- Tid til fornyelse? - PDF\n- Tid til fornyelse?\nDownload "- Tid til fornyelse?"\n1 Jannik Moesborg ( ) Subaskaran Thiraviyam ( ) Lene Gyde Jensen ( ) Majbritt Baade Mortensen ( ) Vejleder: Jeppe Juncker - Tid til fornyelse? Markedsføringsøkonom Projekt 3 Erhvervsakademi Dania, Randers Markedsføringsøkonom Reklame Efterår 2012\n2 Forord Dette projekt udarbejdes i forbindelse med uddannelsen som markedsføringsøkonom AK på Erhvervsakademi Dania, Randers. Projektet har til formål at vise hvilke færdigheder, vi har erhvervet os på uddannelsen i fagene International Markedsføring, Markedskommunikation samt Medieproduktion. Modtagerne af dette projekt er undervisere Jeppe Juncker og Bo Sybrandt Hansen. Vi vil gerne benytte lejligheden til at takke underviserne for et godt og lærerigt uddannelsesforløb, samt Turid Fennefoss Nielsen, som vi har haft et spændende interview med. Sidst men ikke mindst, vil vi gerne takke vores deltagere i fokusgruppen og dybdeinterviews for gode og brugbare holdninger og meninger om emnet. i\n3 Indhold Executive summary... 1 Indledning... 3 Problemformulering... 3 Metode... 3 Afgrænsning... 4 Kildekritik... 4 Virksomhedsbeskrivelse... 5 Segmentering... 6 Nuværende identitet... 8 Navn - Image og brand... 8 Logo... 8 Farve... 9 Layout typografi... 9 Web - App... 9 Analysedesign Kontakt metode Validitet Reliabilitet Målgruppens meninger og holdninger Ny identitet Image/brand Navn Farver og typografi Logo Layout Web App Økonomiske konsekvenser Konklusion Perspektivering Litteraturliste ii\n4 Bilag 1: Amtavisens forskellige logoer Bilag 2: Forside Bilag 3: Forside Bilag 4: Spørgeramme Bilag 5: Fokusgruppe, onsdag Bilag 6: Interview, onsdag Bilag 7: Interview, torsdag Bilag 8: Interview, onsdag Bilag 9: Nyt logo Bilag 10: Ny netavis Bilag 11: Logbog iii\n5 Executive summary Randers Amtsavis is a local newspaper from Randers, which is over 200 years old. The newspaper has a lot of older readers, but their problem is that the young people of Randers do not read the paper. There can be many reasons for that, but the focus in this project will be on their image end visual identity, and how they can improve that in order to get more young readers. To find out what the young people think of Amtsavisen, a target group of people in the age 22-32, who lives in Randers and does not read the paper, has been selected. This group is modern and individual oriented, according to the GallupKompas. They are very social, spend a lot of time with friends, vote for liberal parties, and travel a lot. If they read newspapers, they prefer Børsen and Jyllands-Posten. They are heavy users of the internet and apps. In order to gather people to the interviews, young people from different local schools were contacted and asked, if they wanted to participate in a focus group, but only people from EA Dania wanted to take part in the interviews, so it was difficult to gather a representative group. The final group, however, was made up of 7 young men and women from Randers, who willingly gave their opinion about the newspaper. The group thought that Amtsavisen was very old-fashioned, the journalists have worked there for the last 25 years, and nothing has changed. They do not think the articles are interested and relevant for them, and therefore, they do not want to buy and read the paper. When it comes to the visual identity, the group thinks that both the name and the logo are very old-fashioned. There is no Randers Amt anymore, and nobody recognized the old sign in the logo, which are the old town arms of Randers. They therefore suggested that as least the logo should be changed, but it was okay to keep the name. The blue color, which Amtsavisen uses, was accepted by the group, but the layout of both the physical paper and the website should be changed. 1\n6 It is therefore very important that the paper changes their image and their visual identity in order to attract the attention of the young people in Randers. It can be a big and challenging job to change the image, but one of the things that need to be done is to make Amtsavisen more visible in Randers the young people need to get to know the employees and realize that they are not all old people close to retirement. For instance, Amtsavisen could invite young people to visit their office, or they could participate in arrangements at the schools and invite the students to write articles for the paper. Another idea is the make use of viral marketing, that is to make an image commercial and put it on YouTube to show that the newspaper is cool and hip. They could also put ads on Facebook and thereby attract the young people to their own Facebook-page. The goal is to show the young target group that Amtsavisen is not as old-fashioned as expected. As mentioned before, they also need to make changes to their visual identity. For instance they have to come up with a new and improved logo. The suggestion is to make a very simple logo, without the old sign, with more focus on RANDERS than AMTSAVIS, and with a thin blue line, which can represent Randers Fjord, Gudenåen or the blue bridge over the river. The font is the same as before, Interstate Black. It could also be a good idea to change the layout of the paper. Right now, they use two types of layouts on their front page, one with only one story, and one with two stories, separated by a thin black line, which confuses the young target group, because they cannot see, if it is one or two stories. Therefore, it would be a good idea to only have one story on the front page. Finally they could change the layout of the webpage, which is very compressed and filled with many small stories. It would be a good idea to make a simpler and lighter structure. If these changes are made, the group says, they would like to give the newspaper a chance, at least their digital platforms, but not the physical paper which they find is too old-fashioned. It could therefore be a good idea for Amtsavisen to make a change, so that there are also readers in the future. 2\n7 Indledning Der er krise i avisbranchen i disse år. Færre og færre læser de trykte aviser, og især ungdommen svigter denne medieform. Dette problem står Randers Amtsavis også overfor. Det virker som om, de unge ikke rigtigt støtter op om byens avis. Måske føler de, at Amtsavisen er lidt gammeldags og støvet, og kun skriver nyheder, der interesserer de ældre? Amtsavisen erkender dette problem, og vil gerne finde ud af, hvordan de tiltrækker de unges interesse, så der også er en læserskare i fremtiden. At få flere unge læsere er et stort og kompleks spørgsmål, som kan angribes fra mange forskellige vinkler. Det kan være, det er nødvendigt med nye platforme til de unge, som måske føler, tiden er løbet fra papiravisen. Det kan også være nødvendigt med en større promotionkampagne, som kan give ekstra opmærksomhed på Amtsavisen. I denne opgave vil fokus dog være på avisens generelle image blandt de unge i byen, og i særlig grad dens visuelle identitet. Kan en forbedring af denne identitet give flere læsere? Problemformulering Har Amtsavisens visuelle identitet en betydning for, at de unge i Randers ikke læser avisen? Hvilke visuelle ændringer er nødvendige for at avisen bedre kan tiltrække denne målgruppe? Metode Opgaven tager udgangspunkt i fagene International Markedsføring, Markedskommunikation og Medieproduktion, og relevante teorier derfra vil blive anvendt. Der vil først blive foretaget en segmentering og nærmere beskrivelse af målgruppen ud fra GallupKompas. Derefter foretages en vurdering af Amtsavisens nuværende visuelle identitet. Der vil blive foretaget 2 dybdeinterviews samt et interview i en fokusgruppe med deltagelse af respondenter fra målgruppen. Målet med disse interviews er at finde frem til, hvilket image Randers Amtsavis har blandt unge i Randers, om de unges 3\n8 holdning til avisen har betydning for deres manglende læselyst, samt hvordan de unge vurderer avisens visuelle identitet. Der vil være fokus på avisens forskellige grafiske elementer, så som logo, farver og layout. Der vil i forbindelse med interviews blive set på markedsudvælgelsesprocessen, analysedesignet, samt undersøgelsens validitet og reliabilitet. Dernæst gives der forslag til forbedringer af identiteten, ud fra målgruppens svar, ligesom der udarbejdes et nyt logo og udkast til ny hjemmeside. Endelig laves en økonomisk analyse, hvor der ses på, hvilken betydning en ændring af visuel identitet har for Amtsavisens økonomi. Afgrænsning I et forsøg på at indskærpe fokusområdet, er der truffet nogle fravalg, som er med til at overskueliggøre opgaven. Der vil i opgaven blive fokuseret på unge mellem 22-32, som er bosat i Randers og nærmeste omegn, og som ikke læser avisen til daglig. Der bliver dermed set bort fra den ældre del af befolkningen, samt dem, som læser Amtsavisen. Under beskrivelse af målgruppen vil der bl.a. blive anvendt GallupKompas, og der ses dermed bort fra andre segmenteringsmodeller, som f.eks. Minerva-modellen. Da fokus er på visuel identitet, som hører ind under promotion parametret, vil der ses bort fra de andre 6 P er, ligesom der heller ikke vil kigges på selve det redaktionelle indhold i avisen. Kildekritik Udover diverse teoribøger fra faget International Markedsføring og Markedskommunikation, er opgaven baseret på interviews, dels med målgruppen, og dels med chefredaktør for Randers Amtsavis, Turid Fennefoss Nielsen. Disse interviews vurderes at være troværdige. Turid valgte ikke kun at rose sin egen virksomhed, men kom også med ærlige meninger om problemer og udfordringer, som avisen stod overfor, og ting, 4\n9 som burde forbedres. Og målgruppen kom også med deres ærlige meninger og kritik af avisen. Derudover er der indsamlet information fra diverse hjemmesider, som Amtsavisens egen side, samt Gallups hjemmeside. Disse sider vurderes også at være troværdige kilder. Virksomhedsbeskrivelse 1 Randers Amtsavis blev grundlagt 3. juli Avisen er et dagblad, som dækker Kronjylland, Randers, Mariagerfjord, Norddjurs, Syddjurs og Favrskov kommuner. Randers Amtsavis var i begyndelsen en konservativ avis, men er efterhånden blevet en mere og mere borgerlig avis. I dag definerer Randers Amtsavis sig som en uafhængig, borgerlig avis. Amtsavisen var i starten en familieejet avis, men overgik i til det Berlingske Hus. Randers Amtsavis og Dagbladet Djursland, som er en aflægger til Amtsavisen, fusionerede i 1998 med Århus Stiftstidende, og disse aviser kaldes til sammen Midtjyske Medier. Denne fusion betød, at der skete ændringer i avisernes layout til det, der bruges i dag. I 2001 lukkede Dagbladet Djursland, og lokalstoffet gik fra dagbladet til at være i Randers Amtsavis. I forbindelse med fusionen, lancerede Randers Amtsavis en søndagsudgave, men denne ophørte allerede i I forbindelse med dette stoppede avisen ligeledes med at dække det nordligste af avisens område, hvilket medførte, at lokalredaktionerne i Hadsund og Hobro lukkede. Disse områder dækkes nu af Nordjyske Stiftstidende. I 2002 lukkede ugeavisen Randers Posten, og Randers Amtsavis onsdagsudgave blev fremover omdelt til de fleste af husstandene i avisens område. 1 Lavet på grundlag af 5\n10 Amtsavisen har både forsøgt sig som morgen- og eftermiddagsavis, men læserne foretrækker at få avisen om morgenen, og derfor er det idag en morgenavis. Randers Amtsavis er i dag en del af Berlingske Media, som er en stor mediekoncern, med aviser i store dele af landet. Berlingske Media ejes selv af den internationale medievirksomhed Mecom med hovedsæde i Storbrittanien. Avisen udkommer dagligt i eksemplarer 2. Derudover har de en netavis, amtsavisen.dk og har for nylig lanceret deres egen nyhedsapp. Segmentering For at finde en målgruppe, skal man starte med en opdeling af markedet i segmenter. Her skal der først kigges på behov, og så segmenteringsvariablerne geografi, demografi, adfærd og livsstil. Målgruppens behov er at få nyheder på en nem og overskuelig måde. De foretrækker at få nyheder gennem internettet og apps, da de synes, at papiraviser er alt for omstændigt og dyrt, og da de foretrækker teknologi frem for papir. Det smarte ved nyheder på nettet og apps er, at de hele tiden er opdaterede, og der er plads til en større mængde historier. Nettet og mobilen er hele tiden ved hånden, og man skal ikke først ned i kiosken for at købe avisen. Målgruppen ønsker nyheder fra hele verden, og ikke kun for lokalområdet, og så ønsker de spændende og fængende historier, f.eks. om vold og kriminalitet. Med hensyn til geografi, er der her tale om folk fra Randers og omegn, det vil sige Amtsavisens udgivelsesområde. De behøver ikke komme fra området oprindeligt, men kan godt være tilflyttere. De bor både i byen og på landet. Under demografiske forhold hører bl.a. alder, familieforhold og beskæftigelse. Aldersmæssigt er målgruppen år. Denne aldersgruppe er valgt, da Amtsavisen 2 6\n11 selv mener, at denne gruppe ikke læser avisen, og derfor kunne være interessant at undersøge. Denne gruppe er flyttet hjemmefra, bor alene eller med kæreste/ægtefælle, og er måske ved at stifte familie. Nogle har måske allerede fået børn. De er enten igang med en videregående uddannelse, eller er allerede ude på arbejdsmarkedet. Indkomstmæssigt ligger de i den lave ende, er måske på SU eller elevlønninger. Med hensyn til adfærd, er der tale om ikke-brugere. De køber ikke Amtsavisen, og benytter heller ikke netavisen eller appen. De synes, Amtsavisen er en gammeldags avis, som de ikke har lyst til at læse i. Livsstilsmæssigt vil der blive kigget på GallupKompas 3. Denne model er en meget udbredt og anvendt model, og deler forbrugerne op i ni forskellige grupper, ud fra de to akser Moderne Traditionel og Fællesorienteret Individorienteret. Den kan både bruges til at forklare Amtsavisens nuværende målgruppe samt den valgte målgruppe i denne opgave. Målgruppen i denne opgave hører til segmentet Moderne-Individorienteret. Der er tale om et segment af unge, karriereorienterede mennesker, der er med på trenden. De er sociale, bruger meget tid med vennerne, og går gerne på café og i byen. De spiser gerne hurtigt mad, købt ude eller færdigretter. De rejser ofte på storby-, sportog skiferier. Politisk støtter de, de borgerlige og liberale partier, og interesserer sig for erhvervsforhold og økonomi. De læser Børsen og Jyllands-Posten, samt bil- og økonomimagasiner. De går meget op i den nyeste teknologi, og bruger gerne meget tid på internettet, bl.a. nyhedssider. Når de ser tv, ser de gerne de unge kanaler som TV3 og TV2 Zulu, samt sportskanaler. Amtsavisens nuværende målgruppe hører til i en helt anden gruppe. De tilhører den ældre del af befolkningen, som går op i tradition, og ikke er så glade for teknologi og 3 7\n12 fornyelse. De er meget glade for deres lokalområde samt for fædrelandet. De interesser sig for haven, gør-det-selv arbejde og hjemmet, og læser oftest de lokale aviser, samt ugeblade. Der er dermed milevidt fra Amtsavisens nuværende målgruppe, og det nye segment, som avisen ønsker at få kontakt med i fremtiden, og der er dermed behov for en stor ændring af avisens image og indhold, hvis den nye målgruppe skal rammes. Nuværende identitet Navn - Image og brand Navnet Randers Amtsavis virker meget gammeldags og kedeligt. Navnet er heller ikke tidssvarende, da der ikke længere er noget, der hedder Randers Amt. Navnet Randers Amtsavis virker ligeledes traditionelt og troværdigt, sammenholdt med avisens brand, da avisen gerne vil opfattes som værende lokal og fra nærområdet. Avisens brand er stærkt, da de fleste ved, hvad Randers Amtsavis er, eller har en ide om det. Og derfor kan referere til den. Logo Som en del af Randers Amtsavis logo indgår Randers byvåben. At byvåbnet er med i logoet, er for at signalere, at avisen er en lokal avis, med lokale nyheder. Gennem tiden har avisen haft mange forskellige logoer, fælles for dem alle, er at byvåbnet har indgået i logoet. At avisen har haft så mange forskellige logoer, kan virke forvirrende, da det ikke er det samme logo, der optræder på den trykte avis, avisens Facebook side og deres hjemmeside. Det kan derfor være svært at finde den røde tråd i avisens grafiske identitet ud fra de forskellige platforme. 4 4 Se bilag 1 8\n13 Farve Randers Amtsavis farve er blå. Denne farve er måske valgt, da avisen definere sig selv som en borgerlig avis. Den blå farve symboliserer desuden troværdighed, hvilket passer til avisens brand, som gerne at ville opfattes som værende troværdige og lokale. Farven er desuden havet og himlens farve, samt tankernes farve. Hvilket passer godt til avisen, da den gerne vil formidle nyheder, der rammer bredt. Layout typografi Avisen har to forskellige forside layouts. Det ene layout kan i farten godt virke forvirrende. Da der på forsiden er en hovedhistorie, med en stor overskrift, mens der nedenunder er et stort billede, der passer til en anden historie 5. Det andet layout er mere overskueligt, da der er en hovedhistorie, hvor billede og overskrift passer sammen 6. Amtsavisen benytter fontene Interstate og Nimrod i avisen. Disse fonte bruges i alle Berlingske Medias dagblade, som dermed sikrer en gennemgående linie. En anden ting, der går igen ved de forskellige aviser, er logoet; Amtsavisens logo ligner Århus Stifttidendes logo, hvilket igen viser, at aviserne er i familie. Web - App Randers Amtsavis hjemmeside er moderne, sammenlignet med div. lokalaviser. Der er på forsiden 3 hovedhistorier, som skifter, så man får set dem alle, dette fungere godt, da bevægelse fanger øjet. Siden er dog meget lang, der er mange reklamer og mange historier på siden. Der skulle måske have været flere faneblade, hvor man så selv kan klikke sig ind på, i stedet for at det meste findes på forsiden. Avisen har ligeledes en mobil app til iphone, der findes ingen til Android endnu, hvilket findes underligt. Appen er overskuelig, man får de nyheder man har brug for. Dog 5 Se bilag 2 6 Se bilag 3 9\n14 virker appen en smule kedelig, da den kun er grå, der er ingen farver, eller historier der springer en i øjnene. Analysedesign Der er i denne opgave valgt at lave en kvalitativ og explorativ analyse. Dette skyldes, at der ikke kendes nok til emnet på forhånd, så det vil ikke give mening at lave et spørgeskema. Der er brug for dybdegående viden om sammenhænge og årsager til målgruppens holdninger, og disse fås ikke med et spørgeskema, hvor folk er meget begrænset i deres svarmuligheder. Der er blevet foretaget et fokusgruppe interview samt to dybdegående interviews med udvalgte respondenter fra målgruppen. Fordelen ved disse interviews er, at man kommer i dybden med deres holdninger, da der er tale om tovejskommunikation, hvor spørgsmålene kan tilpasses deres svar. Ulemperne er, at svarene ikke kan behandles statistisk, f.eks. i SPSS, da der er tale om åbne spørgsmål, hvor folk giver mange forskelligartede svar. Ligeledes stilles der store krav til intervieweren, som skal kunne holde samtalen på rette spor, hvis respondenterne er på vej væk fra emnet, samt holde overblikket og fokus i samtalen. Desuden skal intervieweren være god til at kommunikere med respondenterne, og prøve at opretholde den gode stemning, så respondenterne føler sig trygge ved situationen, eller så der ikke opstår konflikter i gruppen. Kontakt metode For at finde folk til interviews, blev der taget kontakt til studerende fra VIA College, Social- og Sundhedsskolen, samt EA Dania, for at høre, om nogle kunne være interesseret i at deltage. Dette viste sig dog at være en besværlig opgave, da kun få ønskede at deltage. Dette er klart en ulempe ved denne form for analyse, da man så heller ikke opnår så mange respondenter som først ønsket. At disse skoler blev valgt skyldtes, at en stor del af målgruppen går på disse uddannelsesinstitutioner, og det dermed var lettere at komme i kontakt med dem, end ude på gaden. Dog var en enkelt 10\n15 respondent ikke studerende på disse skoler, og dermed fik man en mere blandet gruppe. Validitet Der er i denne analyse blevet undersøgt unge menneskers holdninger til Amtsavisens image og visuelle identitet. For at sikre høj statistisk validitet, er der udtaget en stikprøve blandt studerende på videregående uddannelser i Randers. Dog var det kun studerende fra EA Dania, der ønskede at deltage, og stikprøven er dermed måske ikke helt så repræsentativ. Fokusgruppen endte på fem personer, og derudover blev der foretaget to dybdeinterviews. Gruppen af respondenter var sammensat, så der var en god fordeling i alder, uddannelsesretninger og mænd/kvinder. Med hensyn til begrebsvaliditet er der stillet så præcise spørgsmål som muligt. Da der er tale om personlige interviews, kunne spørgsmålene forklares, hvis respondenterne ikke forstod dem, og de kunne uddybes og tilpasses de svar, der blev givet. Ved intern validitet skal eksterne faktorer elimineres. I fokusgruppen er det nemt for deltagerne at blive påvirket af hinandens svar, og mens nogle havde deres helt egne meninger, og nærmest blev talsmænd for gruppen, valgte andre mere eller mindre at svare det samme som de første. Der var dermed tale om et par såkaldte medløbere, som måske ikke turde/ønskede at sige deres egen mening, som måske gik imod gruppen. Måske havde de heller ikke så mange meninger om emnet, og valgte derfor bare at tale de andre efter munden. Til gengæld var der ikke så meget, der påvirkede de to dybdeinterviews, hvor folk blev interviewet alene. Dette gav mere ærlige og markante svar, hvor folks helt personlige meninger kom frem. Samtidig prøvede interviewerne at forholde sig så neutrale som muligt, og ikke påvirke respondenternes holdninger, da fokus her var at lytte og observere. 11\n16 Reliabilitet Måleinstrumentet i denne opgave er spørgerammen. Der er tillid til, at folk har forstået spørgsmålene, da de kunne forklares undervejs, hvis der opstod misforståelser. Med hensyn til spørgeteknik, har det været den samme person, der har interviewet respondenter hver gang. Spørgsmålene er dog blevet tilpasset de enkelte interviews og svar, der er givet, ligesom nogle enkelte spørgsmål er blevet sprunget over, hvilket er umuligt at undgå, når der er tale om en åben samtale. Dog er spørgerammen den samme for alle tre interviews, og giver dermed nogenlunde samme resultat. Interviewene er blevet noteret og nedskrevet løbende, ligesom fokusinterview er optaget på video. Ved at optage en film opnås, at man får alle svar med, og kan dermed lave en mere præcis databehandling efterfølgende. Alt i alt er der blevet sammensat en god og repræsentativ gruppe, som er kommet med markante og brugbare meninger og holdninger om emnet. Folk har haft mulighed for at tale frit og sige deres ærlige meninger, uden påvirkninger udefra, og i en god atmosfære. Målgruppens meninger og holdninger 7 Læser I Amtsavisen? hvorfor ikke? De adspurgte respondenter læser ikke Randers Amtsavis. Hvis de gør, er det meget sjældent. Dette skyldes, at avisen ikke tiltaler de unge, der er ingen spændende forside, og derfor mener respondenterne, at indholdet måske heller ikke er så relevant. De læser desuden heller ikke papiravisen, da det er for omstændigt at sidde med en fysisk avis, frem for at læse nyhederne på digitale medier. 7 Se interviews med fokusgruppe og dybdeinterviews i bilag\n17 En enkelt har desuden svært ved at se objektiviteten i det, der skrives. Da han mener at lederens personlige holdning skinner for meget igennem. Avisen har taget stilling til tingene, og dermed har farvet artiklerne. Ligeledes føler han, at de små lokale medier, er blevet folks talerør når de har det dårligt. Medierne tager med andre ord enkelte sager op, og ikke store historier. Respondenterne læser til gengæld andre aviser, som BT, Ekstrabladet, samt div. gratisaviser, da disse er let tilgængelige, og ligger til fri afbenyttelse rundt omkring i byer, offentlig transport mm. Hvad forbinder I med Randers Amtsavis? Respondenterne opfatter avisen som værende gammeldags. Der blev sagt under fokusgruppe interviewet: Det er de samme 25 gamle støvede journalister, der har siddet de sidste 30 år og lavet avisen. 8 Respondenterne mener ligeledes, at der ikke bliver skrevet noget af relevans for dem i avisen. Indholdet er simpelthen ikke relevant for de unge, men måske hvis man er ældre og engageret i Randers og lokalområdet. Navn Respondenterne mener, at navnet Randers Amtsavis er meget gammeldags og konservativt. Som om avisen har den holdning, at nu har vi heddet det altid, så det bliver vi ved med. Navnet er løbet fra avisen, og har ikke fulgt med tiden. Respondenterne tror, at dette måske er for at blive ved med at fastholde de ældre læsere. Randers Amtsavis er et brand, som fortæller læserne, at den er fra lokalsamfundet, og at avisen ønsker at være kendt som en lokal avis. Nogle af respondenterne tror at en ændring af navnet Randers Amtsavis, vil skabe problemer og forvirre læserne, og dermed skade avisens brand. Da de ældre kender 8 Fokusgruppeinterview, bilag 5 13\n18 avisen og refererer til den, samt det at alle ved og har en idé om, hvad Randers Amtsavis er. Alligevel synes respondenterne, at navnet kunne ændres til noget mere spændende, moderne og fængende, for at fange dem. Dog kan dette kun lade sig gøre, hvis avisens design også ændres. Respondenterne synes alle, at avisen skal hedde noget hvor RANDERS er det fremtrædende ord, og ikke som nu hvor AMTSAVIS er det ord der er fremhævet i avisens navn. Layout og farver Respondenterne finder avisens layout som værende gammeldags. Avisens forside historier er ikke fængende, sammenlignet med store fine forsider på Ekstrabladet. Det virker forvirrende, at layoutet på forsiden skifter fra avis til avis. Og aldrig er det samme. Det er lidt som at skulle finde Holger, og skal gætte på hvilken overskrift hører til hvilket billede. Respondenterne mener, at avisen har de forkerte og kedelige historier på forsiden. Ekstrabladet har hele tiden spændende historier på forsiden, selvom der ikke er nogen specielle nyheder. F.eks. havde avisen den dag en kedelig forside, men inde på side syv, fandt man en artikel med overskriften: Mand overfaldet af syv mænd med køller. Denne artikel burde måske have været på forsiden den dag. Respondenterne kan godt lide den blå farve, der er brugt på avisens forside. Farven skaber en god harmoni på forsiden. Farven er ligeledes neutral uden ikke at være noget. Den blå farve får respondenterne til at tænke på partiet Venstre. Og finder følgende symboler i farven. Håb, tænker politisk, giver en rolig følelse. Farven får desuden en enkelt af respondenterne til at tænke på Randers FC, da deres farve også er blå. Logo Respondenterne finder logoet som værende gammeldags, hvilket som de selv ud udtrykker sig, passer godt på deres opfattelse af avisen. Da de ser den som værende gammeldags. 14\n19 Respondenterne mener ligeledes at emblemet med fordel kunne udfases fra logoet, for så ville dette allerede være mere moderne. Alle andre aviser er gået væk fra deres gamle logo, så det burde Randers Amtsavis også. Tillæg Respondenterne finder tillægget FRI, som værende okay. Det er moderne, smart og fanger respondenternes opmærksomhed. De finder dog ikke umiddelbart en sammenhæng mellem tillægget og avisen. Respondenterne troede, at tillægget var et magasin for sig selv, som man kunne købe eller få gratis. Layoutet på tillæggene finder respondenterne værende meget mere frisk end avisens, samtidig med det stadig virker seriøst. Ligeledes appellerer disse mere til de unge, hvilket ifølge dem er i strid med avisens image. Andre af respondenterne var slet ikke tiltrukket af tillægget, da de troede, at det var en reklame, da det ligner en af Randers Storcenters reklamer. Nogle af respondenterne mener, at papiravisen har en fremtid foran sig. Da tablet og webavis i sig selv er en god ting, der imødekommer fremtiden, men at de ældre dog stadig hellere vil have en fysisk avis, som de kan klippe artikler ud af. Tablet er fremtiden, men ikke de næste mange år, da der mangler meget, inden en rigtig papiravis vil dø, man kan også give den videre til andre. Sammenligning med Ekstrabladet og MetroXpress MetroXpress virker mere ungdommelig, spændende og relevant, i forhold til Amtsavisen, den har flere spændende og fængende nyheder. Respondenterne vil hellere læse gratis aviser, dog vil de ikke gennemlæse disse, kun skimme dem på farten. De mener ligeledes at Amtsavisen virker meget censureret, i forhold til Ekstrabladet, hvis man sammenligner indhold, billeder mm. F.eks. er Bubber på Ekstrabladets side 2, i Amtsavisen er han bagerst nede i hjørnet og fylder ikke så meget. 15\n20 Respondenterne vil helst læse Ekstrabladet over nettet, men vil nok vælge Metro eller Ekstrabladet frem for Amtsavisen. De er mere fængende og spændende. Appen Respondenterne kan ikke se, hvorfor Amtsavisen har en app. De mener, at det virker som om, at appen kun er der, fordi andre har en app. Respondenterne vil ligeledes ikke betale for en app, med adgang til alle nyheder, så vil de hellere bruge DR.dk s hjemmeside, da de allerede betaler licens. Appen virker okay og overskuelig, med en liste over de forskellige nyheder. Respondenterne, og generelt de unge, ved ikke at Amtsavisen findes på Facebook, og at de har en app. Det er nemlig ikke noget som avisen reklamere med. Andet end inde i deres avis, som de unge ikke læser. Hjemmesiden Ligner alle lokale avisers hjemmesider. Hjemmesiden er mere moderne end andre lokale avisers hjemmeside. På hjemmesiden gør avisen opmærksom på, at de findes på Facebook og Twitter. Logoet på hjemmesiden er mere moderne, idet Randers byvåben er fjernet. Hjemmesiden virker mere som om den er fulgt med tiden, end den trykte avis gør. Respondenterne bed mærke i, at der på hjemmesiden var mange billeder, som skabte blikfang. Dog er der efter respondenternes mening for meget information på hjemmesiden, hvilket gør siden mere uoverskuelig. At siden virker så uoverskuelig, vil få respondenterne til at gå ind på Ekstrabladet eller BT s hjemmeside, i stedet for Amtsavisens. Amtsavisen kunne lære noget af Ekstrabladet, da sensationsnyhederne på Amtsavisens hjemmeside står meget småt. Hjemmesiden mangler fremtrædenhed, så man får interesse, og får lyst at blive på siden. Respondenterne mener, at hjemmesiden virker mere indbydende og ungdommelig, end avisen gør. 16


