Vejledning om behandling af ægteskabssager - retsinformation.dk - PDF\nDownload "Vejledning om behandling af ægteskabssager - retsinformation.dk"\n1 Side 1 af 33 Til forsiden af retsinformation.dk Bilag 1 Indholdsfortegnelse Oversigt (indholdsfortegnelse) Den fulde tekst Vejledning om behandling af ægteskabssager VEJ nr 9399 af 04/06/2014 Gældende Offentliggørelsesdato: Ministeriet for Børn, Ligestilling, Integration og Sociale Forhold Vis mere... Senere ændringer til forskriften Lovgivning forskriften vedrører LBK nr 1052 af 12/11/2012 Kapitel 1 Hvem behandler en sag om vielse, og hvilke dokumenter er nødvendige Ændrer i/ophæver 1.1. Stedlig kompetence hvor i landet skal sagen behandles VEJ nr 9653 af 28/11/ Bemyndigelse hvem kan foretage borgerlige vielser 1.3. Digital selvbetjening, ægteskabserklæring og øvrige dokumenter til brug for prøvelse af ægteskabsbetingelserne 1.4. Dokumentation for parternes identitet m.v. Yderligere dokumenter: Beretninger fra ombudsmanden, der anvender denne retsforskrift 1.5. Oversættelser og tolkebistand 1.6. Gebyr Kapitel 2 - Ægteskabsbetingelserne 2.1. Ægteskabsbetingelserne generelt Dispensation fra ægteskabsbetingelser Klage over afslag på dispensation fra en ægteskabsbetingelse 2.2. Alderskravet, herunder dispensation 2.3. Samtykke fra forældre eller værge, herunder dispensation Forældresamtykke Værgesamtykke Dispensation fra kravet om samtykke fra forældre eller værge 2.4. Ægteskab mellem nærtbeslægtede, herunder tilladelse Slægtninge i ret op- og nedstigende linje samt søskende Ægteskab mellem personer hvor den ene har været gift med den andens slægtning i ret op- eller nedstigende linje 2.5. Begge parter skal være ugifte Dokumentation for at en part aldrig har været gift, herunder civilstandsattester Hvornår kræves civilstandsattest fremlagt Hvornår kan civilstandsattest ikke kræves fremlagt Dokumentation for ophør af ægteskab (skilsmisse, død m.v.) Skilsmisse og dødsfald i Danmark Skilsmisse og dødsfald m.v. i de nordiske lande Skilsmisse og dødsfald uden for Norden Generelle dokumentationskrav Særlige krav til anerkendelse af udenlandske skilsmisser Forelæggelse for Ankestyrelsen, Familieretsafdelingen, og klageadgang 2.6. Indgåelse af nyt ægteskab når det tidligere ægteskab er opløst ved død (krav om skifte af eventuelt fællesbo) Dødsboet behandles i Danmark Dokumentation for at privat skifte eller lignende er afsluttet Dokumentation for at dødsboet er taget under behandling af bobestyrer eller under offentligt skifte Dokumentation for at der ikke var formuefællesskab i det tidligere ægteskab Ægtefællerne var separerede ved dødsfaldet Arvingerne efter afdøde giver samtykke til indgåelse af nyt ægteskab Den længstlevende ægtefælle sidder i uskiftet bo Skiftefritagelse Dødsboet behandles ikke i Danmark\n2 Side 2 af Indgåelse af nyt ægteskab efter skilsmisse 2.7. Lovligt ophold, herunder dispensation 2.8. Eventuel erklæring om kendskab til reglerne om familiesammenføring 2.9. Evne til at handle fornuftsmæssigt Dobbeltvielse Kapitel 3 Borgerlig vielse 3.1. Vielsessted og -tidspunkt 3.2. Vidner 3.3. Vielsen Kapitel 4 Prøvelses- og ægteskabsbøger samt vielser i godkendte trossamfund 4.1. Prøvelsesbog 4.2. Ægteskabsbog 4.3. Prøvelses- og vielsesmyndighedens arkiv 4.4. Kommunens udstedelse af vielsesattest når vielse er foretaget af et godkendt trossamfund eller af Baptistkirken i Danmark Kapitel 5 Navneændring på bryllupsdagen 5.1. Generelt om navneændring på bryllupsdagen 5.2. Prøvelsesmyndighedens opgaver 5.3. Vielsesmyndighedens opgaver Kapitel 6 Nødvielser, proforma ægteskaber, arrangerede ægteskaber og tvangsægteskaber 6.1. Nødvielser 6.2. Proforma ægteskaber 6.3. Tvangsægteskaber Kapitel 7 Et ægteskabs gyldighed Kapitel 8 Civilstandsattest og ægteskabsattest til brug for vielse i udlandet Kapitel 9 Anerkendelse af udenlandske ægteskaber og anerkendelse af udenlandske partnerskaber mellem to personer af samme køn 9.1. Generelt om udenlandske ægteskaber 9.2. Betingelserne for at anerkende et udenlandsk ægteskab Dokumenter Generelt om betingelserne for at anerkende et udenlandsk ægteskab Oplysninger om vielsesregler i andre lande Nærmere om betingelserne for at anerkende et udenlandsk ægteskab Vielsesbemyndigelse Formkrav Indgåelsen af ægteskabet må ikke stride mod grundlæggende danske retsprincipper (ordre public) Begge parter skal have været til stede ved vielsen Begge parter skal være fyldt 15 år på vielsestidspunktet Ægteskabet er ugyldigt i det land, hvor det blev indgået 9.3. Situationer hvor dokumentation for et udenlandsk ægteskab ikke kræves fremlagt 9.4. Situationer hvor dokumentation for et udenlandsk ægteskab er fremlagt, men hvor myndigheden er i tvivl om dokumentets ægthed 9.5. Forelæggelse for Ankestyrelsen, Familieretsafdelingen 9.6. Særligt om udenlandske ægteskaber og partnerskaber mellem to personer af samme køn\n3 Side 3 af 33 Kapitel 10 Omdannelse af registreret partnerskab til ægteskab Bilag 1 Indledning Denne vejledning henvender sig primært til prøvelses- og vielsesmyndigheden i kommunerne. Vejledningen kan dog også være relevant for andre myndigheder, der behandler sager, hvor det kan være nødvendigt at tage stilling til, om et ægteskab indgået i udlandet kan anerkendes i Danmark. I vejledningen beskrives sagsgangen i forbindelse med indgåelse af ægteskab, herunder om hvor man kan indgå ægteskab, hvem der har kompetence til at foretage vielser, hvilke dokumenter der er nødvendige for sagsbehandlingen, hvad betingelserne er for at blive gift, og hvordan sagen afsluttes efter vielsen m.v. Vejledningen beskriver også kommunens opgaver i forbindelse med borgeres indgåelse af ægteskab i udlandet og behandlingen af sager om anerkendelse af udenlandske ægteskaber. Herudover er der i vejledningen en beskrivelse af særlige emner som navneændring på bryllupsdagen, nødvielser, proforma ægteskaber og tvangsægteskaber m.v. Reglerne om indgåelse af ægteskab findes i lov om ægteskabs indgåelse og opløsning (herefter kaldet ægteskabsloven). Derudover er der i bekendtgørelse om indgåelse af ægteskab (herefter kaldet ægteskabsbekendtgørelsen) fastsat nærmere regler om fremgangsmåden m.v. ved indgåelse af ægteskab. Fra den 15. juni 2012 er det muligt for par af samme køn at indgå ægteskab på samme måde som par af forskelligt køn. Reglerne i ægteskabsloven om indgåelse af ægteskab finder således også anvendelse på ægteskaber mellem to personer af samme køn. Efter denne dato er det ikke længere muligt at indgå registreret partnerskab i Danmark. Et allerede indgået partnerskab kan omdannes til et ægteskab. Der henvises til kapitel 10 om omdannelse. Denne vejledning erstatter vejledning af 28. november 2013 om behandling af ægteskabssager fra den 1. juli Vejledningen er opdateret som følge af lov nr. 484 af 21. maj 2014, som medfører, at borgerlig vielse fra den 1. juli 2014 kan foretages uden for kommunen, herunder på havet. Skal vielsen foregå i en anden kommune, skal den anden kommune dog godkende dette. Læs mere herom under kapitel 3, punkt 3.1. Kapitel 1 Hvem behandler en ægteskabssag, og hvilke dokumenter er nødvendige 1.1. Stedlig kompetence hvor i landet skal sagen behandles Det er parternes bopælskommune, der foretager prøvelse af ægteskabsbetingelserne (ægteskabslovens 13, stk. 2). Bor parterne i forskellige kommuner, kan de selv vælge, hvilken kommune de vil sende ansøgningen til. Hvis ingen af parterne har bopæl her i landet, foretages prøvelsen der, hvor en af parterne opholder sig (ægteskabslovens 13, stk. 2). Prøvelse kan uanset ovenstående foretages i en anden kommune, hvis prøvelsesmyndigheden dér accepterer det. Er en af parterne statsborger i et af de andre nordiske lande, og bor en af parterne i Danmark, foretager kommunen prøvelsen for vedkommende. Hvis ingen af parterne bor i Danmark, sker prøvelsen efter loven i det land, hvor de(n) pågældende har statsborgerskab. Statsborgerlandets lov skal altid anvendes, hvis den pågældende anmoder derom (ægteskabsbekendtgørelsens 7). Se også dette kapitel, punkt Bemyndigelse hvem kan foretage borgerlige vielser Efter ægteskabsloven er det formanden for kommunalbestyrelsen (borgmesteren), der har vielseskompetencen i kommunen. Borgmesteren kan skriftligt bemyndige ansatte i kommunens administration og medlemmer af kommunalbestyrelsen til på sine vegne at foretage vielser (ægteskabslovens 18 og ægteskabsbekendtgørelsens 12). Afgåede borgmestre, afgåede kommunalbestyrelsesmedlemmer og tidligere ansatte i kommunens administration kan altså ikke bemyndiges til at foretage vielser. Der er heller ikke adgang til at meddele bemyndigelse til f.eks. borgmestre i andre kommuner. En bemyndigelse til at foretage vielser bortfalder, når den bemyndigede fratræder sin hidtidige stilling. Bemyndigelse kan gives enten via en stillingsfuldmagt eller ved en konkret bemyndigelse. En stillingsfuldmagt medfører, at den pågældende har en stående bemyndigelse til at foretage vielser. En konkret bemyndigelse kan enten gives som en stående bemyndigelse eller som en ad hoc bemyndigelse til at foretage en enkelt vielse af to bestemte parter.\n4 Side 4 af 33 Når en borgmester går af uanset om dette sker i forbindelse med et valg eller før tid bortfalder alle konkrete bemyndigelser. I så fald skal disse bemyndigelser, hvis den nye borgmester ønsker dette, fornyes. En stillingsfuldmagt bortfalder ikke ved et borgmesterskifte. En vielse foretaget af en person, der ikke tilhører den personkreds, der kan bemyndiges til at foretage borgerlige vielser, er ugyldig. Af hensyn til parterne er det derfor yderst vigtigt, at borgmesteren kun bemyndiger personer, der med sikkerhed tilhører den bemyndigelsesberettigede personkreds (ansatte i kommunens administration og kommunalbestyrelsesmedlemmer). Hvis der opstår tvivl om, hvem der kan bemyndiges, kan kommunen forelægge sagen for Ankestyrelsen, Familieretsafdelingen. Styrelsen har dog ikke mulighed for at dispensere fra bemyndigelsesreglerne Digital selvbetjening, ægteskabserklæring og øvrige dokumenter til brug for prøvelse af ægteskabsbetingelserne En ansøgning om prøvelse af ægteskabsbetingelserne skal indgives til kommunen ved anvendelse af den digitale løsning, som myndigheden stiller til rådighed (digital selvbetjening) (ægteskabslovens 58 d, stk. 1). Hvis en ansøgning ikke er indgivet digitalt, og hvis ansøgningen ikke er omfattet af undtagelserne herom i ægteskabslovens 58 d, stk. 2 eller 3, afvises ansøgningen. Kommunens afgørelse om at afvise en ansøgning kan ikke påklages. Se også kapitel 2, punkt Er der særlige forhold, der gør, at parterne, der har anmodet om prøvelse af ægteskabsbetingelserne, ikke må forventes at kunne anvende digital selvbetjening, jf. ægteskabslovens 58 d, stk. 2, må kommunen ikke afvise anmodningen, men skal i stedet for tilbyde, at den kan indgives på anden måde. Hvis kommunen eksempelvis har afvist en anmodning, der ikke er indgivet digitalt, og parterne derefter kontakter kommunen og oplyser, at de ikke skal eller kan anmode digitalt, må kommunen undersøge, om der kan foreligge særlige forhold. Det er kommunen, der ud fra et konkret skøn vurderer, om der foreligger særlige forhold. Der skal i den forbindelse lægges vægt på parternes beskrivelse af egne evner og muligheder for at anvende it-værktøjer og eventuelle problemer med at søge om hjælp, ligesom kommunen ud fra en helhedsvurdering af parterne må bedømme, om de vil kunne ansøge digitalt efter modtagelse af hjælp hertil. Særlige forhold kan for eksempel foreligge, hvor der er tale om parter med særlige handikap, såvel kognitiv som fysisk funktionsnedsættelse samt demens, parter, der mangler digitale kompetencer, visse socialt udsatte parter, parter med psykiske lidelser, hjemløse, parter med sprogvanskeligheder m.v., hvor hjælp eller medbetjening til den digitale ansøgning fra prøvelsesmyndighedens side konkret vurderes ikke at være en egnet løsning. Der vil således kunne være tale om, at der foreligger særlige forhold for nogle af de nævnte parter, der gør, at de ikke kan ansøge digitalt. Tilsvarende vil der også være parter fra de nævnte grupper, der kan ansøge digitalt, og derfor skal ansøge digitalt. Særlige forhold vil eksempelvis også foreligge, hvor en part er indsat i fængsel eller er institutionsanbragt og af den grund ikke har adgang til en computer