3 vahvat maal asuvat coworking kohta mujal maailmas ja võimalused mida Eestis pakutakse — Ajurünnakustuudio Loovusait\nAlustan lõpust - Maaturism pani kokku trükise "Seminar maal" ehk nimekirja oma liikmetest, kelle juures saad oma vahva seminari või koolituse läbi viia. Link sellele trükisele on postituse lõpus.\nMiks üldse peaks maal ja linnas töötamist kombineerima?\n21 sajandi inimesele meeldib linnas elada - globaalselt kasvab linnaelanike arv iga nädal 1,5 miljoni inimese võrra. Muljetavaldav! Linn kasvab ka Eestis - kerkivad elumajad ja büroohooned. Elamiseks ja töötamiseks. Muidugi on igal inimesel on õigus elada, kus talle meeldib. Ja töötada. Ainult, et uuringud ütlevad, et linnakontor pole mitte igas olukorras kõige parem koht töötamiseks - pole seda ei inimese, ega organisatsiooni vaatenurgast vaadates.\nMoodne kontor on kui katkestuste paradiis - keegi kutsub koosolekule, keegi hüüab, et kohvi sai valmis, keegi kutsub sind vaatama midagi, mida sa kindlasti nägema pead, keegi palub abi, lisaks kolleegide omavahelised üle ruumi kostvad suhtlused, Facebook, Skype, mobiiltelefon. Uuringud ütlevad, et 25% tööajast kaob katkestuste tagajärjel. Katkestus on aga tõhusa töö tegemise ja loovuse vaenlane.\nPaljud kontoritöötajad töötavad üle 40 tunni nädalas. Selle peamine põhjus ei ole see, et tööd on palju, vaid see, et süveneda saab alles siis kui kontor hakkab vaiksemaks jääma...\nSee ei ole produktiivne töökeskkond, vaid keskkond, kus inimesed on kogu aeg hõivatud, et oma jooksvate asjadega valmis jõuda. Enamasti nad muidugi jõuavad ka, sest sul on tubli meeskond. Aga sellel on hind – ainult jooksvatele asjadele keskendumise hinnaks on suurele pildile mitte mõtlemine. See omakorda aga tähendab, et meeskond kaotab oluliselt oma innovatsioonivõimekuses – inimestel ei ole lihtsalt aega mõelda kuidas asju saaks nutikamalt teha. Neil pole aega märgata rahuldamata kliendivajadust või uusi tekkivaid võimalusi. Katkestuste otsene tagajärg on ka vigade tekkimine ning stress ja motivatsioonilangus.\nKust saab rohtu ja mis rohi üldse aitab? Aitab vaikus ehk võimalus süveneda. See on imeline luksus kui tead, et sind ei segata. “Linnakeskkonnast irdumine ei tähenda maailma selja pööramist, vaid võimalust näha maailma selgemini ja püsida kursil,” ütleb Norra ettevõtja ja maadeavastaja Erling Kagge. Ja teda tasub uskuda - tegemist on esimese inimesega, kes on käinud nii põhja- kui lõunapoolusel ja Mount Everesti tipus - maailma kolmes kõige vaiksemas kohas.\nTeadlased, näiteks psühholoog Ruth Ann Atchley Kansase ülikoolist, on avastanud, et isegi väike looduses viibimine muudab inimese loovamaks, õnnelikumaks ning parandab keskendumisvõimet. Uuring näitas ka, et kasutegur on seda suurem, mida kauem looduses ollakse. Märkimisväärne hüpe tulemustes tuleb peale kolme päeva looduses veetmist.\nTeadusmees Gregory Bratman Stanfordi ülikoolist, on aga avastanud, et looduses jalutanud inimestel on kalduvus ennast haletseda ning depressiooni langeda oluliselt madalam kui nendel, kes pole seda teinud - looduses viibimine lihtsalt blokeerib negatiivsed vaimsed protsessid, mis linnamüra on tekitanud.\nNutikam inimene, kes suudab keskenduda. Kes tahab endale sellist kolleegi? Kes tahab ise olla nutikam? Ma tean teie vastuseid.\nSoomlased on sellest aru saanud ja müüvad oma maad kui kohta, kus saab kogeda seda kui midagi ei ole (ingl.k. experience nothing). Üks selle kampaaniaga haakuv viral kohaturundusvideo on Visit Padasjoki:\nTaustaks - Padasjoki asub 160 km kaugusel Helsingist ning seal on ca 3000 elanikku. Umbes nagu meie Tõrva, arvestades suurust ning kaugust pealinnast.\nTöötamise viis muutub\nSee, et gig economy (ehk töötan, kus tahan, millal tahan ja kellele tahan ehk paindlikud töövormid ) ja selle jaoks sobivate töökohtade arv linnades kiirelt kasvab, ei ole enam uudis. Põnev areng on aga see, et selliseid kohti tekib ka maale - vaata näiteks neid näiteid:\nMokrin House - Serbias asuv ja Euroopa üks tuntuim maal asuv coworking space. Võrdluseks - Mokrin asub 153 km kaugusel Belgradist ehk on oma 5500 elanikuga nö Serbia Jõgeva :-).\nCoconat - Saksamaal 90 km kaugusel Berliinist, 75 elanikuga külas asuv coworking.\nCoworking Bansko - Bulgaaria Paides ehk 156 km kaugusel Sofiast ja umbes 8500 elanikuga linnas asuv kaugtöökeskus.\nRohkem rahvusvahelist tausta selle trendi kohta koos veel mõnede näidetega saad lugeda New Your Times artiklist "Co-Working on Vacation: A Desk in Paradise".\nKa Eestis on lisaks suurtele ja tuntud kohtadele (näiteks Lift99, Spring HUB, Workland, sTARTUp HUB, Regus jmt) hakanud tekkima coworking kohtasid ka väiksematesse kohtadesse - Edukontor Kuressaares, Forwardspace Pärnus, Objekt Narvas, Suur Muna Haanjas ja muidugi Loovusaida stuudio :-). Veel on tekkimas kaugtöökeskused Kärdlasse ja Rõugesse. Siit leiad ka vahva Epp Petrone podcasti, kus ta Edukontori eestvedaja Mele Pestiga saarlaste kogemusest vestleb.\nTule tarbi seda luksust - tee oma meeskonnaga väljasõit maale!\nMe siin maal tegelikult teame kuidas luua toetav ja süvenemist võimaldav keskkond, mis on igapäevasest erinev, inspireeriv ja fun. Aita oma meeskonnal hoida ühtset suurt pilti ja anna neile aega looduses viibida ning omavahel ideid põrgatada - leppige kokku eesmärk ja sõitke meeskonnaga paariks päevaks kontorist välja, teise keskkonda asju arutama, projekti lõpetama, järgmise perioodi plaane tegema või ajurünnakut pidama.\nÄra pelga kaugele sõitmist - jah, see võtab aega, aga sellel on suur eelis ka. Terve meeskond on ka peale tööd koos ja keegi ei sõida õhtul koju. Oleme tihti näinud, et vahvad ideed hakkavad lendama alles õhtul kui peale päevatööd koos aeg maha võetakse. Las seekord läheb abikaasa lastele järgi ja meeskond on koos. Tulemus saab sellevõrra parem.\nJa veel, laske enda eest hoolitseda: teie tulete meeskonnaga paariks päevaks ja teile pakutakse täisteenus - tööruum, internetiühendus, esitlustehnika, hea ja puhas toit, ööbimine ning kohalikud tegevused, olgu selleks siis loodusmatk, seatapu vaatamine või suitsusaun.\nLahkudes tead, et palju asju sai tehtud ja… ...noh, kuidagi mõnus oli olla. Peabki olema, sest oleme kõik mõelnud läbi selleks, et sinul ja su meeskonnal oleks siin hea tööd teha ja uusi asju algatada.\nVaata Loovusaida ruume siit >>\nPaar rida Suure Muna teemadel\nMeie lapiku maa serval, kust Plaani ning Ruusmäe poole edasi sõidetakse äärmise ettevaatusega ning autoaken servalt alla kukkumise kohinat kikkiskõrvu kuulatades, Suure Munamäe jalamil on Haanjamaa köögikultuuri Vahemere võtetega kokku viiv restoran Suur Muna.\nEsimesel suvel, kui fiiberoptika sai majja ning “umbe jämmö” ehk eriti kiire Internet paigas, tundsid vahel majas ööks jäänud töötajad hirmu - pea igal öösel sõidab maja ette auto, mootor töötab, tuled põlevad, kuid välja kedagi ei tule. Poole tunnikese pärast sõidab auto minema, peagi mingi teine masin jälle maja ees ning mootor töötab. Hiljem selgus, et siinse kandi inimestel, kes mingil viisil kodus loovtööd tegid oli vaja ka üles või alla laadida oma tehtut ning Suure Muna WiFi oli käepärane lahendus. Siis juba harjusime, et meie suveterrassil on öösiti laptopidega külalised, vedasime pikendusjuhtmed terrassile ja panime hunniku fliise, et külm ei hakkaks.\nSealt samm edasi tekkisid juba esimesed “maale tööle” seltskonnad, kes teisipäeva, kolmapäeva ning neljapäeva oma projektitiimidega Suurde Munasse laua broneerisid. Esmaspäeval ning reedel kontoris, muudel päevadel Suures Munas, ninapidi koos, vahepeal matk või suusk või ratas ja õhtul saun ning meeskonnavärk. Kõik kiitsid, et tiim sai lühema ajaga valmis rohkem, inimesed tulid kontorisse tagasi puhanud, mitte väsinud nägudega ja ühisvaim oli tekkinud. Maale tööle tähendab Suures Munas oma kontoritöö tegemist hoopis teistsuguses keskkonnas ning see pole mitte segav ja häiriv vaid arendav.\nArtikkel on lühendatult avaldatud Maaturismi trükises "Seminar Maal". Lae see trükis alla siit.


Juhtimine praktikas kursuste aastaring sai täis\nJuhtimine praktikas 1 ja 2 kursustel õpetatakse juhte inimesi juhtima. Kolm võtmetegurit, mis juhtimisteooriate käsitlemisega seotult esile tõusevad ja õppuritele selgeks saavad on märkamisvõime, analüüsi oskus ja otsustamine. Selleks, et edukalt inimesi oma panust andma motiveerida ja ülesanne parimal moel lahendada, on vaja oma inimesi tähelepanuga märgata, tundma õppida ning siis nende võimeid võimestada. Et ülesanne saaks lahendatud kindlalt ja väga hästi on vaja inimesi kaasata, võimalusi analüüsida ja siis otsustada. Otsustamine on juhi ülesanne ja vastutus. Otsuse vastuvõtmisel peab olema juht taas võimeline märkama muutuvaid asjaolusid, analüüsima ja siis vajadusel ka kiirelt ümber otsustama – ikka ülesande parimal moel täitmise nimel.\nSamad võtmetegurid kulusid ära ka koroona ohuga koos elades. Kui aasta alguses tuli mitmed kursused pandeemia tõttu edasi lükata, siis nüüd, aasta lõpus, võib raporteerida, et märgates ohtusid ja võimalusi ning tehes pidevalt kaalutletud otsuseid on kõik planeeritud Juhtimine praktikas 1 ja 2 kursust korraldatud! Veelgi enam üks veel ka lisaks. Oktoobris käis Kaitseliidu kool Juhtimine praktikas 1 kursust korraldamas ka Lennubaasis.\nViimased neli kurust, mis sügisel sai peetud, olid peamiselt suunatud sõjaväelistele juhtidele. Kursustel osalesid nii need rühmaülemad ja rühmavanemad, kes äsja Kaitseliidu koolis sõjaväelise juhtimise õppesuuna tasemekursuse lõpetanud, kui ka tulevased nooremallohvitserid, kellele see oli NAK kursuse esimene nädalavahetus.\nEi ole küsimustki kumb on olulisem, kas tasemekursustel õpitav või inimressursi arendamise õppesuunal omandatav. Need kaks suunda moodustavad tugeva terviku sõjaväelise juhi pädevuste kohvris.\nUued kursused juba uuel aastal.\nPildid 28.-30. oktoober JUP 1 ja 26.-28. november JUP 2 kursuselt.\nLehekülge viimati uuendatud: 16:36 27.01.2022