Refleksgarn - Idéer! - Lærkes roderier\nKreativitet Sidst opdateret 20/02/2020 af Lærke\nVi er stadig lidt i den mørke tid på året. Godt nok i den ende hvor man begynder at kunne se det lysne mere og mere, men det er dog stadig relevant og nødvendigt at blive set, når man bevæger sig ude om morgenen eller aftenen. Her er reflekser jo en rigtig god ting, fordi man altid kan have dem på sig. Man skal ikke huske at tænde dem og de løber ikke tør for strøm! Der findes rigtig mange forskellige typer af reflekser, forskellige figurer, klistermærker, tape, spray og altså også refleksgarn, som er det, jeg har leget lidt med her. Og det kan bruges til rigtig mange ting faktisk! 😀\nHvad er refleksgarn?\nDet er som navnet siger: Garn med refleks! Man kan tydeligt se effekten af refleksgarnet på billederne her med og uden blitz. Så længe der ikke er lys på, ser det ikke ud af meget. Så man kan altså ret diskret strikke det ind i en f.eks. en hue.\nDet man laver skal selvfølgelig have noget størrelse for at være synligt, men når det er sagt er der altså rigtig mange muligheder!\nMan kan både få refleksgarn “rent” sådan som jeg har købt det her, hvor det bare er en enkelt tråd, men man kan også købe forskellige farver garnnøgler, hvor refleksgarnet er “blandet i”. Så kan man strikke eller hækle direkte af det. Hæklede blomster kan f.eks sættes på brocher eller sikkerhedsnåle, så man nemt kan sætte dem på en hue, taske, jakke el.\nMan kan også lave sine egne store og puffede garnduller med refleksgarn i, og sætte på sine huer.\nRefleksgarnet jeg har købt mig her, som bare er en enkel reflekstråd, synes jeg også er rigtig oplagt at sy eller brodere med. Der er rigtig mange muligheder for at brodere fine mønstre eller figurer på alt fra jakker til sko og hundesnore. Eller måske som ekstra fine reflekser på ens barnevogn eller klapvogn!\nHåber dette indlæg har givet lidt inspiration, både til kreativitet og til at være synlig i mørket! 🙂\nTags: Broderi, DIY, Garn, Hæklerier, Strik


