ÕNNELIKU ÄRAOLEMISE MÕÕDUPUU | teater. muusika. kino.\nÕNNELIKU ÄRAOLEMISE MÕÕDUPUU\n„Paterson”. Stsenarist ja režissöör: Jim Jarmusch. Produtsendid: Joshua Astrachan ja Carter Logan. Muusika: Jim Jarmusch, Carter Logan ja Sqürl. Operaator: Frederick Elmes. Monteerija: Affonso Conçalves. Casting: Ellen Lewis ja Meghan Rafferty. Kunstnik: Mark Friedberg. Kostüümikunstnik: Catherine George. Osades: Adam Driver (Paterson), Golshifteh Farahani (Laura), Nellie (Marvin), Rizwan Manji (Donny), Barry Shabaka Henley (Doc) jt. 118 min, värviline. © Amazon Studios / Animal Kingdom / Inkjet Productions jt. USA–Prantsusmaa–Saksamaa, 2016.\nAlati, kui uut Jim Jarmuschi teost ootan, mõlgub mõttes küsimus, mis nüüd siis õigupoolest tulemas on. Kas isepäine lavastaja suudab jälle maailma paigast nihutada või jõuab ta lõpuks enesekorduse faasi? Kahtlemata ühendavad režissööri loomingutervikut varjatud sõlmpunktid. Nende kohal ja ümber on nähtavamad, hõlpsamini tabatavad kihid, mida iseloomustab pidev liikumine. Sõlmpunktide poolel on soe ja inimlik energia, võibolla et kõige isepärasem huumor üldse; leidlikud seosed, detailide romantilisus ning vihjed laiemate tähenduste võrgustikule. Muutlikena ilmuvad vaataja ette tegelased ja lood. Siiski tundub, et sellest kaheks jaotusest päriselt ei piisa. Sellepärast tahan järgnevalt vaadata, kas pealispindsed liikumised on haaranud kaasa ka süvakihte ning kuidas võiks olla nihkunud Jarmuschi temaatilised rõhud.\nKui Iggy Popist rääkivat muusikadokki (Gimme Danger, 2016) mitte arvestada, jätsime lavastajaga „nägemiseni” pärast vampiirifilmi „Armastajate igavene elu” (2013). Selle puhul polnud tegemist niivõrd verdtarretava horror’i kui maailmavaate ja elustiili statement’iga filmiga, mis üsna teadlikult astus esteetilisse ja meeleolulisse dialoogi Tony Scotti „Näljaga” (1983) ja veel mõne teise alternatiivse vampiirikaga. „Armastajates” jätkus nukravõitu looduseteema, inimene ja teda ümbritsev (mitte)harmoonia, mis kerkis teravalt üles juba „Surnud mehes” (1995) ja „Kummituskoeras” (1997). Jarmuschi tegelased on alati olnud üksiklased, massidega haakumatud ja sügava sisemaailmaga. Kui debüütfilmi „Lõputu puhkus” (1980) peategelane uitab New Yorgis ringi põlvkondlikust pidetusest ja nooruse avaliolekust, siis „Võõram kui paradiis” (1984) toob vaataja ette immigrantide ängistuse. Inimese ja teda ümbritseva vastasmäng on ka kõigi järgnevate filmide arhiteema. Keskkond saab neis selgemad piirjooned vastavalt sellele, kuidas kliimasoojenemine, liikide väljasuremine ja massikultuuri pealetung järk-järgult avalikkuse teadvusse jõuavad.\nPeaaegu värskena mõjub, et „Armastajad” pöörab uuesti pilgu mehe ja naise dünaamikale, mis oli esikohal ka filmide „Salapärane rong” (1989) ja „Öö maa peal” (1991) mitmes episoodis. Kõige võimsamalt kerkib minu arvates esile kujutluspilt, mis heidab heledust ka hiljem „Patersonis” (2016). Kui kaks inimest leiavad teineteisega tasakaalu, siis tõusevad nad üheskoos argielust kõrgemale, loovad oma maailma ja võivad seal kulgeda kartmatult, haavamatult, teineteist kaitstes ja õpetades. Sealjuures on paratamatu teadmine, et üleolek on terviku suuruse kõrval ikkagi ajutine ja illusoorne. Siit kerkib nukker empaatia ja kaastunne kõige vastu, mis näib iseendaga võrreldes kaduvam. Lõpuks jääb kõlama vampiirimetafoor: koos kulgedes ja vastastikku armastust kiirates võib luua tundeid, mida tajuvad vaid surematud surelike seas.