8 JUBEDAT ELU, MIDA INIMESED ON KUNAGI LEIDNUD - ELUVIIS - 2021\n8 jubedat elu, mida inimesed on kunagi leidnud\nEhkki paljud inimesed kogu maailmas on augustamise ja muud tüüpi kehaimplantaatide fännid, pole tõsiasi, et võõrkeha sisestamine teiesse, alati esteetika küsimus. Mõnel juhul võivad sissetungijad olla veidrad, hirmutavad ja isegi ohtlikud olendid, hõlmates olukordi, mis näivad õudusfilmidest otse välja tulevat.\nKopsutes kasvavatest puudest ja kellegi põide sisenenud kaladest kuni liha söövate usside ja inimese kehas jalutavate ämblikeni välja on toodud mõned varjatud lood kummalistest elusolenditest, mis on juba inimkehadest leitud.\nTähelepanuväärne on muidugi see, et seda loetelu ei soovitata kasutada inimestele, kes on vaevatud putukate, usside, parasiitide või muude oma kehaga seotud asjadega. Ole hoiatatud!\n8 - vastsed, vastsed igast küljest\nKui olete kunagi tundnud, et mõni putukas siseneb mõneks hetkeks oma silma ja on sattunud õnnetuks, võite oma kannatuste pehmuse järgi tähistada. Hondurases elaval 5-aastasel poisil ei olnud nii palju õnne, et avastas, et parasiteeriv putukas pani tema silmadesse munad, millest tekkisid vastsed, mis tuli kirurgiliselt eemaldada.\nÜhel teisel juhul läks 92-aastane naine kõrvavalu tehes arsti juurde ja leidis, et vähemalt 57 väikest liha sööjat oli seal olnud kaks või kolm päeva. Ja kui sellest ei piisa, siis kuidas neist sadadega? See juhtus ühe India mehe puhul, kes pidi nad enne aju jõudmist eemaldama, põhjustades tema surma.\nKui olete tüüp, kellel on tugev kõht ja usute ainult nägemist, klõpsake siin, et näha ka juhtumit, kus inimeselt on teie silmamuna seest eemaldatud 19 cm suurune uss. Urgh!\n7 - loodusega üheks saamine\nKui ameeriklast Ronan Svedani tabas pidev köha, kahtlustas see, et see võib olla vähktõve märk, ja otsustas minna haiglasse. Kuid röntgenpildil leidsid arstid üllatuse, kui leidsid mehe kopsust ühe väikese hernetaime.\nSarnane juhtum leidis aset venelase Artjom Sidorkini puhul, kes konsulteeris spetsialistidega pärast seda, kui tal oli rinnus äärmiselt valu. Kartes, et see on kasvaja, valmistasid arstid selle kiiresti ette operatsiooniks. Menetluse alguses leidsid nad aga patsiendi kopsus kasvava 5 cm pikkuse männi. Arvatakse, et ta on armeega metsas treenides ühe puu seemne sisse hinganud.\nHiinas Pekingis leiti väikesel tüdrukul loodusega selgem suhe. Arstide sõnul oli tüdrukul kõrvas täielikult moodustunud võililletaim.\n6 - privaatne akvaarium\nTõenäoliselt olete kuulnud lugusid väikestest kaladest, kes elavad järvedes ja jäävad ureetrasse ronimisel tihti lõksu poiste ja meeste lõksu. Kui olete mõelnud, mis juhtuks, kui nad ei takerduks, siis teadke, et need võivad sattuda inimese põide, põhjustades valu ja ebamugavusi.\nNii juhtus India poisiga, kelle õpetajad Vezhaventhan ja Jeyaraman eemaldasid põiest 2 cm pikkuse kala, kes avaldasid juhtumi kohta akadeemilise paberi. Ja kui see kõlab palju, siis üllatab teid ühe Hiina mehe lugu, kellel oli ka põis tunginud - ainult 2 cm kuldkala asemel oli tema külaliseks 15 cm pikk angerjas.\nKuigi ühe sellise olendi kogemata sattumine teie kehasse on kohutav, on asi palju hullem, kui see on tõesti teie süü. Nii juhtus hiinlasega, kes otsustas pärast pornograafilise filmi vaatamist oma pärakusse panna 50 cm angerja. Püüdes meeleheitlikult põgeneda, lõi loom lahti ja avas oma jämesooles augu ning pääses kehaõõnde. Arstidel õnnestus see eemaldada, kuid mees kannatas lõpuks tõsise sisemise verejooksu all.\n5 - muusika kõrvadele\nKas te teate seda ebameeldivat veetunnet, mis on teie kõrvu lõksus? See võib olla palju hullem, kui see, mis teie kõrvaõõnde settib, pole mitte ainult vedel, vaid elus putukas. India arstid räägivad lugu tundmatust mehest, kes läks kord haiglasse ja kelle kõrvast oli eemaldatud 8 cm pikkune krõps - kas see oli tema südametunnistus?\nEhkki krõpsud võivad Pinocchio fännidelt pisut kaastunnet saada, ei kehti see kindlasti prussakate kohta. Ühel päeval käis austraallane Hendrik Helmer arsti juures kõrva kohutava valu põhjuste väljaselgitamisel ja leidis, et üks neist 2, 5 cm libisevatest olenditest on sinna asunud ja seda saab eemaldada ainult pintsettide abil.\nJa kui putukast kõrva sees ei piisa, kuidas oleks kahega? Tundmatu ameeriklane teatas, et ühel päeval avastas ta, et ühe kõrva sisse oli paigaldatud koi ja puuk. Õnneks aitasid sõbrad teda vabatahtlikult aidata ja eemaldasid pintsetid.\n4 - terav ämblikmeel\nBriti laulja Katie Melua sõnul veetis ta kord nädala helisid kuuldes ja kõrvas imelikke aistinguid tundides ning lastes arstidel teda uurida - avastas tema kõrvakanalis elav väike hüppav ämblik. Väike loom eemaldati imemisseadme abil ja naine otsustas selle oma tagahoovis vabastada.\nVähem õnnelik oli see, et naine, keda tuvastati ainult kui pr. Lee, saabus 2012. aasta augustis haiglasse ja kaebas kõrva sügeluse üle. Vaadates seda, ei avastanud arstid mitte väikest hüppajat, vaid mõõdukat, nelja silmaga ämblikku, keda kattis nõmedad juuksed ja okastüpsid ning kes elasid seal viis päeva, justkui oleks leidnud kõige hubasema urgu.\nVäsinud kuulda, kuidas tema kolleegid räägivad inimkõrvade mugavusest, otsustas väike Austraalia ämblikulaad koos peremehe Dylan Maxwelliga uuendusi teha. Naastes Indoneesia Bali saarel puhkuselt, avastas ta armuna sarnase jälje, mis jooksis tema nabanurgast rinnale ja läks haiglasse, kus arstid avastasid, et jälje tegi kehasse sisenenud troopiline ämblik. mees ja elas mitu päeva sees.\n3 - surm amööbist\nNii visuaalne kui see nimekiri siiani on, pole kõik sissetungivad ohud palja silmaga nähtavad. Naegleria fowlei on rahvapäraselt tuntud kui aju sööva amööbina prototüüp, mida leidub kuumutatud veekogudes, näiteks teatud tüüpi järved, jõed ja kuumaveeallikad.\nInimestega kokkupuutel tungib olend nina kaudu kesknärvisüsteemi, rändab kolju poole ja jõuab lõpuks ajju. Seal hakkab ta toitma ja põhjustab primaarset ameemilist meningoentsefaliiti - haigust, mille suremus on üle 95% juhtudest.\n2 - kõigi kasvajate ema\nKuigi teratoom ei ole üksi taim ega loom, võib seda pidada elusolendiks. Keelteosendina tuntud "Koletise kasvaja" - see on spetsiifiline vähiliik, mis sisaldab kudesid või elundite osi, mis sarnanevad meie keha normaalsetele osadele.\nDokumenteeritud juhtumid räägivad, et sellistes kasvajates võivad tekkida juuksed, hambad, luud ja veelgi keerukamad asjad nagu silmad, torsod või jäsemed. Ja justkui sellest ei piisa, on teateid juhtumitest, kus teratoomid ründasid nende peremeeste ajusid, püüdes neid täielikult omada.\n1 - mu kaksik, mu koorem\nKummalisem kui teada saada, et teil on putukat, parasiiti või pahaloomulist kasvajat, on teadmine, et teie külaline on tegelikult kaksik, keda te kunagi ei teadnud. Täpselt nii juhtus Sanju Bhagatiga, kes avastas 1999. aastal, et tema kõhu deformatsiooni põhjustas parasiitne kaksik, kes jäi temas ellu.\nKirurgiliselt eemaldades näitas sündimata inimene, kellel polnud aju, et ta oli jõudnud käte ja jalgade arenemiseni. Kuigi seda tüüpi juhtumid on äärmiselt haruldased, on sarnased juhtumid juba avastatud väikelastel ja isegi veel arenevatel loodetel, neid võtavad välja ja uurivad arstid.\nTeadusUudishimuTervis / heaoluVideosalvestusJet pakkNASA


Portugali ökoloogilised piirkonnad - 2021\nPortugali ökoloogilised piirkonnad\nCantabria segametsad Portugalis on üleminekuala, millel on nii Vahemere kui ka Eurosiberia kliima ja bioloogiline mitmekesisus. Assooride lopsakas, roheline maastik säilitab mingi laurelametsade jääke. Loode-Iberia Montane'i metsad on juba ülerahvastatud Euroopas viimased põlised metsad, Madeira Evergreeni metsad pakuvad sügavates mägedes ja kanjonites loodud ökosüsteemi. ja teine on Vahemere metsad, metsamaad ja põõsad. Need bioomid toetavad mitut ökosüsteemi, millest mõned on allpool käsitletud.\nAssoorid mõõdukad segatud metsad\nNeed saare metsaalad on Atlandi ookeanis isoleeritud, kus temperatuur on alati kerge. Assoorid on oma soojusallikate, koobaste, kraaterjärvede ja grottide poolest lopsakas ja elav saar. Tsoon toimib loodusliku evolutsioonilise laborina, kus on piirkonnas looduslikke taimeliike. Saaremaa tõuseb järsult kivist rannikust kuni umbes 2 311 meetri kaugusele vulkaanikoonusesse Pico. Saarel on üle tektoniliselt ebastabiilse maapinna, kus kogevad maavärinad ja vulkaanilised tegevused. Gulf Stream mõjutab Assooride kliimat. Suvel ja talvel 14, 5o Celsiuse juures ei ole külma alla 500 meetri ja temperatuuri keskmiselt 21 ° C. Saarel paikneb Pyrrhula Murina endeemilised liigid, mille ohustatud liikide arv on saarel umbes 250 lindu. Procellariiformes, üks pelecaniformi liik ja neli Charadriiformes. Saare imetajad hõlmavad Assooride munaketta, mis on endeemiline nahkhiir, samuti hiire kõrvaga nahkhiir, Norra rott ja Euroopa siil. Looduslik taimestik ja loomastik on kannatanud Assooridel elavate asunike lagunemise, metsanduse ja uute liikide sissetoomise tõttu. Ökosüsteem kuulub riikliku metsakaitseala alla kaitseks. Ka Euroopa Liidu rahastatav programm kaitseb seda. Assooride ülikool viib läbi uuringuid selle ökosüsteemi natiivse ja endeemilise taimestiku kohta.\nCantabria segatud metsad\nCantabrici mäesüsteem on Vahemere ja Eurosiberia piirkondade vaheline üleminekuala. Ökosüsteemil on rikas ja mitmekesine bioloogiline mitmekesisus. Ökosüsteemi iseloomustavad järsud kivised nõlvad, kanjonid, kõrged tippkohtumised ja kõrged karstilised tasandikud. Ökonegioonil on soe Atlandi kliima. Keskmine temperatuur 8o kuni 14ºC ja sademete hulk on 900–1 800 millimeetrit. Talved on kerged ja suured sademed ning suved on soojemad ja kuivamad. Kõrgematel kõrgustel on külma talve rikkaliku lumega. Kanaabria segametsades elavad faunas pruun karu, hundid ja sellised lindud nagu grifoonist vürtsikas, metsik ja musttüvi. Viimased looduslike hobuste karjad on leidnud kodu siin. On ka metssigu, hirvesid, metskitse ja harva Püreneede meessoost. Süsteem toetab laia valikut metsasid. Madalamal kõrgusel on segatud lehtpuude metsad ja Vahemere igihaljad tamme metsad piki rannikut ja Cantabrianis. Papariliigid on metsamaa radikaanid, Stennograma pozoi ja Culcita macrocarpa. Pinus pinaster on suutnud domineerida Portugali ranniku liivaluite ja süsteemi kuiva kalju nõlvadel. Maanteede ehitamise ja metsade killustatusega seotud küsimused ohustavad metsade ülejäänud osi ja siin elavaid loomapopulatsioone.\nMadeira saarestik ulatub Atlandi ookeanist Maroko rannikust kuni Portugali mandriosas Lissaboni poole. Madeira ja Porto Santo on asustatud, kuid Desertase ja Selvageni saared ei ole. Maastik on sügavate mägede ja mägede kompleks. Rannajoonel on suured kaljud ja koopad. Põhja- ja lõunapoolse kliimatasandiga temperatuur on keskmiselt vahemikus 15 ° C kuni 20ºC ja sademete hulk 250 kuni 750 millimeetrit. Ökosüsteemi taimestik hõlmab Lauraceae sugukonna puud, mis moodustavad kõrged varikatused. Seal on ürdi- ja põõsaliigid, millest mõned on ökosüsteemile endeemilised. Süsteemil on 11 tähtsat linnuala, kus on 295 linnuliiki ja alamliiki ning 42 neist on siin. Tõusvad on ka üle 500 emakaslooma, ämbliku ja putukate. saarestik. Varsti pärast koloniseerimist 15. sajandil hakkasid asunikud metsaid raiuma ja puhastama. Vajadus maa puhastamiseks põllumajandusele, linnastumisele ja teedeehitistele on pidev oht nendele metsadele, mis meenutavad loorberimetsade jäänuseid. Kui erosioon hävitab järsk topograafia, metsaraie ja üle karjatamine hävitavad taimkatte. Invasiivsed liigid, nagu Acacia, kujutavad endast samuti olulist ohtu. Ökosüsteemi säilitamine kuulub Madeira rahvusparki. Ökosüsteem hõlmab ka Euroopa linnudirektiivi kaitsevööndit. Ka loodusdirektiivis moodustavad metsad ühenduse huvipakkuva ala.\nLoode-Iberia Montaani metsad\nLoode-Iberia mägedes on nende hulgas viimased erakordselt ilusad ja neitsi metsad Euroopas. Mägi on Hercynian süsteem ja koosneb keskmistest kõrgustest, millel on sile reljeef. Mägedel on Vahemere-Atlandi kliimatingimused, mille keskmine temperatuur on 7–3ºC ja sademete hulk 500–1000 mm aastas. Talv on külm, suved on kuumad ja kuivad. Ökosüsteem toetab planeedi suurimat huntide populatsiooni (Canis lupus). Cantabria liigid, mis liiguvad nendesse mägedesse, hõlmavad ohustatud haugi (Tetrao urogallus) ja Cantabria pruuni karu (Ursus arctos). Silmatorkavad lindudeks on grifoonkultuur, lühikarva ja kuldne kotk. Piirkonna suurimad loomastikurühmad on okaspuud, kadakad ja tammepuud. Juba aastaid on need metsad tühjendatud, et luua ruumi põllumajandusele ja ülekaalulisus on pidev probleem. Metsade tulekahjud ja halvasti reguleeritud jahipidamine ohustab seda huntide viimast populatsiooni.\nPortugali ökosüsteemide terviklikkuse säilitamine\nNeed rohelised ökosüsteemid, kus on erinevad maastikud, nende bioloogiline mitmekesisus ja kliima, annavad Portugalile elujõulise maastiku. Roheline Portugalis on hingematvalt, sest kõik need ökosüsteemid ja bioomid asuvad ühes riigis. Need looduslikud ökoregioonid on aga vaheldumisi, mis on tingitud inimtegevusest, nagu metsade hävitamine, karjatamine, linnastumine ja teedeehitus. Selliste alade inimeste igasuguse sekkumise peatamine võib olla üks parimaid kaitsemeetmeid, kui need biomeetrid selle sajandi jooksul ellu jäävad.\nPortugali ökoloogilised piirkonnad (Maailma Loodusfondi järgi)\nTemperate Broadleaf ja segametsad\nIbeeria sklerofülli ja poolpuude metsad\nVahemere metsad, metsamaa ja puhastamine\nEdela-Ibeeria Vahemere Sclerophyllous ja segametsad


Sisekujundus nurgavanniga > Toad\nMeie kaasaegsete kodude vann ei ole luksus, vaid vajadus, seetõttu ootavad arhitektid isegi väikseimates korterites võimalust paigutada see vajalik objekt.\nKahjuks on selle paigaldamiseks eraldatud ruumide pindala tavaliselt väike, nii et disainerid loovad reeglina sisekujundus nurgavanniga - see säästab ruumi ja võimaldab ruumi maksimaalselt kasutada. Vannitoa tavapärasest vormist keeldumine annab vannitubade kujundamisel palju võimalusi ja võimaldab teil rakendada huvitavaid disaini ideid.\nÜks peamisi eeliseid disain nurgavanniga - võime panna mahutit mahukaks ja mugavaks, isegi väikestes piirkondades, kuna need vannid on saadaval erineva suuruse ja kujuga.\nNäiteks algavad mõõtmed 150-st ja võivad ulatuda 180 cm-ni ning kausi kuju on kas sümmeetriline (nurgaga võrdsete külgedega) või on erineva küljega (150x170, 110x160 ja muud võimalused).\nPlaneerimisel sisekujundus nurgavanniga on vaja alustada koha, kus see paigaldatakse, ja maksimaalse võimaliku suuruse kindlaksmääramisega. Pärast seda ei ole soovitud mudeli valik enam keeruline.Nurgavannis disain varieerub väga erinevalt: need võivad olla eri värvi, kujunduse, lisadega ja täiesti erineva kujuga, mis võimaldab neid peaaegu igasse interjööri paigaldada.\nVannid, sealhulgas nurgad, on valmistatud erinevatest materjalidest. See võib olla nii traditsiooniline teras kui malm, samuti kaasaegsemad akrüülid, karjäärid, samuti kallis ja eksootiline marmor ja isegi puit. Planeerimisel sisehoovivann ruume tuleks kohe lugeda vannitoa materjaliks, mida kombineeritakse teiste selles toas olevate viimistlusmaterjalidega.\nLihtsaim valik nurgavanniks on tahke valamine, lisavarustust ei saa paigaldada. Valikud on keerulisemad pakkuda tehnoloogilisi auke, mis on mõeldud mullivannile või veemassaažisüsteemile ühendatud düüside valimiseks.\nNurgavann asub vastavalt oma konstruktsioonile nurgas mõlemale küljele tihedalt vastu ruumi seinu ja ainult üks külg, mida nimetatakse esipaneeliks, on ülevaatamiseks kättesaadav. Sisse nurgavannis disain See paneel mängib juhtivat rolli.\nSelle kujundamiseks on mitmeid võimalusi:\nplastist paneelid tootjalt;\nniiskuskindlast materjalist avatavad paneelid (võimaldavad kasutada vajalikke detaile vannitoa all);\npoodiumi loomine vannituppa sisenemise hõlbustamiseks (kasutatakse ainult suurtes vannitubades).\nVaadake videot: Sisekujundaja Kadi Jairi retro-rosinatega skandinaavia stiilis kodu (Veebruar 2020).