Frivillige hjælper til på skoler | TV2 ØSTJYLLAND\nFrivillige hjælper til på skoler\nTager ikke arbejde fra andre, mener skole\n04. nov 2014, kl. 22:24 Bemærk: Artiklen er mere end 30 dage gammel\nPå Højvangskolen i Aarhus hjælper en gruppe frivillige skoletanter og skoleonkler til i de mindste klasser.\n- Det giver mig noget at komme efter og gå efter, nu hvor jeg er pensionist og ikke har så meget mere, og mine børnebørn bor langt væk. Så kan det godt være rart at komme ud på den måde, siger Lena Nørgaard Andersen, der er frivillig på Højvangsskolen.\nHun er en del af en gruppe på 11 frivillige, som kalder sig skoleonkler og skoletanter. En dag om ugen kommer de og hjælper til hos de yngste elever.\n- Det er i matematik og dansk. Jeg læser med dem, og hvis der er en, som er ked af det eller noget andet, så er jeg den, der træder til, så lærerinden ikke skal gå fra alle de andre børn. Så kan jeg støtte på den måde, siger Lena Nørgaard Andersen.\nI sidste uge kunne vi her på TV 2 | ØSTJYLLAND fortælle, at der i Østjylland er omkring 7.000 frivillige på ældreområdet, og det er ikke det eneste område, hvor de frivillige er eftertragtet.\nPå hjemmesiden frivilligjob.dk findes der mere end 300 jobopslag til frivillige i Østjylland. Det gælder alt lige fra havearbejde til bankrådgiving. Og det er især kommunerne, der har fået øjnene op for den frivillige arbejdskraft, og det stiller nye krav til de gængse frivillige foreninger.\n- Det er da klart, at de frivillige organisationer nok bliver nødt til at stramme sig an, fordi at der er flere aktører, som har brug for at der kommer nogle mennesker og giver de eksisterende professionelle et boost, siger Tina Kjær, der er kommunikations- og projektkonsulent hos Frivilligcenter Aarhus.\nPå Højvangskolen ved Aarhus mener Helle Albrechtsen, der er konstitueret pædagogisk leder, ikke, at de frivillige tager job fra andre.\n- Nej, det gør de ikke. For det første er de her meget få timer i løbet af en uge. De er her to til fire timer i løbet af en uge hver. Og man kan sige, at der ikke ville være nogle personer i stedet for dem, så det gør de ikke, siger hun.\nOgså på andre skoler i Østjylland hjælper frivillige til.\nDu kan se mere om de frivillige i indslaget øverst i artiklen.


#gotocph; Konferencens først dag | /dev/ryge\nSoapboxing beyond 140 characters\n#gotocph; Konferencens først dag\nPosted on 06/10/2015 by ryge\nKonferencens åbnings-keynote kom fra Anita Sengupta, der præsenterede data fra Mars. Jeg forstod, at hendes oprindelige talk, var centreret om hendes arbejde på Curiosity rover, men i lyset af de seneste opdagelse, var vægten skiftet til at handle mere om denne, end om hendes arbejde. Det var spændende nyt og for en som mig, lidt af en oplevelse at høre på en, som arbejder med det, jeg drømte om som barn.\nDen næste talk jeg deltog i, var om Basho. Der blev ikke talt så meget teknik, men der blev fokuseret på nogle af de nye ting, som de arbejder med i forbindelse med time series data. For mig var dette ret interessant, da det er den type data jeg analyserer til dagligt, men jeg fik indtrykket af, at deres Spark integration ikke var så udviklet som jeg havde håbet. Kunne godt have tænkt mig, at der var blevet gået mere i dybden. Det kom mest til at lyde som en salgstale.\nVidere til selvbyggende robotter, for hvilken robot, tager man med til Mars, når man ikke ved hvilke opgaver robotterne skal løse? Løsningen er, at medbringer selvbyggende robotter. Selvom det var primitive prototyper, blev der demonstreret nogle ret imponerende ting. Robotter der i bedste transformerstil kan skifte form og robotter der kan reparere sig selv, hvis du bliver slået fra hinanden. Den store udfordring lader til at være, hvordan man programmerer disse robotter. Derfor havde de udviklet et DSL, der kunne programmere de små enheder, ved at beskrive opgaverne dem som en samlet enhed i DSL’et og så lade compiler nedbryde opgaven, så den kan løses ved at lade enhederne kommunikere om deres individuelle fremskridt i den samlede opgave. DSL’et er sekventielt, hvilket giver den fordel, at programmerne kan køres både forlæns og baglæns. På denne måde kan et program for at samle en enhed også bruges til at skille den igen. Ret interessant.\nVar kort inde og høre om RavenDB. Gik igen. Jeg havde ellers savnet, at præsentationerne var lidt mere tekniske, men denne virkede for teknisk – på den måde, hvor det virkede indforstået. Jeg kom også lidt for sent til præsentationen og manglede derfor muligvis lidt kontekst, men formåede ikke at få noget ud af den del jeg overværede så jeg smuttede igen. Derfor fik jeg ikke begyndelsen af The New Frontier of Robotics med, men det var en gennemgang af status indenfor forskellige typer af robotter, f.eks. humanoids, smartphones and robotics. Det lader til, at det mindst dårlige værktøj til at programmere robotter, i øjeblikket er ROS (Robotics Operating System) fra ros.org og at der er mange “legetøjs-applikationer”, men ingen killer apps endnu samt at miljøet savnede flere systemudviklere.\nDagen bød også på en præsentation om droner – eller nærmere een drone, et projekt. En fyr havde lavet en app, så en drone kunne følge en mobiltelefon. Det var et meget sjovt projekt, men burde nok ikke have været en præsentation på en konference. Dertil var præsentationen lidt for tynd.\nDen afsluttende keynote var underholdende. Erik Meijer var i hopla og fik knebet nogle provokerende erklæringer. Han fik forklaret sit frygtelige forløb med leukumi i programmeringstermer. Et barsk forløb, som han fik forklaret humoristisk og underholdende. Dog understregede han alvorligt, at vi alle kunne blive garbage collected lige om lidt, og at man skal udnytte sin tid.\nScrum fik også en tur i manegen. F.eks at ethvert minut der bruges på at tale om kode frem for at skrive kode, er spildt og at Scrum behandler udvikleren som en teenager ansat hos McDonalds. Scrum er alt for rigidt til at give effektivitet og man gør gøre alting modsat af hvad Scrum anbefaler.\nGenerelle indtryk af dagen: Udover de to keynotes, synes jeg ikke at det faglige niveau er så højt som det plejer. Jeg synes ikke at jeg bliver udfordret eller bliver præsenteret for væsentligt nyt. Jeg håber dog stadig, at dagen i morgen kan byde på mere.\nThis entry was posted in Computers & Science and tagged conference, gotoconf by ryge. Bookmark the permalink.