\nPaterson on linn Ameerika Ühendriikides New Jersey osariigis. Linnas on 150 000 elanikku, uinutavat rahu ja rahustavat rohelust. Võimalik, et sinna uudistama sõitev eestlane tajuks pisut Tartu vibe’i. Tuleb see siis Patersonist endast või lihtsalt üheks Jarmuschi maailmaks olemisest, kuid sealne elutempo on mõtlik ja inimesed vaiksevõitu. Filmi „kangelaseks” — kangelaseks jutumärkides, sest „endast lugupidavad” indie-filmid alustavad klišeede lammutamist ikka peategelase tasandilt — on luuletajast bussijuht Paterson (Adam Driver). Mees, mis kannab linna nime. Linn, kes kannab mehe nime. Tüüpiline jarmuschilik nali, millele lisandub metafüüsiline dimensioon: makro- ja mikrokeha sulavad nime kaudu ühte ja hakkavad toimima sarnase jõuna, kandma sarnaseid mõtteid. Teisisõnu, tootma poeesiat. Linn loob seda oma rütmide kaudu, bussijuhist Paterson aga sõidupauside ajal, roolirattale luulemärkmikku toetades. Mõlemad kuulatavad, tänavate nähtamatud kõrvad registreerivad uitajate samme; bussi tüüriv poeet aga paneb tähele lähipinkidel istuvate sõitjate juttu, lastes näole ilmuda vaevu märgataval osavõtlikul ja heasoovlikul muigel. Olgu mainitud, et Patersoni luuletused on filmi laenatud ühelt Jarmuschi lemmikpoeedilt, Ron Padgettilt. Näitleja Adam Driver aga läks enne võtteid autokooli ja tegi filmi jaoks bussijuhi load.\nHiljem antakse vaatajale märku, et Patersoni linnast on pärit ka tuntud luuletaja William Carlos Williams. Kujundi nimel on filmitegijad pisut nihutanud fakte: Puerto Ricost pärit modernist Williams tegutses XX sajandi esimesel poolel peamiselt Patersoni naaberlinnas Passaicis, kuid kirjutas siiski eepose mõõtu, viieköitelise poeemi „Paterson“, mis kajas vastu T. S. Elioti „Ahermaale” ja James Joyce’i „Ulyssesele”. Kirjandus, täpsemalt Williamsi luule, hakkab Jarmuschi „Patersonis” tööle erinevaid punkte ühendava koodina, nii nagu „Surnud mehes” William Blake’i värsid või „Kummituskoeras” jaapani traktaat „Hagakure”. Surnud Mees (Johnny Depp) asus kehastama Blake’i luulet, sealjuures tegi asja peenemaks, et ta ei puutunud tekstiga kokku otse, vaid indiaanlase Eikellegi vahendusel. „Kummituskoera” peategelane, mustanahaline samurai, luges „Hagakuret”, sõjamehe vaimset teejuhti, leides sealt mõõdupuu oma elutee ja toimingute jaoks. Bussijuht Patersoni teejuhiks on pigem kõik ümbritsev; juhuslikud kohtumised ja ka püsivad kaaslased. Nii mõnestki küljest tõlgendab Mees Maailma Naise kaudu. Keegi, kes usub su andesse, olemise ja tegutsemise mõttesse, aitab õnnelikult kohal olla ja näha ka edasimineku võimalust.