eller lignende digital platform, hvorfor parten ikke kan ansøge digitalt. Det forekommer ofte, at to udenlandske statsborgere med bopæl i udlandet ønsker at blive gift i Danmark, f.eks. under et ferieophold. Udenlandske statsborgere med bopæl i udlandet kan ikke få NemID. Det samme gælder borgere på Færøerne. Dette skyldes, at man skal have et CPR-nummer for at få NemID. Da en digital anmodning om prøvelse af ægteskabsbetingelserne skal underskrives digitalt af begge parter, må det anses som et særligt forhold, at parterne ikke kan få NemID og derfor ikke kan anvende den digitale løsning. Det er tilstrækkeligt, at det kun er den ene part, der ikke kan få NemID. Hvis parterne ikke har, men begge kan få udstedt NemID, skal kommunen bede dem om at anskaffe sig NemID. Hvis kommunen vurderer, at der foreligger særlige forhold, kan der dog ikke stilles krav herom. Udover særlige forhold hos parterne kan der også helt ekstraordinært forekomme situationer, hvor omstændighederne ved ansøgningen eller hos kommunen gør, at der ikke kan ansøges digitalt. Der kan eksempelvis være tale om, at kommunens digitale selvbetjeningssystem ikke er indrettet til at håndtere en bestemt situation. Tilsvarende vil kommunen eksempelvis kunne anvise parterne en anden måde at ansøge på, hvis kommunens selvbetjeningssystem er ude af drift. Når en ansøgning ikke skal indgives digitalt, skal ansøgningen indgives på en ægteskabserklæring (ægteskabsbekendtgørelsens 2), der er godkendt af Ankestyrelsen, Familieretsafdelingen. Det er prøvelsesmyndigheden, der vurderer, om parterne skal fremlægge yderligere dokumenter til brug for prøvelsen, eksempelvis til brug for vurderingen af om parten er ugift, jf. kapitel 2, punkt 2.5. For nordiske statsborgere, der skal prøves efter deres eget lands lovgivning, kan prøvelsesmyndigheden kræve, at retten til at indgå ægteskabet godtgøres ved prøvelsesattest/ægteskabsattest udstedt af statsborgerlandets myndigheder. Hvis parten kan fremvise en sådan attest, skal prøvelsesmyndigheden ikke foretage yderligere prøvelse for den pågældende (ægteskabsbekendtgørelsens 7 og 8).\n5 Side 5 af 33 En sådan attest udstedes i Finland af en befolkningsregisterfører (borgerlig eller kirkelig myndighed), i Island af en sysselmand, en islandsk ambassade eller legation, i Norge af en borgerlig vigselsmand, Barne- og familiedepartementet, en norsk ambassade eller legation, og i Sverige af en skattemyndighed, Udenrigsdepartementet, en svensk ambassadør, gesandt eller konsul. Den nordiske attest må ikke være mere end 4 måneder gammel, medmindre andet er bestemt i attesten. Da bekendtgørelse om den mellem Danmark, Finland, Island, Norge og Sverige indgåede konvention indeholdende internationalprivatretlige bestemmelser om ægteskab, adoption og værgemål (herefter kaldet nordisk ægteskabskonvention) ikke finder anvendelse på ægteskab mellem to personer af samme køn, kan prøvelse af om par af samme køn opfylder ægteskabsbetingelserne ikke ske på baggrund af en prøvelsesattest udstedt i de andre nordiske lande. For par af samme køn gælder således, at prøvelsen må foretages efter dansk ret Dokumentation for parternes identitet m.v. Begge parter skal fremlægge dokumentation for navn og fødselsdato. Hvis kommunen er i tvivl om parternes identitet, kan kommunen kræve billedlegitimation forevist. Hvis parten/parterne bor her i Danmark (eller i Grønland), vil oplysningerne om deres navne og fødselsdatoer som udgangspunkt fremgå af CPR. Parten/parterne skal derfor ikke fremvise fødsels-, navne- eller dåbsattester m.v. Er kommunen i tvivl om oplysningerne i CPR, kan kommunen dog bede om at parten/parterne fremviser deres attester m.v. Et navn, der afviger fra eller ikke fremgår af CPR eller partens/parternes fødsels-, navne- eller dåbsattester, skal dokumenteres på anden måde (f.eks. vielsesattest, partnerskabsattest eller navnebevis). Der bør som udgangspunkt ikke stilles krav om fremlæggelse af originale dokumenter, når det drejer sig om dokumenter, der er udstedt af danske myndigheder. Det er tilstrækkeligt at fremlægge kopier af dokumenterne eller scanne dokumenterne og sende dem til kommunen sammen med ansøgningen eller via . Andre dokumenter, herunder udenlandske dokumenter og eventuel oversættelse heraf, skal fremlægges i original. Hvis parten/parterne bor i udlandet (eller på Færøerne) og ikke er registreret i CPR, skal navn og fødselsdato dokumenteres f.eks. ved at forevise pas. Da asylansøgere m.v. ofte ikke er i besiddelse af et pas, kan deres identitet dokumenteres ved fremlæggelse af legitimationskort, udstedt af de danske udlændingemyndigheder. Hvis kommunen er i tvivl om en asylansøgers identitet, kan kommunen med samtykke fra asylansøgeren kontakte udlændingemyndighederne. Om fremlæggelse af dokumentation for ikke at være gift (civilstandsattest) henvises til kapitel 2, punkt Oversættelser og tolkebistand Kommunen kan bestemme, at dokumenter, der er nødvendige for prøvelsen, og som ikke er på dansk eller et andet nordisk sprog, skal oversættes. Udgiften hertil afholdes af parterne, uanset om de har bopæl her i landet eller ej. Kommunen kan også bestemme, at der skal indbetales et beløb til sikkerhed for betalingen. Dette gælder dog ikke, hvis parterne selv lader dokumenterne oversætte ved en autoriseret translatør (ægteskabsbekendtgørelsens 4, stk. 1). Kommunen kan tilkalde en tolk, hvis det er nødvendigt for prøvelsen. Udgiften hertil afholdes af parterne, hvis ingen af parterne har bopæl her i landet. Det gælder dog ikke, hvis parterne er nordiske statsborgere eller asylansøgere, der opholder sig her i landet under behandlingen af deres ansøgning om asyl (ægteskabsbekendtgørelsens 4, stk. 2). I disse tilfælde afholdes udgiften til tolkebistand af kommunen. Kommunen kan også i relation til tolkebistand bestemme, at der skal indbetales et beløb til sikkerhed for betalingen. Også under vielsen kan borgmesteren tilkalde en tolk, hvis en af parterne ikke forstår dansk (ægteskabsbekendtgørelsens 17). Med hensyn til udgifterne til tolkebistanden gælder de samme regler som ved tolkebistand under prøvelsen (ægteskabsbekendtgørelsens 21, stk. 2). Hvis det er muligt at behandle sagen på betryggende vis uden oversættelser eller tolk, f.eks. fordi kommunens medarbejdere behersker det fremmede sprog, er det ikke nødvendigt at lade dokumenter oversætte eller tilkalde tolk Gebyr Ved indgivelse af en anmodning om prøvelse af ægteskabsbetingelserne betales 500 kr., hvis ingen af parterne har bopæl her i landet (ægteskabslovens 13, stk. 3). Kapitel 2 Ægteskabsbetingelserne 2.1. Ægteskabsbetingelserne generelt\n6 Side 6 af 33 Ægteskabsbetingelserne er de betingelser, som parterne skal opfylde, for at kommunen kan afslutte prøvelsen og eventuelt udstede en prøvelsesattest. Herefter kan parterne blive gift. En udlænding, der ønsker at indgå ægteskab her i landet, skal opfylde de danske ægteskabsbetingelser, også selvom der gælder andre ægteskabsbetingelser i det land, som udlændingen stammer fra eller bor i. For nordiske statsborgere gælder dog den nordiske ægteskabskonvention, hvorefter ægteskabs-betingelserne skal prøves efter dansk ret, hvis en af parterne er bosat i Danmark. Hvis dette ikke er tilfældet, foretages prøvelsen efter reglerne i det land, hvor den pågældende har statsborgerskab. Opfyldelse af disse ægteskabsbetingelser skal dokumenteres ved fremlæggelse af en prøvelses- eller ægteskabsattest, der er udstedt af en kompetent myndighed i statsborgerlandet. For andre end nordiske statsborgere, som har bopæl i et af de nordiske lande, kan en prøvelses-eller ægteskabsattest, der er udstedt af en kompetent myndighed i et andet nordisk land, dokumentere, at ægteskabsbetingelserne er opfyldt. En prøvelses-eller ægteskabsattest udstedt af et andet nordisk lands skal fremlægges i original og kan derfor ikke sendes digitalt til kommunen. I nogle tilfælde kan kommunen dispensere fra visse af ægteskabsbetingelserne. Mulighederne for at give dispensation gennemgås nedenfor Dispensation fra ægteskabsbetingelser Hvis en part ikke opfylder en ægteskabsbetingelse, som kommunen kan dispensere fra, skal kommunen af sig selv tage stilling til, om der er grundlag for at dispensere fra betingelsen. Dispensation fra en ægteskabsbetingelse forudsætter altså ikke, at parten indgiver en formel ansøgning om dispensation. Der kan dispenseres fra følgende ægteskabsbetingelser: 1) Alderskravet (se dette kapitel, punkt 2.2). 2) Samtykke fra forældre/værge (se dette kapitel, punkt 2.3). 3) Skifte af dødsbo (se dette kapitel, punkt 2.6). 4) Lovligt ophold (se dette kapitel punkt 2.7). Hvis en eller begge parter tidligere har været gift, og ægteskabet er opløst ved skilsmisse m.v. i udlandet eller ved dødsfald i udlandet, skal kommunen tage stilling til, om den udenlandske skilsmisse/dødsfald m.v. kan anerkendes efter dansk ret i relation til ægteskabsbetingelsen om, at begge parter skal være ugifte (ægteskabslovens 9). Behandlingen af dette spørgsmål foretages på samme måde som ved behandlingen af spørgsmål om dispensation fra en eller flere af de fire ovennævnte ægteskabsbetingelser. Mener kommunen, at der skal gives dispensation fra en ægteskabsbetingelse, eller at en udenlandsk skilsmisse eller et udenlandsk dødsfald kan anerkendes, behøver kommunen ikke at give parterne særskilt besked herom. Dispensationen m.v. er indeholdt i afgørelsen af, at ægteskabsbetingelserne er opfyldt. Der er ikke behov for, at kommunen særskilt noterer, at der er dispenseret fra en ægteskabsbetingelse. Omvendt er der ikke noget til hinder for, at kommunen i sagen noterer, at den har givet en dispensation eller anerkendt en udenlandsk skilsmisse eller dødsfald Klage over afslag på dispensation fra en ægteskabsbetingelse Kommunernes afgørelser om afslag på at udstede prøvelsesattest, fordi ægteskabsbetingelserne ikke er opfyldt, skal som udgangspunkt meddeles skriftligt og være begrundet. Kommunens afslag kan ikke indbringes for højere administrativ myndighed, medmindre kommunen ved afslaget samtidig har afslået at dispensere fra en ægteskabsbetingelse, jf. ovenfor dette kapitel punkt Har kommunen afslået at dispensere fra en ægteskabsbetingelse, kan denne afgørelse påklages til Ankestyrelsen, Familieretsafdelingen. Det samme gælder kommunens afslag på anerkendelse af en udenlandsk skilsmisse m.v. til brug for prøvelse af ægteskabsbetingelserne Sådanne afslag skal derfor også indeholde en klagevejledning, der f.eks. kan udformes sådan: Du kan klage over afgørelsen. Hvis du vil klage, skal du sende klagen til kommunen. Vi sender din klage og resten af sagen til Ankestyrelsen, Familieretsafdelingen, som så behandler din klage. En klage indgives således til den kommune, der har truffet afgørelsen. Kommunen videresender klagen og sagens akter til Ankestyrelsen, Familieretsafdelingen. Kommunen har ikke mulighed for at genoptage sagen på grundlag af klagen, selvom klagen indeholder nye oplysninger m.v., medmindre klageren accepterer, at kommunen genoptager behandlingen af sagen. Klageadgangen fremgår af ægteskabslovens 58 b. Der er ikke nogen tidsmæssige frister for at klage over en afgørelse Alderskravet, herunder dispensation Efter ægteskabsloven skal man være fyldt 18 år for at indgå ægteskab ( 1 a).