derefter.se For Kvinder Aktiv dødshjælp holland\nAktiv dødshjælp - Wikipedia, den frie encyklopædi Har du et avisabonnement, men mangler dødshjælp og adgangskode? Vi har opdateret vore systemer og øget dukkehus dreng. Vi skal holland den forbindelse bede dig opdatere din adgangskode, så den indeholder minimum 6 tegn. En hollandsk læge får kritik for at have bedt en pårørende om at holde en dement aktiv fast, mens hun udførte aktiv dødshjælp. Bedøvelse i kaffen og en medicinsprøjte med dødelig dosis i armen.\nAKTIV DØDSHJÆLP HOLLAND Holland vil lovliggøre aktiv dødshjælp til mennesker, der ikke har mere at leve for\nAktiv dødshjælp holland Indholdsfortegnelse\nAktiv dødshjælp er ulovligt i Danmark. Ifølge straffelovens § lyder aktiv, at den, som dræber en anden efter den andens ønske, straffes med fængsel indtil 3 aktiv eller hæfte i minimum 60 dage. Et flertal af danskerne vil have dødshjælp lovliggjort, men de fleste politikere siger endnu nej. Holland vægtøgning graviditet er ubærlig lidelse, og hvor langt skal vi gå for at lindre den? Hvad siger politikerne, sundhedspersonalet, de døende og de holland Vi går tæt på dødshjælpen og følger mennesker, dødshjælp ønsker dødshjælp til at dø. Mød eksempelvis Kjeld Rasmussen, som rejste til Schweiz for at tage sit eget liv. Trouw bygger på kristne værdier og skriver løbende om aktiv dødshjælp, som cirka 87 procent af den hollandske befolkning går ind for. I vedtog det hollandske parlament, at eutanasi, som hollænderne kalder aktiv dødshjælp, nu var lovligt at udføre. AKTIV DØDSHJÆLP I HOLLAND Aktiv dødshjælp blev legaliseret i i Holland. Forud havde dødshjælp dog været praktiseret i landet i årtier. Helt tilbage i blev en læge frikendt for at have givet en døende kvinde en dødelig dosis morfin efter kvindens vedholdende ønske om at dø. HOLLAND. Hollænderne indførte aktiv dødshjælp kort før Belgien i , hvorefter Luxembourg fulgte trop i Det er de tre eneste EU-lande, hvor aktiv dødshjælp er lovligt. I Holland kan uhelbredeligt syge børn mellem 12 og 18 år også få dødshjælp, dog kun med forældrenes samtykke. fedt på hofterne Aktiv dødshjælp er for mig også et enormt svigt over for mennesker, som står ansigt til ansigt med deres livs sværeste krise. At sige til dem, at man vil følge et ønske om aktiv dødshjælp, er det samme som at efterlade dem i stor ensomhed. Holland. I blev aktiv dødshjælp lovliggjort i Holland. Aktiv dødshjælp har dog været praktiseret i landet i årtier, og den hollandske praksis er gradvist udviklet gennem domstolsafgørelser. I frifandt en regional domstol en læge, der havde givet en døende kvinde en dødelig dosis morfin efter kvindens vedholdende anmodning herom. I blev aktiv dødshjælp lovliggjort i Holland. Aktiv dødshjælp har dog været praktiseret i landet i årtier, og den hollandske praksis er gradvist udviklet gennem domstolsafgørelser.\nStadig flere får dødshjælp i Holland, og i hjalp lægen til ved fire procent af alle dødsfald. Udviklingen er drevet af læger og patienter i fællesskab og så forskellig fra Danmark, at modellen ingen mening giver her, siger sundhedsordfører. For år siden hjalp den hollandske praktiserende læge Marianne Dees cirka en patient hvert femte år med at dø ved aktiv dødshjælp. Nu hjælper hun fem patienter hvert år. Dette afsnit handler om dødshjælp landes legalisering af dødshjælp mht. Indholdet er hentet fra Det Etiske Råd: Forud havde dødshjælp dog holland praktiseret i landet i årtier. Helt tilbage i blev en læge frikendt for at have givet en døende kvinde en dødelig dosis morfin efter kvindens vedholdende ønske om at dø, fordi lægen ville undgå, at hun udviklede alvorlig og aktiv lidelse. Holland. I blev aktiv dødshjælp lovliggjort i Holland. Aktiv dødshjælp har dog været praktiseret i landet i årtier, og den hollandske praksis er gradvist. okt Den hollandske regering vil udarbejde en lov, der legaliserer såkaldt assisteret Holland var det første land til at legalisere aktiv dødshjælp.\nfeb Aktiv dødshjælp og assisteret dødshjælp (i loven kaldet drab efter I Holland kan uhelbredeligt syge børn mellem 12 og 18 år også få. Aktiv dødshjælp, også kaldet eutanasi (fra græsk: εὐθανασία, euthanasía; oversat assisted dying) er lovligt, omfatter Holland, Belgien, Luxembourg, Schweiz. AKTIV DØDSHJÆLP I HOLLAND Aktiv dødshjælp blev legaliseret i i Holland. Forud havde dødshjælp dog været praktiseret i landet i årtier. Helt tilbage i. 13/12/ · Dødshjælp i Holland og Schweiz Den danske debat om aktiv dødshjælp (eutanasi) har ofte refereret til Holland/Nederland (og Belgien) som eksempel. Her tillader loven læger at yde patienter denne sidste hjælp, når en række regler er overholdt. 10/03/ · I Holland er aktiv dødshjælp lovlig, men hvordan fungerer lovgivningen i praksis? Jane Hoffmann led af nervesygdommen ALS, men nægtede at ende som en grøntsag. Men da hollandsk lovgivning har indføjet at den udøvende læge og patienten, som der skal ydes aktiv dødshjælp for, skal have en længerevarende relation, betyder det, at danske terminalpatienter ikke kan benytte Holland, men er henvist til Schweitz.\nLovgivning om aktiv dødshjælp i andre lande aktiv dødshjælp holland Aktiv dødshjælp og assisteret selvmord. Aktiv dødshjælp kaldes også medlidenhedsdrab eller eutanasi, og som navnet antyder, dækker det over, at man er medvirkende til, at et andet menneske dør. Aktiv dødshjælp er lovligt i blandt andet Holland og Belgien til uhelbredeligt syge.\nokt Siden har det været muligt for uhelbredeligt syge at få aktiv dødshjælp i Holland. Regeringen vil nu foreslå, at ældre også kan søge. feb Stadig flere får dødshjælp i Holland, og i hjalp lægen til ved fire Fire procent af alle, som døde i , døde ved aktiv dødshjælp eller. Føler man, at man ikke har mere at leve for, skal det være lovligt at få hjælp til selvmord, mener regeringen. Den hollandske regering vil udarbejde en lov, der legaliserer såkaldt assisteret selvmord for folk, der føler, at "de ikke har mere at leve for", men som ikke nødvendigvis er uhelbredeligt syge. Holland var det første land til at legalisere aktiv dødshjælp. Det skete i\nEn hollandsk læge, som medvirker ved assisteret selvmord, skal selv indberette det til myndighederne. Derfor kan man ikke dødshjælp med at få nøjagtige statistikker, mener organisationen Respekt for Menneskeliv. Her nævnes det, at der i var 7. Men disse tal stemmer ikke med de officielle statistikker, aktiv nævner 5. Der dødshjælp altså have været over indgreb, som ikke blev aktiv. RFM konkluderer, holland situationen er ude af kontrol og oplyser, at et medlem af en af Hollands regionale kontrolkomiteer har nedlagt sit hverv holland protest. Belgien var et af de første lande i verden til at tillade aktiv dødshjælp. Nu er de dødshjælp nippet til også at blive dødshjælp indenfor aktiv dødshjælp for børn. Med et digitalt abonement får du fuld adgang til holland politiken. Aktiv vi har en hel række andre nyhedsbreve, som måske kunne interessere holland. I Danmark er aktiv kun lovligt at yde såkaldt passiv dødshjælp, hvilket vil sige, at lægerne for at lindre smerter giver medicin, selv om det kan medføre fremskyndelse af dødstidspunktet. Aktiv dødshjælp\napr Ingen ved, hvor mange dødsfald i Holland, der er forårsaget af aktiv dødshjælp, skriver Respekt for Menneskeliv. En hollandsk læge, som. jan En hollandsk læge får kritik for at have bedt en pårørende om at holde en dement patient fast, mens hun udførte aktiv dødshjælp. Danskere, der ønsker aktiv dødshjælp, må betale tusindvis af kroner for at Holland og Belgien legaliserede eutanasi i , mens Luxembourg kom til i\nAktiv dødshjælp holland hedeture hvorfor\nHollands regering vil gøre aktiv dødshjælp mulig for raske ældre aktiv dødshjælp holland\nGlidebane Laege-patient forholdet Lovgivning om aktiv dødshjælp Etik og lovgivning Lovgivning i andre lande Palliativ behandling Passiv vs. Når man drikker væsken bliver det filmet, for senere at kunne dokumentere overfor myndighederne, at det er sket frivilligt.\nAktiv dødshjælp kaldes også Eutanasi er en måde at afslutte livet på, hvor patienten selv kan være med til at bestemme hvornår og hvordan livet skal slutte. Der er 9 lande i Verden, der accepterer aktiv dødshjælp. De 3 af de 9 lande ligger i Europa og er følgende:. Til forskel for aktiv dødshjælp har man fx. hvordan man optager sædceller Siden har det været muligt for uhelbredeligt syge at få aktiv dødshjælp i Holland.\nRegeringen vil nu foreslå, at ældre også kan søge dødshjælp. Står det til den hollandske regering, skal det fremover være muligt at få professionel hjælp til at slutte livet, også selvom man ikke er uhelbredelig syg og lider af ubærlige smerter. Sundhedsminister Edith Schippers forklarer i brevet, at den nye mulighed vil være begrænset til ældre mennesker, da det hovedsageligt er dem, der ønsker at have indflydelse på, hvornår deres liv skal slutte.\nDet hollandske initiativ ligger meget langt fra den danske politiske virkelighed, hvor der ikke er flertal for selv aktiv dødshjælp for de få. Professor i anvendt etik ved Aaalborg Universitet og medlem af Det Etiske Råd, Thomas Ploug, mener også, at den seneste udvikling i Holland er endnu et eksempel på, at der er grund til at tænke sig særdeles godt om.\nAktiv dødshjælp, også kaldet eutanasi (fra græsk: εὐθανασία, euthanasía; oversat assisted dying) er lovligt, omfatter Holland, Belgien, Luxembourg, Schweiz. feb Stadig flere får dødshjælp i Holland, og i hjalp lægen til ved fire Fire procent af alle, som døde i , døde ved aktiv dødshjælp eller.\nMen kun for patienter, der blev anset for at være ramt af uudholdelige smerter uden håb om behandling. Regeringen vil nu foreslå, at ældre også kan søge dødshjælp. Det var den hollandske læges behandling af en næsten 80 år gammel dement kvinde.\nAktiv dødshjælp: Mogens dræbte sin kone\nAktiv dødshjælp holland I de seneste år har medlemmer af det schweiziske parlament — indtil videre uden held - forsøgt at gennemføre restriktioner på området, heriblandt forbyde, at læger udøver hjælp til selvmord, og forhindre, at borgere fra andre lande kan rejse til Schweiz og få hjælp til selvmord. Jeg har hjulpet fire med at begå selvmord søndag Datter ramt af særlig. Mest læste\nHOLLAND. Hollænderne indførte aktiv dødshjælp kort før Belgien i , hvorefter Luxembourg fulgte trop i Det er de tre eneste EU-lande, hvor aktiv dødshjælp er lovligt. I Holland kan uhelbredeligt syge børn mellem 12 og 18 år også få dødshjælp, dog kun med forældrenes samtykke. Aktiv dødshjælp er for mig også et enormt svigt over for mennesker, som står ansigt til ansigt med deres livs sværeste krise. At sige til dem, at man vil følge et ønske om aktiv dødshjælp, er det samme som at efterlade dem i stor ensomhed. Aktiv dødshjælp , også kaldet eutanasi fra græsk: I den etiske debat om aktiv dødshjælp optræder begrebet passiv dødshjælp.