Marko Pomerants: Must valge debatt rohelisel taustal - Metsamajandusuudised\nMarko Pomerants: Must valge debatt rohelisel taustal\nOn küll aasta 2017, aga oleme jõudnud tagasi põhiteadmiste üle vaidlemiseni. Igal ühel on oma tõde, olgu selleks siis kõige markantsema näitena vaidlused selle üle, kas maakera on kerakujuline (kontseptsioon, mida mina toetan) või endiselt lapik. Metsanduse teemal on ka arutelu mitmekihiline.\nSelle kerakujulise maakera sees on üks teine maakera, mis on veidi suurem, kui see välimine maakera. Kirjandusklassikast tuntud juhtum - Švejk siis. Erinevalt ilmasõja sõduri loost, pole küll üldsegi naljakas. Tegelikkuses kasutame me kõik metsa pakutavaid erinevaid hüvesid. Ainult roll võib eri ajahetkel olla erinev – omanik, töötleja, teenuse pakkuja, tarbija.). Seega, see eelnõu on erinevate huvidega inimeste koostöö tulem. Ma ei too seda aspekti välja selle taha pugedes, vaid teadvustades neile, kes veel pole seda mõistnud. Kordamine on tarkuse ema, seetõttu ka lühidalt laane-ja salumetsade kaitse vajaduse loogikast selle eelnõu kontekstis.\nMetsandusest kannatab rahulikult rääkida ka kultuuriinimestega. Jutuajamine oli küll põgus, aga katsetasin seda Helen Sildnaga, Tallinn Music Weeki emaga. Toimis. Nii on see toimunud ka Riigikogu menetluses oleva metsaseaduse eelnõu ettevalmistamisega. Erinevad osapooled arutasid ettepanekud läbi ja nii jõuti metsandusnõukogus järgmise protokollitud tõdemuseni: "Nõukogu leidis, et viivitamatult tuleb asuda täitma kokkulepitud meetmeid salu- ja laanemetsa tüüpide vajaku vähendamise osas, see kompenseerib metsaseaduse eelnõus majandusmetsade viljakate boniteediklasside kuusikute raievanuse alandamise praeguselt 80 aastalt 60 aastale IA boniteedis ning 80 aastalt 70 aastale I boniteedis. Vastava metsaseaduse muudatusega saab edasi minna ning Keskkonnaministeeriumil tuleb eelnõu Vabariigi Valitsusse viia."See muidugi, ei tähenda, et see tõdemus kajastab kõiki metsaseaduse muudatusi, aga aega kulus just eelnimetatud aspektile. Peale mõni nädal tagasi toimunud "Foorumi" saadet, küsisin saates ühe eksperdina osalenud Eestimaa Looduse Fondi juhatajalt Tarmo Tüürilt, et: "Tarmo, sel eelnõul on ju Sinu allkiri samuti all!". Ta kinnitas seda, sest oli kõikide arutelude juures (allkiri on siin ülekantud tähenduses M.P\nVajadus range kaitse olemi üle vaatamiseks tuleneb sellest, et kuigi Eestis on saavutatud range kaitse pindalaline eesmärk 10%, pole seejuures arvestatud metsade tüpoloogilist esindatust. Kaitstavate alade kaitse-eesmärgid on enamasti seotud kas elupaikade või konkreetsete liikide kaitsega ehk kaitsealade moodustamine lähtub teistsugustest ja konkreetsematest eesmärkidest. Tüpoloogiline esindatus on aga oluline Eestile omaste metsaliikide säilimiseks.OECD raieintensiivsuse statistika ja riiklik metsainvetuur (SMI)\nKas me raiume omi metsi liiga intensiivselt? Vaatame hetkeks numbrite taha. OECD tõstis hiljuti avaldatud keskkonnaülevaates 2014. aasta näitel esile, et Eesti metsakasutus on üks intensiivsemaid. Esitasime OECD-le 2014. aasta kohta järgmised andmed: majandatavate metsade juurdekasv 11,5 milj tm ning raiemaht 10,4 milj tm. Selle põhjal ei saa järeldada, et intensiivsus ongi 91%. Näiteks oli OECD andmereas 2000. aastal raiemahu ja juurdekasvu suhe 110% ning aastatel 2006-2007 jällegi alla 50% (47%).Tänaseks on Keskkonnaagentuur statistilise metsainventuuri (SMI) metoodikat täiustanud. 2015. aastal oli majandatavate metsade juurdekasv 13,9 milj tm ning kaasajastatud raiemahu suhe majandatavate metsade aastase juurdekasvu võrdluses ligi 75%. Uue metoodika alusel on ümberarvutatud ka eelmiste aastate juurdekasvu ja raiemahu numbrid, mille põhjal on viimase kümne aasta keskmine raiemahu ja majandatavate metsade juurdekasvu suhe ligi 63%. Kui keegi peale Keskkonnaagentuuri töötajate ütleb, et tal teised andmed, siis peaks küsima, millele tuginedes seda saab väita? Vastus on, et ei saagi.RMK huviorbiidis\nRMK 2017. aasta eelarve näeb ette 3,8 miljoni kuupmeetri puidu varumise ja müügi. 2,9 miljonit sellest tuleb uuendusraietest, 0,6 miljonit harvendusraietest; ülejäänu raadamistest (valdavalt Kaitseministeeriumi metsad), ka trasside- ja liinide hooldamisest. Võrdluseks, 2016. aastal müüdi 4 miljonit kuupmeetrit puitu.RMK metsa majandamise põhimõtteks on kõik raiutud langid võimalikult kiiresti ja optimaalsete kuludega uuendada kasvukohatüübile sobiliku puuliigiga. Selleks kasutatakse valdavalt istutamist, Viimase viie aasta keskmisena on istutatud 66%, külvatud 5%, 18% jäetakse looduslikule uuenemisele ja 11% tehakse maapinna mineraliseerumist (ei tähenda mineraalväetistega väetamist, vaid metsamulla paljandamist).Istutada plaanitakse 2017. aastal 20,8 miljonit uut puud - 10 miljonit mändi, 10 miljonit kuuske ja 0,8 miljonit kaske. Peagi läheb lahti.Tunnetuse küsimustest\nKui puidu kasutusse, metsandusse ja metsade majandamisse suhtutakse üldjuhul positiivselt, siis peamine konflikt ühiskonnas tekib siis, kui tekib vahetu kontakt lageraiega. Meie teadlased on analüüsinud olukordi, kus lageraie on tekitanud avalikkuses palju pahameelt ning pakkunud välja lahendusi. Konfliktide peamisteks põhjusteks on: 1. erinevad arusaamad metsamajandamise jätkusuutlikkusest, 2. koostöö puudulikkus erinevate osapoolte vahel, 3. inimeste vähene teadlikkus metsa majandamisest ning harjumus näha metsa teatud konkreetses paigas.Peamiseks konflikti ennetamise võimaluseks on kommunikatsioon, mistõttu on nt RMK kehtestanud „kõrgendatud avaliku huviga“ ehk asumi- ja elamute lähedaste metsade majandamise juhendi. Juhendi kohaselt informeeritakse omavalitsusi ning piirinaabreid kavandatavatest raietöödest, kogukondade huvi korral arutatakse läbi sobivate metsamajandustööde valikuvõimalused ja kasutatakse majandamisvõtteid, mis võimalikult vähe häiriks kohalike inimeste elukorraldust. Korra rakendamine ja sellega harjumine võtab ilmselt veel aega, aga esimesed näited on siiski juba olemas – Kolgaküla Harjumaal, Kilingi-Nõmme Pärnumaal. Ka Viimsis on huvilistele kaasamiskoosolek järgmise metsatööde hooaja ettevalmistamiseks toimunud.Metsaseadusega oleme samuti astumas sammu lähemale, et soosida lageraie kõrvale ka muude raieviiside kasutamist, eelkõige turbe- ja valikraiet. Selliste raieviiside laialdasem mõjub looduskeskkonnale leebemalt ning tekitab ühiskonnas vähem vastuolusid.Nähtavast ja nähtamatust me metsades\nÜle 10% metsamaast on range kaitse all (240 000 ha), lisaks on erinevaid majandamispiiranguid seatud u 15% (346 000 ha). Vaatame hetkeks puude taha. Arvatakse, et Eesti looduses elab ligikaudu 40 000 looma-, taime- ja seeneliiki. Nii nagu ligikaudu pool Eestit on kaetud metsaga, on ka ligikaudu pooled meie liikidest metsaliigid – seega on meie mets koduks ligi 20 000 erinevale olendirühmale. Võib öelda, et kõik nad kokku (sh paljud täna veel leidmata liigid) ongi mets. Linnud, putukad, samblad, seened, samblikud – mitte ühelgi puuliigil pole ühtki sellist osa, mida keegi neist mingil ajahetkel kinnitumiseks, pesapaigaks, toiduks või veel millekski elutähtsaks ei tarvitaks. Suur elurikkus loodusmetsas on metsale omamoodi kaitsepuhver, ükski mardikas ega seen ei saa liialt võimust võtta (ega näiteks suuri kahjustusi tekitada), sest teda ümbritseb niipalju looduslikke vaenlasi (nt mardikate puhul), või ei anta talle (nt seente puhul) lihtsalt ruumi laiutamiseks. Tasakaalu leidmine on oluline nii metsaökosüsteemi sees, kui ka selles, kuidas meie, inimesed, metsa kasutame.Kui vaatame põhjala loodusmetsade hea ökoloogilise seisundi ühe tuntuma indikaatorliigi, valgeselg-kirjurähni käekäiku meil ja naabritel, näeme, et kui Eestis pesitseb täna 3000-6000 paari, siis Soomes umbes 170 paari ning Rootsis vaid maksimaalselt 5 paari.Tunneme põhjendatud uhkust oma metsade elurikkuse üle. Üheks metsalooduse jätkusuutlikkuse võtmeküsimuseks on, kuidas tagada (metsa)kaitsealade ökoloogiline sidusus ehk liikide levimisvõimalused ja ühendusteed kaitsealade vahele jäävate majandatavate metsaalade kaudu. Viimase kümne aasta jooksul on valminud hulgaliselt teadustöid meie metsade elurikkuse, selle olulisuse ning säilitamise kohta. Kõdupuidu tähtsus ja maht metsaaladel, säilikpuude arvu suurendamise olulisus raielankidel, erinevate liigirühmade levimisvõime piirid – nende ja veel palju muu kohta oleme kogunud uusi värskeid teadmisi, mida rakendades väldime metsalooduse vaesumist.Sektori tulu saab suurendada\nViimastel kuudel üleskerkinud metsanduseteemalises debatis on tihtipeale toodud ühe murekohana välja ka see, et meie metsadest pärit puitu ei väärindata kohapeal piisavalt hästi. Et suur osa ümarmaterjalist läheb ilma töötlemata piiri taha. Tuleb tunnistada, et osalt see nii ka on – nii-öelda paberipuidust ekspordime me tõepoolest suure osa praegu ilma töötlemata. Seevastu kõrgema kvaliteediga puitu osatakse meil järjest enam kohapeal väärindada. Koguni nii hästi, et metsa- ja puidutööstuse lisandväärtus on viimase kahekümne aasta jooksul pea kümnekordistunud.Ka paberipuiduga on lootust, et asjad lähevad peagi paremaks. Kui seni on Eestis ainuke suurem paberipuidu kasutaja haavapuitu kasutav Estonian Celli tehas Lääne-Virumaal, siis lähiajal otsustatakse, kas algatada riigi eriplaneering ligemale miljard eurot maksva puidurafineerimise tehase rajamiseks. Kui olemasolev tehas tarbib aastas alla poole miljoni tihumeetri puitu, siis planeeritav puidurafineerimise tehas vajaks aastas umbes kaks miljonit tihumeetrit puitu, mis suures osas on võimalik katta praegu eksporti mineva ümarpuidu arvelt. Samas planeeritakse ligi kolmandik vajaminevast toormest importida, mis annab võimaluse ka selle osa väärindamisest saadav tulu Eestisse jätta. Kui rääkida sellest, millistes suurusjärkudes on paberipuidu hind ja rafineerimistehases toodetava tselluloosi hind, siis vahe on 4-5 kordne – paberipuidu kuupmeeter maksab ca 30 eurot, aga tselluloosi hind on 130-140 eurot.Kuna me oleme kokku leppinud, et raiemaht peaks jääma allapoole aastast juurdekasvu majandusmetsades, siis üheks suuremaks edasiseks puidu väärindamise võimaluseks olekski importida rohkem puitu, anda sellele siin võimalikult palju lisandväärtust ning eksportida võimalikult kõrge hinnaga toodet.Seega ei peaks uue rafineerimistehase tulekut kartma. Panustama peame küll sellesse, et see rajataks parimat võimalikku tehnoloogiat kasutades ja võimalikult minimaalse keskkonnamõjuga.Järgmise kümnendi arenguplaanid vajavad kavandamist\nMetsanduse valdkonna suunamiseks koostatakse iga kümne aasta kohta metsanduse arengukava. Kehtiv arengukava lõppeb aastaga 2020 ning uue koostamisega on Keskkonnaministeeriumis alustatud. Hetkel tegelevad ametnikud taustaandmete kogumisega, et seada paika arengukava raamistik, kirjeldada võimalikud lahendamist vajavad probleemid ning koostada tegevuskava. Arengukava koostamine saab ametliku alguse siis, kui seda on otsustanud Vabariigi Valitsus. Seejärel moodustab keskkonnaminister töögrupi, kelle tegevusse kaasatakse metsandusega tegelevad uurimisasutused ning muud olulised metsandusega seotud huvigrupid.Metsanduse arengukava peamine eesmärk saab olema jätkusuutliku metsanduse tagamine. Selle all mõistetakse metsade kaitset ja majandamist sellisel viisil ja sellises ulatuses, mis tagab nende elustiku mitmekesisuse, tootlikkuse, uuenemisvõime, elujõulisuse ning potentsiaali praegu ja võimaldab ka tulevikus teisi ökosüsteeme kahjustamata täita ökoloogilisi, majanduslikke ning sotsiaalseid funktsioone kohalikul, riigi ja maailma tasandil. Seda printsiipi silmas pidades on koostatud kehtiv ning saab olema koostatud ka uue perioodi arengukava. Metsanduse valdkond mõjutab iga eestlast, seetõttu ootame kõiki aktiivselt uue perioodi arengutes kaasa rääkima. Metsanduse arengukava on üks vähestest, mille vastavalt metsaseadusele kinnitab Riigikogu, loodetavast juba aastal 2020.Marko Pomerantskeskkonnaminister