\nJarmusch lülitab ka „Patersoni” filmi kirjanduskoodi, see võimaldab tähendusrikkaid suhteid ja avastusi. Seda mitte üksnes filmi sees, vaid ka välispidiselt, kinnitades filmi tugevate liitekohtade abil laiemasse semiosfääri, suuremasse, nähtamatusse kultuurivõrku. „Patersoni” tegelaste tunnetusele annab salamahti mõõdupuu aga järgmine Williamsi luuletus, mis on meil ilmunud luuleajakirjas Ninniku Hasso Krulli tõlkes:\nnad olid imehead\nja nii külmad\nMis pakub siis pidepunkti ja maailma vastu kinnitust? Küllap see nähtamatu võrk, mis pole aga Twitter või Facebook või ülepea sotsiaalvõrk, nii nagu seda tavaliselt mõistame. Kui buss rikki läheb ja seisma jääb, peab Paterson laste käest telefoni laenama, et abi kutsuda. Pole viga, laenamiseks lähebki vaid head sõna tarvis, ja enamasti on keegi, kes palutu ulatab. Risoom, mis elule tuge ja tähendust pakub, on sügavam, tagasihoidlikum. Inimestega suhtlemine moodustab vaid osa sellest. Kiht-kihilt kooruvad teised tasandid: kontakt kõige elavaga; kontakt iseendaga. Kontakt ruumiga, kõigi nendega, kes võivad rääkida meile raamatute ja filmide kaudu. Nendega, kes on selle nähtamatu võrgustiku abil ikka meiega koos, olgu nad siis öelnud oma sõnad või teinud oma teod mõnes teises ajas, mõnes kaugemas ruumis.\nStoilise Patersoni ja tema tüdruku Laura (Golshifteh Farahani) suhe on selles võrgus üks kaunis sõlmpunkt; tundub, et režissööri jaoks lausa manifest, kuulutus selle sõlmpunkti enese võimalikkusest. Neile, kes seda lugeda oskavad, vahest ka retsept tasakaalu leidmiseks. Mulle tundub, et Jarmusch on „Patersonis” hoolega voolinud oma arusaama ja tarkust — millised peaksid olema Naine ja Mees, et neil koos hästi läheks. See kõik on muidugi variatsioon idamaiste õpetuste ajatu klassika pinnal. Lauras ja Patersonis on kehastunud vastandlikud energiad. Laura kannab endas müütilist, tänapäeval kõikjal nappivat naiselikkust, mis lubab olla õrn ja toetav just seetõttu, et saab iseendasse uskuda, saab partneri mehelikkuse toel alati iseendaks jääda. Oma nõrkuste ja lihtsusega on Laura siiras ja pööraselt ilus; selle tagant aimub ürgset tarkust ja tugevust. Jarmusch annab mõista, et Mees ja Naine on targad ja tugevad täiesti erinevalt. Nad ei pea võistlema samades kategooriates, vaid leidma oma isikliku mõõdupuu.\nIntroverdist Paterson kehastab ideaalset yang’i, leebet rahu ja kannatlikkust, mis lubab püsimatul yin’il ennast turvaliselt tunda. Kui kasutada õpetlase David Deida tähelepanekut, siis peaks töötavas suhtes meesenergia toimima nagu stabiilne laev, mis viib (nais)reisijat ühest põnevast paigast teise, kuid pakub samal ajal ka kindlat toetuspinda, kuhu hoogsatelt ekskurssidelt tagasi pöörduda. Miks mitte ka vastupidi — jutt on ikkagi energiatest, mitte tingimata sugudest. Õigupoolest on Paterson see, kes varahommikul tööle kõnnib ja õhtupimeduses tavapäraselt baariskäigult naaseb. Olgu öeldud, et baari külastus jääb täiesti viisakaks; ilma igasuguse ängi ja põgenemispüüdeta liigitub see pigem luuletaja jalutuskäikude ja inspiratsioonikorje alla. Pealegi on tarvis igal õhtul kõndima minna koos koer Marviniga.