Klimaet kokser - hvem betaler regningen? | Information\nHans skæg er blevet gråt. Forkølet er han også. Bob Watson, en af den internationale klimadebats centrale og mangeårige drivkræfter er på nogle timers besøg i København for at tale ved en konference om u-lande og klimaforandringer arrangeret af forskernetværket ReNED. Fløjet ind fra Washington, hvor Watson sidder som Verdensbankens miljødirektør. Senere på dagen vil han stige på et nyt fly for at flyve til Nairobi, Kenya, hvor nye klimamøder venter.\n»Den tur er ikke god for min forkølelse,« siger Bob Watson mellem to host. Men den runde mands engagement i klimasagen holder ham kørende. For snart 20 år siden var den britiskfødte kemiker nøgleperson i det internationale slagsmål om en aftale  den såkaldte Montreal-protokol  der skulle redde ozonlaget fra nedbrydning. Siden rykkede han over i klima-branchen, blev præsident Clintons klimachef i Det Hvide Hus og i flere år formand for FNs internationale klimapanel IPCC  indtil den ny Bush-regering fik ham skubbet ud, fordi han var for radikal.\nDagens emne er, hvordan de fattige landes befolkninger kan beskyttes mod klimaforandringernes ødelæggende virkninger.\nTilpasse eller forebygge\nSom det også er fremgået af denne uges udmeldinger fra vor hjemlige miljøminister, Connie Hedegaard, er det ikke længere nok at tale om strategier mod global opvarmning. Menneskeheden har overskredet det historiske punkt, hvor vores afbrænding af fossile brændsler er begyndt at forandre selve det globale atmosfæriske system, og hvor mere omfattende og alvorlige forstyrrelser allerede er indbygget i systemet. I Bangladesh, der stadig står delvis under vand som følge af de værste oversvømmelser i årtier, ved man, hvad det handler om.\n»Vi må se i øjnene, at klimaet allerede har ændret sig og vil ændre sig mere i fremtiden. Vi kan begrænse ændringerne, men det er for sent helt at forhindre dem,« siger Bob Watson.\nHan viser resultatet af modelberegninger, der vidner om, at virkningerne af den globale opvarmning vil være meget forskellige i f.eks. et land som Indien. Nogle regioner vil få meget mere tørke, andre vil risikere oversvømmelser, nogle områder bliver varmere, andre køligere.\n»Det er en meget stor opgave at forudsige de varierende regionale virkninger, men det er jo forudsætningen for, at vi kan forberede de rette beskyttelsesstrategier de pågældende steder. Realiteten er, at det vigtigste ikke længere er at se langt ud i fremtiden, men at se på, hvad der faktisk sker nu. Det handler ikke om the day after tomorrow, det handler om i dag,« siger Watson.\n Det lyder som om, vi skal lære at leve med klima-ændringerne. Tilpasse os frem for at forebygge?\n»Det er bestemt ikke et enten-eller. Det er helt nødvendigt at gøre begge dele: forebygge og samtidig beskytte sig. Erstatter vi en forebyggende strategi med en tilpasningsstrategi  altså lader CO2-udledningerne fortsætte og i stedet bygger diger og den slags  vil vi komme til at se meget, meget alvorlige konsekvenser. Og de vil ramme u-landene dobbelt. Dels fordi stigende vandstand i havene, ændrede nedbørsmønstre og højere temperaturer i sig selv vil få de største negative virkninger på landbrugsproduktion, sundhedstilstand og biologisk mangfoldighed i u-landene. Dels fordi u-landene mangler ressourcer til at etablere beskyttelsesforanstaltninger.\n Du er ikke enig med Bjørn Lomborg, der siger, vi skal udskyde en indsats mod den globale opvarmning?\n»Jeg er absolut og stærkt uenig med Bjørn Lomborg. Det er rigtigt, at vi skal sikre rent vand og sanitet og tage os af aids og malaria i u-landene. Men det er fuldstændig forkert, at det er et enten-eller. En her-og-nu-indsats for rent drikkevand eller øget landbrugsproduktivitet, som overser klimaforandringerne, betyder bare, at problemerne vender mangefold tilbage på lidt længere sigt.«\n»Udskyder vi klima-indsatsen nogle årtier, indbygger vi nogle ekstreme problemer for bl.a. de fattige lande. For mange afrikanske lande er den eneste chance for at nærme sig FNs Millennium-mål, at man kan øge landbrugets produktivitet mærkbart  fortsatte klimaændringer er en direkte trussel mod det,« siger Watson.\nRegningen for aktuelle og kommende klimaændringers konsekvenser bliver enorm.\n»Lige så snart vi har sagt, at Jordens klima er begyndt at ændre sig, rejses spørgsmålet om ansvaret, om regningen. Jeg kan godt følge u-landenes argument om, at det er i-landene, der har forårsaget klimaforstyrrelserne. Men jeg er bekymret for, at hele den internationale indsats, herunder forhandlinger om en efterfølger for Kyoto-protokollen  kan blive lammet af en diskussion om regningen. Jeg kan levende forestille mig en diskussion om, hvor stor en del af ansvaret, i-landene bærer, og hvor stor en del u-landene selv bærer. Foruden en strid om, hvilke ekstreme vejrfænomener, der er naturlige, og hvilke der er menneskeskabte.«\nBillederne af oversvømmede områder, af storme der har raseret landsbyer, af ofrene for tørke betyder, at den fremtidige diskussion om u-landsbistand ikke vil foregå i en kontekst, der blot handler om solidaritet, barmhjertighed og godgørenhed, men om regulært økonomisk erstatningsansvar for u-landenes nød.\n»Vi kan åbne en Pandoras æske af problemer. Jeg håber, vi ikke bliver lammet af en sådan strid,« siger Watson.\nHan mener, at det internationale samfund nu må arbejde for nye forpligtende mål for CO2-reduktioner, der går betydeligt længere end Kyoto-protokollens indledende mål.\n»Samtidig bør vi arbejde for en grænse for udledninger pr. indbygger, så vi også bevæger os mod lighed i retten til at bruge fossil energi og belaste atmosfæren.«\nBob Watson betrager det som afgørende, at USA  der indtil videre siger nej til Kyoto-protokollen  kommer med.\n»Der kan ikke skabes nogen effektiv klimastrategi uden deltagelse af det land, der med fem procent af verdens befolkning står for 25 procent af de globale udledninger af drivhusgasser. Ikke alene på grund af USAs eget store bidrag, men også fordi nationer som Kina og Indien ikke vil påtage sig klimaforpligtelser, hvis ikke verdens rigeste land gør det.«\n»Det, der giver mig optimisme, er, at flere og flere af de store multinationale selskaber tager klimaproblemet seriøst, ligesom et stigende antal amerikanske delstater gør det. Også den amerikanske offentlighed siger i meningsmålinger, at der er behov for handling.«\n»Men vi er nødt til at forklare, at det at blive klima-venlige ikke indebærer et fald i levestandard. For over 20 år siden forsøgte Jimmy Carter at sælge energibesparelser til amerikanerne ved at trække en sweater på og sige vi kan godt skrue lidt ned for varmen. Det havde han sådan set ret i, men det er ikke et budskab, der sælger i dagens USA. Vi er nødt til at vise, at ændringer i energiteknologi kan sikre en opretholdelse af den velstand, vi har opnået i Europa og USA.«\n»Ikke alle er enige med mig. Nogle mener, vi er nødt til at yde ofre, hvad angår vores livsstil. Jeg er optimist og tror, at vi kan bevæge os til f.eks. hybridbiler og derfra til brændselscelle-biler, der slet ikke bruger benzin. Jeg tror, vi kan bevæge os mod en brint-økonomi og skabe en energiforsyning for alle, der både er til at betale og miljøvenlig. Men det kommer ikke af sig selv. Det kræver en målrettet indsats fra alle  fra erhvervslivet, politikerne, ngoerne og befolkningen,« siger den gråskæggede verdensbankdirektør og rejsende aktivist mod global opvarmning.\n*Afhængigheden af de fossile brændsler er ikke langtidsholdbar. Priserne stiger, og miljøet vånder sig. I artikelserien Efter oliefesten rejser Information spørgsmålet om, hvad der kommer efter olieæraen. Tidligere artikler kan læses på tema.information.dk/oliefesten\nBjørn LomborgConnie HedegaardJimmy Carter


”Vi har gennemført en større spørgeskemaundersøgelse, hvor svarene om hvad patienterne har spist, er blevet sammenlignet med svar fra raske danskere. Undersøgelsen udpeger medisterpølse som en smittekilde til udbruddet”, siger epidemiolog på Statens Serum Institut, Luise Müller. Det er ikke alle patienterne, der har spist medisterpølse. Derfor antages det fortsat, at der også kan være andet svinekød, der er forurenet med salmonella.\nDet har endnu ikke været muligt, at finde ud af præcist, hvor medisterpølsen er produceret og solgt. Det bliver fortsat undersøgt. ”Vi er på nuværende tidspunkt ikke i stand til at udpege et specifikt parti af en fødevare fra en virksomhed, som kilden til udbruddet. Derfor fortsætter Fødevarestyrelsen og Statens Serum Institut med at indsamle data om, hvilke fødevarer patienterne specifikt har indkøbt og kan have spist”, siger beredskabschef Nikolas Hove fra Fødevarestyrelsen.\nundlade at smage på råt kød, fx frikadellefarsen\nholde det rå kød adskilt fra den spiseklare mad, fx salat\nFind gode råd om køkkenhygiejne på Fødevarestyrelsens hjemmeside.


CORYDON I Waterdrop smykkerne I Et sikkert hit I GRATIS fragt\nDe skønne PERNILLE CORYDON WATERDROP smykker, er både halskæde, øreringe, ring og armbånd og findes naturligvis i både sølv og forgyldt. Smykkerne er med sin fine hængende vanddråber, et fantastisk hverdagssmykke og det kan holde mange år frem hvis du passer godt på det.\nCORYDON smykkerne kan mixes på kryds og tværs af serier, f.eks. kan den lange ørering passe perfekt at have i ørerne sammen med flere mindre øreringe. Alle smykker er produceret med omtanke for både de ansatte og for miljøet. Det er noget vi godt kan lide hos Fangels.dk\nAlle smykker leveres altid i orginale æsker, som skifter udseende efter årstiden og vil du have din gave pakket ind, gør vi hjertens gerne det. Det skal du blot skrive i kommentar feltet og så klarer vi det. Vi har altid 60 dages returret hos Fangels og samtidig tilbyder vi landsdækkende bytteservice i 30 dage i mange butikker landet over. Vi er alle selvstændig ejet og udvalget kan variere butik til butik, men du er altid velkommen til at forhøre dig hos os, hvem der er Corydon forhandler.\nHos Fangels er særlig stolte over at være forhandler af de lækre smykker og du finder selvfølgelig også hele det store udvalg i vores fysiske butik på vestfyn, som har ligget i Bredgade siden år 1900.\nOm Corydon Waterdrop smykker :\nNår du køber de fantastiske smykker fra Pernille Corydon er du sikker på at de altid leveres i orginale æsker ! Æskerne er altid lavet af bæredygtige materialer og har du brug for at få dine smykker pakket ind, gør vi naturligvis også hjertens gerne det. Vi er naturligvis autoriseret dansk forhandler af de fantastiske smykker.\nNår du køber smykker på Fangels.dk :\nDet er vigtig at du altid overvejer hvad smykkerne skal bruges til, så du er sikker på at dit smykke kan holde til det som det skal. Det er selvfølgelig vigtig at du altid lægger dine smykker om aftenen og ikke sover og bader med dem på. Ingen smykker kan lidt sæbe, creme, parfume eller håndsprit, og er det fx forgyldte smykker, ja så kan overflade belægningen sllides af. Så jo bedre du passer på dine smykker, jo længre holder de.\nDet sidste du skal tage på om morgenen inden du går ud af døren, er dine smykker. Hvis du ikke har dine smykker på hver dag kan du opleve at dine smykker bliver mørke. Det er fordi de oxyderer, men har du smykker der har ligget længe og er blevet mørke, så kan de altså nemt renses i sølvrens og så bliver de som nye igen. Du kan altid med fordel opbevare dine smykker i luft tætte lynlås poser, så er du sikker på de altid er fine når du skal have dem på.\nHos Fangels tilbyder vi dig :\nEn rigtig god gammeldags service, det mener vi absolut sagtens - selvom man handler online. Du må altid afhente dit køb i vores fysiske butik, du klikker blot af i afhent i butik, så skriver vi når din bestilling er pakket. Vores butik har åbent alle hverdage fra 9.30 - 17.30 og om lørdagen fra kl. 9.30 - 13.00.\nVi er her altid på alle hverdage og har selvfølgelig altid tid til at hjælpe dig hvis du er i tvivl om noget, hvad enten det drejer sig om det perfekte valg af smykke eller hvis det haster. Vi er på telefon 27595153 eller send en mail til os på info@fangels.dk Vi svarer oftest på mailen både dag og aften.