Nokia 1 Review: Kas Nokia on uus nutitelefonide kuningas?\nTsiviilõiguse ja kriminaalõiguse erinevus\nPõhiline / mobiilne / Nokia 1 Review: Kas Nokia on uus nutitelefonide kuningas?\nNokia on äsja avaldanud oma esimese Android Go nutitelefoni Nokia 1, mis on suunatud nutitelefonide turu äärmiselt eelarvelisele segmendile. Seade on väga eriline, sest mitte ainult see, mis on esimene Android Go seade, mis Indias käivitatakse, vaid ka Nokia esimene katse taastada nutitelefoni nutitelefoniturg, mida ta varem päevadel omas. Selles artiklis vaatleme Nokia 1-d põhjalikult, et näha, kas see pakub piisavalt võimalusi konkureerida teiste sama kategooria nutitelefoni tootjatega. Seega, kui sa mõtlesid selle seadme ostmisest, on siin meie täielik Nokia 1 ülevaade:\nNokia 1 spetsifikatsioonid\nEnne kui me oma ülevaatesse jõuame, laseme paberiplaadid meie tee alt välja. Kui paberkandjal ei ole tegelikult tähtsust, kui räägite lipulaevast nutitelefonist, kuna enamik neist pakib sama riistvara, siis on oluline, kui tegemist on ülimõõduliste nutitelefonidega, nagu iga lisavõimsuse küsimus:\nMõõdud 133, 6 x 67, 8 x 9, 5 mm\nKaal 131 g\nEkraan 4, 5 tolli (480 x 854) ~ 218 ppi\nProtsessor Mediatek MT6737M\nKaamera 5 MP (Max 480p salvestus)\nKaamera 2 MP\nAku 2150 mAh\nSüsteem Android 8.0 (Oreo Go)\nAndurid Kiirendusmõõtur, lähedus\nÜhenduvus Wi-Fi 802.11 b / g / n, LTE, GSM, HSPA\nNokia 1 on saadaval väga ebapiisavas kastis, mida oodatakse sellel hinnaskaalas. Üks asju, mis mind üllatas, kui ma kasti avasin, oli traadiga kõrvaklappide lisamine, mis on sellel hinnapunktil muutumas haruldaseks . Igatahes, siin on kõik, mida saad kasti:\nJuhtmega kõrvaklapid koos sisseehitatud mikrofoniga\nUSB-A kuni mikro-USB-kaabel\nMinu lemmik asi Nokia 1-s on selle disain ja kvaliteet. Nokia 1-ga on ettevõte läinud tagasi oma juurtesse ja tootnud funky ja kaasaegse väljanägemisega nutitelefoni, mis ei ole mitte ainult silmapaistev, vaid ka tunneb suurt kätt. Olen näinud paljusid plastikust keha kasutavaid ettevõtteid nii, et peaaegu tundub, et nad vabandavad selle eest, kuid mitte Nokia.\nNokia 1 flaunts oma polükarbonaadist keha, isegi võimaldades kasutajatel vahetada tagakaaned, kui nad tahavad värvi või disaini muuta . Nokia nimetab seda Xpress-on kaanedeks ja ma nimetan seda hämmastavaks. Ma armastan seda, kuidas Nokia on mõnevõrra mõelnud ultra-odava nutitelefoni kujundamisele, mida enamik ettevõtteid ignoreerib. Alumine rida on see, et kui ostate selle telefoni, siis olete rahul selle kujunduse ja ehitamise kvaliteediga.\nNokia 1 paki 4, 5-tolline IPS LCD-paneel resolutsiooniga 480 x 854, mis annab sulle pikslitiheduse 218 PPI ümber. Kuigi telefon ei kasuta halva paneeli per se, oleksin eelistanud, et Nokia pani vähemalt 720p paneeli 480p paneeli asemel, mida Nokia praegu spordis.\nKui vaatate paneeli vahemaa tagant, siis on see piisavalt hea, aga lähendage seda silmadele ja näete kindlasti pikslit . Ekraan ei saa ka väga heledaks ja mul oli probleeme otsese päikesevalguse kasutamisel. Usun, et Nokia oleks võinud siin kuvariga paremini toime tulla, sest see on asi, millega me kõige rohkem suhtleme ja halb ekraan lihtsalt tapab uue nutitelefoni kasutamise rõõmu.\nKasutajaliides on teine valdkond, kus Nokia 1 paistab. Kuna nutitelefon töötab Android Go Oreo'ga, mis on põhimõtteliselt tavalise Androidi leevendatud versioon ja Google on spetsiaalselt seda teinud eelarveliste seadmetega töötamiseks, tundub see suurepärane. Tundub täpselt nagu vanilje Android Oreo, mis tähendab, et saate konfigureeritava avakuva, rakenduse sahtli, mis avaneb lihtsa slaidi ja kiirsätete paneeliga.\nMa tõesti armastan seda, kui sujuv kogu kasutajaliides tunneb isegi siis, kui ta pakib selliseid targalt riistvara spetsifikatsioone. Android Go Oreo abil saate ka terve hulga Android Go rakendusi, sealhulgas YouTube Go, Gmail Go, Maps Go ja palju muud. Android Go'i rakendused on suured, kuna nad ei võta seadmes mitte ainult vähem ruumi, vaid ka kergesti töötavad vähemal riistvaral ja tarbivad vähem andmeid. See tähendab, et ma vihkan rakenduse Maps Go appm, sest see ei toeta pöördel liikumist.\nPunkt, mida ma siin püüan teha, on see, et kui olete kunagi nutitelefonis Androidi kasutanud, siis siin kodus . See on tõesti haruldane, et eelarve nutitelefon toob Androidi uusima versiooni ka oma varu variandisse ja mul on hea meel, et Nokia 1 teeb seda täpselt.\nKui tegemist on toorjõuga, siis Nokia 1 falters üsna vähe. Enamik sellest võib olla tingitud Nokia valikust tuua madala võimsusega Mediatek MT6737M protsessor ja Mali-T720 GPU . Asjaolu, et nutitelefon toob ainult 1 GB RAM-i, ei aita ka seda. Kui kasutate korraga ühte rakendust, ilma et midagi taustal töötataks, siis Nokia 1 hakkab hästi toimima.\nKuid niipea, kui avate paar rakendust, mis töötavad taustal, hakkab nutitelefon nutitama . Ma mõtlesin, et üritasin lugeda mõningaid artikleid veebis, samal ajal kui Play Store uuendas mõningaid rakendusi ja Nokia 1 ei suutnud seda isegi käsitleda. Telefon lükkas veebilehe sirvimise ajal üsna vähe. Kui ma olen selle telefoni tulevane klient, siis ma ei oota selle seadme sujuvat jõudlust.\nKuigi ma ei oodanud nutitelefoni kaamerast head pilte, arvestades selle hinna punkti, suutis Nokia 1 kaamera ikka kuidagi langetada baari kui minu juba madalad ootused. Kui tegemist on paberkandjal, pakib Nokia 1 5MP põhikaamerat ja 2 MP sekundaarkaamerat . Kuid see ei ole megapikslid, mis tapavad need kaamerad pigem asjaolu, et Nokia kasutab andurit, mis piirdub max 480p püüdmisega, nagu ka tema ekraan.\nSee tähendab, et pildid, mida need kaamerad võtavad, on terad, fookusest väljas ja neil on palju müra . Nokia oleks võinud teha palju paremini, vähemalt nutitelefoni esmase anduriga, kui see keskenduks rohkem järeltöötlusele. Arvestades selles seadmes kasutatavat kiibistikku, arvan, et Nokia ei saanud piisavalt töödelda keerulist järeltöötlust. Aga ärge kuulake oma rambles ja vaadake pilte, et ise otsustada.\nNokia nutitelefonid on kõnekvaliteediga alati silma paistnud ja Nokia 1 ei erine. Nutitelefon ei kaota kunagi signaali isegi viletsate ühendustega piirkondades ja kõned kõlab mõlemalt poolt hästi. Müra tühistamine oleks võinud olla parem, kuid siinkohal olen lihtsalt nippe.\nKui tegemist on helikvaliteediga, siis kõlarid on vaid keskmised, mis eeldatakse, et heli muutub üsna hästi, kui te need kõrvaklapid ühendate . Üks asi, mida siin märkida on, on see, et kõrvaklapid kasutavad plastikust otsakuid, seega ei saa te neid pikka aega kanda ilma kõrvade ebamugavust tekitamata. See tähendab, et mul on hea meel, et Nokia sisaldas kõrvaklappe, sest see on parem kui üldse mitte.\nÜhenduvuse puhul on Nokia 1-l kaks SIM-kaardi pesa . Telefon toetab 4G ühendust, et Interneti kiirus ei oleks midagi, mis peaks teid puudutama. Samuti toetab see enamikku WiFi sagedusribasid, toetades uusimat 802.11 (b / g / n) tehnoloogiat . Telefonil on ka microSD-kaardi pesa, mida saab kasutada kuni 128 GB mälu laiendamiseks, mis on rohkem kui piisav. Üks asi, mida meeles pidada, on see, et microSD-kaart ja teine SIM-kaardi pesa on hübriidpilu, mis tähendab, et saate seda kasutada ainult ühel kahest eesmärgist.\nKui tegemist on akuga, toob Nokia 1 2150 mAh aku, mis tundub pinnal veidi vähem, kuid annab tõeliselt hea aku. Ma sain päevast ilma seadme laadimiseta hõlpsasti läbida ja kasutasin seda mõistlikult kasutada kaks päeva. Äärmiselt hea aku kasutusaeg on seotud asjaoluga, et Android Go ei ole nõudlik ja nutitelefon pakib väikese ekraani väga madala eraldusvõimega. Olenemata sellest, mis põhjuseks võib olla, olen ma aku eluiga väga rahul.\nNokia 1: Android Go või No Go?\nPärast Nokia 1 kasutamise paari päeva möödumist jõudsin järeldusele, et mulle meeldib Android Go platvorm . Ma mõtlen, et sa saad laos Androidi kogemuse, lubades kiiremaid värskendusi, mis on selles hinnapunktis midagi tundmatu.\nSee tähendab, et nii palju kui mulle meeldib Android Go kogemus, mulle ei meeldi seade ise . Seade on liiga nõrk ja pakendab väga halba ekraani. Ma isegi ei võta arvesse kaamera jõudlust, sest tean, et need ei tohiks olla sellel hinnapunktis. Kuid madala jõudluse, halva ekraani ja ₹ 5, 434 hinnasildi kombinatsioon lihtsalt tapab selle minu jaoks. Kui ainult Nokia on selle seadme hinnaga umbes 3500 kaubamärki hinnanud, oleksin seda soovitanud, kuid sellel hinnapunktil ma lihtsalt ei saa.\nAndroid Go on rõõm kasutada\nArmasta funky ja kaasaegset disaini\nTulemus on alla par\nKaamerad on lihtsalt halvad\nOsta Nokia 1 Flipkart: ₹ 5, 434\nMärkus : Nokia 1 saate ka võrguühenduseta, kus võite nutitelefoni parema hinnaga hankida.\nNokia 1 ülevaade: hea telefon halva hinnaga\nNokia 1 ei ole oma olemuselt halb telefon ja tegelikult armastan selle disaini, kvaliteeti ja tarkvara kogemust. Ma armastan Nokia 1-d kui Android Go nutitelefoni, aga minu armastuse jaoks minu soovitusse tungida, oleks Nokia pidanud seda seadet palju madalamalt hindama. Sellel hinnapunktis saad täiusliku Android-nutitelefoni parema kuva, kaamera ja jõudlusega. Kui sa tõesti tahad seda seadet osta, soovitan teil oodata paar kuud, kuni hinnad langevad.