\n7 Side 7 af 33 Kommunen kan dog give tilladelse (dispensation) til, at en person under 18 år indgår ægteskab. Kommunen kan herved fastsætte vilkår om, at den unge trods ægteskabet fortsat er mindreårig og dermed umyndig, indtil det fyldte 18. år. Kommunens afgørelse om aldersdispensation kan påklages til Ankestyrelsen, Familieretsafdelingen, jf. dette kapitel, punkt En afgørelse om aldersdispensation træffes altid ud fra en konkret vurdering af den enkelte sag. Det er uden betydning for adgangen til dispensation, hvem af parterne der er under 18 år. Hvis én af parterne er under 15 år, gives der ikke dispensation. Dette skyldes, at den seksuelle lavalder er 15 år, jf. 222 i straffeloven. Der gives efter praksis som udgangspunkt heller ikke dispensation, hvis begge parter er under 18 år, medmindre der foreligge særlige omstændigheder (se nedenfor). Jo tættere en af parterne er på at fylde 18 år, jo mere taler det for at give dispensation. Efter praksis kan kommunen normalt dispensere fra alderskravet, hvis én eller flere af følgende betingelser er opfyldt, medmindre der foreligger særlige omstændigheder (se nedenfor): Den ene part er fyldt 18 år, og den anden part er fyldt 15 år, og parret har eller venter et barn sammen. Det er uden betydning, om manden er biologisk forælder til barnet. Det afgørende er, at mandens faderskab til barnet er fastslået. Den ene part er fyldt 18 år, og den anden part er fyldt 16 år, og parret bor sammen i egen bolig. Et værelse hos en af parternes forældre eller andre nære familiemedlemmer betragtes ikke som fælles, selvstændig bolig. Som udgangspunkt er det heller ikke tilstrækkeligt, at parterne har udsigt til at få en fælles, selvstændig bolig. Hvis parterne har en fælles, selvstændig bolig, lægges der også vægt på parternes situation i øvrigt, særligt deres økonomiske situation parterne skal kunne bevare boligen. Endelig ses der på forholdets stabilitet hvor længe de har kendt hinanden m.v. Den ene part er fyldt 18 år, og den anden part er fyldt 17 år. Der er ikke noget til hinder for at give dispensation fra det tidspunkt, hvor parten fylder 17 år, sådan at parterne kan indgå ægteskab, så snart den pågældende part fylder 17 år. Fra praksis kan nævnes følgende sager: Sag nr. 1: Kvinden var 14 år og 3 måneder og gravid. Manden var 20 år og 7 måneder. Parret boede ikke sammen, men agtede at flytte sammen. Kvinden var skoleelev, og manden var arbejdsmand. Parterne fik afslag på dispensation under henvisning til kvindens alder. Sagen blev forelagt for politiet, der undlod at rejse tiltale mod manden for overtrædelse af straffelovens 222. Sag nr. 2: Kvinden var 15 ½ år og studerende med en månedlig indtægt på kr. Kvinden var ikke gravid. Manden var 23 år og havde en månedlig indtægt på kr. Parret havde ikke fælles bolig. Parterne fik afslag på dispensation. Sag nr. 3: Kvinden var 16 år og 1 måned og ikke gravid. Manden var 21 år. Hun var skoleelev, og han var studerende med en indtægt på ca kr. om måneden. Parret havde ikke fælles bolig, men de havde mulighed for at få en bolig sammen med mandens bror. Parterne fik afslag på dispensation. Hvis der foreligger særlige omstændigheder, kan kommunen afslå at give dispensation, selvom betingelserne for at dispensere efter praksis er opfyldt. Som eksempler på dette kan nævnes: En part er umoden og derfor ikke forstår betydningen af at indgå ægteskabet. En part er tvunget eller presset til at indgå ægteskabet. Tvangsægteskaber m.v. er nærmere beskrevet i kapitel 6. Omvendt kan kommunen også give dispensation, selvom betingelserne efter praksis ikke er opfyldt. Hvis kommunen er i tvivl om, hvorvidt der bør meddeles dispensation eller ej, bør kommunen afholde en samtale med parterne. Samtalen kan tjene til belysning af parternes forhold m.v. Samtalen kan også anvendes til at rådgive parterne om betydningen af ægteskabet samt om de muligheder, som parterne har for at få hjælp og støtte fra kommunen eller andre. Kommunen kan vælge at afholde samtalen med kun den ene part, f.eks. hvis der er mistanke om, at parten er udsat for et utilbørligt pres til at indgå ægteskabet. Der er ikke noget til hinder for, at en medarbejder fra en anden del af kommunens forvaltning afholder samtalen eller deltager i den. Det kan f.eks. være en psykolog eller en medarbejder, der beskæftiger sig med den sociale lovgivning eller med integration.\n8 Side 8 af 33 Afgørelser om aldersdispensation træffes efter ovennævnte retningslinjer, også selvom en part stammer fra eller bor i et land, hvor ægteskabsalderen er lavere end i Danmark, eller hvor det er almindeligt at indgå ægteskab i en tidligere alder. Når kommunen modtager en ansøgning om prøvelse af ægteskabsbetingelserne (en ægteskabs-erklæring), og én eller begge parter er under 18 år, bør kommunen altså undersøge følgende: Om parterne har eller venter et barn sammen. Hvor længe parterne har kendt hinanden. Parternes boligsituation, herunder om de har en fælles, selvstændig bolig. Parternes indkomstforhold. Efter værgemålsloven bliver unge under 18 år, der har indgået ægteskab, myndige ( 1, stk. 1). Dette indebærer bl.a., at de fra vielsestidspunktet kan råde over deres formue. Der kan forekomme situationer, hvor det ikke er forsvarligt, at en ung ved ægteskabet selv får rådighed over sin formue, men hvor det alligevel er rimeligt at give tilladelse til ægteskab. Når kommunen giver dispensation fra alderskravet på 18 år, kan kommunen derfor fastsætte vilkår om, at parten trods ægteskabet fortsat er mindreårig og dermed umyndig indtil det fyldte 18. år. Dette betyder, at parten forbliver under værgemål. Bestemmelsen er kun relevant, når den mindreårige part har en større formue, og der er risiko for, at formuen ikke vil blive administreret forsvarligt af den mindreårige part. Der er ikke kendskab til sager, hvor dette vilkår er blevet anvendt, og det må antages, at anvendelsesområdet for bestemmelsen er meget snævert. Selvom kommunen giver dispensation fra alderskravet, må parterne kun indgå ægteskab med hinanden, hvis de øvrige ægteskabsbetingelser er opfyldt Samtykke fra forældre eller værge, herunder dispensation Forældresamtykke Den, som er under 18 år og ikke tidligere har været gift, må ikke indgå ægteskab uden forældrenes samtykke (ægteskabslovens 2). Hvis kun den ene af forældrene har forældremyndigheden, er det tilstrækkeligt, at denne forælder giver samtykke til ægteskabet. Hvis ingen af forældrene har (del i) forældremyndigheden, kræves samtykke fra den eller dem, der har forældremyndigheden. Der skal fremlægges dokumentation for, hvem der har forældremyndigheden. For børn født efter den 1. juli 2004 registreres etablering og ændring af forældremyndighed i CPR, og kommunen kan derfor undersøge, om der er oplysninger herom i CPR. Hvis barnet er født før 1. juli 2004, eller hvis det i øvrigt ikke fremgår af CPR, hvem der har forældremyndigheden, skal parterne fremlægge dokumentation for forældremyndigheden. Hvis der er fælles forældremyndighed, og den ene forældremyndighedsindehaver er sindssyg, åndssvag, eller hvis erklæring fra den ene forældremyndighedsindehaver ikke kan indhentes uden særlig vanskelighed eller forsinkelse, er samtykke fra den anden forældremyndighedsindehaver tilstrækkeligt. Grunden til, at kun den ene af forældrenes samtykke foreligger, eller at der ikke foreligger et forældresamtykke, skal oplyses over for prøvelsesmyndigheden, og kommunen skal herefter foretage en nærmere undersøgelse af oplysningen. Hvis det efter dansk ret anerkendes, at en part efter udenlandsk ret ikke er undergivet forældremyndighed, skal parten ikke have samtykke fra forældrene til at indgå ægteskab i Danmark. En part, der er fyldt 18 år, skal ikke have samtykke fra sine forældre til at indgå ægteskab i Danmark, selvom parten efter loven i sit bopælsland skal have forældresamtykke til indgåelse af ægteskab. Samtykket skal gælde ægteskab med en bestemt person. Samtykket skal være afgivet inden for de seneste fire uger Værgesamtykke Den, som er under værgemål efter værgemålslovens 5 eller under værgemål med fratagelse af den retlige handleevne efter værgemålslovens 6, må ikke indgå ægteskab uden værgens samtykke (ægteskabslovens 3). Ved samværgemål kræves ikke samtykke fra samværgen (værgemålslovens 7). Samtykke kræves, selv om den pågældende tidligere har været gift. Der skal fremlægges dokumentation for, hvem der er værge for den pågældende part. Afgørelser om værgemål fremgår i et vist omfang af CPR; i så fald behøver parterne ikke fremlægge dokumentation for værgemålet. Samtykket skal gælde ægteskab med en bestemt person. Samtykket skal være afgivet inden for de seneste fire uger Dispensation fra kravet om samtykke fra forældre eller værge\n9 Side 9 af 33 Nægter forældremyndighedsindehaveren eller værgen at give samtykke til ægteskabet, kan kommunen give tilladelse til ægteskabet, hvis der ikke er rimelig grund til nægtelsen. Afgørelsen er skønsmæssig; i praksis er der bl.a. lagt vægt på, om parterne har eller venter barn, og om de har egen bolig samt betryggende personlige og økonomiske forhold. Der lægges også vægt på, om parten forstår betydningen af ægteskabet. Dette svarer i hovedtrækkene til kriterierne for at give aldersdispensation, jf. dette kapitel, punkt 2.2. Kommunens afgørelse om dispensation fra kravet om samtykke fra forældre eller værge kan påklages til Ankestyrelsen, Familieretsafdelingen, jf. dette kapitel, punkt Ægteskab mellem nærtbeslægtede, herunder tilladelse Slægtninge i ret op- og nedstigende linje samt søskende Ægteskab må ikke indgås mellem slægtninge i ret op- og nedstigende linje eller mellem søskende (ægteskabslovens 6). Forbuddet mod ægteskab gælder f.eks. ægteskab mellem mor og søn og mellem bedstefar og barnebarn. Forbuddet gælder også mellem søskende, herunder halvsøskende, også selvom de ikke er opvokset sammen. I relation til adopterede børn bemærkes, at forbuddet gælder i forhold til adoptivbarnets biologiske slægt, og ikke i forhold til adoptivslægten. Adoptant og adoptivbarn må dog ikke indgå ægteskab med hinanden, så længe adoptivforholdet består, (ægteskabslovens 8). Ønsker adoptant og adoptivbarn at indgå ægteskab med hinanden, kan de søge Ankestyrelsen, Familieretsafdelingen, om at ophæve adoptivforholdet (adoptionslovens 18). Der kan ikke dispenseres fra forbuddet Ægteskab mellem personer hvor den ene har været gift med den andens slægtning i ret op- eller nedstigende linje Ægteskab må ikke uden tilladelse fra Ankestyrelsen, Familieretsafdelingen, indgås mellem personer, hvor den ene har været gift med den andens slægtning i ret op- eller nedstigende linje. Er der fællesbørn i det tidligere ægteskab, må tilladelsen kun gives, såfremt hensynet til børnene ikke taler derimod (ægteskabslovens 7). Forbuddet omfatter f.eks. ægteskab mellem stedfar og steddatter, hvor stedfaren har været gift med steddatterens mor. Det gælder også mellem svigermor og svigersøn, men ikke ægteskab mellem svoger og svigerinde Begge parter skal være ugifte Den, som tidligere har indgået ægteskab eller har været part i et registreret partnerskab, må ikke indgå ægteskab, så længe det tidligere ægteskab eller registrerede partnerskab består (ægteskabslovens 9). Kommunen kan derfor kræve, at en part dokumenterer, at parten aldrig har været gift eller har indgået registreret partnerskab, eller at et eventuelt ægteskab eller registreret partnerskab er opløst ved skilsmisse/omstødelse/annullation eller død. En separation er ikke en opløsning af et ægteskab. Så længe en part er separeret, må parten ikke indgå nyt ægteskab Dokumentation for at en part aldrig har været gift, herunder civilstandsattester Parten har ingen relevant tilknytning til udlandet: Opfyldelse af betingelsen om at være ugift for parter, der ikke har nogen relevant tilknytning til udlandet, prøves normalt således: Parten underskriver under strafansvar ægteskabserklæringen. Kommunen undersøger oplysninger om parten i CPR. Dette gælder for parter, der har boet i Danmark hele deres voksne liv. Parten har relevant tilknytning til udlandet: For parter, der ikke har boet i Danmark hele deres voksne liv, kan kommunen kræve, at parterne fremlægger en erklæring fra den kompetente udenlandske myndighed om, at den pågældende ikke har indgået ægteskab i det pågældende land. Erklæring om, at en part ikke har indgået ægteskab, benævnes ofte civilstandsattest, men den kan have andre navne og udformninger. I det følgende kaldes alle sådanne erklæringer m.v. civilstandsattest. Attesten indeholder normalt oplysninger om partens civilstand, f.eks. gift, ugift, enke/enkemand. Civilstandsattester udstedes ofte af folkeregistreringsmyndigheder, fødselsmyndigheder eller lignende. På findes oplysninger om fremskaffelse af civilstandsattester fra enkelte lande i det omfang, Ankestyrelsen, Familieretsafdelingen, har sikre oplysninger herom.