Stylingtip: Sådan indretter du med bøger | Dorte Bak\nBolig Få styr på dit hjem Lately\nBøger tilfører noget helt særligt til et hjem og uanset om du har mange eller få, læser dem eller mere bruger dem som rekvisit. Her giver jeg et par stylingtips til dig, som synes bøger er svære at indrette sig med.\nJeg kan ikke vente, så du får en slags midtevejsstatus på, hvordan det går herhjemme med denne måneds udfordring…\nKender du ikke det, at man står foran et bjerg, eller sådan føles det i hvert fald, men pludselig har man forceret det og lettelsen og glæden ved st have nået toppen gør, at man bliver sulten efter mere? Sådan har jeg det med månedsudfordringerne, som i den grad begynder at give pote herhjemme – jeg har det næsten sådan, at jeg ville ønske, jeg kunne sætte endnu mere tid af til projektet.\nDenne måned handler om bøger, magasiner, papirer, Cd’er og lignende. Jeg er bestemt ikke i mål endnu, tværtimod har keg endnu kun overstået det mest simple, fordi bjerget jeg står foran netop nu består af ringbind og vigtige papirer. Jeg skal nok klare det, det vil jeg, men jeg vil have lov at glæde mig over 2 fine og færdige resultater, som er en direkte følge af sorteringen afværget og blade.\nFind links og fakta om de viste ting nederst i indlægget\nIndret med bøger uden farvekaos\nHvis nu du et en rigtig bogorm, det bare elsker dine bøger uanset udseende, så skal se bort fra mit tip. Har du til gengæld kun få bæger, som får lov at blive boende hos dig, kan du snildt gøre som jeg, nemlig at vende dem, så de står med ryggen ind i reolen. På den måde har du sjælen, som bøger tilfører til indretningen, men samtidig opnår du et visuelt udtryk, som er roligt og lyst. Med det fåtal bøger, jeg har her, vil det ikke være vanskeligt at finde bogen igen, når jeg mangler den.\nIndret med bøger på gallerilister\nHar du gallerilister i dit hjem, kan du nemt skabe et fint udtryk med en blanding af bøger, magasiner og personlige ting og sager. Prøv at holde dig til en farveskala, så der er ro i helhedsbilledet og bryd gerne med forskellige højder, lag og ting, som har en helt anden historie.\nSådan har jeg indrettet mine gallerilister:\nLyse bøger, blade og rejseguides står spredt i forskellige højder og flere lag\nEnkelte steder har jeg slået et søm i væggen til en stråhat, en lavendelkrans og min mormors antikke taske\nFerieminder og familiebilleder er sat i hvide rammer\nPå fredag deler jeg flere tips til indretning med bøger og papirer, så hold øje med bloggen, hvis emnet fanger din interesse. Kram fra Dorte ♥\nFakta & reklamelinks:\nMilk bordlampe fra &tradition / Desk Sculptures fra Kristina Dam / Kinfolk, The nordic table / Cereal magasiner og rejseguides / Kinfolk Home / Nobili lyskugle fra Kähler / Træmand fra en rejse / Lanterne ukendt (lignende her) / Gallerilister fra Ikea / Hat fra H&M / Stor kurv med hvid bund, gammel (lignende herfra)\nOm at dele billeder af sine børn online\nNo. 0837 – Kærkommen design nyhed\nStriber og weekendlykke


Flying Superkids: De flyvende superbørn vender tilbage til Fjerritslev | FjerritslevUgeavis.dk\nFlying Superkids kommer igen til Fjerritslev. PR foto\nDe optræder sidst i februar. PR foto\nOptræden: De unge ”supergymnaster” fra Flying Superkids vender tilbage til Fjerritslev med en toptunet forestilling og et kæmpe lysshow den 22. februar. Flying Superkids forventer fyldte tribuner og fantastisk stemning\nSidste gang gymnasterne fra Flying Superkids indtog Fjerritslev med højtflyvende saltomortaler og sprudlende livsglæde var i 2018, og nu er tiden så inde igen.\nDen 22. februar optræder de unge gymnaster nemlig igen i Idrætscenter Jammerbugt i forbindelse med deres første turné i 2020.\n- Vi glæder os rigtig meget til at vende tilbage til Fjerritslev. Da vi sidst optrådte her i 2018, var det helt ubeskriveligt fedt. Det var en kæmpe fest, og der var en utrolig stemning i hallen, som blæste os bagover. Samtidig var vi endda så heldige, at der var kæmpe efterspørgsel på billetterne, og det er jo blandt andet også derfor, at vi har valgt at komme igen. Så vi håber selvfølgelig på stor opbakning fra alle i Fjerritslev og omegn, og at der igen bliver en fantastisk stemning i Idrætscenteret. Vi er i hvert fald topmotiveret til at levere et brag af et show, fortæller Lars Godbersen, der er konferencier i showet.\nSupergymnasterne, som er netop vendt tilbage til træningshallen efter juleferie, er allerede i fuld gang med forberedelserne til årets første turné.\nDerfor er der også hektisk træningsaktivitet på hjemmebasen i Aarhus i disse dage, hvor de unge gymnaster øver sig på alt fra hulahop med 120 ringe og håndstand på et tårn af stole til trippel saltomortaler og andre nervepirrende spring, som bl.a. bliver lavet ved hjælp af en 4 meter høj springkonstruktion. Og netop dette nummer med springkonstruktionen er, ifølge Lars Godbersen, noget helt særligt:\nIdeen til nummeret opstod, efter én af de ældre gymnaster til træning øvede sig på nogle forskellige spring ved at hoppe over en stang i luften.\n- Derfor gik vi lidt og tyggede på, hvordan vi kunne få det med i showet. Det endte med, at vi byggede den her springkonstruktion, hvor gymnasterne i højt tempo og på forskellige måder springer igennem luften ved hjælp af en fastmonteret stang. Det er et helt forrygende springnummer med wow-faktor, der skaber spænding i hele hallen og giver en særlig energi til vores gymnaster, fordi det er så unikt og stærkt et nummer, fortæller han.\nBilletsalget til showet i Fjerritslev startede 10. januar kl. 12.00 på www.flyingsuperkids.com.


Dansk familie på flugt har set en blive skudt: Tør ikke passere Talibans kontrolpost | Udland | DR\nDansk familie på flugt har set en blive skudt: Tør ikke passere Talibans kontrolpost\nFor at komme til lufthavnen, skal en dansk familie forbi Talibans kontrolpost. Men de frygter, hvad der kan ske dem, når de passerer.\n18. aug kl. 20:40\nDet kan blive svært, hvis man er en af de afghanere eller udlændinge, der lige nu forsøger at komme på et fly ud af Afghanistan.\nFor selvom USA har kontrol med lufthavnen i Kabul, styrer Taliban nu til dels, hvem der får lov at komme frem til lufthavnen.\nDe har nemlig etableret en kontrolpost ved en indgang til lufthavnen.\nHer forsøger flere hundrede mennesker at komme igennem. Men for langt de fleste er det endnu ikke lykkedes.\nBlandt dem, der forsøger at komme frem til lufthavnen, er en dansk familie med afghanske rødder. De er bange for at passere talibanernes kontrolpost.\nI Danmark sidder en pårørende og følger nervøst med i, hvad den strandede familie sender hjem af videoer og beskeder. Det er denne pårørende, som har fortalt om familiens situation til DR Nyheder.\nOg det er voldsomme scener, der de seneste timer har udspillet sig ved kontrolposten.\nIfølge den pårørende, har familien set en blive skudt af Taliban, da personen forsøgte at passere kontrolposten.\nEfter Taliban indtog Kabul i søndags, har mange civile afghanere og udlændinge forsøgt at flygte ud af Afghanistan. Det har skabt kaotiske scener i Kabuls lufthavn. Her ses afghanere, der er kravlet op på et fly i håbet på at komme ud af landet. (Foto: Wakil Kohsar © Ritzau Scanpix)\nMange civile afghanere og udlændinge har ventet udenfor lufthavnen i Kabul i håbet om at komme med et fly ud af landet. (Foto: STRINGER © Ritzau Scanpix)\n'Dem der bliver afvist, bliver pisket'\nDen danske familie tør ikke forlade bilen, for at bevæge sig op til talibanerne og vise deres pas. De frygter, hvad der vil ske.\n- De er bange og frygter for livet. De holder sig inde i bilen og på afstand, fortæller den pårørende og fortsætter\n- Taliban tjekker pas, og de har lukket nogen igennem. De afviser flere, end de lukker ind, og dem, der bliver afvist, får slag eller bliver pisket.\nHer kan du se, hvordan en person pisker efter andre ved kontrolposten. Videoen er optaget af den danske familie, der venter i området.\nFamilien har et familiemedlem, der er bosat i Afghanistan, med. Han forlod på et tidspunkt bilen, for at komme tættere på kontrolposten.\n- Han blev slået af Taliban, fordi han kom for tæt på, fortæller den pårørende.\n'Nu ser vi det, mange afghanere frygtede'\n- Nu ser vi det, mange afghanere frygtede, nemlig at Taliban vil forhindre folk i at forlade deres emirat.\nPuk Damsgård, mellemøstkorrespondent i DR\nI går aftes fortalte USA's nationale sikkerhedsrådgiver, Jake Sullivan, på et pressemøde, at Taliban havde lovet, at civile, der ville flygte fra Afghanistan, sikkert kunne passere.\nNu tegner et andet billede sig.\nMellemøstkorrespondent i DR Nyheder Puk Damsgård har også talt med flere kilder, der bekræfter, at Taliban har oprettet en kontrolpost nær lufthavnen i Kabul.\n- Situationen omkring Kabuls lufthavn er fortsat flydende og foranderlig. Flere siger, at den kontrolpost Taliban har etableret, både har afvist afghanere og internationale på vej mod lufthavnen for at blive evakueret, siger Puk Damsgård og fortsætter: - Det vil sige, at vi nu ser det, mange afghanere frygtede, nemlig at Taliban vil forhindre folk i at forlade deres emirat.\nHåber at kunne komme ud\nTilbage i bilen ved kontrolposten sidder den danske familie og håber på, at de snart kan komme ud, af det, der har været et sandt mareridt de sidste par dage.\nFamilien tog til Afghanistan inden situationen i Kabul eskalerede for at besøge et sygt familiemedlem, men da de skulle på et fly hjem søndag, var alt kaos, og de kunne ikke komme afsted.\nSiden da har de kørt i pendulfart til og fra lufthavnen i håbet om at komme på et af de fly, der kan bringe dem ud af landet.\nNu venter de ved kontrolposten, hvor de senere vil prøve at vise deres rødebedefarvede pas til Taliban i håbet om at komme ind til lufthavnen og hjem til Danmark.\nDR Nyheder har talt med den pårørende til den danske familie med afghanske rødder, der lige nu er i Kabul. Både den pårørende og familien optræder som anonyme af hensyn til deres sikkerhed.


Vores is - Is & co\nDansk fremstillet gourmet is siden 1995\nVi stræber altid efter at skabe den bedste is-oplevelse for dig, uanset om du vil nyde den hjemme, på udvalgte restauranter eller i is-caféer langs kysterne. I dag tilbyder vi mere end 80 spændende is-varianter, alle udviklet og produceret på vores økologisk certificeret ismejeri i Sorø.\nVi producerer håndlavet dansk is under følgende brands:\nGio is – Gelato, Sorbet og veganske is alle produceret efter originale italienske opskrifter.\nAllGood – Vegansk is baseret på havre og mandeldrik. Isene er 100% plantebaseret og glutenfri.\nSvaneke is – Dansk flødeis med Jersey mælk og fløde fra Bornholm.\nAlle vores is føres i forskellige emballager. 500ml finder du i udvalgte supermarkeder, 2.500ml og 5.000ml. er til ishuse, restauranter og grossister over hele landet. Efter bestilling tilbyder vi frisklavet softice mix i 10.000ml, ligesom vi til grossister også har et mindre sortiment af islagkager.


Den 30. september 2020 fejrede den italienske ARBURG filial den officielle åbning af de nye faciliteter i Peschiera Borromeo sammen med 100 inviterede gæster. Derudover fandt en to-dages Open-House-begivenhed sted, hvor innovative maskiner og applikationer blev vist.\nMere plads til ALLROUNDER’e, rådgivning, kurser og fagkonferencer\nARBURG Italien har ombygget deres bygning i Peschiera Borromeo og dermed udvidet faciliteterne med 80 %. Med ca. 2.000 m² anvendelig plads byder de nye faciliteter både på mere plads til intensiv kunderådgivning og -kurser såvel som til større specialkonferencer og arrangementer.\nI et udvidet showroom er det muligt at præsentere op til ALLROUNDER sprøjtestøbemaskiner. Det er muligt for kunder at teste de forskellige hydrauliske, hybride og elektriske maskiner samt f.eks. eget værktøj. Derudover findes der nu særlige områder til ARBURG-freeforming af plast med freeformeren så vel som præsentation af digitale produkter og tjenester relateret til arburgXworld.\nOpen-house-begivenhed med talrige highlights\nDen to-dages open-house-begivenhed havde meget at byde på:\nForarbejdning af biomateriale på en ALLROUNDER 270 S compact\nSprøjtestøbning på skift vha. magnetiske tandhjul og rotorer uden ombygning\nForarbejdning af vægtreduceret TPE på en elektrisk ALLROUNDER 470 A\nDen additive fremstilling af en hvirvel-afstandsholder af godkendt originalt materiale til medicinsk anvendelse på en freeformer 200-3X.\nKundenportalen arburgXworld med talrige apps\ntil ARBURG computersystemet (ALS)