\nHea koosolemise valem näeb ette ka tegelemise omaenda maailmaga. Oma maailma tasub kaaslasega tükk-tükilt jagada, kuid mõlemad pooled peavad mõistma selle jagamise vabatahtlikkust. Maailmade keerukus on siinkohal teisejärguline. Laura vaimustus koogiküpsetamisest võib mõne radikaalse feministi kõrihäälel hüüdma panna, kuid Jarmuschit teades ei saa selliseid motiive kunagi selgelt liigitada — kindlasti pole tegu ei naiivsuse ega karikatuuri, vaid millegi sügavalt inimlikuga, detailiga, milles on ühinenud soe huumor ja poolehoid. Patersoni „omailm” avaneb pigem koduvälises elus. Jäänuk stereotüübist, mille järgi mees hommikul laia ilma läheb, et perele leiba teenida, tundub tema puhul ootamatult hästi töötavat. Et kokku saavad bussijuhtimine ja luule, tundub kurioosne vaid esmapilgul. Päriselus on see täiesti tõenäoline. Rutiinne ja kehaline töö lubab enda kõrvalt hõlpsamini sõnu seada kui kontoritooli nühkimine. Nii on sõnakehv Paterson ankurdatud tugevalt argiellu ja luulesse korraga. Sellepärast pole tal tarvis Lauralt liiga palju nõuda. Ja Laural, kel on oma tegevused ning kes Patersoni suletud pinna all hõõguvaid, ootamatuid sõnu aimab, kulub ehk kaua aega, enne kui ta Patersonist ära tüdineb.\nKolmas pereliige, koer Marvin (kelle osatäitja Nellie sai Cannes’i festivalil postuumselt Palm Dogi auhinna) on kahtlemata enamat kui tavaline koer või paarikese lapseasendus. Võib julgelt öelda, et Marvin on filmi kõige dünaamilisem tegelane. Ta on trikster, kes toimetab salaja, esindades võibolla kõrgemaid jõude; ta proovib järjekindlalt maailma viltu lükata, vähemalt oma sümboolsel kombel, ja põhjustab lõpuks filmi peamise murdepunkti. Kui vabas vormis tsiteerida kirjandusteadlast Jaak Tombergi, kellega pärast kino juttu puhusime, siis mis saaks olla õpetlikum filmist, kus kõige traagilisem sündmus on luulemärkmiku hävimine?\nKindlasti peitub üks filmi võti selleski, kui palju me luuletuste kaotsiminekule traagikat omistame. Saavutusele suunatud protestandi jaoks võib see tõepoolest rängalt mõjuda, kuid zen-mõtlemise seisukohalt tegutses koer Õpetajana, kes õpilase käest tassi maha lõi. Ikka selleks, et seda uuesti, veelgi parema kraamiga täita. Sellest selgub ka, mida Jarmusch tahab meile öelda ja näidata kirjutamise või üldse igasuguse loometöö kohta. Hulga tähtsam saavutustest ja nähtavaist verstapostidest on loomingu sees elamine. Nii inimsuhe kui luuletamine pole saavutuste jaht, vaid eluviis, mis tuleb su enda olemusele vastavaks häälestada. Selleni jõudnud, pole enam küsimust, miks ei peaks parimaks tunnistama Vaikset Elu, pretensioonideta kulgemist ja saavutushullude sebimise üle muigamist.\nOlles nüüd kirja pannud selle põhilise, millest „Paterson” mulle rääkis, ei näe ma põhjust pikemalt kiita näitlejaid, kaameratööd või muusikat (mille lõi Jarmuschi enda bänd Sqürl). Jõudsin parasjagu sinnamaale, et kaardistasin filmi ideetasandit, nõnda nagu see mulle tundus, sellest küljest, mida kõige tähtsamaks pidasin. Leian, et just nende mõtete väljendamise pärast, selle vaikse, inspireeriva maailma loomise pärast on „Paterson” väga sisukas film. Ka vormi lihtsus on näiline; kes on kokku puutunud filmitegemise ja eriti stsenaristikaga, leiab paljudes kohtades taas, et teised nii ei oskaks. Kõige selle tõttu on „Paterson” üks eelmise aasta olulisemaid linateoseid. Jarmusch on endiselt heas kulgemises ja igati valmis üllatama.