\n10 Side 10 af 33 I stedet for en civilstandsattest kan der være tale om en erklæring om partens civilstand fra en kompetent myndighed i det pågældende land. Civilstandsattester, erklæringer og andre dokumenter fra udenlandske myndigheder skal forelægges i original og kan derfor ikke sendes digitalt til kommunen. Det er ikke alle lande, der udsteder civilstandsattester for statsborgere fra andre lande. I så fald bør det i stedet overvejes at bede parten fremlægge de oplysninger om partens civilstand, som udlændingemyndighederne i det land, hvor parten aktuelt bor eller opholder sig, er i besiddelse af. Hvis det ikke er muligt for parten at fremskaffe nogen form for dokumentation for, at vedkommende er ugift, oplyser parten under strafansvar med sin underskrift på ægteskabserklæringen, at vedkommende er ugift. Ægtheden af en civilstandsattest m.v. skal bekræftes. Dette er dog ikke nødvendigt, hvis kommunen er vant til at se civilstandsattester, der er udstedt af den pågældende myndighed. Se mere herom i vejledning om dokumentation for ægtheden af familieretlige dokumenter fra udlandet. Vejledningen er på Hvornår kræves civilstandsattest fremlagt Der stilles ikke krav om, at en part med relevant tilknytning til udlandet altid fremlægger en civilstandsattest, men kommunen kan altid kræve en civilstandsattest fremlagt. Følgende forhold kan begrunde, at kommunen kræver, at en part fremlægger en civilstandsattest: Parten bor ikke i Danmark. Konkret mistanke om, at parten er eller har været gift. Stikprøve. Det beror på en konkret vurdering, om kommunen kræver fremlagt en civilstandsattest. Kommunen kan kræve civilstandsattest fra følgende lande: Lande, hvor parten har eller har haft bopæl. Lande, hvor parten har eller har haft ophold. Lande, hvor parten har eller har haft statsborgerskab. Dette kan illustreres ved følgende eksempel: En thailandsk statsborger, der midlertidigt opholder sig i Tyskland, ønsker at indgå ægteskab i Danmark med en tysk statsborger, der bor i Tyskland. Kommunen kan kræve fremlagt følgende civilstandsattester: Fra den tyske statsborger: Civilstandsattest fra Tyskland. Fra den thailandske statsborger: Civilstandsattest fra Thailand. Civilstandsattest fra Tyskland (Der vil her næppe være tale om en civilstandsattest, men om eventuelle oplysninger om partens civilstand fra f.eks. de tyske udlændingemyndigheder) Hvornår kan civilstandsattest ikke kræves fremlagt I følgende situationer kan kommunen ikke kræve, at parten fremlægger civilstandsattest: Parten er flygtning eller asylansøger. Det er umuligt for parten at fremskaffe en civilstandsattest. Det er meget vanskeligt eller byrdefuldt for parten at fremskaffe en civilstandsattest. Parten er flygtning eller asylansøger: Man kan bl.a. opnå flygtningestatus i Danmark, hvis udlændingemyndighederne anerkender, at man er forfulgt af myndighederne i sit hjemland; disse personer betegnes flygtninge. En asylansøger er ikke en flygtning, men en person, der anmoder om at blive anerkendt som flygtning, fordi den pågældende mener sig forfulgt af myndighederne i sit hjemland; dvs. at de danske udlændingemyndigheder endnu ikke har taget stilling til denne anmodning.\n11 Side 11 af 33 På grund af risikoen for (yderligere) forfølgelse, kan man ikke kræve, at en flygtning eller asylansøger kontakter myndighederne i det land, som den pågældende er flygtet fra. Af samme grund må danske myndigheder heller ikke kontakte de pågældende myndigheder for at få oplysninger om parten. Det gælder også, selvom flygtningen har opnået dansk indfødsret. Dette gælder dog ikke, hvis parten flere gange har rejst til det land, hvorfra parten er flygtet, efter parten har opnået flygtningestatus i Danmark, eller hvis parten giver samtykke til det. Oplysninger om, hvorvidt en part er flygtning eller asylansøger, kan findes på UdlændingeInformationsPortalen (UIP) på Der er ikke noget til hinder for at kræve civilstandsattest fra lande, som en flygtning eller asylansøger har boet i, men som den pågældende ikke er flygtet fra. Umuligt for parten at fremskaffe en civilstandsattest: Det er ikke alle lande, der udsteder civilstandsattester, og selvom et land udsteder civilstandsattester, er det ikke sikkert, at de udstedes for alle, der har en tilknytning til landet. Civilstandsattester kan f.eks. være forbeholdt landets egne statsborgere eller parter med permanent opholdstilladelse. I så fald bør det i stedet overvejes at bede parten fremlægge de oplysninger om partens civilstand, som udlændingemyndighederne i det land, hvor parten aktuelt bor eller opholder sig, er i besiddelse af. Det er parten, der skal dokumentere, at parten ikke kan få udstedt en civilstandsattest fra det pågældende land. Dette kan eksempelvis dokumenteres ved en udtalelse fra landets myndigheder, den danske ambassade i det pågældende land eller det pågældende lands ambassade i Danmark. Hvis parten ikke kan fremskaffe dokumentationen herfor, kan kommunen være behjælpelig hermed eksempelvis ved at kommunen ringer til myndighederne eller den danske ambassade i det pågældende land. Meget vanskeligt eller byrdefyldt for parten at fremskaffe en civilstandsattest: I nogle tilfælde kan det tage tid for en part at fremskaffe en civilstandsattest fra udlandet, og parten vil måske også skulle betale et gebyr for attesten. Dette er dog ikke til hinder for at kræve civilstandsattest fremlagt. I nogle situationer kan det imidlertid være meget vanskeligt eller byrdefuldt for parten at fremskaffe en civilstandsattest. Det er parten, der skal dokumentere, at det vil være meget vanskeligt eller byrdefuldt at fremskaffe en civilstandsattest. I så fald bør kommunen efter et konkret skøn undlade at kræve attesten fremlagt. Som eksempler på dette kan nævnes: Den udenlandske myndighed reagerer ikke på henvendelser om udstedelse af civilstandsattest. Udstedelse af civilstandsattest forudsætter personligt fremmøde hos en udenlandsk myndighed i et fjerntliggende land. (Det skal dog her undersøges, om parten i stedet kan møde på det pågældende lands ambassade i Danmark eller et andet sted i Europa) Dokumentation for ophør af ægteskab (skilsmisse, død m.v.) Skilsmisse og dødsfald i Danmark Hvis det fremgår af CPR, at en parts tidligere ægteskab er ophørt ved skilsmisse meddelt af statsforvaltningen (tidligere statsamterne og Københavns Overpræsidium), Rigsombudsmanden i Grønland eller Rigsombudsmanden på Færøerne, behøver parten ikke at fremlægge bevillingen. Hvis det fremgår af CPR, at en parts ægteskab er ophørt ved dansk dom til skilsmisse eller omstødelse, behøver parten ikke at fremlægge dommen. Ønsker en ægtefælle at indgå nyt ægteskab, inden en skilsmissedom er registreret i CPR, dokumenteres skilsmissen ved en udskrift af dommen. Byretten skal have påtegnet dommen om, at den ikke er anket (ankepåtegning). I stedet for ankepåtegning kan der forevises bevis for, at den tidligere ægtefælle har givet afkald på anke, eller for at anken vil blive begrænset til at gælde vilkårene for skilsmissen. Dette er dog ikke nødvendigt, hvis det fremgår af dommen, at den tidligere ægtefælle har erklæret sig indforstået med påstanden om skilsmisse, også selv om ægtefællen ikke har været indforstået med vilkårene for skilsmissen. Hvis en parts tidligere ægtefælle er død, og dødsfaldet er registreret i CPR, behøver den længstlevende ægtefælle ikke at fremlægge dokumentation for dødsfaldet. I andre tilfælde dokumenteres dødsfaldet ved dødsattest eller attest fra skifteretten. Er dødsfaldet fastslået ved dødsformodningsdom, skal der fremlægges en udskrift af dommen med ankepåtegning som ved skilsmissedomme, der endnu ikke er registreret i CPR Skilsmisse, dødsfald m.v. i de nordiske lande\n12 Side 12 af 33 Hvis det tidligere ægteskab er opløst ved dom til skilsmisse eller omstødelse afsagt i Finland, Island, Norge eller Sverige, skal der forevises en original domsudskrift eller en genpart bekræftet af retten forsynet med erklæring om, at dommen er retskraftig (dvs. endelig). Er det tidligere ægteskab opløst ved islandsk eller norsk skilsmissebevilling, skal der fremlægges den originale bevilling eller en genpart som er bekræftet af den udstedende myndighed. Hvis ægteskabet er opløst ved dødsfald, skal den originale dødsattest eller lignende fremlægges Skilsmisse og dødsfald uden for Norden I det følgende gennemgås de betingelser, der skal være opfyldt, for at kommunen kan anerkende, at et ægteskab er opløst ved en udenlandsk skilsmisse (uden for Norden) eller ved at den ene af ægtefællerne er afgået ved døden i udlandet (uden for Norden). Kommunen kan kræve, at udenlandske (dog ikke nordiske) skilsmisse- og dødsfaldsdokumenter oversættes til dansk ved en autoriseret translatør. Translatøren kan være dansk eller udenlandsk. Da udenlandske dokumenter skal forelægges i original, kan dokumenterne og oversættelse heraf ikke sendes digitalt til kommunen. En liste over translatører, der er autoriserede af Erhvervs- og Selskabsstyrelsen, findes på under menupunktet Liberale erhverv. Udgifterne til oversættelse afholdes af parterne, uanset om de har bopæl her i landet eller ej. Se også kapitel 1, punkt 1.5. Hvis det er muligt at behandle sagen på betryggende vis uden oversættelse af dokumenterne, f.eks. fordi kommunens medarbejder behersker det fremmede sprog, er det ikke nødvendigt at lade dokumenterne oversætte Generelle dokumentationskrav Som dokumentation for en udenlandsk skilsmisse eller at ægteskabet er opløst ved, at den ene af ægtefællerne er afgået ved døden i udlandet, skal der fremlægges følgende dokumenter: Det originale dokument eller en original genpart eller udskrift, der er bekræftet af den myndighed, der har udstedt det originale dokument. Retskraftpåtegning. Oversættelse af dokumentet med alle påtegninger. Ved en retskraftpåtegning dokumenteres det, at en afgørelse (normalt en dom) er endelig, det vil sige, at den ikke kan ankes, eller at den ikke er anket inden udløbet af ankefristen. Dødsattester udstedes i mange lande af administrative myndigheder. Hvis en dødsattest er udstedt af en administrativ myndighed, skal den ikke forsynes med retskraftpåtegning. Legaliseringspåtegning eller apostillepåtegning: Danske myndigheder bør som udgangspunkt altid sikre sig, at dokumenter, der er af væsentlig betydning for afgørelsen af en sag, og som er udstedt af udenlandske myndigheder, er ægte. Dette gælder ikke kun dokumenter, der anvendes i ægteskabssager. Der findes et vidt udstrakt internationalt samarbejde om bekræftelse af ægtheden af dokumenter, der skal anvendes i andre lande. I vejledning om dokumentation for ægtheden af familieretlige dokumenter fra udlandet er det nærmere beskrevet, hvordan man bekræfter ægtheden af et udenlandsk familieretligt dokument. Vejledningen er på Hvis en part er flygtning eller asylansøger, kan kommunen ikke kræve, at parten fremlægger dokumenter fra det land, som den pågældende er flygtet fra, jf. dette kapitel, punkt Det gælder også, selvom flygtningen har opnået dansk indfødsret. Dette gælder dog ikke, hvis parten flere gange har rejst til det land, hvorfra parten er flygtet, efter parten har opnået flygtningestatus i Danmark. Det gælder heller ikke, hvis parten er blevet skilt i det land, hvor parten er flygtet fra, efter parten har fået flygtningestatus i Danmark, forudsat at parten selv har anlagt skilsmissesagen eller aktivt deltaget i behandlingen af den Særlige krav til anerkendelse af udenlandske skilsmisser Sager omfattet af Haagerkonventionen om anerkendelse af skilsmisser: Danmark har tiltrådt Haagerkonventionen af 1. juni 1970 om anerkendelse af skilsmisse og separation. Efter konventionen skal Danmark som udgangspunkt anerkende skilsmisser fra de lande, der har tiltrådt konventionen, hvis konventionens betingelser for anerkendelse er opfyldt.\n13 Side 13 af 33 Efter konventionens artikel 2 skal skilsmisser fra et land, der har tilsluttet sig konventionen, som udgangspunkt anerkendes i Danmark, når en af følgende betingelser var opfyldt den dag, sagen blev rejst i den stat, hvor skilsmissen eller separationen er meddelt: 1) Den ægtefælle, fra hvem skilsmisse eller separation søgtes, havde bopæl der. 2) Sagsøgeren/ansøgeren havde bopæl der, og en af følgende yderligere betingelser var opfyldt: a)sådan bopæl havde bestået i mindst et år, umiddelbart før sagen blev rejst. b) Ægtefællernes sidste fælles bopæl var der. 3) Begge ægtefæller var statsborgere i denne stat. 4) Sagsøgeren/ansøgeren var statsborger i denne stat, og en af følgende yderligere betingelser var opfyldt: a) Sagsøgeren/ansøgeren havde bopæl der. b)sagsøgeren/ansøgeren havde haft sin bopæl der i en sammenhængende periode på et år, som i hvert fald delvis falder inden for de sidste to år, før sagen blev rejst. 