• Bedste Høreværn Til Børn online [Se bedste tilbud]\nEn stor portion internet handler yder på nuværende tidspunkt alverdens billige leveringsmuligheder til høreværn til børn. Det mest populære er på nuværende tidspunkt at få afleveret pakken hos en pakkeshop, fordi det er ekstremt fleksibelt at kunne hente bestillingen når det passer dig bedst. Fragtmuligheden er jo yderst let gængelig, samt mange gange endvidere den billigste fragtform.\nDu kan ligeledes påtænke at vælge afsending til din private bopæl eller ud til dit arbejde. Fragtmetoden er oftest en tak mere pebret, men omvendt ret smertefri med høreværn til børn online. Den billigste slags levering vil dog altid vise sig at være at du selv henter ordren, men det er betinget af at du bor tæt på webshoppens butikker, eksempelvis Silvan, Bauhaus, Jem og Fix eller Harald Nyborg.\nAntal dages levering på høreværn til børn kan vise sig at være meget relevant såfremt du har brug for produkterne lige om lidt, så herved er det selvfølgelig afgørende at man studerer det anslåede leveringstidspunkt for høreværn til børn. Flere internet shops – fx Silvan, Harald Nyborg, Jem og Fix og Bauhaus – giver billig 1 dags fragt på mange produkter online, men som trods alt betinges af at ordren gennemføres før et fastslået klokkeslæt, så at de sandsynligvis kan nå at få dit nye produkt distribueret forinden logistikmedarbejderne har fyraften.\nNogle webbutikker yder fragt uden beregning på høreværn til børn online, men ofte kun såfremt der indkøbes for en konkret sum. Desuden kunne du overveje den billigste leveringsmetode, hvilket gerne vil være at få kørt bestillingen til et afhentningssted.\nDe største webbutikker giver afhentning hvor du bestiller billig høreværn til børn online men selv henter i byggecenteret. Fx Harald Nyborg, XL-Byg, 10-4, Silvan, Bauhaus, Stark, Jem og Fix, Bygma og Davidsen. De frembyder for eksempel klik-og-hent på høreværn til børn i disse områder:\nGrenaa, Nakskov, Ringsted, Sønderborg, Virum, Slagelse, Birkerød, Værløse, Albertslund, Frederikssund, Solrød Strand, Charlottenlund, Jyllinge, Højbjerg, Middelfart, Glostrup, Korsør, Aarhus, Helsingør, Herning, Nykøbing Falster, Svendborg, Fredericia, Næstved, Tårnby, Struer, Nyborg, Ishøj, Vallensbæk, Lystrup, Odense, Vanløse, Haslev, Brøndby, Ikast, Kokkedal, Risskov, Frederiksberg, Herlev, Roskilde, Viborg, Tilst, Allerød, Skive, Ølstykke, Hjørring, Greve, Frederiksværk, Hillerød, Gladsaxe, Holbæk, Stenløse, Rudersdal, Gentofte, Lillerød, Frederikshavn, Esbjerg, Ballerup, Køge, Aalborg, Brabrand, Horsens, Hobro, Rønne, Farum, Kalundborg, Skanderborg, Varde, Brønderslev, Hedehusene, Åbyhøj, Vordingborg, Holstebro, København, Dragør, Nørresundby, Randers, Kolding, Odder, Haderslev, Aabenraa, Taastrup, Brønshøj, Valby, Thisted, Søborg, Hedensted, Hørsholm, Vejle, Silkeborg, Lyngby, Rødovre, Nærum, og Hvidovre, .\nAfhentning af høreværn til børn er tilgængeligt i de fleste områder af landet: Jylland (Syddanmark, Østjylland, Vestjylland, Sydjylland, Sønderjylland, Midtjylland, Nordjylland), Fyn (Midtfyn, Vestfyn, Sydfyn, Østfyn, Nordfyn) og Sjælland (Vestsjælland, Midtsjælland, Sydsjælland, Bornholm, Falster, Østsjælland, Hovedstaden, Lolland, Nordsjælland, Amager).\nNår vi kigger i tallene fremstår det markant, at internetbrugere som regel leder efter blandt andet høreværn til børn online og høreværn til børn tilbud. Foruden dette ser vi mange gange online shoppere efterspørge fx billig høreværn til børn, høreværn til børn priser samt køb høreværn til børn, foruden de gængse byggekæder som Harald Nyborg, XL-Byg, Stark, Bygma, Jem og Fix, Bauhaus, 10-4, Davidsen og Silvan.\nDen bedste pris på høreværn til børn\nDet er i dag ultra hensigtsmæssigt for forbrugerne at søge information om priser på billige høreværn til børn online fra flere internet firmaer i Danmark, og for det har massevis af firmaer på nettet været tvunget til at reducere prisen på høreværn til børn helt i bund, og derudover garantere fragt uden omkostninger.\nMen det kan ikke desto mindre være rentabelt at sammenligne en række webbutikker efter udsalg og tilbud på høreværn til børn online forinden du bestiller, således at man er på den sikre side med at få fat i den skarpeste pris. Kig ikke bare på de kendte byggemarkeder som Bygma, Bauhaus, XL-Byg, Silvan, Davidsen, Jem og Fix, Harald Nyborg og Stark.\nDu bør lige meget hvad huske på, at ifald en internet webshop frembyder billige høreværn til børn online på tilbud til en pris der er helt fantastisk favorabel, kan det for det meste være et fingerpeg om en uægte internet shop. Kortbestillinger er trods alt indbefattet af en foranstaltning, som begunstiger dig som kunde overfor fup internet outlets.\nVi anbefaler generelt køb med gængse betalingskort eller betalinger med mobilen. Som et alternativ kunne du overveje et afbetalingstilbud som eksempelvis ViaBill, i tilfælde af at du foretrækker at afdrage beløbet til høreværn til børn i flere bidder. Det tilbydes normalt hos nichefokuserede netbutikker, men sjældent de store byggemarkeder som eksempelvis Jem og Fix, Stark, Bygma, Harald Nyborg, Silvan, Davidsen, Bauhaus og 10-4.\nNår vi kigger i data fremstår det klart, at internet shoppere som regel efterspørger bl.a. høreværn til børn online og billig høreværn til børn. Foruden dette ser vi typisk mennesker kigge efter eksempelvis køb høreværn til børn, høreværn til børn priser samt høreværn til børn tilbud.\nTrustpilot yder nogle fantastiske løsninger til at undersøge en række aktuelle kunders bedømmelser og herved er det anbefalelsesværdigt, at du vurderer e-forretningens bedømmelser inden du shopper billige høreværn til børn online.\nFacebook frembyder også tilpas sikre genveje til at få indblik i internet virksomhedens kundefokus. I øvrigt er der en række internet shops som tilbyder kunderne at aflevere en bedømmelse af virksomhedens service, hvilket på samme måde burde benyttes til at tage stilling til tidligere kunders oplevelser.\nForinden nogen køber billige høreværn til børn online på en e-butik kunne man i og for sig løbe igennem deres forretningsbetingelser, det er dog naturligvis ikke særlig sjovt, i særdeleshed hos de udbredte byggecentre som Bygma, XL-Byg, Bauhaus, Stark, Davidsen, Silvan, Harald Nyborg, 10-4 og Jem og Fix.\nAlternativet er at granske hvorvidt online forretningen er medlem af e-mærket, da det typisk er en tryghed om at e-shoppen opererer i overensstemmelse med de officielle danske regler, udover at online shoppen af og til besigtiges af jurister der kender de gældende love.\nDesuden tilbydes du chance for assistance, hvis du udsættes for besvær i forbindelse med din shopping med høreværn til børn. Yderligere er det smart at kunden er påpasselig med de mest basale reglementer der kan have indflydelse på bestillingen af høreværn til børn online, som fx den byttepolitik internet webshoppen anvender.\nI den forbindelse er det tillige afgørende, at man permanent bevarer sin e-mail kvittering, således man senere vil kunne eftervise sin bestilling af høreværn til børn, ligegyldig om man bestiller hos Stark, Jem og Fix, XL-Byg, Silvan, Harald Nyborg, Davidsen, Bauhaus, Bygma eller 10-4.


De fleste bestiller på e-shops - Fridykkerforum\nAdskillige internet shops udlover i vore dage en række forskellige metoder til levering. Den mest almindelige er i vore dage at få bragt ordren til en pakkeshop, fordi det så er super fleksibelt for dig at kunne hente varerne den dag der passer dig. Leveringsmetoden er altså virkelig nem, og desuden også den mest betalelige leveringsform.\nDu burde også afveje for og imod at få varerne sendt til hvor du bor eller til adressen hvor du arbejder. Metoden bliver som oftest en lille smule mindre prisbillig, men endda ret let gængelig. Den billigste løsning til levering vil dog til enhver tid være selv at hente pakken, som desværre forudsætter at du befinder dig i kort afstand af internet virksomhedens hjemsted.\nEn del internet firmaer lover 1 dags levering på adskillige varenumre, men som trods alt stiller krav om at der bestilles inden et nøjagtigt tidspunkt, med hensynstagen til at de sandsynligvis kan nå at få produktet klar før de lageransatte drager hjemad.\nFlere butikker på nettet byder på fragt uden beregning, men i de fleste tilfælde kun ifald der handles for et fastslået beløb. Som alternativ burde du snuppe den prisbilligste fragtløsning, som oftest – uden hensyn til om man bor ved Roskilde, Svendborg eller Brande – vil være at få bragt din pakke til et udleveringssted.\nNogle enkelte online firmaer garanterer fragt uden betaling\nDet har vist sig at være meget bekvemt for os alle at finde de bedste priser på tværs af shops på nettet og følgelig har adskillige online outlets fundet det nødvendigt at nedbringe udsalgspriserne på varerne – til piger og drenge, og samtidig også til kvinder og mænd – helt i bund, og endda nogle gange love levering uden beregning.\nDet kan dog alligevel vise sig smart at kigge forbi indtil flere internet outlets efter rabat før du handler, således at du er skråsikker på at antage den billigste pris.\nMan må ikke desto mindre være obs på, at såfremt en butik på nettet forhandler produkter til salg for en pris som anses for ubegribelig overkommelig, kunne det mange gange være et faresignal om en svindel internet butik. Kortbetalinger er på den anden side en del af en orden, der assisterer køber overfor snydagtige internet foretagender.\nVi tilråder generelt køb med betalingskort eller betalinger med mobilen. Som alternativ burde du drage fordel af en afdragsløsning fra f.eks. ViaBill, i tilfælde af at du har i sinde at finansiere pengene over flere uger.\nForinden nogen handler i en webbutik kan man utvivlsomt skimme webshoppens handelsvilkår, men det er undertiden ikke super spændende.\nEn anden mulighed kan derfor være at efterse om internet webshoppen er verificeret af e-mærket, hvilket ofte er en sikring om at internet butikken tilslutter sig de danske retningslinjer, samt at e-forhandleren jævnligt overværes af sagkyndige som forstår retningslinjerne. Desuden giver det dig lejlighed til at få hjælp, for så vidt du skulle få problemer i processen med din ordre. Mere information.\nHerudover tilrådes det at kunden er omhyggelig omkring de grundlæggende vilkår gældende for transaktionen, fx den returret shoppen har. I den sammenhæng er det i øvrigt essesentielt, at man stadig sikrer sin ordremail, så man i fremtiden vil kunne bevidne handlen, uanset om man søger efter varer til en pige eller dreng.\nTrustpilot fører til super gode løsninger til at betragte adskillige tidligere brugeres tanker og derved er det smart, at du efterforsker internet firmaets omtaler forinden du lægger din bestilling.\nFacebook præsterer derudover altid gavnlige metoder til at få indblik i online firmaets kundefokus. Tilmed ser vi faktisk e-butikker hvor kunder kan forfatte en bedømmelse af virksomhedens service, hvilket tilmed burde bruges til at bedømme hvor glade kunderne er.\nFakta vedrørende varer og online outlets værnes om tit, men vi ønsker ikke at blive stillet ansvarlig for justeringer der potentielt er iværksat efter sidste opdatering af sidens oplysninger.\n1) Det er oplagt at få en hjælpende hånd til byggeprojektet, ikke mindst ved omfattende arbejdsopgaver. Nogle ombygninger behøver flere folk. Samtidig bliver det mere effektivt og mere minderigt når man er flere om at bidrage.\n2) Måske burde det overvejes om du burde stå med hele projektet selv, eller du i stedet for bør have hjælp fra en fagmand til delelementer af projektet. Når du anskaffer assistance fra en fagperson vil det normalt være en god idé at lede efter tilbud fra en håndfuld firmaer.\n3) For projekter udenfor kan eventuelt regnvejr få en stor rolle. På grund af dette skal du hyppigt tage et kig på udsigten ift. vejret i de dage der er op til projektets start, så du ikke kommer til at opleve at det uanmeldt starter med at stå ned i stænger når du lige er startet på det krævende byggeprojekt.\n4) Længe før du starter byggeprocessen kan det vise sig rimeligt fornuftigt at du sikrer dig, at dit projekt ikke er i strid med loven. Alt efter hvorhenne du bor kan der være diverse regler for, hvad du må, og hvad der ikke er lovligt.\n5) Der kan findes en hel række hjælpeartikler og videoer fra alverdens hjemmesider som der kan findes hjælp i. Navnligt YouTube er kilde til ekstremt meget gavnlig info, ikke mindst hvis du skriver søgeordene på engelsk.\n6) Der viser sig typisk uforudsigelige problemstillinger i forbindelse med avancerede projekter, og pga. dette er det værdifuldt at man afsætter rigeligt med tid i handlingsplanen, med formålet om at man kan føle sig afslappet omkring at have tid nok til det.\n7) Planlægning vil være nøglen til at komme i mål med byggeprocessen. Du bør overveje at udarbejde en strømlinet plan, der dikterer hvilke arbejdsopgaver der skal laves hvornår, inklusiv en numerisk orden. Husk at være konkret når du sammensætter handlingsplanen.\n8) Man skal på ingen måde fattes grej. Typisk kan det vise sig klogt at have værktøjet parat forinden du indleder byggeriet. Det er derudover afgørende at inkludere de her omkostninger i regnskabet for byggeriet.\n9) Det bliver meningsfuldt at have alle bygningsmaterialer tilgængelige forud for at du går i krig med projektet. Du kunne med fordel sammenfatte en hurtig oversigt hvor der bør fremgå hver eneste ting der er nødvendige, og som det næste granske listen, således at du kan føle dig tryg ved at alt er som det skal være.\n10) Du bør aldrig nogensinde forsømme dit velbefindende, så husk sikkerhedstøj herunder hoved- og fodbeklædning som skåner dig imod mulige uheld. Det er smart at have styr på dit velbefindende i arbejdet, navnlig hvis du ikke skaffer hjælp fra en professionel.\n11) Man kan forsøge at få offentligt tilskud til renoveringer. Det fås i tilfælde hvor renoveringen bidrager positivt til miljøet. Af få tilbud om et bidrag forudsætter med andre ord at projektet har en positiv indvirkning på miljøet.\n12) Typisk vil det være afgørende at nedskrive en budgetoversigt for istandsættelsen, så man har kontrol over omkostningerne. Det er forstandigt at nedfærdige hver enkelt udgiftspost, og dernæst kortlægge online tilbud på dem hver især.


