygning, som er relativ nem at følge for din læser.\nDen krøllede historie kan være mere forvirrende, og er derfor meget afhængig af en dygtig skriver. Den er til gengæld ofte nemmere at holde liv i, da nye og friske fortællinger kan komme ind her og der for at skabe nyt liv i forskellige passager.\nDen nok mest typiske opbygning er en rimelig kronologisk opbygning, hvor der kommer nogle få små sidehistorier ind på nogle få steder. Det helt klassiske ved disse sidehistorier er, at de ikke er specielt komplicerede, men i stedet forklarer en problematik som lige er præsenteret.\nKarakterer i din historie\nNår man har lært et menneske at kende, kan det være svært at forestille sig at de har heddet andet – selvom man måske i starten synes at navnet var påfaldende. På den måde giver individet utrolig stor personlighed til navnet, og i en historie gælder det faktisk også den anden vej.\nI børnehenvendt litteratur hedder karaktererne gerne noget gennemskueligt, som bakker op om deres personlighed. Nogle gange er betydningerne mere skjulte, men uanset er det med til at give din historie dybde og små gaver til dine læsere, selvom man læser historien flere gange.\nNavne kan selvfølgelig også fortælle noget om alder, om oprindelse eller måske familieforhold. Hvor meget indflydelse dine navnevalg skal have, kommer gerne an på hvad du gerne vil opnå.\nLise Nørgaard har igennem tiden deltaget i mange interviews, hvor emnerne jo gerne kommer til at berøre Matador. Som forfatter må man sige at hun har skabt et helt unikt og af mange højt elsket univers for de medtagne karakterer.\nOm karaktererne sagde Lise Nørgaard engang at det var vigtigt at karaktererne var både gode og onde. På den måde afspejler de nemlig også virkelige personer, for i virkeligheden er vi jo heller ikke hverken gode eller onde, men en skøn blanding. Og hvis dine læsere skal kunne relatere til dine karakterer, skal de jo også være genkendelige.\nDet afgørende for dine karakterers personligheder er altså ikke om de er gode eller onde, men nærmere fordelingen af det gode og det onde, samt hvordan det tager sig ud hos den enkelte. Og særligt hvordan de træffer deres valg.\nBeskriv et helt menneske. Dette inkluderer først og fremmest de fysiske karakteristika som højde, størrelse, alder, hårfarve, måske også øjenfarve, samt hvad der ellers kunne være med til at tegne et godt billede af din karakter.\nDe fysiske karakteristika blandes ofte med diverse personlige kendetegn, som hvis karakteren halter, grynter, nynner, smiler, eller andre elementer som giver din valgte karakter personlighed og individualitet.\nEgentlig indeholder vi alle sammen både det negative og det positive, men i litteraturens og fortællingens verden er der ofte noget som vægter mere i beskrivelsen end andet. På den måde tegner man gerne et stærkere billede hos læseren. De forskellige nuancer skal nok komme til udtryk løbende i historien.\nKarakterer repræsenterer hele mennesker, så det skal beskrivelserne af dem jo også. Husk derfor også at inkludere dine karakterers tanker, vaner, drømme, minder og alt det andet som jo er med til at give os andre dybde og personlighed, og dermed gøre os til hele mennekser.\nMange karakterer bærer faktisk rundt på store og tunge minder, som kan være en del af forklaringen på mange valg og karakteristika igennem historien. Ofte bliver den slags baggrundshistorier fortalt, så de står tydeligt frem og bliver en del af forklaringen på din karakters personlighed. Andre gange forbliver det usagt, hvilket giver din læser mulighed for selv at danne sig billedet af baghistorien.\nDet er også i alle disse elementer at eksempelvis karakterens alder kommer til udtryk. Vi har jo forskellige drømme afhængig af hvor vi er i livet, samt hvor meget erfaring vi hver især bærer rundt på.\nBeskrivelser i din historie\nDe bedste beskrivelser af steder, kommer af steder du også selv kender godt. Hvis det er et sted du kender eller har besøgt med stor interesse, kan din beskrivelse blive mere præcis, dybdegående og levende. Din visuelle viden om stedet er simpelthen langt større, og kan give flere detaljer til din læser, så vedkommende kan se de samme bygninger, planter og vidder for sig som du også har set.