5) Den, der søger skilsmisse, var statsborger i denne stat, og begge de følgende yderligere betingelser var opfyldt: a) Sagsøgeren/ansøgeren opholdt sig i denne stat, da sagen blev rejst, og b) ægtefællernes sidste fælles bopæl var i en stat, hvis lovgivning, da sagen blev rejst, ikke gav adgang til skilsmisse. En skilsmisse anerkendes ikke, hvis den strider mod grundlæggende danske retsprincipper (ordre public). For at en skilsmisse ikke strider mod grundlæggende danske retsprincipper, er det bl.a. en betingelse, at stævningen i skilsmissesagen har været forkyndt for sagsøgte, eller at sagsøgte på anden måde er blevet bekendt med sagen. Denne betingelse er bl.a. opfyldt, hvis det fremgår af dommen, at sagsøgte har udtalt sig i sagen, eller sagsøgte har underskrevet skilsmissedokumentet. Endvidere anerkendes skilsmisser, der er foretaget privat uden medvirken af myndigheder eller domstole, ikke. Konventionen er bl.a. tiltrådt af: Australien, Cypern, Egypten, Estland, Finland, Italien, Luxembourg, Holland, Norge, Polen, Portugal, Slovakiet, Sverige, Schweiz, Storbritannien og Tjekkiet. En liste over lande, der har tiltrådt konventionen, findes på: Sager, der ikke er omfattet af Haagerkonventionen om anerkendelse af skilsmisser: Anerkendelse af en udenlandsk skilsmisse forudsætter, at den myndighed, som foretog skilsmissen, havde international kompetence i overensstemmelse med reglerne i 448 c i den danske retsplejelov. Dette indebærer, at på tidspunktet, hvor skilsmissesagen startede, skulle parterne have en tilknytning til det land, hvor skilsmissen blev foretaget. En tilknytning, der svarer til den tilknytning, som man skal have til Danmark for at få behandlet en skilsmissesag her i landet. Denne betingelse er opfyldt, hvis en af parterne boede i skilsmisselandet, eller hvis begge parter var statsborgere i skilsmisselandet, selvom ingen af dem havde bopæl der. Der henvises til retsplejelovens 448 c, stk. 1, nr. 1, nr. 2 og nr. 4. De nævnte bestemmelser i retsplejelovens 448 c har følgende ordlyd: 448 c. Sag om ægteskab kan behandles her i riget, såfremt 1) sagsøgte har bopæl her, 2) sagsøgeren har bopæl her og enten har boet her i de sidste to år eller tidligere har haft bopæl her, [ ] 4) begge parter er danske statsborgere, og sagsøgte ikke modsætter sig indbringelsen for dansk domstol, eller [ ] Eksempler: Eksempel 1 Parterne har haft tilknytning til udlandet: Både hustruen og manden er statsborgere i det land, hvor parterne bliver skilt. Begge parter bor imidlertid i Danmark. Parterne anses for at have tilknytning til det land, hvor de bliver skilt på grund af deres statsborgerskab; den udenlandske skilsmisse kan derfor anerkendes. Eksempel 2 Ingen af parterne har haft tilknytning til udlandet: Begge parter er danske statsborgere, og de bor i Danmark. De har indgået ægteskab i Las Vegas, USA, under et ferieophold, og de er ligeledes blevet skilt i USA under et ferieophold. Selvom parterne har indgået ægteskab i USA, har de ikke tilstrækkelig tilknytning til USA til at få anerkendt skilsmissen i Danmark. Dette skyldes, at de begge er danske statsborgere og bosiddende i Danmark.\n14 Side 14 af 33 Endelig må skilsmissen ikke stride mod grundlæggende danske retsprincipper (ordre public). Affidavit: En affidavit er en ensidig erklæring, der ofte afgives for en notar. I nogle lande, herunder Indien, anvendes affidavits meget. Kommunerne kan derfor få forelagt sager, hvor parterne hævder, at en affidavit er dokumentation for, at de f.eks. er blevet skilt, eller at en ægtefælle er død. En affidavit er imidlertid en ensidig erklæring, og der er ingen myndigheder, der har taget stilling til indholdet af den. En affidavit kan derfor ikke anvendes som dokumentation for, at en part er fraskilt eller enke/enkemand. Kommunen bør således ikke bede parten om en oversættelse af en affidavit, eller om at den bliver legaliseret eller får en apostillepåtegning. Er en affidavit forelagt i kopi, bør kommunen heller ikke bede parten om at fremlægge den i original. Civilstandsattester: Civilstandsattester anvendes som nævnt i dette kapitel, punkt som dokumentation for, at en part er ugift, dvs. aldrig har indgået ægteskab. En civilstandsattest kan imidlertid ikke anvendes selvstændigt som dokumentation for, at en part er fraskilt eller enke/enkemand. Selvom en part f.eks. fremlægger en civilstandsattest, ifølge hvilken parten er fraskilt, skal den originale skilsmissedom med diverse påtegninger fremlægges. I nogle lande kan en civilstandsattest dog være en del af en retskraftpåtegning Forelæggelse for Ankestyrelsen, Familieretsafdelingen, og klageadgang Kommunen kan forelægge en sag for Ankestyrelsen, Familieretsafdelingen, hvis parterne ikke kan fremskaffe dokumentation for en udenlandsk skilsmisse eller for den tidligere ægtefælles død. Også sager, der giver anledning til tvivl, kan forelægges for Ankestyrelsen, Familieretsafdelingen. Forelæggelsen skal indeholde følgende: Kommunen skal angive grunden til, at sagen forelægges, herunder hvilken problemstilling kommunen ønsker belyst. Parterne skal have udfyldt et oplysningsskema om henholdsvis skilsmisse eller dødsfald. Begge skemaer findes på Eventuelle originale dokumenter skal fremsendes sammen med oversættelse til dansk eller engelsk. Ankestyrelsen, Familieretsafdelingen, kan ikke udtale sig om dokumenter, der alene er fremsendt i kopi. Kommunen skal sørge for, at de personer, om hvem der indsendes personoplysninger til Ankestyrelsen, Familieretsafdelingen, i forelæggelsessager, er bekendt med deres rettigheder efter persondataloven, og med at sagen forelægges for Ankestyrelsen, Familieretsafdelingen. Det skal fremgå af forelæggelsen, at dette er sket. Afgørelser om anerkendelse af udenlandske skilsmisser, dødsfald m.v. kan påklages til Ankestyrelsen, Familieretsafdelingen, (ægteskabslovens 58 b) og skal derfor som udgangspunkt meddeles skriftligt og være begrundet. Afgørelsen skal indeholde en klagevejledning, der f.eks. kan udformes således: Du kan klage over afgørelsen. Hvis du vil klage, skal du sende klagen til kommunen. Vi sender din klage og resten af sagen til Ankestyrelsen, Familieretsafdelingen, som så behandler din klage. Beslutninger om fremlæggelse af civilstandsattester samt om anerkendelse af udenlandske dødsattester m.v. kan ikke påklages til Ankestyrelsen, Familieretsafdelingen Indgåelse af nyt ægteskab når det tidligere ægteskab er opløst ved død (krav om skifte af eventuelt fællesbo) Dødsboet behandles i Danmark Når det tidligere ægteskab er opløst ved død, og dødsboet behandles i Danmark, må den længstlevende ægtefælle ikke indgå nyt ægteskab, før fællesboet er delt eller taget under bobestyrerbehandling eller offentligt skifte, jf. ægteskabslovens 10. Dette krav gælder dog ikke i følgende situationer: Der var ikke noget formuefællesskab i det tidligere ægteskab. Ægtefællerne var separerede ved dødsfaldet. Samtlige arvinger efter afdøde giver arveafkald. Samtlige arvinger efter afdøde giver samtykke til indgåelse af nyt ægteskab. Dette gælder dog kun, hvis den længstlevende ægtefælle ikke har overtaget ægtefællernes fælleseje til uskiftet bo efter arvelovens 17, jf. nedenfor om uskiftet bo. I det følgende beskrives, hvordan den længstlevende ægtefælle kan dokumentere, at dødsboet ikke er til hinder for indgåelse af ægteskab. Beskrivelsen er ikke udtømmende. Ofte vil borgeren have dokumentation for skifte i form af en erklæring fra skifteretten om, hvem boet er udlagt til. Har borgeren ikke afleveret denne dokumentation sammen med ægteskabserklæringen, vil det oftest være lettest for\n15 Side 15 af 33 kommunen og den længstlevende ægtefælle, at kommunen indhenter oplysninger hos skifteretten om, hvordan dødsboet er blevet behandlet. I så fald er det ikke nødvendigt for borgeren at fremskaffe dokumentation fra skifteretten. Kommunen kan give dispensation fra kravet om, at et fællesbo skal være delt, før man kan indgå et nyt ægteskab (ægteskabslovens 10, stk. 2). Se dette kapitel, punkt om skiftefritagelse Dokumentation for at privat skifte eller lignende er afsluttet Et privat skifte af et dødsbo anses for afsluttet, når skifteretten har færdigbehandlet sagen, medmindre dødsboet er udleveret til uskiftet bo. Der findes mange forskellige måder at behandle et dødsbo på. Hvis kommunen er i tvivl om, hvorvidt et dødsbo er afsluttet eller ej, kan kommunen kontakte skifteretten, eventuelt telefonisk. Hvis skifteretten bekræfter, at dødsboet er afsluttet, er det ikke nødvendigt at indhente dokumentation fra den længstlevende ægtefælle. Om nødvendigt kan det bl.a. ved følgende attester m.v. dokumenteres, at privat skifte er afsluttet: Skifteretsattest om, at fællesboet er udleveret til privat skifte samt erklæringer fra samtlige arvinger om, at skiftet er afsluttet. Fortegnelse over arvingerne findes på Skifteretsattest Om Privat Skifte. I stedet for erklæring fra arvingerne kan der fremlægges bekræftelse fra skifteretten på, at skiftet er afsluttet, f.eks. i form af endelig beregning af boafgift. Skifteretsattest om, at fællesboet er udleveret til forenklet privat skifte efter dødsboskifteloven 33 og 34. Skifteretsattest om, at boet er udlagt som boudlæg eller udlagt til en bestemt person efter dødsboskiftelovens 18. Skifteretsattest om, at fællesboet er udlagt til den længstlevende ægtefælle efter dødsboskiftelovens Dokumentation for at dødsboet er taget under behandling af bobestyrer eller under offentligt skifte Dette kan dokumenteres ved skifteretsattest om, at dødsboet er eller har været under offentligt skifte eller udleveret til bobestyrerbehandling. Det er ikke nødvendigt, at behandlingen af dødsboet er afsluttet Dokumentation for at der ikke var formuefællesskab i det tidligere ægteskab Dette kan dokumenteres ved tinglyst ægtepagt, hvorefter alle ejendele i det tidligere ægteskab fuldt ud var omfattet af fuldstændigt særeje. Ægtepagt om skilsmissesæreje er ikke tilstrækkeligt Ægtefællerne var separerede ved dødsfaldet Dette kan dokumenteres ved fremlæggelse af separationsdom eller -bevilling. Hvis separationen er registreret i CPR, behøver den længstlevende ægtefælle ikke at fremlægge dokumentation for separationen. Den 1. juni 2004 begyndte statsforvaltningerne at indberette separationsbevillinger til CPR, og den 1. juli 2004 begyndte domstolene at indberette separationsdomme til CPR Arvingerne efter afdøde giver samtykke til indgåelse af nyt ægteskab Arvingerne efter den tidligere ægtefælle kan give samtykke til, at den længstlevende ægtefælle indgår nyt ægteskab, selvom dødsboet endnu ikke er afsluttet. I stedet for samtykke til indgåelse af ægteskab kan en arving give afkald på arv. I så fald skal denne arving ikke give samtykke til indgåelse af ægteskab. Samtykke til indgåelse af ægteskab kan dog ikke gives, hvis boet er udlagt til uskiftet bo eller har været udlagt til uskiftet bo, men det er taget under skiftebehandling igen. Se dette kapitel, punkt Skifteretten kan eventuelt oplyse, hvem der er afdødes arvinger. Ved samtykke til indgåelse af nyt ægteskab giver arvingerne ikke afkald på arven efter afdøde Den længstlevende ægtefælle sidder i uskiftet bo Det fremgår af ægteskabslovens 10, stk. 1, nr. 3, at arvingerne efter førsteafdøde ægtefælle kun kan give samtykke til, at den længstlevende ægtefælle indgår nyt ægteskab, hvis den længstlevende ægtefælle ikke har overtaget ægtefællernes fælleseje til uskiftet bo efter arvelovens 17. Bestemmelsen i ægteskabslovens 10, stk. 1, nr. 3, hænger sammen med arvelovens 26, stk. 2, som trådte i kraft den 1. januar Efter sidstnævnte bestemmelse skal den længstlevende ægtefælle skifte et uskiftet bo ved indgåelse af nyt ægteskab. Dette indebærer, at førstafdødes livsarvinger ikke, uden samtidig at give et arveafkald, kan give samtykke til, at den længstlevende ægtefælle indgår nyt ægteskab, når denne sidder i uskiftet bo. Dette gælder også for uskiftede boer, der er etableret før den 1. januar Livsarvingerne kan altså ikke give afkald på skifte og samtidig bevare deres arveret. Dette betyder, at hvis den længstlevende ægtefælle ønsker at indgå nyt ægteskab, skal vedkommende anmode skifteretten om skifte af det uskiftede bo. I så fald dokumenteres adgangen til at indgå ægteskab som beskrevet i dette kapitel, punkt om dokumentation\n16 Side 16 af 33 for, at privat skifte og lign. er afsluttet og punkt om dokumentation for, at dødsboet er taget under behandling af