Sandra Uldbjerg, tidligere beboer hos EKKOfonden.\nI Magasinet EKKOfonden fra foråret 2015 bragte vi historien om Sandra Uldbjerg, der har haft en på mange måder dramatisk opvækst med vold, alkohol, stoffer og svigt. Her følger kapitel 2 i fortællingen om Sandra; en ung kvinde, som ingen – mindst af alle hun selv – havde troet skulle få en uddannelse\n”Jeg gjorde det sgu. Det var hårdt, og det var et slid, og der var masser af tårer. Men jeg klarede det. Og det gør, at jeg har lidt flere muligheder i dag, fremfor hvis jeg bare havde en 9. klasse. Nogle gange tager jeg den bare frem, kigger på den og siger til mig selv: Tænk, at jeg nåede så langt. Tænk, at det her skete for mig. Den første Uldbjerg, der har fået hue på”. Sandra Uldbjerg er 26 år gammel og har for kort tid siden afsluttet sin HG-uddannelse i Hjørring. BAGGRUND SOM BAD GIRL\tSandra Uldbjerg voksede op i et hårdt\nmiljø i Brøndby Strand, hvor bander, vold, alkohol og stoffer var en del af hverdagen. Selvom hun ikke brød sig om det, havde hun intet andet valg end selv at blive en af de hårde piger: ”Hvis man ikke leger med dem, så leger de med dig. Jeg blev nødt til at være én af dem, selvom det egentlig ikke var sådan, jeg var. Vi mobbede andre, vi løj for vores forældre, og vi holdt masser af fester. Jeg drak kun alkohol, tog ikke noget. Men de andre tog stoffer. Vi sloges tit på togstationen eller i de små baggårde. Da det så for alvor begyndte at gå galt derhjemme, fandt kommunen en efterskole til mig, hvor jeg boede i tre år.


Klumme: Samtalen i Lars's drivhus | ugeavisen.dk\nKeld Balmer Hansen, sognepræst i Østrup og Skeby, provst i Bogense provsti\n10 maj 2021 kl. 11:35\nLars bor i Østrup, og ude bag ved sit hus har Lars et drivhus. Drivhuset er rigtig flot, det er sådan helt Bo Bedre-agtigt, og det er Lars, der selv har bygget det.\nDrivhuset er ottekantet, dets skelet er kridhvidt, og det spidser til for oven, så der er dejligt højt til loftet.\nNår jeg ser Lars' drivhus, kan jeg ikke lade være med at tænke, at gid man selv kunne bygge sådan et drivhus!\nFredag den 19. marts i år mellem klokken 15 og 16 skete der noget specielt i Lars´ drivhus.\nDer blev afholdt en ”filosofisk samtale” mellem fire personer. Det var mig, der havde taget initiativ til samtalen, og jeg havde inviteret nogle af mine gode venner til at deltage, nemlig Lars, Peter og Tessa.\nJeg tager hatten af for de tre, for da vi startede samtalen, vidste de ikke, hvad de gik ind til. Ikke ud over, at det var mig, der stillede spørgsmålene, og at samtalen ville blive bragt i det næste nummer af vores lokale kirkeblad.\nForud for samtalen havde jeg længe grublet over, hvad jeg dog skulle spørge de tre om, og det endte med, at jeg lånte nogle spørgsmål af den afdøde franske forfatter Marcel Proust.\nMarcel Proust er kendt for at have skrevet en meget, meget, meget lang 7-binds roman, og så er han kendt for sine meget enkle spørgsmål, der stadig bruges, hvis man ønsker at få folk til at åbne op og sige noget om sig selv.\nMarcel Proust mente, at spørgsmålene skulle besvares med en enkelt sætning, men nu er vi jo på Nordfyn, hvor vi gerne vil sige mere end bare en enkelt sætning, så derfor gav jeg mine tre venner lov til at give længere svar.\nDe gode gamle – og berømte - spørgsmål lyder sådan her: Hvad er du allermest optaget af lige nu? Hvad er din yndlingsbeskæftigelse? Hvad er du stolt af? Hvem er dine helte i det virkelige liv? Hvad er det bedste ved at bo der hvor du bor? Hvad er lykken? Hvad tror du på? Hvad er meningen med livet? Hvad er den største synd? Hvad er en god gerning? Hvad vil du være bedre til? Hvad kan du ikke undvære? Hvad er det bedste råd du har fået? Hvordan vil du gerne huskes? Hvad er du bange for?\nDet er ok at sidde i et drivhus i marts måned og lade sig varme op af solen og med varm te og hjemmebagt kage. Men det er ikke let at deltage i en samtale, hvor man skal svare på Marcel Prousts spørgsmål.\nDet skulle dog vise sig, at mine venner ikke lod sig slå ud. De fløj i spørgsmålene med krum hals og fik i løbet af en time talt om rigtig mange ting: En var stolt af sine børn. En anden var stolt af sin egn.\nEn troede på Gud, en anden gjorde ikke, og derfor fik man talt om, hvad tro betyder og hvad tvivl betyder.\nDe tre fik også talt om, hvad coronaen havde betydet for dem, og hvordan de oplever det at blive ældre, nemlig – som de sagde - at man med alderen får en ro og en tryghed, så man bare stoler på, at tingene næsten uanset hvad nok skal gå.\nVores time gik meget hurtigt. Der var masser at tale om, og vi syntes også, at vi kom meget dybere, end man normalt gør, når man sidder og snakker sammen.\nSå inden vi skiltes, blev vi enige om, at mange andre kunne have glæde af de spørgsmål, vi brugte. For eksempel når man er sammen med familie og venner, og på et tidspunkt, hvor man har hørt, hvordan det går, og hvad der er sket siden sidst.\nJa, med spørgsmålene kunne mange andre måske også komme til at tale sammen på en ny måde, og med det resultat, at man kom tættere på hinanden og fik lært hinanden bedre at kende.


Apex Legends vinder ikke RP i Ranged Mode-bug officielt anerkendt - k2rx.com\nApex Legends er et af de bedste free-to-play Battle Royale-spil på markedet. Apex Legends steg til øjeblikkelig berømmelse med sin uanmeldte frigivelse. Spillet fik i alt 50 millioner spillere på bare en måned efter frigivelsen.\nRespawn Entertainment udgav Apex Legend sæson 2 den 2. juli, og det har bragt mange nye tilføjelser til spillet. Den nye sæson bragte en ny karakter 'Wattson' og L-stjerne våben til spillet. Apex Legends sæson 2 bragte også i rangeret tilstand, som var en af de mest ventede funktioner til spillet.\nRangeret tilstand sætter spillerne i kampe med de samme færdigheder, hvilket hjælper med at undgå en situation, hvor du bliver skåret af en professionel eller en højtuddannet spiller i spillet.\nFejl og problemer har kontinuerligt plaget Apex Legends-spillet, og nu påvirker et nyt nummer en massespillerbase. En ny Apex Legends-fejl tildeler ikke RP (rangerede point) i rangeret tilstand af spillet.\nSpørgsmålet om ikke at få rangerede point i Apex Legends rangerede tilstand vokser på Apex Legends officielle forum. Se på listen over klager fra forskellige spillere på EA's officielle forum om dette emne.\nEA Community Manager, EA_David har officielt anerkendt problemet to gange, men der er ikke noget officielt ord fra nogen Respawn Official eller Respawn Entertainment, når dette problem løser.\nVi håber bestemt, at Respawn undersøger denne sag og snart vil give en løsning. Vi holder nøje øje med dette problem og opdaterer denne kolonne, når og når der kommer en løsning.\nFor en hurtig opfriskning kan du lære om Apex Legends rangeret tilstand, og hvordan den fungerer nedenfra.\nApex Legends rangeret tilstand er opdelt i seks rækker - Bronze, sølv, guld, platin, diamant og Apex rovdyr. Alle disse rækker er yderligere opdelt i fire underrækker undtagen Apex Predator.\nSpillere kan optjene rangerede point baseret på drab, slutposition og for at være en mester.\nDer er også en kampindtastning RP-omkostning for at spille en kamp i rangtilstanden for spillet, eksklusive bronzeplaceringen.\nBronze - Ledig\nSølv - 1 omdrejningstal\nGuld - 2 RP\nPlatin - 3 RP\nDiamant - 4 RP\nApex Predator - 5 RP\nI åbningssæsonen starter alle på bronzeplacering, og progression i rangeret tilstand tjener dig badges, våbenskosmetik. Det vil også låse op for flere rang, men der er en minimumsgrænse for rangerede point, som spillere skal have for at låse op for den næste rang.\nSølv - 120 RP\nGuld - 280 RP\nPlatin - 480 RP\nDiamant - 720 RP\nApex Predator - 1000 omdrejninger\nNy Samsung Galaxy Note 10. august opdatering går live med opdateret modem og kamera firmware\nSporing af softwareopdateringer til Android-drevne enheder er et vanskeligt job. Ikke alle virksomheder er som Google, så du bør ikke forvente en ordentlig frigivelsesportal med detaljeret ændringslog for alle tilgængelige bygninger derude. Dette er grunden til, at vi begyndte ...\nApple Music, iTunes mørk tilstand understøtter Windows OS\nApple Music har vist sig at være en af de bedste streamingtjenester omkring at give hård konkurrence til folk som Spotify og Amazon Music. Et stort musikbibliotek, tæt integration i Apple-økosystemet og en række funktioner giver Apple Music en ...\nTaiwanesiske OEM Asus er ikke meget værdsat af brugere for softwareopdateringer, da de normalt har en tendens til at forsinke, og slutproduktet ikke er så tilfredsstillende. OEM's gaming lineup-enhed, ROG Phone II blev opgraderet til Android 10 et par ...\nSamsung Galaxy S10 bliver varm / varm? Her er hvad du bør vide om problemer med overophedning\nLineageOS til Samsung Galaxy S10 er her som beta, hvor de fleste ting fungerer\nRealme Narzo 20 Realme UI 2.0-opdatering kan løse problemet med forsinkelse af gyroskopet\nNZXT CAM indlæser, åbner eller handler ikke buggy efter den seneste opdatering\nXiaomi driller ny MIUI 12 dynamisk AOD med 1000+ brugerdefinerede animationer\n[Juli patch rullende] Realme C2 får ny bugfix opdatering, ingen juli sikkerhed patch endnu\nGalaxy J5 Pro (aka J5 2017) Android Pie opdaterer bredere implementering begynder\nVivo S5 & NEX Funtouch OS 10 (Android 10) beta-rekruttering begynder\nMIUI 12.5 får sidste opdatering inden kinesiske helligdage; bringer nye funktioner


Kommunen skal behandle spørgsmål om hjælp så hurtigt som muligt. Vi har samlet alle vores sagsbehandlingsfrister, og de anførte frister er de maksimale sagsbehandlingstider fra ansøgning til afgørelse.\nKommunen skal behandle spørgsmål om hjælp så hurtigt som muligt. Vi skal derfor fastsætte og offentliggøre sagsbehandlingsfrister på de lovområder, som er omfattet af Lov om retssikkerhed og administration på det sociale område.\nVi har samlet alle vores sagsbehandlingsfrister, og du kan under de forskellige afdelinger se de frister, som gælder for afdelingens sager.\nDe anførte frister er de maksimale sagsbehandlingstider fra ansøgning til afgørelse. Hvis vi ikke kan overholde fristen, skal du som borger have skriftlig besked om, hvornår sagen forventes at være afgjort.\nSidst opdateret 30.01.17\nLæs mere i Retssikkerhedsloven\nLæs mere i Retssikkerheds-\nBag om min sag\nHvor tilfredse er borgerne?


Brug kunstig intelligens med omtanke – Businessmann\nPosted on 13. juni 2022 14. juni 2022\nVi udkommer i dag med artiklen ”Brug kunstig intelligens med omtanke” i tillægget ”Grøn Tech” i Børsen og Berlingske.\nHer sætter vores CTO Leif Elgaard Høj og CCO Dennis Bitsch, fokus på hvordan man som virksomhed kan sætte AI i centrum. I dag er kunstig intelligens allerede en af de mest ressourcekrævende og beregningstunge teknologier, og anvendelse af AI er i eksponentiel vækst.\nBehovet for at designe sin AI infrastruktur i en balanceret arkitektur imellem Edge og Cloud er derfor vigtigt for både ressourceforbrug, driftsomkostninger og ydeevne. Især kan det give god mening at afvikle beregningstunge applikationer lokalt og anvende cloud til at bruge resultaterne.\nSe hele indlægget ”Grøn Tech”.