Vabakutselise üksildus - Fotograaf Susan Must\nMilline unelm. Sa saad teha tööd enda graafiku järgi, ei pea hommikusöögiga kiirustama, vahepeal saad teha ühe uinaku keset päeva, seejärel täies rahus kohvit juua ja sa ei pea vaevama ennast, et kolleegidega viisakusest tühjast tähjast rääkida tuleks. Sa saadki fookuse panna sellele, et olla väga produktiivne.\nÜksindust on vaja isiksuse arenguks- see on see aeg, mis kulub eneseanalüüsiks, mõtete sorteerimiseks, möödaniku vaagimiseks ja uute plaanide tegemiseks.\nNii äge, kui taasavastatud vabadus ka ei oleks, hakkab ajapikku midagi muutuma. Sa saad aru, et enesedistsipliin on väga suur roll vabakutselise elus ja mingil hetkel tabad ennast mõtlemast, et igatsed seda tüütut töökaaslast.\nMis juhtub siis, kui sul pole kedagi enda kõrval kellega rääkida kõige popimast tv sarjast, kiruda mingit situatsiooni ja üleüldse elust olust muljetada?\nÄkki oled avastanud, et sa oled rohkem elevil, kui täiesti suvaline inimene sinuga vestlema tuleb, see on sellepärast, sest sa igatsed ja vajad suhtlemist. Üksinda ajaveetmine peaks tervisele hea olema aga mingist hetkest on isoleerituse tunne kergelt tekkima.\nTe olete ehk juba aru saanud, et sel korral ei tule siit teksti kuidas saada paremaks fotograafiks ja kuidas ennast õigesti turundada. Vabakutselise elu võib olla väga nauditav aga ma soovin sel korral rääkida selle pahupoolest. See on midagi, mis kimbutas mind aastaid ja vahepeal tuleb see vastik kutsumata külaline mind endiselt kiusama. Tema nimeks on ÜKSILDUS.\nUuringud on tõestanud, et üksildus ja isolatsioon võivad meie heaolu tugevalt allamäge viia, selle kahju tervisele võrreldakse isegi alkoholi ja tubakatoodete liigtarbimisega. Kauakestev üksildustunne põhjustab varem või hiljem tugevat depressiooni,muudab inimese kergesti haavatavaks, tekitab ahastust ja enesehaletsust\nJagan Teiega 7 erinevat näpunäidet kuidas mina üksindustunnet peletasin.\n(Olen tahtnud antud kirjatükki juba paar aastat avaldada, nüüdseks on meid kimbutamas covid eriolukord, millega ma seda postitust kirjutades pole arvestanud.)\n1. Tausta müra\nKõige olulisem on see, et sa ei poleks liiga pikalt vaikusest ümbritsetud. See muutub rusuvaks isegi introvertidele.\nMina vajan igatahes enamuse ajast pidevat suminat enda ümber, seetõttu oli raadio ostmine üks esimestest asjadest minu ostunimekirjas. Lisaks raadiole on abimeheks ka harivad youtube videod või podcastid, vahepeal võiksid premeerida ennast mõne seebika vaatamisega. Tausta sumin loob üksinda kodus olles mulje nagu käiks elu sinu ümber. Üksikule hundile hea viis pettekujutelma loomiseks.\n2. Vaheta keskkonda\nIsegi, kui sul on ääretult sümpaatne kodukontor, siis 5 või enam päeva nädalas samas keskkonnas võib olla liiast.\nVahepeal pakkisin oma asjad kokku ja läksin ülikooli istuma. Isegi, kui ma tuttavate peale ei sattunud, siis jäin elust olust muljetama garderoobi tädidega\nvõi isegi ülikooli rahva sumin tegi minu üksikule hingele pai.\nTeine variant oli minna kohvikusse, isegi kui mul oli taskus viimased 5 EUR. Võtsin selle eest ülehinnatud kohvi ja maiuse ja tegutsesin sumina keskel. Isegi tunnike teises keskkonnas päästab palju. Liikusin võimalusel peaaegu alati jalgsi tagasi koju, see aitab hoida nii keha kui ka vaimu vormis.\nKolmas variant eeldab küll normaalse sissetuleku olemasolu aga coworking-lahendused on muutumas aina populaarsemaks, need sobivad ideaalselt vabakutselistele. Suure tõenäosusega on sul võimalus luua seal ägedaid tutvusi teiste individuaalidega.\nUudista nt Worklandi\nOlgu sinu valik mis tahes, väikene vaheldus annab sulle võimsa positiivse laengu!\n3. Tee tööd intervallidena\nÜksinda töötades on kerge tekkima olukord, et teed tööd ilma pause tegemata. Ühel hetkel avastad, et oled 8 tundi järjest arvuti taga tegutsenud. Ilmselgelt ei ole selline käitumismuster sinu tervisele hea.\nLuba endale vähemalt paar korda nädalas lõunapaus kodust väljas, eriti hea kui saad teha kasvõi kiire lõunasöögi pereliikme või sõbraga. Rahakoti sisu ei luba süüa? Tee üks jalutuskäik parki või uudista lihtsalt poodides – lühike vestlus klienditeenindajaga aitab sind tuua tagasi päris maailma ja ehk isegi natukene sotsiaaliseerumise tassi täita.\n4. Ühine online grupi/workshopiga\nMa olen suur workshoppide pooldaja, olen käinud üksinda koolitustel üle euroopa, saanud sõpru-mõttekaaslasi väga erinevatest valdkondadest.\nJuhul, kui sind workshopid ja üritused ei intrigeeri, eriti mõte üksinda minemisest, siis soovitan sul vähemalt ühineda sotsiaalmeedias enda jaoks huvipakkuva grupiga ja algselt seal endale tutuvusringkond luua, leida ühise sihiga inimesi, kohtuda ja tegutseda eesmärkide nimel.\nVälismaal elades oli Fb fotograafide grupp alati esimene millega liitusin ja kontakte otsisin.\nLisaks sotsiaalmeedia gruppidele soovitaksin sul ennast pidevalt harida ja vaadata mida pakuvad sulle erinevad koolituskeskkonnad.\nSoovitan harivaid videosid, kus koolitaja suhtleb sinuga otse.\n5.Planeeri üks lõbus õhtu sõprade või pere seltsis\nDate night kaaslasega, mõnus õhtupoolik parima sõbrannaga veini juures või hoopis filmiõhtu pere seltsis. Mitte miskit ei asenda inimkontakti.\nKui mu meeleolu langema hakkas ja üksinduse pisik põue puges, siis helistasin sõbrale või pereliikmele, et teha üks ühine lõuna. Eriti win win oli siis, kui ka teine osapool elas vabakutselise elu. See tähendas mitme tunni pikkust lõunapausi või jalutuskäiku mõtteid vahetades. Mõned tunnid sotsialiseerumist inimese seltsis kellest ma väga hoolin täidab südame rahulolu ja armastusega.\nÄra kunagi mõtle, et aeg pere või sõprade seltsis on raisatud aeg, sest see ei too raha sisse . Väärtusta alati lähedasi, sest üksindus mängib vastikuid trikke meie mõistusega, depressioon ja ülemõtlemine ei aita sul kuidagi olla produktiivne, mis omakorda ei too raha sisse.\n6. Kaalu lemmiklooma võtmist\nSee variant ei sobi kindlasti paljudele ja lemmiklooma võtmine ei tohiks olla asendus inimkontaktile. Aga kui oled tööd tegemas päevast päeva koduses olus, siis soe karvakera kaisus ei tee kindlasti paha. Lemmiku võtmine distsiplineerib, õue jalutama minek on kohustuslik (kui sa just reptiili ei võta) ja ära häbene vahel endaga kõva häälega rääkida, nõu pidada, inimesed võivad sind ogaraks pidada, kui teed seda üksinda, loomaga ehk mitte niivõrd. Ühest karvasest pereliikmest peaks sirguma tõeline “vestluskaaslane”, ja mis peamine, temal on sind aegade lõpuni ära kuulata. Kusjuures mul oli aastaid uhke karvaga merisiga, ta sõitis minuga kõikjale kaasa. Äge kutt oli.\nMerisiga tembeldatakse ekslikult laste loomaks mida ta kindlasti ei ole, mu süda tilgub verd, kui see lapsele väntsutada antakse. Kindlasti sooviksin südamele panna, et lemmik on vastutus aastateks, mitte hooajakaup. Mul ajab vere keema, kui näen sotsiaalmeedias postitust sisuga “ Mu uuele peiksile ei sobi kass, pakkuge mu truule kiisu miisule armastavat kodu”.\nLooma eest hoolitsemine tekitab omajagu väljaminekuid, vajab pühendumist aga truu sõber on seda väärt.\n7. Kaalu lisatöö võtmist\nLisatöö võtmine on populaarsust kogumas, eriti täheldan seda enda sõprusringkonnas. Seda suvatsesin teha ka mina.\nVali endale pisikese koormusega lisatöö. Esiteks, sa saad oma suhtlemise vajaduse kätte. Teiseks, see annab sulle väikese kuid püsiva sissetuleku, mis võib olla suureks abimeheks, kui käsil on vaiksem hooaeg.\nLoodetavasti said minu postitusest natukenegi indu ja saad aru, et üksinduse tundmine on levinud probleem, loobu enda haletsemisest ja kaastunde otsimisest. Asu tegutsema, loo kasvõi iganädalaseid tegevuskavasid/plaane ja ajapikku tunned end taaskord paremini ja naudid vabadust mida vabakutselise elu sulle pakub. Kui seda aga ei juhtu, siis kaalu suuremaid muudatusi enda elus.\nOlen sulle abiks, vahepeal piisab vaid ühest- kahest videokõnest minuga, et taasavastada enda ambitsioonid ja siht selgemaks saada.


Suurima suusasarja avaetapil valitses tõeline Siber - Järva Teataja\nSuurima suusasarja avaetapil valitses tõeline Siber\n10. jaanuar 2016, 16:26\nTäna startis Valgehobusemäe suusa- ja puhkekeskusest noorte murdmaasuusatamise võistlussarja ETV-Swedbanki 21. hooaja avaetapp.\nKuigi võistluste starte lükati külma ilma tõttu tunni võrra hilisemaks, valitsesid Põhja-Järvamaal terve võistluse aja väga madalad külmakraadid. -20 kraadist kõrgemat temperatuuri Mägede külast täna otsida ei maksnud.\nSelline Siberi pakase mõõtu ilm avaldas mõju kõikidele kohalviibijatele. Kes tagus käsi omavahel kokku, kes tammus jalalt jalale, kes tegi paar kiiremat tantsuliigutust, rääkimata võistlustel startinud noortest suusatajatest ja nende näomaskidest ja -plaastritest ning tekkidest-jopedest, mida neile stardi eel ja järgselt jagati. Ühesõnaga kogu see inimmass, sarja avaetapil lõi kaasa üle 400 suusataja (lisaks nende lähedased ja treenerid) oli külma tõttu pidevas liikumises.\nETV-Swedbanki noorte suusasari on suunatud 10-23aastastele noortele murdmaasuusatajatele. Paremusarvestust peetakse hooaja viiel etapil 18 võistlusklassis ja 10 vanuserühmas.


Tallink Grupi aktsia tegi reedel aasta käiberekordi - Majandus\nTallink Grupi aktsia tegi reedel aasta käiberekordi\n21. juuli 2017, 20:12\nTallink Grupp ASi aktsia tegi reedel selle aasta käiberekordi, aktsiaga tehti 164 tehingu juures 1 076 879 eurot käivet.\nAktsia tõusis reedel ühe päevaga 0,93 protsenti, ehk aktsia hind tõusis 1,070 euro pealt 1,080 euroni. Nädala jooksul tõusis Tallink Grupi aktsia 8 protsenti ning nädala käive oli aktsial 2 488 265 eurot.\nVäärtpaberi käive ületas miljoni euro piiri ka neljapäeval. Alates 2016. aasta juulist oli varasem suurim käive 40 tehingu juures 744 518 eurot tänavu 10. märtsil.\nTallinki nõukogu teatas kolmapäeval, et on alustanud protsessi, mille käigus võivad laevafirma omanike ringi lisanduda uued tuumikinvestorid ja samaaegselt mõned praegused omanikud ettevõtte aktsiad võõrandada. Tallink Grupi nõukogu otsustas alustada protsessi aktsiaseltsile võimalike strateegiliste valikute leidmiseks.\nKaalutavad strateegilised valikud peavad toetama Tallinki pikaajalist strateegiat ja võivad olla seotud ettevõttele uute tuumikinvestorite kaasamisega, mis võib kaasa tuua mõnedele olemasolevatele aktsionäridele kuuluvate aktsiate võõrandamise. Muuhulgas ka Tallinki aktsiate suhtes kas vabatahtliku või kohustusliku ülevõtmispakkumise tegemise teel või muul viisil, märkis ettevõte.\nKokku kuulub kolmele ettevõttele Tallinkist 23,68 protsenti ehk 158,6 miljonit aktsiat. Aktsiapaki hind võiks olla ligikaudselt 150 miljonit eurot.\nGALERII ⟩ Mitmed tanklaketid langetasid hindu (6) Loe artiklit Vaata galeriid\nMeelis Atonen: riik ei pea kaitsma ettevõtjate kasumit (5) Loe artiklit


Türgi aktsiad võivad kukkuda 15-20%\n27. oktoober 2010 kell 8:45\nTempleton Asset Managementi legendaarne fondijuht Mark Mobius ütles, et Türgi aktsiaturg võib veel enne aastalõppu kukkuda 15-20 protsenti, vahendab Bloomberg.\nKuid vaatamata sellele ajutisele korrektsioonile hakkab ISE National 100 indeks seejärel taas tõusma,“ ütles Mobius. Türgi aktsiaturg on tänavu tõusnud 34 protsenti. Aktisaturu hinna-kasumi suhe oli 12,3 võrreldes MSCI arenevate turgude indeksi 14,8se hinna-kasumi suhtarvu näiduga.\nMobiuse sõnul on parimad võimalused panganduses, kütusetööstuses, apteegikettides ja ravimitööstuses. Tema sõnul on atraktiivne näiteks Türgi ainus naftarafineerija Turkiye Petrol Rafinerileri aktsia.


Ilves Iisraelis: sõda Lähis-Ida probleeme ei lahenda |\nTäna käis Ilves holokausti märtrite ja kangelaste memoriaalis Yad Vashem, kus kirjutas külalisteraamatusse: “Langetan pea miljonite holokaustiohvrite mälestuse ees. Me ei tohi unustada seda õudust mitte kunagi. See kohutav kuritegu inimeste ja inimsuse vastu meenutab meile üha uuesti ja uuesti, kui oluline on teha kõik, et totalitaarsed ning inimvihkajalikud režiimid ei pääseks kusagil ega kunagi võimule.”\n“Me mõlemad – Iisrael ja Eesti – teame, mida tähendab enda olemasolu eest seista ja võidelda,” ütles Iisraeli riigivisiidile saabunud president Toomas Hendrik Ilves kohtumisel Iisraeli presidendi Shimon Peresiga.\nIlves märkis, et Eesti mõistab Iisraeli julgeolekumuresid, aga samas on ilmne vajadus saavutada Lähis-Idas püsiv rahu. “Selle rahuni ei jõuta sõjaga, vaid diplomaatia ja läbirääkimistega, mis toetuvad kahe riigi – Iisraeli ja loodava Palestiina – lahendusele.”\nKõneldes Eesti-Iisraeli suhetest, nimetas president Ilves neid väga headeks, soojadeks, mõistvateks ja asjalikeks ning järjest tihenevateks.\nTänasel Eesti riigipea kohtumisel Iisraeli peaministri Benjamin Netanyahuga keskenduti kahe maa majandus- ja kaubandussuhetele. Räägiti ka Eesti-Iisreali võimalikust koostööst küberkaitse, e-valitsuse ja põlevkivi alal.\nEesti riigipea kohtus ka Iisraeli parlamendi, Knesseti opositsiooni liidri Tzipi Livni‘ga ja Iisraeli Panga presidendi Stanley Fischer‘iga.\nIlves ja tema saatjaskond naasevad Eestisse homme hilisõhtul.\nIisraelShimon PeresiStanley FischerToomas Hendrik IlvesTzipi LivniYad Vashem