Kasahstani parlament kaotas vajaduse küsida Nazarbajevilt riiklikele algatustele heakskiitu - Delfi\nKasahstani parlament kaotas vajaduse küsida Nazarbajevilt riiklikele algatustele heakskiitu\nFOTO: Foto: Press Office of Nursultan Nazarbayev/TASS\nKasahstani parlamendi alamkoja mažilisi liikmed kiitsid heaks „teatud konstitutsiooniliste seaduste muutmise ja täiendamise”, mis nägid ette, et rahva juht Nursultan Nazarbajev pidi riiklikele algatustele oma heakskiidu andma.\nLisaks sellele sisaldavad seaduseparandused Kasahstani julgeolekunõukogu ja rahvaassamblee eluaegse esimehe staatuse äravõtmist Nazarbajevilt. Viimasel säilib õigus esineda parlamendi ja valitsuse ees, kui arutatakse tähtsaid asju, vahendab RBK.\nKasahstani parlamendi ülemkoda kiitis need seaduseparandused heaks juba 27. jaanuaril. Seadus läheb nüüd allkirjastamisele president Kasõm-Žomart Tokajevi poolt.\nJulgeolekunõukogu eluaegne juhtimine Nazarbajevi poolt kinnitati 2018. aastal. 2019. aastal lahkus ta presidendi ametikohalt ja uueks riigipeaks sai endine diplomaat Tokajev. Nazarbajev säilitas aga suured volitused. Osaliselt hakkas ta nendest loobuma juba enne jaanuarirahutusi Kasahstanis. 2021. aasta novembris lahkus ta võimuerakonna Nur Otan esimehe kohalt ja sama aasta aprillis Kasahstani rahvaassamblee esimehe kohalt.\nTänavu 5. jaanuaril võttis Tokajev Nazarbajevilt üle julgeolekunõukogu esimehe ameti. Nazarbajevi pressiesindaja väitis, et rahva juht andis volitused üle ise. 28. jaanuaril sai Tokajevist Nur Otani esimees.\nOma ametikohad kaotasid pärast rahutusi ka Nazarbajevi kolm väimeest ja kaks sugulast.


Kivi 21, Tartumaa, Kesklinn | CKE Kinnisvara\nMüüa korter - Kivi 21, Kesklinn, Tartu, Tartumaa\nAvar ja valgusküllane 2-toaline rõduga korter Tartu kesklinnas!\n2 074 €/m2Hind/m2\nÜldinfoMüüa avara planeeringuga valgusküllane 2-toaline rõduga korter kvaliteetselt ehitatud kortermajas mis on ehitatud aastal 2006. Väga hea asukoht Tartu kesklinna vahetusläheduses asuval väiksema liiklusega tänaval. Korteri aknad jäävad maja tagumisele küljele mis on omakorda maja lõunapoolne külg, seega paistab päike nii rõdule kui tubadesse. Korteri üldpinna moodustab on 62,2 m².\nKorteris planeeringult esik, avatud köögiga avar elutuba, magamistuba, ruumikas panipaik/garderoob, saun ja duširuum koos tualetiga. Korteri seinad on suures osas värvitud heledate toonidega, on paigaldatud ka kohati tapeeti. Põrandaid katab parkett ja vannituba plaaditud. Köögimööbel kogu tehnikaga kuulub korteri hinna sisse. Lisaks on võimalus läbirääkida muu mööbli osas, soovi korral võimalik soetada täiesti tühi korter.\nKorter on soe, radiaatoritel reguleeritavad termostaadid. Naabrid vaiksed ja mõistva suhtumisega.\nKommunaalkulud on soodsad suvel ca 60.- eur ja talvel ca 120.- eur.\nKorteri juurde kuulub üks tasuta parkimiskoht maja hoovis mis on aiaga ümbritsetud. Jalgratast on võimalik hoiustada kas avaras lukustatud trepikojas või korteris asuvas panipaigas mis on piisavalt suur.\nLäheduses asuvad toidupoed, apteek, lasteaed, kool, park, Emajõgi ja Kesklinn.\nAeru 10-4, Ülejõe129 500€