bobestyrer. Hvis alle andre arvinger efter førsteafdøde ægtefælle giver arveafkald til fordel for den længstlevende ægtefælle, er der kun én arving (den længstlevende ægtefælle). Er dette tilfældet, er det ikke nødvendigt at skifte boet for at indgå nyt ægteskab. Kommunen skal dog sikre sig, at det er alle andre arvinger end længstlevende ægtefælle, der har givet arveafkald. Arvingerne vil normalt fremgå af skifteretsattesten om uskiftet bo. Kommunen kan om nødvendigt kontakte skifteretten Skiftefritagelse Kommunen har mulighed for at meddele skiftefritagelse (dispensation fra ægteskabsbetingelsen), sådan at den længstlevende ægtefælle kan indgå nyt ægteskab, uden at der er taget stilling til delingen af fællesboet, jf. ægteskabslovens 10, stk. 2. Adgangen til at meddele skiftefritagelse anvendes kun, hvis der foreligger helt specielle grunde, f.eks. at den længstlevende ægtefælle, der ønsker at indgå nyt ægteskab, ligger for døden. Kommunens afgørelse om skiftefritagelse kan påklages til Ankestyrelsen, Familieretsafdelingen, jf. dette kapitel, punkt Meddelelse af skiftefritagelse betyder ikke, at arven efter afdøde ikke skal deles, men alene at den længstlevende kan indgå nyt ægteskab, selvom dødsboet ikke er afsluttet. Det er ikke muligt at meddele skiftefritagelse, hvis den længstlevende ægtefælle sidder i uskiftet bo, se dette kapitel punkt Dødsboet behandles ikke i Danmark Når det tidligere ægteskab er opløst ved død, og dødsboet ikke behandles i Danmark, kan den længstlevende ægtefælle indgå nyt ægteskab, selvom behandlingen af dødsboet ikke er afsluttet Indgåelse af nyt ægteskab efter skilsmisse Når det tidligere ægteskab er opløst ved skilsmisse eller omstødelse, er det ikke et krav, at fællesboet er delt, før man kan indgå nyt ægteskab Lovligt ophold, herunder dispensation Efter ægteskabslovens 11 a, stk. 1, er det en betingelse for at indgå ægteskab i Danmark, at begge parter har dansk indfødsret eller lovligt ophold her i landet efter udlændingelovens 1-3 a, 4 b, 5, stk. 2, eller 6 eller i medfør af en opholdstilladelse efter udlændingelovens 7-9 f eller 9 i-9 n. Lovligt ophold efter de nævnte bestemmelser kan blandt andet bygge på: Dansk indfødsret. Statsborgerskab i et af de nordiske lande. Statsborgerskab i et EU-land eller Schweiz. Statsborgerskab i et visumfrit land. Opholdstilladelse eller turistvisum udstedt i Danmark eller i et andet Schengenland. Asylansøgere og andre udlændinge, der alene opholder sig i Danmark, mens deres sag om opholdstilladelse m.v. er under behandling (processuelt ophold), har ikke lovligt ophold i Danmark i relation til ægteskabslovens 11 a; de kan derfor ikke indgå ægteskab i Danmark. Processuelt ophold i et andet Schengenland, f.eks. som asylansøger, medfører heller ikke lovligt ophold i Danmark. Betingelsen om lovligt ophold skal være opfyldt, når vielsen foretages. Hvis en persons lovlige ophold i Danmark er tidsbegrænset til at vare mindre end 4 måneder, tidsbegrænses prøvelsesattestens gyldighedsperiode tilsvarende. Dette anføres i anmærkningsrubrikken. Kommunen kan give tilladelse til indgåelse af ægteskab i Danmark, hvis ganske særlige omstændigheder, navnlig varigheden af en udlændings ophold her i landet, taler derfor (ægteskabslovens 11 a, stk. 2). Afgørelser om dispensation kan påklages til Ankestyrelsen, Familieretsafdelingen, jf. dette kapitel, punkt Selvom kommunen giver dispensation fra betingelsen om lovligt ophold, må parterne kun indgå ægteskab med hinanden, hvis de øvrige ægteskabsbetingelser er opfyldt. Reglerne om lovligt ophold er nærmere beskrevet i vejledning om lovligt ophold som betingelse for indgåelse af ægteskab, der findes på Hvis kommunen er i tvivl om, hvorvidt der er tale om lovligt ophold, kan kommunen kontakte Udlændingestyrelsen.\n17 Side 17 af 33 Efter ægteskabslovens 11 a, stk. 2, kan dispensationsadgangen anvendes, hvis ganske særlige omstændigheder, herunder navnlig varigheden af en udlændings ophold heri landet, taler derfor. Efter forarbejderne til bestemmelsen og praksis siden bestemmelsens ikrafttræden den 1. juli 2002 bør kommunen give dispensation fra betingelsen om lovligt ophold i følgende situationer: 1) Parten har opholdt sig meget længe i Danmark og derved har opnået en påviselig tilknytning til den anden person. 2) Parterne har eller venter barn sammen. 3) Parten lider af alvorlig sygdom eller har et alvorligt handicap. Der vil også kunne gives dispensation, hvis begge parter er asylansøgere, og hvor parterne inden indrejsen i Danmark havde en tilknytning til hinanden. Opregningen af dispensationsmulighederne i forarbejderne til loven er ikke udtømmende. Der kan være andre ganske særlige omstændigheder, der efter et konkret skøn må sidestilles med de ovennævnte dispensationsmuligheder. Spørgsmålet om, hvorvidt et afslag på at indgå ægteskab i Danmark på grund af manglende lovligt ophold her i landet er foreneligt med parrets menneskerettigheder, er behandlet i bilag 1. Ved afgørelsen af en sag om dispensation fra betingelsen om lovligt ophold må kommunen ikke tage hensyn til parternes ønsker om eller mulighed for at bosætte sig i Danmark. Efter forarbejderne til ægteskabslovens 11 a er betingelsen om lovligt ophold ved indgåelse af ægteskab i Danmark begrundet i et ønske om at undgå, at især asylansøgere indgår proforma ægteskab med en herboende og derefter søger om familiesammenføring under henvisning til ægteskabet. Uanset dette lægger ægteskabslovens 11 a ikke op til, at der skal foretages en nærmere undersøgelse af, om der er tale om et proforma ægteskab. Afgørelser om dispensation skal i stedet alene træffes ud fra et konkret skøn over sagens objektive kendsgerninger. Længden af opholdet i Danmark og tilknytning til den anden person: Efter praksis har personer, der har opholdt sig her i landet i mindst 3 år, opholdt sig så længe i Danmark, at de som udgangspunkt opfylder betingelsen om et længerevarende ophold. Længden af opholdet beregnes fra ansøgerens indrejse i Danmark. Det har ikke betydning for længden af opholdet, at den pågældende inden indrejsen i Danmark har opholdt sig i andre EU-lande eller nordiske lande. Det er som udgangspunkt uden betydning, om parten tidligere har haft lovligt ophold her i landet. Et tidligere ophold kan dog tillægges betydning, hvis det er afsluttet kort tid inden, det nuværende ophold begyndte. Hvis parten har et lovligt ophold, der ophører f.eks. et turistvisum og parten først derefter ansøger om indgåelse af ægteskab i Danmark, medregnes dette ophold ved beregningen af opholdets varighed. Det er en yderligere betingelse, at udlændingen ved det lange ophold i Danmark har opnået en påviselig tilknytning til den, som udlændingen nu ønsker at blive gift med. Efter praksis har parter, der har kendt hinanden og været kærester i en længere periode på mindst 1-1½ år, kendt hinanden/været kærester så længe, at de som udgangspunkt opfylder betingelsen om at have opnået en påviselig tilknytning til den anden person. Der kan ikke stilles krav om, at parterne skal have været kærester i hele perioden. Der kan heller ikke stilles krav om, at parterne bor sammen, men hvis de bor sammen og har boet sammen i længere tid, anses tilknytningskravet for opfyldt. Asylansøgere, der er indkvarteret på et asylcenter, må ikke flytte fra centret uden udlændinge-myndighedernes tilladelse. Den omstændighed, at en asylansøger ikke bor sammen med sin kæreste, kan derfor ikke i sig selv begrunde, at tilknytningskravet ikke anses for opfyldt. Hvis der er tvivl om parternes tilknytning til hinanden, skal kommunen derfor foretage en nærmere undersøgelse af sagen. Parternes alder kan have betydning ved den skønsmæssige vurdering af parternes tilknytning til hinanden. Hvis parterne f.eks. har mødt hinanden, hvor den ene eller begge parter var meget unge, kan dette medføre, at der stilles større krav til længden af parternes kenskab til hinanden/længden af kæresteforholdet. Hvis det er helt åbenbart, at der er tale om et proforma ægteskab, kan kommunen afslå at give dispensation. Parterne har eller venter barn sammen: Det fremgår af forarbejderne til ægteskabslovens 11 a, at der bør dispenseres, hvis parterne har eller venter barn sammen. Hvis dette er tilfældet, er udgangspunktet, at der skal gives dispensation, også selvom udlændingen ikke har haft langvarigt ophold i Danmark, eller parterne ikke har kendt hinanden i særlig lang tid.\n18 Side 18 af 33 Er barnet født inden ankomsten til Danmark, og er der tvivl om, hvem der er forældre til barnet, kan kommunen bede parterne om at fremlægge dokumentation for forældreskabet fra deres hjemland eller fra det land, hvor barnet blev født. Udenlandske dokumenter skal forelægges i original og kan derfor ikke sendes digitalt til kommunen. Som det fremgår af dette kapitel, punkt kan kommunen normalt ikke kræve fremlæggelse af dokumenter fra det land, som en flygtning eller asylansøger er flygtet fra. I disse sager kan kommunen i stedet med parternes samtykke indhente en kopi af den udenlandske parts sag hos udlændingemyndighederne. Alvorlig sygdom eller alvorligt handicap: Efter forarbejderne til ægteskabslovens 11 a, bør der ligeledes dispenseres, hvis det f.eks. på grund af alvorlig sygdom eller alvorligt handicap vil være urimeligt ikke at tillade parterne at gifte sig her i landet. Der bør også i denne situation meddeles dispensation, selvom den udenlandske part ikke har opholdt sig i Danmark i meget lang tid. Det er uden betydning, hvilken af parterne der er alvorligt syg eller har et alvorligt handicap. Ankestyrelsen, Familieretsafdelingen, har ikke truffet afgørelse i sager, der vedrører en sådan problemstilling, men det må antages, at der skal være tale om fysiske eller psykiske sygdomme af meget alvorlig karakter. Der skal foreligge en indgående lægefaglig beskrivelse af sygdommen. Forudgående tilknytning til hinanden: I situationer, hvor asylansøgere og andre inden indrejsen i Danmark havde en påviselig tilknytning til hinanden, bør den samlede varighed af parternes forhold også omfattende tiden før indrejsen tillægges vægt ved en afgørelse om dispensation fra betingelsen om lovligt ophold. I tilfælde, hvor parterne har en påviselig tilknytning til hinanden, der rækker tilbage til tiden før ankomsten til Danmark, kan der gives dispensation, selvom udlændingen ikke har haft langvarigt ophold i Danmark. Denne dispensationsmulighed omfatter bl.a. situationer, hvor parterne inden ankomsten til Danmark havde indgået ægteskab med hinanden, men enten ikke kan bevise dette, eller hvor ægteskabet er ugyldigt efter dansk ret f.eks. fordi parterne ikke var samtidig til stede under vielsen. Eksempler på afgørelser: I det følgende refereres en række sager, hvor der er taget stilling til spørgsmålet om dispensation fra betingelsen om lovligt ophold. Sag nr. 1 (j.nr ): M kom til Danmark som asylansøger sammen med sin mor. Udlændingestyrelsen meddelte M afslag på asyl, hvilket Flygtningenævnet stadfæstede. Af forskellige grunde kunne M imidlertid ikke udvises, og han havde derfor tålt ophold i Danmark. Asylsagen blev senere genoptaget, og næsten 5 år efter ankomsten til Danmark besluttede Udlændingestyrelsen at udvise M, men Flygtningenævnet hjemviste sagen til fornyet behandling. Samtidig ansøgte M om tilladelse til at indgå ægteskab med H, der er dansk statsborger. M og H havde kendt hinanden i næsten 3 år, og de havde været kærester i lidt over 2 år. M søgte også om familiesammenføring på baggrund af samlivet med H. Ankestyrelsen, Familieretsafdelingen (tidligere Familiestyrelsen), gav M tilladelse til at indgå ægteskab med H. Ved afgørelsen lagde styrelsen vægt på, at M havde opholdt sig i Danmark i 4 år og 10 måneder, at M og H havde kendt hinanden i næsten 3 år, og at de havde boet sammen og været kærester i 2 år og 2 måneder. Sag nr. 2 (j.nr ): H indrejste i Danmark og ansøgte om asyl. Lidt over 1 år efter ankomsten til Danmark afslog Flygtningenævnet ansøgningen om asyl og pålagde H at udrejse af Danmark inden en måned. Et halvt år efter fastholdt Flygtningenævnet afgørelsen. H søgte herefter om humanitær opholdstilladelse. Hun oplyste, at hun ved tilbagevenden til sit hjemland risikerede dødsstraf på grund af forholdet til M, der er dansk statsborger og kristen, og fordi hun ønskede at konvertere fra islam til kristendom. Det var bekræftet, at H skulle påbegynde oplæring i den kristne tro. Integrationsministeriet besluttede straks herefter, at H kunne opholde sig i Danmark, mens sagen om opholdstilladelse blev behandlet. Hun fik herefter igen processuelt ophold. H lærte M at kende lidt over et år efter ankomsten til Danmark. De flyttede sammen ca. et halvt år senere, hvor de holdt forlovelsesfest. H ansøgte herefter om tilladelse til at indgå ægteskab med M.