Väinsalu ja Maidla kritiseerivad teravalt Vabaerakonna juhtimist: Eesti ei vaja uut riiulerakonda • Vabauudised\nVäinsalu ja Maidla kritiseerivad teravalt Vabaerakonna juhtimist: Eesti ei vaja uut riiulerakonda\nRubriigidArvamus, UudisedPosted on 07.05.2018 07.05.2018\nVabaerakonna endised tegevjuhid – teistes erakondades nimetatakse seda positsiooni peasekretäriks – Vello Väinsalu ja Margus Maidla kritiseerivad teravalt Vabaerakonna esimehe Artur Talviku ponnistusi ja ideid. Vabauudised avaldab teksti täismahus ja muutmata kujul.\nMõne sõnaga minevikust.\nKuna alles äsja on ilmunud erakonna asutaja ja käimavedava peamisema jõu ning ka esimeste koosseisude esimehe Andres Herkeli sulest põhjalik ülevaade Eesti Vabaerakonna ja talle eelnenud poliitilise liikumise Vaba Isamaaline Kodanik asutamise asjaoludest, ajenditest ning nendest tõukunud tegevustest, teos Idealistid, siis ei ole mõtet referaadi vormis ümberjutustust teha. Alles äsja ilmus ka Kaul Nurme sulest asjalik ülevaade vabauudiste portaalis, mis samuti käsitleb erinevate aspektide kontekstis Vabaerakonna tulekuid ja arenguid. Seega lubage meil läheneda mineviku arengute seoste otsimisele vähem käsitlemist leidnud nurga alt ehk vaatame peale erakonna populaarsusreitingule läbi erinevate arenguetappide.\nKuna eesmärgiks ei ole põhjalik sotsioloogiline uuring siis lähtume analüüsis ainult Kantar Emori uuringu aegreast, mis kenasti internetis kättesaadav ja jätame kõrvale selle kõrvutamise Turu-uuringute AS gallupitega, mis teatud nihkega on siiski omavahel korrelatsioonis ja mitte suures vastuolus. Trendid on mõlemil sarnased.\nPoliitilised reitingud ei ole ainult hinnangud juba tehtule vaid on ka avansiline toetus ootustele ja usule sellesse pollitilisse jõudu, kellele ollakse valmis oma häält andma. Kui Vabaerakond 2014. aastal 20. septembril loodi ja mil esimene avalikustatud reiting oli sama aasta oktoobris 2 % või 2015.aasta veebruaris, vahetult enne valimisi, mil reiting oli tõusnud 9 %-ni, siis ei olnud valijal vähimatki põhjust hinnata tehtut, vaid see oli ikkagi toetus ootusele, mis seoses Vabaerakonna liikumisega poliitilisele areenile enne valimisi oli tekkinud. Ja vahetult peale valimisi, kui erakond oli saanud kohad Riigikogus, tegi reiting märkimisväärse tõusu, sest ootusele lisaks oli tekkinud ka reaalne usk, et taoline poliitiline jõud suudab ka midagi päriselt korda saata. Juunis 2015 oli meie toetusreiting 19%.\nReitingute hilisem liikumine üles-alla, kuid stabiilselt ikkagi üle 10 %-i toetusega oli pigem juba seotud võimalike toetajate vahetumisega. Loobusid mõned nn protestitoetajad, kes on alati toetanud uusi ja näiliselt protestimeelseid jõude, kuid kindlasti lisandus jälle neid, kes olid valmis ennast Vabaerakonna kuvandiga samastama ja kelledele mõjusid usutavalt Vabaerakonna seisukohad ja neid kandvad persoonid.\nViimane kõrgeim punkt oli 2016. aasta oktoobris (16%), kui erakond tuli välja oma poliitilise seisukohaga 2017.a. kohalike omavalitsuste valimiste suhtes, mis sel hetkel mõjus ühe poliitilise erakonna poolt uudse ja julge ideena, kuid kuna valimistele jäi veel terve aaasta ja uusi innustavaid ja inspireerivaid ideid enam ei lisandunud ja ka valimisliitude toetamise ideega muututi nn ”erakondadevihkajaks”, siis ootus ja usk hakkas taas vaikselt hääbuma.\nUnustati, et ka ise ollakse erakond. Viimane väikene tõusuhetk oli 2017.a. kevadel (aprill 2017 – 11%), enne erakonna uue esimehe valimisi ja seotud Artur Talviku nime väljakäimisega sellele kohale. Kindlasti oli see hetk, kui uus kujunenud olukord erakonna kuvandis oli paljudes inimestes uut ootust ja positiivset usku tekitav. Kuna, aga mitte midagi ootuste ja usu kinnituseks ei järgnenud, siis algas lineaarne laskumine.\nMeie, allakirjutanud, olles olnud suurema osa sellest ajast erakonna tegevjuhtimise juures, ei soovi kindlasti ületähtsustada enda rolli, kuid erakonnale seatud ootuste ja usutavusega olime liiga sageli karmis vastasseisus nii seespoolt kui ka väljaspoolt tuleva tunnustuse kui ka kriitikaga.\nOlime tegevjuhid mõlemad sama erakonna esimehe juures, olid juhatused siiski ajas osaliselt erinevad ja ka ülesande püstitused, mis tegevjuhtidele anti läbi erakonna esimehe ja juhatuse ning mis kajastasid eeldatavasti laimalt erakonna liikmete ootusi tegevjuhile, olid erinevad. Näiteks aprillis 2015 Marguse poolt juhatusele esitletud erakonna arengu strateegiliste eesmärkide seas oli mitmete muude oluliste sihtide seas selgelt välja toodud ka reitingute pidev jälgimine ja tõstmine, siis Vello juhtimise ajal alates 2016 jaanuarist selliseid eesmärke otsesõnu tegevjuhile ei püstitatud, sest lihtsalt erakonna ootused tegevjuhi tööle ja sihtidele olid teistsugused.\nVaatamata sellele, et ühegi erakonna institutsiooni eraldivõetuna ei saa panna vastutama poliitiliste gallupite kõrge taseme eest, ei saa me ümber ka tõdemusest, et need reitingud ei kujune iseenesest või mingite vandenõuteooriate tulemusena. Nad kajastavad ehedalt ja külmalt kuvandit mis on erakonnal antud hetkel ühiskonnas või kasutades kommertslikumat metafoori, siis kui võrrelda ühe erakonna poolt ühiskonnale pakutavat poliitilise kaubana, siis kui paljudele ühiskonna liikmetele, täpsemalt valijaskonnale, suudab üks erakond antud hetkel oma poliitkaupa maha müüa, kusjuures esimüügimehed on justnimelt erakonna juhtfiguurid eesotsas erakonna esimehe ja tegevjuhiga.\nKuna meie erakonnal on silmapaistvalt ilus karikakramotiividega logo ja korporatiivne visuaalne identiteet, siis lubage kommertslikuma eelneva metafoori kõrvale tuua märksa romantilisem, et piltlikustada käesolevat olukorda.\nPõhimõtteliselt võib ühe erakonna poliitilist programmi võrrelda lilleväljaga või lillepõlluga, kus iga õis on eraldivõetuna mõni poliiitline eesmärk või tees. Laias plaanis tegelevad kõik lillepõldudest erakonnad ühiskonna veenmisega, et nende lillepõld on ilusam, kui naabri oma ja te kõik st valijad peaksite tulema just meie lillepõllu peale lõhnadesse kümblema ja õiteilu nautima. Kuid erakonna esimehele, on antud volitused aastakoosolekul, et tal on õigus sellel lillepõllul käia ja noppida talle eriti meeldivaid õisi, põimida see kimbuks ja ehtida sellega erakonna paraaduks, ning veenda kõiki, kogu ühiskonda, et just-nimelt see lillekimp on ostmist väärt. Kaubaks ei lähe, kui lillekimbuga ei tajuta ostjate ostutrendi – kui sooviks on saada hoopis teistsuguseid lilli või hoopis teist värvi lilli. Kindlasti ei lähe kimbuks närtsinud lilled ja päris kindlasti ei lähe kaubaks umbrohust tehtud kimp, mida müüja oma jutuga üritab kauniks rääkida. Meie poliitlilledest kimpu ostab täna vaid 3% valijatest.\nHea erkonnakaaslane see on sinu otsustada, mis põhjusel – kas pakume valet liiki või valet värvi lilli, või pakume närtsinud kimpu või hoopis ilusaks räägitud umbrohtu.\nEi saa puudutamata jätta ka viimase aasta arenguid erakonnas. Seda eriti selles valguses, milliste avalike kommentaaridega loobus praegune esimees uuesti esimehe kohale kandideerimast. Neid temapoolseid selgitusi või nägemust asjast võite kõik järelvaadata üle-eelmise nädalavahetuse ERR Ringvaate portaalist või Tallinna TV omast või lugeda Õhtulehte tollest perioodist.\nMeie tänane esimees räägib läbivalt „räigest käitumisest“, „kartellierakondlikust tegutsemisest“, „mingist poliitliikumisepõhisest tegevusest ja erakondade kurja juureks olemisest“. Püüame aga vaadata ausalt peale, milline on olnud erakonna juhtimiskultuur viimasel aastal ja sisemine demokraatia ning kaasatus. Meie mõlema endise tegevjuhi tundlikust sotsiaalsest närvist tulenev arvamus on üsna karm. Vabaerakonna sisemine organistasiooni kultuur ei ole meie lühikese ajaloo vältel olnud kunagi nii madal, kui ta on täna eelneva aasta juhtimisprotsesside tulemusena. See kõik kajastub paraku ka reitingus.\nTahtmata hakata suuremat avalikku analüüsi tegema, siis lihtsalt juhime tähelepanu üldisele töömoraalile fraktsioonis ja büroos, mille kohta korduvates kuluaarivestlustes mitte midagi meeldivat ei ole kuulda ja hoopis uuele tasemele halvas mõttes viidi suhtumine poliitdebatti detsembris 2017. aastal, mil esinesid vastuolud tänase esimehe ja Vabade Noorte tuumiku vahel. See kuidas Vabade Noortega käituti on ehe kartellierakondlik survestamine. Selles ei olnud mittemingisugust uut poliitkultuuri või lähenemist. Räägime neist asjust avameelselt ja ausalt, sest nii lihtsalt ei tehta.\nTänaste erakonna poliitjutupunktide tekkimine käib umbes samamoodi kui lõik surematust Lewis Carrolli raamatus Alice peeglitagusel maal ja mida ta seal nägi: „Kui mina ütlen mõne sõna”, teatas Humpty Dumpty, „siis tähendab see ka täpselt seda, mida mina soovin – ei rohkem ega vähem.” Alice kahtles selles: „… kas te saate sõnale nii palju erinevaid tähendusi anda.” Vastus oli kategooriline: „Minu arust on peamine küsimus, kes on peremees – ja kogu moos.”\nHead sõbrad erakonnakaaslased, me ei saa taoliselt enam edasi minna vastutusrikkale Riigikogu valimisaastale. Meie sisemine organistasioonikultuur ja poliitloome kaasatusdemokraatia ning õhinapõhisus on teinud viimasel aastal pigem vähikäiku.\nSee peab muutuma, muidu meil lootust edasiselt eduks ei ole. Muidu oleme uuesti olukorras, kus samaselt 2015. aasta Riigikogu valimiskampaaniaga, läheme uuesti ka 2019. aasta valimskampaaniale vastu kaootilise, kuid hirmus õhinapõhise partisanigrupeeringuna, kuid meie vastas seisavad hästitoimivad poliitilised regulaararmeed. Eelmine kord meil vedas, jäime ellu ja edukalt, aga kas ka seekord, kardetavasti enam mitte.\nMe peame olema piisavalt hästitoimiv organisatsioon, et haldussuutlikult kogenumatele erakondadele tõhus valimislahing anda ja teisalt peame mõjuma piisavalt värskelt ning tõsiseltvõetavalt, et pista rinda poliitturule trügivate uute tegijatega, uue lillepõlluga, näiteks poliitliikumisega Eesti 200. Viimastega peame otsima intensiivset koostööd, pakkumaks Vabaerakonna näol nendele inimestele ja strateegilistele mõtetele poliitilist platvormi realiseerimiseks.\nUut riiulerakonda (termin tuleneb riiulfirma nimetusest, millele on omane tunnus, et ta võetakse kasutusele konkreetse projekti realiseerimiseks ning enne ja pärast seda on ta riiulil) Eesti ei vaja, seda enam, et pole mittemingisugust sisulist põhjendust, miks ei peaks või võiks just-nimelt Vabaerakond neid mõtteid oma strateegiliseks poliitiliseks visiooniks võtta.\nEesti Vabaerakond selleks, et tõsta oma tõsiseltvõetavust valijaskonna seas ja parandada oma gallupite poliitilist reitingut ja reaalsuses ka tegelikult teha 2019. aasta 03. märtsil hea tulemus arvult XIV Riigikogu koosseisu valmistel, milleks on vähemalt 12 Riigikogu saadiku kohta, peab heas mõttes minema tagasi oma juurte juurde.\nEVA oma asutamise hetkel ei olnud ellu kutsutud kitsalt kogukondi ja keskkonda esindavate poliitilist agendat esindavaks ja elluviivaks poliitiliseks jõuks, milliseks ta täna sisuliselt taandunud on. Selleks, et uuesti kõnetada olulist osa valijaskonnas on vaja oma põhimõtteline alusfilosoofiline määratlus defineerida ringi ja ütelda välja mõned olulised mõtted, milliseks me tahame Eesti ühiskonda kujundada, kui meie käes oleks ainuvõim st poliitiline partei „müüb“ valijaskonnale siiski oma strateegilist visiooni, milliseks tema tuleviku ühiskonna kujundaks, kui talle vastav mandaat antaks. Tänase Vabaerakonna visiooni „ostaks“ ainult 3% valijaskonnast, suurt osa ühiskonnast see ei kõneta.\nKogukondade eestkõneleja staatuse ambitsioonis on Vabaerakond täitsa ära unustanud viimase aasta jooksul Eesti Vabariigi globaalsed ja strateegilised eesmärgid. Neid ei üritata väga defineerida, ega poliitiliselt mõtestada. See peab muutuma. Eesti geopoliitiline asukoht, rahvastiku koosseis, globaalses konkurentsis ellujäämine, majandusliku jätkusuutlikkuse kasvatamine ning kõige laiemas mõttes Eesti Vabariigi Põhiseaduse preambulast tuleneva kohustuse kestlik kehtestamine, nõuavad paraku strateegilisi ja pika poliitilise visiooniga mõttetööd ning tegevusi.\nVeel üks domineeriv poliitiline narratiiv, millele viimase aasta Vabaerakonna avalikkuse kuvand on toetunud on nn väärtuspõhise poliitika tegemine ja esindamine. Mõneti tekib kuvand, et sellega vastandutakse teadmistepõhise poliitika tegemise kuvandile. Seda väärtuspõhise poliitika esindamise kuvandit paraku defineeritakse väga kitsalt. Justkui oleks võimalik väärtuspõhisust rakendada ainult teemadelel, nagu Kataloonia (või Tiibeti) iseseisvus, suurte infrastruktuuriliste rajatiste vastasus või metsa eest seismine. Paraku ei ole suudetud väärtuspõhisust defineerida majandusküsimustes, demograafias, rahva tervihoius, riigi kaitsevõimes jne.\n2019. aasta Riigikogu valimistele minev Vabaerakond ütleb otse välja, et tema on erakond, kes tahab tulevikus ellu kutsuda ja kehtestada poliitiliselt väärtus- ja teadmistepõhist poliitikat, sest siin pole vastuolu, Eesti riigi ja rahva tuleviku eksistentsi, heaolu ja kestmajäämise strateegilistes küsimustes. Me ei kavatse olla pelgalt kogukondade esindajad, vaid peale selle ka rääkida kaasa terve riigi ja rahva, kui terviku olulistes suurtes küsimustes.\nVabaerakond peaks edaspidi lähtuma hulga rohkem meritokraatlikust ja strateegilise visiooniga üleriiklikust poliitilisest agendast, kogukonnapoliitika ja subsidiaarsuse kõrval. Me peame erakonna sees leidma siin mõistliku tasakaalu ja uue lähenemise.\nEnne kui me ei ütle ise selgelt ja usaldusväärselt välja, et me oleme SUURTE POLIITILISTE PROBLEEMIDE TÕSTATAJA JA LAHENDAJA meie riigi poliitilisel maastikul, niikaua meid keegi elektoraadist suurema ja tõsiseltvõetava poliitilise jõuna võtma ei hakka ja meie väljavaated järgmise aasta Riigikogu valimistel saavad olema kesised. Meie vabaerakondlased ei vääri seda! Eesti Vabariik ei vääri seda!\nSoovime teile ühiselt, head Vabaerakonna liikmed, teha enda valik eelseisval 12. mai suurkogul, erakonna valitavatesse juhtorganitesse, enda südametunnistuse ja parema teadmiste pagasi järgi. Erakonna liikmetel on võimalus valida, milliseid lilleseemneid külvata ja keda floristiks lubada. Mõelge oma hääle andmisel palun suurelt – kes kandidaatidest suudab Vabaerakonna uuesti suureks teha!\nTeemad: Artur Talvik, Margus Maidla, Vello Väinsalu Kadri Paas\nRubriikUudisedPosted on 15.03.2017 06.07.2018\nRubriikUudisedPosted on 08.05.2018 14.07.2018\nJüri Adams: kui ütleme “Eesti riik”, siis väljendame mõtet, et “nemad” tehku\nRubriikArvamusPosted on 02.04.2018 02.04.2018\nVabaerakonna juhatuse liige Vahur Kollom: muudame maksude deklareerimise tähtajad paindlikumaks\nEelmine lugu Eelmine lugu: Kuldliiga eestvedajad muretsevad oma avalikus pöördumises: allakäik tööturul algab 40. eluaastast\nJärgmine lugu Järgmine lugu: Riigikogu sotsiaalkomisjoni aseesimees: Haigekassa nõukogu üritatakse muuta kuulekaks puudliks\nVahur Kollom: asendustegevuste ehk nimemängude ajastu 19.07.2018\nAndres Herkel: räägime aktsiisidest ja demagoogiast, Taavi! 18.07.2018\nAlar Mutli: olulised pisiasjad, rohkem kommunismi 18.07.2018\nMikko Nõukas: vanad väsinud võistkonnad 18.07.2018\nVabaerakond Ants Erm Andres Herkel Est-For Monika Haukanõmm Külliki Kübarsepp Kaul Nurm PBK Evelin Marjamägi Keskerakond VEB Fond Jüri Ratas Vahur Kollom Ardo Ojasalu Robert Kitt Artur Talvik Taavi Aas Andres Ammas Jüri Adams Krista Aru