Teie iPhone 11 Pro Maxi jaoks on palju suurepäraseid juhtumeid. Kuid kui olete suur kasutaja, tasub kaaluda aku ümbrist. Kuigi telefon annab teile kiiduväärt energiavarustuse, ei piisa sellest, kui teete alati mitut ülesannet, vaatate videoid või mängite. Kuigi traadita toitepangad võivad aidata tühjenenud aku tõttu tekkivaid katkestusi vältida, on eraldi eseme kandmine sageli vaev. Probleemi lahendamiseks ja varundamise pikendamiseks vaadake neid parimad akukarbid iPhone 11 Pro Max jaoks.\nApple'i aku ümbris\nSulguriga õhuke patareikohver\nAlpatronix laiendatud aku kaas\nSmiphee kaasaskantav aku ümbris\nLonlifi laiendatud aku ümbris\nJuurdepääs mophie Juice Packile\nZEROLEMON aku kaas\nPELICANi sõjalise klassi patarei ümbris\nQTShine kaasaskantav laadimiskohver\nJERSSi laiendatud aku ümbris\n1. Apple Smarti aku ümbris: Toimetaja valik\nKui saate oma eelarvet tipptasemel aku korpuse kasuks venitada, peate seda Apple'i pakkumist uurima. See võib teie telefonile lisada kuni 50% aku kasutusaega ja kuvab teie lukustusekraanil ja teavituskeskuses nutika indikaatori.\nTänu traadita laadimise toele võimaldab nutika aku ümbris seadet laadida ka ilma, et oleks vaja kaant lahti võtta. Vastupidava konstruktsiooniga esmaklassiline aku on varustatud pakkuma usaldusväärseid kaitsemeetmeid ka ülekuumenemise eest.\nTurvaline ja tõhus laadimine\n2. Luugi üliõhuke aku korpus: parim disain\nZencase'i aku ümbris hoiab kõige olulisemaid funktsioone ja väldib kõike muud. Selle uhke konstruktsioon on materjalidega, mis kaitsevad teie telefoni juhuslike kukkumiste eest. Libisemisvastane linane seljaosa muudab selle pildistamisel mugavaks hoidmiseks ja kasutamiseks.\nIntegreeritud Qi traadita laadimislahendus hoiab teie iPhone'i välgupordi hõivatud ja juurdepääsetava. Juhtum lisab kuni 14-tunnise video taasesituse ja kuni 56-tunnise heli taasesituse. Ostuga saate ka USB-C kaabli ja õhuke karastatud klaasist ekraanikaitse.\nFunktsionaalne ja minimalistlik disain\nIntegreeritud Qi traadita laadimine\n3. Alpatronixi laiendatud laadija kate: parim väärtus\nSee akuümbris pakub taskukohase hinnaga ülitõhusa akuga mõlema maailma parimaid külgi. 5000mAh aku lisab kuni 100% rohkem aku kasutusaega, mis kestab kogu päeva. Sellel on üsna kompaktne vormitegur koos haarduva kujundusega.\nLisaks tähendab ühilduvus traadita Qi laadimisega seda, et saate oma iPhone'i ja korpust laadida ilma akut eemaldamata. Sellega seoses väärib Alpatronix, et teda hinnatakse parimaks iPhone 11 Pro Max akukarbiks alla 40 dollari. Lisaks saate koos sellega ka karastatud klaasist tasuta ekraanikaitse.\nLisab kuni 100% aku lisakestvuse\nTasuta karastatud klaasist ekraanikaitse\nÜhildub Qi traadita laadimisega\nMõnikord ei pruugi aku toitu hoida\n4. Smiphee kaasaskantava aku ümbris: parim toite varundamine\nSee iPhone 11 Pro Max akuümbris annab tänu sisseehitatud 5000 mAh liitiumioonakule 120% lisavõimsust. See on võrdne 15 tunni kõneaja ja 17 tunni Interneti kasutamisega, mis teeb sellest ühe praktilisema võimaluse.\nLisaks on see ka kaitseümbris, mis kaitseb kriimustuste ja igapäevase kulumise eest. Tõstetud raamid aitavad teil ekraani teatud määral kaitsta, samal ajal kui täiustatud kiibid kaitsevad teie seadet ülekuumenemise, lühiste ja ülelaadimise eest.\nUsaldusväärne toide varundamiseks\nTõstetud raamid ekraani kaitsmiseks\n5. Lonlifi laiendatud aku: kõige kaasaskantavam\nMeile meeldib selle aku korpuse kerge ja kaasaskantav disain. Selle installimine on imelihtne ja te ei pea muretsema, et see telefoni kogemata maha kukkudes laguneb. Laadimisel võib see anda teile kuni 20 tundi video taasesitust ja 60 tundi heli!