\nOg hvis du endda vil give den fuldkomne oplevelse til læseren, kan du også inddrage andre sanser end synet. Hvordan mærkedes vinden i håret? Hvordan duftede de mange blomster? Hvordan føltes brostenene under fødderne? Og hvordan lød byens rumsteren?\nVed dybdegående og fuldkomne beskrivelser efterlader du en virkelig unik oplevelse hos læseren. Og når det virkelig lykkes, behøver man dårligt nok selv at besøge det beskrevne sted.\nForuden den grundige beskrivelse for alle sanserne af dit valgte sted, så kan du oven i købet give stedet endnu mere dybde med lokale og kulturelle detaljer.\nEksempelvis siger man ofte goddag til hinanden i små lokalsamfund, imens manglende øjenkontakt ofte genkender byens vrimlende mennesker.\nForuden de mere generelle detaljer kan du også komme det endnu nærmere. Eksempelvis er den lille by Christiansfeld kendt for sine honningkager lavet ud fra den oprindelige brødremenighedsopskrift, og syd for Kongeåen siger mange også gerne mojn hvor man på Fyn i stedet siger farveller.\nAlle disse detaljer er små gaver til læseren, og viser unik viden fra dig som forfatter.\nI virkeligheden er vejret både ustadigt og fuldstændig uforudsigeligt – i hvert fald i Danmark. I litteraturens verden kan vi dog bedre selv bestemme. Derfor er det meget oplagt at bruge vejret til at understøtte særligt stemninger med de mange effekter det kan give.\nTil uhyggelige og anspændte stemninger passer uvejr, blæst, lyn og torden helt perfekt. Det kan oven i købet fysisk påvirke den verden dine karakterer optræder i med lynnedslag og opblæste vinduer.\nSol er til gengæld skønt til glade stunder, eller faktisk også som kontrast til mere triste, tankefyldte eller ærgerlige stunder. Stille regn er dog det klassiske valg som en forlængelse af karakterens egne tårer.\nKombinationsmulighederne er fantastiske og endeløse, og det er selvfølgelig kun dine beskrivende evner som sætter grænserne.\nNoget af det mest imponerende i fortællinger, er dem som kan beskrive en stemning uden at bruge de pågældende ord. En trist stemning kan beskrives med stille regn, brug af grålige farver og tillægsord som beskriver den triste stemning, men helt uden at bruge netop det ord.\nFor en glad stemning indgår ofte sol, livlige mennesker, smil og en masse varme farver som rød, gul og orange.\nFarver er meget effektive at bruge i sine beskrivelser, da det er noget de fleste kan relatere til, og det er noget der er knyttet mange følelser til.\nDel den side på de sociale medier…


Vand for alle – Vi fejrer foråret med Ren Havn - Sager der Samler\nSkrevet d. 28. februar 2013, af Paul Natorp, i » Grøn handling, Aktuelt, tagget aarhus havn, bæredygtighed, dokumentation, ren havn, vand for alle\nDen 1. juni er datoen, hvor frivillige fra søsportsklubberne i Aarhus for første gang samles om en fælles sag: At gøre havnen ren. Dykkere, roere og sejlere i alle aldre vil samarbejde over og under vandet og fjerne badekar, skrald og andet affald. Målet er, at det bliver en sjov og lærerig aktivitet, der gør vandet mere blåt og bedre at bruge til sport og leg – og at byens borgere har lyst til at være med.\nPå den lange bane er målet at gøre Ren Havn til en tilbagevendende begivenhed, der involverer alle aktører på havnen. Det er virksomhederne, Aarhus Universitet med miljøskibet Thyra, Aarhus Kommune og naturligvis de mange mennesker, der færdes på havnen dagligt eller blot en gang i mellem.\nDer er så småt ved at danne sig en arbejdsgruppe omkring projektet, som bl.a. tæller medlemmer fra Aarhus Studenter Roklub, Aarhus Sejlklub, Dykkerklubben Bunden, Aarhus Kano- og Kajak Klub.\nNæste møde finder sted den 11. marts kl. 17-19 i Aarhus Studenter Roklubs klubhus på Aarhus Havn. Hvis du er interesseret at være med og bidrage, så tag kontakt til Klaus Natorp (klaus@natorp.dk) eller Henrik Bendix (hwb@managershotline.com).