\n19 Side 19 af 33 Ankestyrelsen, Familieretsafdelingen (tidligere Familiestyrelsen), gav H tilladelse til at indgå ægteskab med M. Ved afgørelsen lagde styrelsen vægt på, at H havde opholdt sig i Danmark i 3 år og 2 måneder, at H og M havde kendt hinanden i 1 år og 10 måneder, og at de havde boet sammen i 1 år og 3 måneder. Sag nr. 3 (j.nr ): M indrejste i Danmark, hvor han søgte om asyl. Flygtningenævnet afslog halvandet år efter ansøgningen om asyl og pålagde M at udrejse straks. M ansøgte herefter om opholdstilladelse på grund af familiemæssig tilknytning til Danmark, bl.a. havde han en bror i Danmark. Udlændingestyrelsen gav et år efter afslag på denne ansøgning og pålagde igen M at udrejse straks. M, der stadig opholdt sig her i landet, ansøgte nu om tilladelse til at indgå ægteskab med H, der er udenlandsk statsborger med opholdstilladelse i Danmark. Parterne, der stammede fra samme land, havde kendt hinanden siden kort efter M s indrejse i Danmark, og de havde boet sammen i en del af perioden. Ankestyrelsen, Familieretsafdelingen (tidligere Familiestyrelsen), gav M tilladelse til at indgå ægteskab med H. Ved afgørelsen lagde styrelsen vægt på, at M havde opholdt sig i Danmark i 3 år, at M og H havde kendt hinanden i 2 år og 9 måneder, og at de havde boet sammen i ca. 6 måneder. Sag nr. 4 (j.nr ): M havde som asylansøger opholdt sig i Danmark i mere end 3 år. M og H havde oplyst, at de havde kendt hinanden i ca. 3 år og havde været kærester i ca. 2 år. På tidspunktet for Ankestyrelsen, Familieretsafdelingens (tidligere Familiestyrelsen), afgørelse havde parret boet sammen i næsten 1 år. Ankestyrelsen, Familieretsafdelingen (tidligere Familiestyrelsen), dispenserede fra kravet om lovligt ophold og lagde afgørende vægt på oplysningerne om længden af M s ophold i Danmark og parternes forklaring om, hvor længe de havde kendt hinanden og været kærester. Sag nr. 5 (j.nr ): H havde haft et 20 måneders ophold i Danmark. H var derefter rejst til Norge, hvor hun havde opholdt sig i 15 måneder. H blev efterfølgende udvist af Norge til Danmark, hvor hun søgte om dispensation til at indgå ægteskab. På afgørelsestidspunktet havde H opholdt sig i Danmark i ca. ½ år siden ankomsten fra Norge. Ankestyrelsen, Familieretsafdelingen (tidligere Familiestyrelsen), stadfæstede afslaget på dispensation og bemærkede i den forbindelse, at styrelsen så bort fra de første 20 måneders ophold i Danmark, fordi H derefter havde opholdt sig i Norge i over et år. Sag nr. 6 (j.nr ): M og H, som havde ansøgt om asyl i Danmark, ansøgte om dispensation til at indgå ægteskab. De oplyste, at de havde fællesbarnet B. Det fremgik af udlændingemyndighedernes akter, at M havde oplyst, at B var født i byen X, mens H havde oplyst, at B var født i byen Y. M og H havde samstemmende oplyst, at B var født den 5. oktober Der var efter parternes oplysninger indgået aftale om fælles forældremyndighed over B. Der var ikke oplysninger om, at M havde anerkendt faderskabet. Der var imidlertid heller ikke grundlag for at betvivle parrets oplysninger om, at B var et fællesbarn de ankom blandt andet alle samtidigt til Danmark. Ankestyrelsen, Familieretsafdelingen (tidligere Familiestyrelsen), lagde til grund, at der var tale om et fællesbarn og gav dem dispensation fra kravet om lovligt ophold Eventuel erklæring om kendskab til reglerne om familiesammenføring Ægteskab må hvis en af parterne ikke har dansk indfødsret, statsborgerskab i et af de andre nordiske lande eller opholdstilladelse efter udlændingelovens 7-9 f eller 9 i-9 n, og hvor den anden part har indfødsret, et sådant statsborgerskab eller en sådan opholdstilladelse først indgås, når hver part har afgivet erklæring om at være bekendt med reglerne om familiesammenføring i udlændingelovens 9, stk. 1, nr. 1, og stk og 30 (ægteskabslovens 11 b). Denne bestemmelse indebærer følgende:\n20 Side 20 af 33 1) Den ene part har et permanent opholdsgrundlag (f.eks. dansk statsborgerskab m.v.) i Danmark, mens den anden part kun har midlertidig opholdstilladelse i Danmark (f.eks. turist-visum): Begge parter skal underskrive erklæringen. Dette gælder også, selvom parterne oplyser, at de ikke har planer om at bo i Danmark. 2) Begge parter har et permanent opholdsgrundlag i Danmark: Parterne skal ikke underskrive erklæringen. 3) Begge parter har kun midlertidig opholdstilladelse i Danmark: Parterne skal ikke underskrive erklæringen. Når den herboende part enten er EU/EØS-statsborger med opholdsret efter udlændingelovens 6, jf. 2, stk. 4, eller er schweizisk statsborger med opholdstilladelse efter udlændingelovens 6, jf. 2, stk. 5, skal parterne dog ikke underskrive erklæringen. Ved underskriften på erklæringen erklærer parterne, at de er bekendt med reglerne om familiesammenføring i udlændingeloven. Derimod giver parterne ikke afkald på muligheden for at søge om familiesammenføring på grund af ægteskabet. Erklæringen afgives på Erklæring efter ægteskabslovens 11 b om kendskab til udlændingelovens regler om ægtefællesammenføring. Erklæringen findes på på dansk, engelsk og tysk. Når parterne skal udfylde ovennævnte erklæring, skal kommunen udlevere Vejledning i forbindelse med indgåelse af ægteskab og registreret partnerskab om opholdstilladelse i Danmark på grundlag af ægteskab eller registreret partnerskab med en person, der bor i Danmark (ægtefællesammenføring) til dem. Vejledningen findes på på dansk, engelsk og tysk. Ved udstedelse af ægteskabsattest til brug for indgåelse af ægteskab i udlandet efter reglerne herom i ægteskabsbekendtgørelsen, skal betingelsen om lovligt ophold og en eventuel erklæring om kendskab til udlændingelovens regler om familiesammenføring ( 11 b-erklæring) ikke prøves. Kommunen bør dog alligevel udlevere vejledningen til parterne, når de efter ægteskabslovens 11 b skulle have udfyldt 11 b-erklæringen, hvis de i stedet havde valgt at blive gift i Danmark. Se mere om ægteskabsattest i kapitel Evne til at handle fornuftsmæssigt Man må ikke indgå ægteskab i Danmark, hvis man mangler evnen til at handle fornuftsmæssigt. Kommunen må derfor heller ikke gennemføre prøvelsen for en part, der mangler evnen til at handle fornuftsmæssigt. Hvis kommunen er i tvivl om en parts evne til at handle fornuftsmæssigt, kan kommunen afholde et møde med parten for at undersøge partens forhold nærmere. Kommunen kan lade en person med den fornødne lægefaglige kompetence eller lignende afholde mødet eller deltage i det. Kommunen kan også anmode om en erklæring fra partens læge eller andre med et fagligt kendskab til partens aktuelle situation. Manglende evne til at handle fornuftsmæssigt kan have forskellige årsager: Alderdomssvækkelse, demens, psykiske problemer, alkohol- eller narkotikamisbrug m.v. Disse årsager kan være permanente eller midlertidige Dobbeltvielse To personer, der er gift eller registreret med hinanden, kan efter dansk ret ikke indgå nyt ægteskab med hinanden. Det er uden betydning, om det første ægteskab/registrerede partnerskab er indgået i Danmark eller i udlandet. Hvis det første ægteskab/registrerede partnerskab er indgået i udlandet, og det ikke anerkendes efter dansk ret, er der ikke noget til hinder for, at parterne indgår nyt ægteskab i Danmark, hvis ægteskabsbetingelser i øvrigt er opfyldt. I forbindelse med sådanne ægteskaber orienteres parterne om, at det seneste ægteskab efter dansk ret er ugyldigt, hvis der efterfølgende måtte fremkomme nye oplysninger om det første ægteskab/partnerskab, der medfører, at dette ægteskab alligevel anerkendes efter dansk ret. Dette vil medføre, at parterne fortsat anses for gift efter dansk ret, men at deres ægteskab anses for indgået på datoen for den udenlandske vielse. I så fald bør denne vielsesdag samt den udenlandske vielsesmyndighed registreres i CPR. Det skal understreges, at denne fremgangsmåde alene kan anvendes, når to parter, der mener, at de allerede er gift med hinanden, ønsker at indgå nyt ægteskab med hinanden. Fremgangsmåden kan altså ikke anvendes, hvis der opstår tvivl om, hvorvidt en part, der ønsker at indgå ægteskab i Danmark, allerede er gift med en anden, end den, som parten nu ønsker at blive gift med. Kapitel 3 Borgerlig vielse 3.1. Vielsessted og -tidspunkt Når kommunen foretager en borgerlig vielse, foregår vielsen på det sted, som kommunen har anvist hertil. Det kan eksempelvis være et særligt vielseslokale, der er indrettet hertil, byrådssalen eller lignende (ægteskabslovens 18, stk. 3).


Truxa - Wikipedia's Truxa as translated by GramTrans\nWikipedia's Truxa as translated by GramTrans\nNedenstående er en automatisk oversættelse af artiklen Truxa fra den svenske Wikipedia, udført af GramTrans den 2016-04-22 09:24:35. Eventuelle ændringer i den svenske original vil blive fanget igennem regelmæssige genoversættelser. Du har mulighed for at redigere oversættelsen til brug i den originale danske Wikipedia.\nDenne artikel har kildehenvisninger , men præcist hvilke oplysninger der er hentet hvor er svært at afgøre eftersom der mangler fodnoter . (2015-11)\nTruxa er et kunstnernavn for Erik-Bang , dansk illusionist , manipulator og tankelæser. Erik-Bang blev født den 7 november 1919 og døde den 12 september 1996 . Hans kone, Gulli Johansson, blev født i Linköping 7 marts 1925 og døde den 30 juni 1997 .\n2 Udmærkelser, bøger m.m.\n3 Tv-programmer (i udvalg)\n5 Truxas mindefond\nErik-Bang begyndte at trylle som meget ung. En anledning var at der fandtes en tryllende farbroder i familien, en anden at han har læst en bog Legitimation og løjer hvor en del mere enkelt trylleritrick blev beskrevet. I København fandtes i 1930'erne et antal underholdningspaladser hvor unge kapaciteter kunne fremtræde og dyste, her optrådte han under navnet Erik-Bang. I en amatørturnering 1939 optrådte Erik-Bang med et cigarrettmanipuleringnummer, noget helt nyt på denne tid. Han vandt 1. pris og sagde op fra sit arbejde på et forsikringskontor i København for at blive professionel artist.\nUnder en turné med Cirkus Scott , hvor Erik-Bang var hovednumret, tryllede han frem en kanin samtidigt med Gulli, en ung blond dame, sad i publikummet. Hun kom senere til at blive hans hustru og partner. Namnet Truxa kom indtil 1946, og tilsammen med Gulli optrådte han på varietéer og i folkeparker, i nordisk television samt årligt på Grøne Lund i Stockholm. På sin tid var parret Truxa de mest hyrede og folkekære artister. Turnéer fulgte udenlands, ligesom egne TV-shows: Truxavisionen . Truxa var pioner i dansk og svensk TV. I året 1953 medvirkede parret i dansk TV, og 1955 i forsøgsudsendelser fra det Tekniske universitet i Stockholm med TV-programmet "Truxa Show". Totalt medvirkede Truxa i 100 TV-program, både i Norden og i England, Amerika, Japan og Tyskland, samt i 200 radioprogrammer. Truxas tankelæsningsnummer førte til internationale successer og havde premiere på Kilden i Ålborg i 1949 .\nTankelæsningsnumret forårsagede store diskussioner og utallige afsløringer er forekommet i løbet af årene. En journalist på avisen Expressen troede sig have fundet løsningen da han i en avissartikel hævdede at Truxa anvender en kode. Under en forestilling uddelte Truxa da avisen med artiklen fordi publikummet omhyggeligt skulle kunne følge med. Efter en stund rejste sig en mand i publikummet har forarget og kastede avisen i gulvet. En chifferekspert blev hyret af avisen AT SE. Under en udsendelse af TV-programmet Hylands hjørne hævdede en elektronikekspert at Gulli har en radiomodtager i øreringene. I Danmark påstod en mand at Truxa er bugtaler , selskabet for psykisk forskning troede at det er spørgsmål om tankeoverføring . Til og med specialafdelingen på Scotland Yard i London var totalt forbløffet da man kontrollerede parret Truxa. Alle forsøg til afsløringer var forgæves. Truxa påpegede altid at han og Gulli var entertainers, ingenting andet.