Tehnilised nõuded e-hääletamiseks | Valimised Eestis\nE-hääletamiseks ID-kaardiga peab valijal olema:\nPolitsei- ja Piirivalveameti välja antud ID-kaart;\nPIN-koodid, mis väljastatakse koos ID-kaardiga. Kui koodid on kadunud, saab uued Politsei- ja Piirivalveametist;\nKehtivad sertifikaadid ehk elektroonilised tõendid, mis annavad õiguse teha juriidiliselt kehtivaid toiminguid nagu netipanga kasutamine, dokumendi digiallkirjastamine või e-hääletamine;\nInternetiühendusega arvuti - hääletamiseks sobivad Windowsi, macOS või Linuxi operatsioonisüsteemid;\nKaardilugeja, mille saab soetada arvutipoest;\nPolitsei- ja Piirivalvameti teeninduspunktid\nMobiil-ID kasutamiseks e-hääletamiseks peab valijal olema:\nMobiil-ID toega SIM-kaart mobiiltelefonis. Mobiil-ID teenuse lepingu saab sõlmida oma mobiilioperaatori juures;\nPIN-koodid, mis väljastatakse koos Mobiil-ID SIM-kaardiga;\nAktiveeritud Mobiil-ID kasutamine. Aktiveerida saab Politsei- ja Piirivalveameti veebilehel;\nInternetiühendusega arvuti. Hääletamiseks sobivad Windowsi, macOS või Linuxi operatsioonisüsteemid.\nE-hääletamiseks tuleb veenduda, et arvuti on puhas viirustest!\nTähelepanu enne hääletamist!\nKui valija katkestab hääletamise ükskõik millises punktis enne valiku kinnitamist PIN2-koodiga, loetakse see hääletamata jätmiseks. Enne hääletama asumist peab tuleb valijal veenduda, et ID-kaart on kiipkaardilugejas või mobiil-ID-ga mobiiltelefon olemas ning PIN1 ja PIN2 koodid käepärast.\nVeebiserveri usaldusväärsuse kontrollimine\nAlustuseks tuleb hääletajal endal tippida veebilehe valimised.ee aadress sisse. Brauseri aadressribale tekib kas enne või pärast aadressi tabalukk.\nTabalukul hiirega klõpsates avaneb info veebiserveri sertifikaadi kohta. Sealt tuleb üles leida parameeter sõrmejälg või thumbprint/fingerprint ja võrrelda selle väärtust kontrollsummade failis avaldatuga.\nSeejärel peab veenduma, et sertifikaadi sõrmejälg (thumbprint või fingerprint) vastab kontrollsummade failis avaldatule.\nKui arvutisse laaditud valijarakenduse või veebiserveri kontrollsumma ei ühti kontrollsummade failis olevaga, tuleb viivitamatult võtta ühendust riigi valimisteenistusega ning teavita neid võimalikust ründest. Mitte mingil juhul ei tohi kasutada seda programmi e-hääletamiseks.\nValijarakenduse allalaadimine ja käivitamine\nValijarakendus avaldatakse vahetult enne e-hääletamise algust valimiste veebi avalehel. Valijal tuleb see oma arvutisse alla laadida. Hääletajale pakutakse automaatselt tema arvuti operatsioonisüsteemile sobivat valijarakendust.


★★★ 30 värske ja kaasaegse köögi countertopi ideed ★★★\nKööginurk on ideaalne koht, et oma köögile lisada ülim disainilahendus. Sõltumata sellest, millistes köögikohtade ideedes olete huvitatud, vali materjale, mis on vastupidavad ja valmistatud nii, et need oleksid vastuolus toiduvalmistamise ja valmistamisega seotud kulumisega.\nInsenerindus ja tehnoloogia on teinud mitmesuguseid disainivalikuid ja võimalikke viimistlusi. Kuigi enamus järgmistest köögikountertopide ideedest on vastupidavad, on hea mõte alati töötada lõikelaudadega ja kuumad pottidega silikoonist trivetsid. Hoidke põrandapinda puhtaks mitteabrasiivse pehme rätikuga ning järgige tootja või paigaldusjuhiseid selle kohta, milliseid tooteid kasutada oma countertopsi ilu puhastamiseks ja hooldamiseks aastaid.\nKontrastsed värvilised köögiklaasid\nJärjekoha efekti jaoks valige countertop elavat värvi. Kuigi mõned peamised valikud hõlmavad kollaseid, apelsine ja lubirohteid, võib valgete või mustade lehtede valik olla kollane sõltuvalt köögist nii värvivalik kui kollased.\nSaladus on kontrast. Kui soovite, et teie countertop välja paistaks, valige pealispinna värv, mis hüppab või paistab cabinetryst välja.\nKui teile meeldib tänapäevane stiilne, minimalistliku kapi tunne, lisage visuaalne huvi mustriliste köögikülgedega. Mõned suurepärased köögimööbli ideed mustri jaoks on triibuliste kivimaterjalide või tekstuuride kasutamine, nagu Caesarstone'i Concetto seeria.\nPaksplaat Köök Countertops\nViimased trendid tänapäevastes köögid on paks plaat pealekõva efekt. Kuigi enamus countertops on tavaliselt 2 "paks, valides 3-5" paks countertop loob anchored, stately vaadata. Pidage meeles, et korpuse kõrgused on vastavalt kohandatud, et korvata paksematele kontoritele kõrguse suurenemist.\nButcher Block Köök Countertops\nAjatu ja kutsuv puidust lihunikaudade plokk annab teie köögile sooja ilme. Värvi säilitamiseks värske ja uue kujundusega pitseerivad puidust countertops koos vastupidava polüuretaaniga ning kasutavad triivisid ja lõiketalve, et pinda kaitsta kuumuse eest ja seeläbi.\nMetallköögiga countertop ideed\nKuigi roostevaba teras on hea ja klassikaline metallivalik, näevad kaks muud metallit köögitugevuse populaarsust.\nKui otsite kontorit, mis arendab rikkalikku sinise tooniga patina, on tsink valik hea. Tsink reageerib aja jooksul veega, õli ja tsitrusviljaga. Sellised reaktsioonid loovad kauni, rikka patina, mis on metalli allkiri. Tsinki countertops on kõige parem jäänud oma loomuliku matt-finish seisukorras.\nVask loob sooja sära, mis pehmendab kaasaegse köögi kõvad servad. Kui kasutate vaske köögikollektoris ja soovite hoida pehmet ja poleeritud välimust, valige vask, mis on suletud.\nBetoon on vastupidav, mullane ja selle mustriga pehme tekstuurne tunne. Parim osa on see, et betooni saab kohandada värvimise, tekstuurse hoolitsuse ja erinevate viimistlusvahenditega.\nKvaliteetne countertop välimus hõlmab ümbrismaterjali pakkimist, kasutades seda kapid üleval ja küljel, nagu on näha ülaltoodud kujutises. Mähkimine loob huvitava välimuse, mis tõmbab silma üle ruumi teistes osades. Kõige visuaalseima mõju saavutamiseks lisage see efekt köögile, kui teie kontorid on teiste köögikomponentidega kontrastses värvis.\nTavapärase disaini väljanägemise järgi vali oma köögile kaks erinevat pealispinda. Seda välimust kasutasid kunagi eranditult kokad ja pagarid, kes eelistasid ühes jaotises külma marmorist lauaplaadi taigna ja roostevabast terasest viimistlemiseks ülejäänud köögirõivaste jaoks.\nTehke inspiratsiooni professionaalse kokk praktilisest kahepoolsest lähenemisviisist, et luua ühtne-tüüpi köök.\nKumerad ja orgaanilise kujuga köögiklaasid\nKui soovite lõhkuda kõik sirgjooned kaasaegses köögis, lisage oma kontori disainile veidi kõverat. Kõver, eriti istumisalal, loob meeldiva ühiskondliku koha, kus on kergem istuda ja omavahel üksteisega vestelda.\nNüüd, kui oleme jaganud oma värskeimaid ja tänapäevaseid köök-countertopi ideid, mis on teie lemmik?


Nõmmel Kirjanduskeskuse muuseumosakonna aias, Väikese Illimari 12\n18. september – 02. november 2011.\nMTÜ Eesti Kirjanike Muuseumide Ühingu ühisnäitus\nRändnäituse eesmärk on rõhutada nii klassikute kui ka tänaste kirjanike inimlikku palet: kirjanik, aga ikkagi inimene! Humoorikas lähenemine pakub selleks head võimalust. Kirjanikest joonistatud karikatuurid näitavad, kuidas nende looming on ühiskonnas vastukajanud ning emotsioone tekitanud. Karikatuurid võimendavad omal viisil autorite isikupära ja meenutavad, kui palju on meil head kirjandust!\nKuraatorid Kairi Toomet (Eduard Vilde Muuseum) ja Maarja Vaino (A. H. Tammsaare Muuseum)\nNäituse disain ja teostus: Velvet Creative Alliance.\nNäitust toetas Lugemisaasta 2010 projektist Kultuuriministeerium\nNäitus on võitnud Sisearhitektide Liidu parima näituse auhinna ning Eesti Disainiauhindade võistlusel keskkonnadisaini kategoorias kolmanda koha.\nNäitust toetas Lugemisaasta 2010 projektist Kultuuriministeerium.\nKirjanike aed on avatud tööpäeviti kell 10–17, sissepääs prii.\nvt ka www.kirjanikemuuseumid.ee