\nTruxa fik en enorm publicitet efter at have forudsagt tipskuponen en uge i forvejen. Endnu mere publicitet fik han efter at have kørt bil med bind for øjnene med politiet som kontrollant. Sverige blev ramt af Truxafeber siden Truxa har medvirket i radioprogrammet Karusellen .\nTruxa lavede - på Houdinivis - ved flere tilfælde udbrydninger ud af politiets håndjern og tvangstrøjer, både i Sverige, Danmark og England.\nVed et tilfælde da parret Truxa var indbudt indtil en privat middag i Stockholm foreviste Olle Jönsson, følt telepatisk ekspert, et telepatiskt eksperiment. Truxa laver eksperimentet om inden selskabet og viser at dette eneste som er nødvendige er en troldkarls fingerfærdighed. Dette eksperiment er blevet omtalt og omskrevet i avissartikler.\nTruxa kopierede også de fænomener hvilke Uri Geller har vist i svensk TV. Overfor journalister på avisen Expressen bøjede Truxa en ske, men til forskel fra Uri Geller påstod han aldrig at det drejede sig om noget andet end et trick.\nTruxa og hans svenskfødte hustru Gulli nåede stor fremgang takket være sine dygtigt og elegant fremførte numre. På direkte forespørgsel fra FN-huset optrådte parret for tropperne i Gaza. Parret var også ofte tilbagevendende gæster hos Zarah Leander , Lennart Hyland , Carl-Gustaf Lindstedt og Gösta Bernhard . De optrådte også flere gange overfor medlemmer af de nordiske kongehuse.\nErik og Gulli Truxa\nTruxa medvirkede også i et par film, bl.a. "En herre i kjole og hvidt" hvor en tryllende direktør udfører en del trick som i virkeligheden er udført af Truxa, samt Manden i Månen (1986).\nUdmærkelser, bøger m.m.\nFlere bøger om trolleri med Truxas navn er blevet udgivet i Sverige og Danmark. Truxa bidrog til at kunstnerskatten blev afskaffet. Han fik flere udmærkelser, herunder Cirkus Scotts guldmedalje, guldmedalje af Olof Palme og folkeparkernes guldnål i 1977 . Æresmedlem af sine Danske kollegaer hvor han fik en sølvbeslået tryllestav. Truxa blev udnævnt til æresmedlem i Dansker artistforbund i 1992 .\nNamnet Truxa var meget populær. Man kunne spise koteletà la Truxa på en restaurant i Stockholm, en olietanker blev navngivet til Truxa, en psykiatrisk hospitalmedicin som fortsat anvendes blev navnet Truxal givet, en radio med modelnavnet Truxa blev produceret af Loewe, og et cigarrettmærke blev opkaldt efter ham.\nI løbet af årenes løb er flere udstillinger blevet lavet over parret Truxa. På Nyköpings kunsthalle fandtes de repræsenterede i udstillingen "Magiskt". På Johannamuseet i Skurup blev der lavet en specialudstilling i året 1998, materialet kom fra Johan Ahlbergs samlinger.\nI Hvidovre Danmark findes en udstilling hvor man kan se en del af Truxas rekvisitter og scenehabitter.\nTv-programmer (i udvalg)\nFörsökssändning København 1953\nCirkus-Variete, København 18 december 1954\nTruxa-Trix, København 3 maj 1955\nTruxa-Trix, København 18 juli 1955\nAktuelt, København 10 september 1955\nTruxa-Trix, København 21 oktober 1955\nCirkus-Variete, København 26 november 1955\nCirkus-Variete, København 19 januar 1957\nVariete-besøg, Stockholm 4 januar 1958\nCirkus Variete, København 18 januar 1958\nBlindkørsel, København 10 april 1958\n2x2, København 21 juni 1958\nTivoli Program, København 9 august 1958\nTV i Tivoli, København 20 december 1958\nMiss Maj, København 6 maj 1959\nTv i Tivoli, Nordivision 13 februar 1960\nDen mystiske Mr T, København 29 april 1960\nKrebsans Vennekreds, Stockholm 8 august 1960\nTv i Tivoli, Nordivision 25 februar 1961\nPå Galopbanen, Malmö 18 august 1961\nGod Aften, Helsinkis 13 januar 1962\nTv i Tivoli, Nordivision 17 februar 1962\nØnskeprogrammet, København 10 marts 1962\nCirkus Variete, København 17 november 1962\nSista Paret ud, Stockholm 24 november 1962\nHylands Hjørne, Stockholm 26 december 1962\nPå'n igen, København 25 februar 1963\nDen blå Time, København 21 september 1963\nOscarbalden, Stockholm 20 marts 1965\nTruxa Show, Oslo 19 marts 1966\nTruxa vision, København 30 december 1966\nTivolivat, Malmö 12 januar 1968\nLet Blandet fra Liseberg, Göteborg 15 august 1968\nTimen, Stockholm 7 december 1968\nDen Mystiske herre T, DRTV 27 september 1970\nPå Parket, Malmö TV 1970\nTro om I vil, Tvserie i 1973\nJuli Aften, SVT 1973\nTelepati Trix eller trolddom, DRTV 23 april 1973\nUppsittare aften, SVT 23 december 1973\nGodmorgon Sverige, 25 marts 1978\nVi i 5'eren, SVT 27 maj 1978\nRevykort fra Fjällbacka, SVT 25 august 1978\nNygammelt, SVT 8 december 1978\nSommer på Stenungsund, SVT 21/8, 22/88 1981\nØstfornøjelse, SVT 9 februar 1982\nGrøne Lund 100 år, 12 august 1983\nMåndag-Måndag, DRTV 8 marts 1993\nSnyde med Truxa-gör det selv (Trix med Truxa. Gør det selv) 1960\nEn hilsen fra jubilaren (Jubileumsbok 20 års tankelæsning, 30 år som artist, 50 års fødselsdag) 1969\nTrylle med Truxa: 100 lette og svære tricks 1970\nTruxa-trix: at vedligeholde med 1991\nTruxa-trix - at optræde med 1992\nTruxa-trix - kortkunster (Truxa-trix - spillekort) 1993\nÅrligt uddeles en pris ud af Truxas mindefond til en svensk eller dansk artist som har gjort sig særligt bemærkede. Fonden administrer af Johan Ahlberg Ystad og Dansker artistforbund .\nPrisvindere har været:\nDan Stråhed 2003\nMalin Nilsson , illusionist 2007\nCajsaStina Åkerström , artist 2011\nSören Pihlmark 2013\nBilled bladet 24 februar 1948,\nPolitikken 2 november 1951,\nAftonbladet 9 januar 1956,\nExstrabladet 19 marts 1993,\nOversættelsesdato: 2016-04-22 09:24:35


Bredgade 48 - 9700 Brønderslev - Detailhandel/butik til leje på 100 kvm2 - Se mere info på Ejendomstorvet.dk\nBredgade 48, 9700 Brønderslev\nVelbeliggende og særdeles synlig\nSagsnummer: 91204662Type : Detailhandel/butik\nButiks-/restaurationslejemål beliggende på hjørneplacering i Brønderslev.\n- God synlighed\n- Godt kundegrundlag\n- Mulighed for trappeleje\nNærværende lejemål er beliggende på hjørneplacering med god synlighed i Brønderslev. Lejemålet har tidligere været anvendt til skoforretning, og efter nærmere aftale med udlejer kan der etableres udsugning.\nLejemålet andrager 260 m² i alt, men kan også opdeles i mindre lejemålet á hhv. 160 m² og 100 m² efter nærmere aftale med udlejer (udlejer afholder udgifter til lejemålsskel). Ved opdeling vil der blive etableret toilet i begge lejemål.\nLejemålet er særdeles regulært med fornuftig lofthøjde og mange facademeter – velegnet til flere anvendelser som fx detail (legetøjsbutik, skobutik m.fl.) samt take-away, café eller restauration.\nEndvidere tilhørende kælderrum/lager til lejemålet på 41 kvm med adgang fra ejendommens gård.\nUdlejer er indstillet på at tilbyde kommende lejer fordelagtige lejevilkår (trappeleje) ved indgåelse af lejekontrakt.\nAf nærmeste leje kan nævnes; Apotek, Louis Nielsen, Fitnessworld, Sportsmaster og Intersport.


Små børn skærer i sig selv - oplever selvskade blandt syvårige - TV 2\n14. aug. 2017, 20:43\n- Der er noget, vi overser, og vi kan ikke være det bekendt, lyder det fra rådgivningskoordinator i Aarhus. Foto: Erik Refner / TV 2 ØSTJYLLAND\nBørn helt ned til syv år søger rådgivning om selvskade. Der er noget, de voksne ikke gør godt nok, mener landsforening mod selvskade.\nDet oplyser Landsforeningen mod spiseforstyrrelser og selvskade (LMS) til TV2 ØSTJYLLAND.\nJeg synes virkelig, det er uhyggeligt, når man ser på, hvordan forældre sidder med hovedet nede i en telefon, mens de er sammen med deres børn.\nConni Stenstrup Hagensen, afdelingskoordinator, LMS\n- Vi har lige haft en dreng på 10 år, der skrev til os på chatten, og jeg kender til en syvårig, der har kontaktet os, siger Conni Stenstrup Hagensen, der er landsforeningens afdelingskoordinator i Aarhus.\n- Vi taler om en bevidst handling. Det er en næsten voksen måde at skade sig selv på, som jeg bliver rigtig ked af, fordi det viser, at der er mange små børn, der ikke har det godt, siger Steen Andersen Ledsager, der er generalsekretær i LMS, til TV2 ØSTJYLLAND.\nAt børn skader sig selv er et ansvar, der påhviler de voksne, mener Conni Stenstrup Hagensen fra LMS i Aarhus.\n- Vi er nødt til at lægge mærke til de her børn, der mistrives. Hvor er forældrene, hvor er skolelærerene, hvor er SFO-medarbejderne i det her scenarie? Der er noget, vi overser, og vi kan ikke være det bekendt. Det er ikke godt nok, at problemet er så omfattende, siger hun til TV2 ØSTJYLLAND og fortsætter:\n- Jeg synes virkelig, det er uhyggeligt, når man ser på, hvordan forældre sidder med hovedet nede i en telefon, mens de er sammen med deres børn. Vi skal være nærværende med vores børn. Vi skal lytte til dem og tænke over, hvad der ligger bag ordene.\nSelvskade er den væsentligste faktor, som forudsiger fremtidige selvmord, så der er grund til at tage det alvorligt\nBo Møhl, psykolog\nDet er nyt, at små børn dukker op i statistikken hos LMS, men børnene er del af en generel tendens, oplyser LMS.\n- Inden for det seneste år har vi oplevet, at vi får opkald fra yngre og yngre personer. Vi oplever mange unge, der har udfordringer med selvskade, siger Steen Andersen Ledsager.\nEkspert: Selvskade kan forudsige selvmord\nDer er slet ikke tvivl om, at selvskade er i stigning blandt børn og unge, og det er et problem, vi alle bør tage endog meget seriøst.\nSådan lyder det fra Bo Møhl, der har arbejdet i psykiatrien i 35 år og formentlig er den danske psykolog, der har talt med flest patienter, der skader sig selv. Han er desuden forfatter til to bøger om selvskade.\n- Selvskade er ikke kun et storbyfænomen. Det findes over det hele, og selvskade er den væsentligste faktor, som forudsiger fremtidige selvmord, så der er grund til at tage det alvorligt, siger han.\nSiden 2014 er der sket en stigning på 40 procent, når det gælder unge under 18 år, der søger rådgivning, oplyser LMS.\nSækkepiber og bannere: Veteraner marcherede i Randers\nFire-årig dreng faldt ud af vindue fra 2. sal


Hvem er Lotte? | Intuitiv Indsigt\nRegressions- og progressionsterapi\nFra bevidsthed til virkelighed\nÅben søndag - FLOWspil\nFLOWspil for par\nFLOWspil for enkeltpersoner\nIntuitiv Indsigt er resultatet af mange kærlige, velmenende og grundige overvejelser.\nSom hos så mange andre bryder kaos uventet ud - det gjorde det også i tilblivelsen af dette koncept, men UD AF KAOS VOKSER KLARHED, når blot vi er tålmodige og tør gå vejen. Dette er resultatet af min vej. Jeg håber, du kan inspireres af kinesiologi, clairvoyance, regressions- og progressionsterapi eller livsbekræftende samtaler, som støtte til dine udfordringer på vejen igennem livet. Det har helt klart været det, der har hjulpet mig videre frem sammen med de mennesker ,der har stået ved siden af.\nJeg er født den 22. februar 1958, og uddannet i den alternative branche som kinesiolog, samtaleterapeut, dybdeterapeut og clairvoyant og i den ordinære som sygehjælper og socialrådgiver.\nI 1984 startede jeg uddannelsen som kinesiolog, hvilket hurtigt tog en mere professionel retning og flere kurser og uddannelser fulgte med. Inden for relativ kort tid, startede jeg egen klinik, og instruktør uddannelsen i kinesiologi blev en mulighed, hvorefter jeg blev medunderviser på Østfyns Kinesiologiskole ved Lisbeth Pedersen.\nNæste skridt for mig i den alternative verden blev uddannelsen som Dybdeterapeut med en overbygning i Dynamisk Filosofi fra Institut for Dybdeterapi i Århus ved Estrid og Steen Nordby. Dette tilsammen med andre tiltag gjorde, at Lisbeth Pedersen og jeg udviklede Skolen for Krops og Helhedsterapi, hvor vi uddannede kursister til Helhedsterapeuter. Skolen havde sit virke i 10 år, hvor vi havde glæden ved, at uddanne mange dygtige terapeuter.\nLøbende har jeg taget opfølgende kurser for at holde mig opdateret. Herunder har en uddannelse i konflikthåndtering været et naturligt tilvalg.\nI 2015 afsluttede jeg uddannelse som clairvoyant hos Maya Fridan i København, hvilket har givet mig et enestående redskab til at forbinde den åndelige virkelighed med den fysiske. Overbygningen på Mayas uddanelse færdiggjorde jeg i sommeren 2017, og den var endnu engang med til at forankre dybden og virkeligheden i mit åndelige arbejde.\nSom terapeut, har jeg i en periode arbejdet intensivt på et opholdssted for unge med spiseforstyrrelser. Dette har givet en speciel interesse og forståelse for området, som jeg gerne deler og arbejder med.\n"Når det mytiske ikke længere er okkult sker der nye hidtil umulige erkendelser."\nINTUITIV INDSIGT v/Lotte Pedersen\nTelefon: +45 27 15 02 12