Miks Hollywood enam Halle Berryt ei heida - Filmid\nMiks Hollywood enam Halle Berryt ei heida\nGetty pildid Kõrval Todd Jacobs /22. jaanuar 2018 17:07 EDT/Uuendatud: 15. juuni 2018 19:03 EDT\n1989. aastal elas Halle Berry a kodutute varjupaik New Yorgis. 1991. aastal tegi ta suure ekraanil debüüdi Spike Lee kriitikute seas Džunglipalavik , ja 2002. aastal sai temast esimene mustanahaline naine, kes võitis akadeemia auhinna parima näitlejanna eest oma hõbedase pöörde eest aeglaselt põlevas Lõuna-draamas Koletise pall . Berry istus 36-aastaselt kindlalt oma ameti tipus. Nii et kus tema näitlejameisterlikkus ja näiliselt pikk karjäär ees olid, kus see kõik valesti läks? Vaatleme sügavalt, miks Hollywood ei ole enam Berryga vaimustatud.\nKõik sai alguse Gothikast\nPärast mõnda toetavat rolli stuudio telklaudade filmides oli Berry esimene juhiroll Koletise pall oli mõrvas süüdistatava psühhiaatrina psühholoogilise õuduse thrilleris Gooti . Kuigi see tegi auväärse 141,6 miljonit dollarit kassas, film oli a kriitiline katastroof .\nImpeerium nimetas seda 'ülerahvastatud õudusfilmiks, mis lavastab eelarve ja produktsiooni kujunduse ekraanil, mis poleks kunagi pidanud päevavalgust nägema'.\nOlgu, nii et ta tegi halva filmi, aga kes pole? Sel hetkel tundus, et Berryl on lihtsalt vaja paremaid projekte valida, eks?\nSiis juhtus Catwoman\nJah, seda Kassinaine . Algselt Michelle Pfeifferina ja Tim Burtonina spin-offina välja töötatud spin-off, mis suri arengu põrgus, annetas Berry 2006. aastal lõpuks kõrvad ja tarnis ühe suurima piletipommi, mida eales toodetud.\nJust tegemine 40 miljonit dollarit kodumaal 100 miljoni dollari suuruse eelarvega, Kassinaine olid kriitikud raiunud tükkideks, nomineeritud seitsmele razzile ja pani stuudiod kartma, et ta on peaaegu 15 aastat naissoost juhitud superkangelase filmi päästikule tõmmanud. 2016. aasta Facebooki live -intervjuus saidiga Business Insider , Ime naine Režissöörilt Patty Jenkinsilt (kes 2007. aastal näitas oma 2017. aasta superkangelase filmi Warner Bros.-le) küsiti, miks tema tüdruku võimsa bänditeguri valmistamine nii kaua aega võttis. Spoiler: Kassinaine viidati.\nAinus hea asi, millest Berry välja tuleb Kassinaine oli tema 14 miljoni dollari palk . Loodame, et see pehmendas lööki.\nTa võttis oma Razzie isiklikult vastu\nMitte paljudel näitlejatel pole julgust oma Razzie'd isiklikult vastu võtta, küll aga Berry tegi just seda aasta 25. kuldse vaarika auhinnagalal. Koos oma akadeemia auhinnaga Berry lampidega tema Oscari vastuvõtukõnes ja tänas Warner Brosit 'selle eest, et ta mind sellesse tüki-s ** t, jumala kohutavasse filmi lasi.' Ta ei peatunud sellel. 'Tahaksin tänada ülejäänud osalejaid,' jätkas ta. 'Et anda tõeliselt halb lavastus nagu minu oma, peavad teil olema tõeliselt halvad näitlejad.'\nSeal on midagi öelda, et lüüasaamist armulikult vastu võtta, kuid ma loodan, et stuudio ilmselt soovib, et ta poleks seda teinud.\nJärgnes floppide jooks\nPärast häälepakkumist 2005. aasta animeeritud Robotid ja superkangelase ülikonna kinkimine viimast korda 2006. aastal X-Men: Viimane alus , tundus, et ajastus oli õige, et Berry naaseks ekraanile juhtiva daamina. Paraku see ei õnnestunud. Üleüldse.\nSelle asemel järgnes flopside seeria. 2007. aastal oli Täiuslik võõras , milles 'Berry teeb kõik endast oleneva, et säilitada segadus, liikudes samal ajal segadusse,' per Impeerium . Ka sel aastal oli ta peaosas Asjad, mille me tulekahjus kaotasime , mis ainult bruto 3,2 miljonit dollarit kodumaal. 2010. aastal Frankie ja Alice , Berry mängib mitme isiksusehäirega stripparit. See näpp teenis ainult 695 000 dollarit kodumaal . 2012. aasta polnud Berry jaoks parem: Tume tõusulaine tehtud 25 miljoni dollarise eelarvega 432 000 dollarit , ja Pilveatlas peeti üheks suurim flopp aastal. Järgmisel aastal ilmus Berry Film 43 ja Kõne , mis samuti märki ei teinud.\nÜtlematagi selge, et see polnud eriti hea jooks. Ehkki eelnimetatud filmide arvustused ei pannud Berryt sageli selgelt süüdi, ei teinud lõpptulemused talle kindlasti Hollywoodi eelistusi.\nTema isiklik elu on natuke räpane\nBerry isiklik elu on aastaid olnud tabloidsööda allikas. Temaga lõppes tema abielu pesapallurist David Justice'iga 1993. aastal enesetapu kaalumine ja abielu laulja Eric Benet'iga lõpetas temaga abielu sõlmimise seksisõltuvuse rehabilitatsioon . Tema suhted prantsuse modelli Gabriel Aubryga lõppesid tormilise laste hooldusõiguse lahinguga, mis pani Berry konksu otsima 20 000 dollarit kuus lapsetoetuses. Ka lõppes tema kolmas abielu näitleja Olivier Martineziga lahutus kahe aasta pärast.\nKuigi paljud kuulsad suhted tekitasid räpaseid pealkirju, võis Berry isiklik draama varjutada tema ametialase tegevuse ja pani mõned stuudiod kõhklema.\nExtant oli tohutu pettumus\nÄärmuslik tal oli kõik telesaate läbimurre: 'Steven Spielbergi toodetud tegevjuht, keda nimetatakse üheks' Kõige põnevam uus seeria 'Critics 'Choice Televisiooniauhindade jagamisel' ja peaosades Oscari-võitnud näitlejanna. See oli kindlasti puru, välja arvatud see, et see polnud.\nSari katkestati pärast kahte hooaega. Vastavalt Mitmekesisus , Berry projekt oli kolme CBS-i originaaldraama madalaim hinne [sellel] hooajal. Kuule.\n'Halle Berry efekt'\nPärast seda, kui näitleja on võitnud akadeemia auhinna, juhendab ta tavaliselt nende valitud projekte. Mõni valib targalt; teised mitte nii väga.\nBerry langeb ilmselgelt viimasesse laagrisse. Tegelikult oli tema Oscari-järgne töö nii karm, et temast sai plakatilaps võitluses akadeemia auhinnaga vilistlaste üle. IndieWire isegi koostanud artikli pealkirjaga „Halle Berry efekt: 10 kohutavat filmi, mille tegid näitlejad pärast seda, kui nad võitsid oma Oscari”. Kui teie karjäär muutub teiste näitlejate jaoks ettevaatlikuks, ei ole see hea asi.\nTeda võivad takistada Hollywoodi mitmekesisuse hädad\nEsinedes 2016. aastal Tegijate konverents , Nimetas Berry oma projektide mitmekesisuse puudumist Hollywoodis. 'Meie linnad on mustade ja pruunide inimestega täidetud. Ja mitu korda, kahjuks, näeme filme, mis on üles seatud Chicagos, New Yorgis, Atlantas ja suurtes suurlinnades ning [nad on] tühjad värviinimesed. Või on tegemist taustal mööduvate inimestega, kes pole tegelikult märkimisväärsed, 'ütles ta (via E! Veebis ).\nKui Berry 2002. aastal oma Oscari võitis, uskus ta, et see avab ukse Hollywoodis uutele võimalustele värvilistele naistele. 'Ja 15 aastat hiljem siin istuda on teadmine, et ükski teine värviline naine pole sellest uksest sisse kõndinud, on südantlõhestav,' ütles ta. 'See on südantlõhestav, kuna arvasin, et see on minust suurem, ja on südantlõhestav mõelda, et äkki see pole suurem kui mina.'\nUSC Annenbergi kommunikatsiooni- ja ajakirjanduskooli tehtud uuring leidis, et 2016. aasta saja parima filmi hulgas oli 71 protsenti kõigist kõnelevatest osadest valged, teatasid Mitmekesisus .\nKui Berryt on kritiseeritud selle eest, et ta valis oma Oscari-järgsed projektid halvasti, siis võib-olla on suurem probleem see, et tal oli selles küsimuses väga vähe valikuid.\nTundub, et Hollywoodil on meesnäitlejatel pärast 50-aastaseks saamist palju võimalusi. Vaadake Keanu Reevesit ja tema John Wick frantsiis või Liam Neeson ja tema string Võetud ja Võetud -eski filmid. Näitlejate puhul see kahjuks nii pole.\nmiks Hollywood ei kasuta brendan fraserit\nKombineerige Hollywoodi eelnimetatud mitmekesisuse probleemid Berry saabumisega viiekümnendatesse aastatesse ja võib teha haritud oletuse, miks me temast enam eriti ei kuule.\nTeised Oscari-võitjad on sellest probleemist varem rääkinud. 'See on ennekuulmatu,' ütles Helen Mirren Mähe pärast seda, kui oli teada saanud, et 37-aastane Maggie Gyllenhaal oli väidetavalt liiga vana, et mängida 55-aastase näitleja naist. 'See on naeruväärne ... Me kõik jälgisime James Bondi, kuidas ta muutus üha geriaatrilisemaks ja tema sõbrannad aina nooremaks. See on nii tüütu. ' (Irooniline, et Berry oli kunagi üks neist Võlakirja tüdrukud .)\nTa teeb 'väikese eelarvega kellukat'\nArvestades tema vapustavat annet, on pettumust valmistav Berry lesta nägemine sellistes keskpärastes rollides nagu 2013. aasta Kõne ja 2016-ndad Röövitud .\n'Need omamoodi kleepuvad, ekspluateerivad filmid, mida kasutatakse valgete naiste tähistamiseks 70ndatel ja 80ndatel, nii et see esindab mingisugust edasiminekut, mida Berry saab neid nüüd kujutada, kuid seda tüüpi žanr vajab head, tugeva vaatepunktiga režissööri. koos suurepärase skriptiga tõusta žanriklišeedest kõrgemale, 'kirjutas Ira Madison a Igapäevane metsaline artikkel pealkirjaga ' Tehke Halle Berry taas suurepäraseks . ' Madisoni sõnul teeb ta 'väikese eelarvega schlocki, mille stuudiod loodavad, et suudavad suve jooksul vähenevate päevade jooksul paar dollarit koguda'.\nSelle tundega on raske vaielda. Need pole lihtsalt Oscari-võitja projektid. Selle ümberpööramiseks pole aga veel hilja.\nBerry karjääriväljakutsed on tõenäoliselt kombinatsioon halbadest isiklikest valikutest ja süstemaatilistest probleemidest kogu tööstuses tervikuna, kuid kus on tahet, on olemas tee ja Berry võib olla leidnud tee edaspidiseks.\n2014. aastal oli ta kaasasutaja 606 filmi , tootmisettevõte, mis saaks ole muutus, mida ta soovib Hollywoodis näha. Variety teatel on ettevõte oma nime saanud California senati seaduseelnõust 606, mis tugevdas kuulsuste laste kaitset agressiivsete paparatside eest. Berry 'võitles nii kõvasti' selle seadusandluse eest ', kui keegi ei uskunud, et seda on võimalik saavutada,' rääkis äripartner Elaine Goldsmith-Thomas Mitmekesisus . 'See annab tõepoolest teada meie ettevõtte vaimule - teeb unistused võimalikuks ühe arve korraga.'\nKuid ärge arvestage teda ka suure ekraanil tagasituleku tegemisega. 2018. aasta mais teatati, et Marjal oleks suur roll John Wick 3 , mängides Sofia nime all tuntud tegelast. John Wick filmid on juba aidanud staar Keanu Reevesi karjääri taaselustada, nii et poleks palju üllatust, kui Berry näeks, et tema Hollywoodi varandused keerlevad sarnasel viisil. Kas see võiks olla roll, mis toob Berry tagasi showbiz-i A-nimekirja? Peame ootama ja vaatame kindlasti.\nbradley cooper gei kuulujutud


Lääne-Viru jahimehed saavad küttida veel ühe hundi - Uudised - Virumaa Teataja\nLääne-Viru jahimehed saavad küttida veel ühe hundi\n16. veebruar 2020, 12:07\nHundijaht kestab novembri algusest veebruari lõpuni.\nNovembris alanud hundijahihooajal on Lääne-Virumaal kütitud kaks võsavillemit, luba on veel ühe hundi laskmiseks. Laekvere mail koeri kimbutanud hunt või hundid võivad elada Jõgeva kandis ja välja on antud üks personaalne jahiluba seda seltskonda ohjata.\nEesti jahindusorganisatsioonid on moodustanud huntide ohjamisalad, nende hulgas on Virumaa ja Lääne-Virumaa piirkond, mis algavad Jõgeva–Põltsamaa joonelt ja ulatuvad üle Koeru kuni mereni. Lääne-Viru ohjamisalasse kuulub ka jupike Ida-Virumaad. Mõlemal ohjamisalal võib kuni käimasoleva hundijahihooaja lõpuni küttida veel ühe looma, lisaks siis nimetatud personaalne luba.\nKahes kõnealuses piirkonnas koordineerib hundijahti Rakvere Jahindusklubi tegevjuht Jaan Villak. "Lääne-Virumaal kütitud hundid tabati mõlemad eelmise aasta lõpus, üks Pajusti ja teine Porkuni jahipiirkonnas," rääkis ta. "Mis puudutab Laekvere kandis koeri kimbutanud hunti või hunte, siis nende kohta on teooria, et seal tegutses Jõgeva kandist pärit seltskond. Neil pole mingi probleem selline retk ette võtta. Aga see on vaid teooria, sest lund ju pole ja jälgi ei näe."\nVillaku sõnul ei ole sugugi tavaline, et hunt tuleb koduhoovile ja murrab koera. "Need on ebatavalise käitumisega hundid ja väga tihti neid ei esine," rääkis jahimees. "Toidupuudust huntidel pole ja koer ei kuulu nende tavamenüüsse. Jahikoer on teine asi: neid murravad hundid kui konkurente. Aga kuna ka Jõgeva kandis on hundid koeri murdnud, oletamegi, et see on üks ja sama seltskond, kes nõnda ebatavaliselt käitub."\nKuulsusrikka Sindi hundi kohta puuduvad jahimeestel igasugused andmed. Eelmisel talvel päästeti teatavasti Sindi paisu juures läbi jää vajunud hunt, kes sai kaela saatjaga kaelavõru, aga viimased andmed sellelt tulid Ida-Virumaalt ja pole teada, mis hundist edasi sai. "On ka võimalik, et hunt läks Venemaale ja lasti seal maha," oletas Jaan Villak. "Hundid nagu paljud teised loomad ujuvad hästi ja Narva jõgi pole neile mingi probleem. Meil oli siin ju üks juhtum, kui üks mandrilt Saaremaale ujunud metssiga põrkas jahiga kokku. Neil on mingi sisemine lokaator ja instinkt, mis sunnib ka suuri veekogusid ületama."\nPeagi algab aga hülgejahihooaeg. "Meie kandis pole viimasel ajal hülgeid kütitud, aga paar luba eraldatakse ilmselt ka siinsetele jahimeestele," lausus Jaan Villak.


Autojuht pettus kahes autoremonditöökojas - Tarbija\nAutojuht pettus kahes autoremonditöökojas\n19. juuni 2016, 19:30\nAnonüümsust soovinud lugeja oli aastaid BMW omanik ja kui ühel hetkel hakkas probleem kojameeste tööga, otsustas ta pöörduda ühe autoremondifirma poole. «Kojamehed nimelt vahepeal töötasid ja vahepeal ei töötanud, seega viisin auto kontrolli, õhtul tagasi saades esitati arve vea otsimise eest, kuid viga ei leitudki,» meenutas mees.\nTalle öeldi, et relee ja mootor on korras, et vaadake kui probleem jälle hakkab, siis tulgu tagasi. «Õhtul töökojast tagasi sõites hakkas paduvihma kallama ja kojamehed lakkasid töötamast. Kui ikka Tartu maanteel 110km/h sõita ja järsku on vaateväli null, on avarii kerge tekkima, kuid õnneks avariid ei tulnud, aga auto jäi tee äärde saju lõppemist ootama,» kirjeldas lugeja ohtlikku olukorda.\nJärgmine päev vaatas tema sõber asja üle ja selgus, et probleem oli relees. «Relee oli täiesti mustaks kärsanud, polnud isegi küsimust, milles viga. Liiatigi leidis sõber vea üles ühe minutiga,» rääkis mees. Ta lisas, et peale releevahetust enam selliseid probleeme ei esinenud, aga töökojast jäi küll mõru maik suhu.\nÜhtlasi meenutas mees, et teine karm kogemus oli Tallinnas ühes töökojas, kus ta käis Toyotal pidurikettaid vahetamas. «Arve esitati üksjagu suur ja garanteeriti, et nüüd on kõik korras ja sooviti turvalist sõitu ka veel. Kui olin Kadaka teel, siis oli vaja pidurdada ja oi, pidureid pole,» kirjeldas lugeja teist ohtlikku sõitu. Ta lisas, et piduripedaal vajus täiesti põhja ja auto sai pidama lõpuks käikude ja käsipiduriga.\n«Seepeale pöörasin otsa ringi ja sõitsin autoremondifirmasse tagasi, kus kõigepealt teenindaja ei uskunud mu juttu, kuid siiski puhisedes kutsus meistri, kes viis siis venekeelsete sajatuste ja puhisemise saatel auto uuesti töökotta,» selgitas autoremonditöökojas pettunud mees.\nTa ootas pea kaks tundi, kuni mehaanik lõpuks pidurid ära õhutas. «Igatahes normaalset piduritööd enam sellel autol ei kohanud ja tagasi puhisevate meistrite juurde ma ka ei läinud,» tõdes mees.