\nSee ühildub kõigi Bluetooth-kõrvaklappidega ja nutikad LED-indikaatorid võimaldavad teil jälgida järelejäänud mahla kogust, nii et te ei jää kunagi vahele. Lisaks kaitsevad pehmed kummist ja ülestõstetud raamid kriimustuste eest.\nPehme kummist disain\nMeelitab sõrmejälgi lihtsalt\n6. Juurdepääs mophie Juice Packile: parim välimus\nSiin on aku ümbris, mis sobib suurepäraselt teie iPhone 11 Pro Maxi elegantsiga. See on klanitud ja ilus, samas ka funktsionaalne. Võite saada piisavalt mahla, mis kestab teid kogu päeva.\nLisaks ühildub see mugavuse huvides enamiku traadita laadijatega. Tugev polükarbonaadist välispind hajutab lööki, aidates kaitsta teie iPhone'i muhkude ja kukkumiste eest. Lõpuks saate seda saada kolmes uimastatavas värvitoonis, nimelt must, roosa ja punane.\nElektrivarundamine võiks olla parem\n7. ZEROLEMONi akukate: kõige mitmekülgsem\nNautige 30 tundi kõneaega ja kuni 60 tundi heli taasesitust selle iPhone 11 Pro Maxi laadimiskohvriga. See kaubamärk lõi maailmas esimese Tri-Cell patareidisaini, nii et teate, et investeerite mõistliku hinnaga kvaliteeti!\nNagu nimigi ütleb, on see õhuke ja hõlpsasti käsitsetav. Veelgi enam, täies servas olev kaitse kaitseb teie iPhone'i põrutuste ja kriimustuste eest. See hõlbustab teie elu jätkamist ülimalt stabiilse ja täiendava aku kasutusaega. Lõpuks ühildub see isegi CarPlay-ga.\nÜlelaadimise eest kaitsmiseks puudub automaatne väljalülitusfunktsioon\n8. PELICANi sõjaväe klassi ümbris EMS-i akupaketiga: parim kaitse\nSiin on sõjaväeklassi vastupidav juhtum, mis sobib ka toiteplokiks. Sellel on eemaldatav magnet, mis pakub kuni 38–51% täiendavat võimsust. Ja täiendav USB-port võimaldab laadida muid traadita laadimisseadmeid.\nJuhtumit on testitud kuni 3 meetri või 10 jala pikkuste languste üleelamiseks. Lisaks kaitseb kõrgendatud huul ekraani tilkade ja pinna kriimustuste eest. Qi-sertifikaadiga laadimine: tagab turvalise ja järjepideva käed-vabad juhtmeta laadimise alati, kui see on ühendatud kinnitusega.\nElektrivarundust pole palju\n9. QTShine kaasaskantav laadimiskohver: parim hind\nVarustatud võimsa 7800mAh liitiumpolümeeraku kiibiga lubab see juhtum teie iPhone'i aku eluiga enam kui kahekordistada. Laadimise taseme igal ajal kontrollimiseks on tagaküljel neli LED-indikaatorit.\nSellel on ka hea koostekvaliteet, millel on kõva kaitsev kaitseraua disain, mis suudab toime tulla väiksemate löökide ja muhkudega. Kvaliteetsed polümeerakud ja ohutu vooluringi disain välistavad igasugused kuumutamise või ülelaadimise probleemid.\n10. JERSSi laiendatud aku ümbris: kõige praktilisem\nSee 6500mAh akuümbris võib anda piisavalt energiat, et telefoni pikemaks ajaks täielikult ja ohutult laadida. See on mugav viis nautida rohkem kõneaega, video taasesitust või tundide kaupa mängimist.\nPealegi saate laadimisel kasutada juhtmega kõrvaklappe. See muudab selle igapäevaseks praktiliseks kaaslaseks. Ülaosas olev pehme serv muudab paigaldamise lihtsamaks, et saaksite telefoni mugavalt sisse libistada. See on täis tagaküljel asuvaid märgutulesid.\nToetatakse juhtmega kõrvaklappe\nEi tööta CarPlay-ga\nNiisiis, millist iPhone 11 Pro Max aku korpust te lähete? Jagage oma valikut meiega allpool toodud kommentaarides.\nParimad õhukesed ümbrised iPhone 11 Pro Max jaoks\nNahast ümbrised iPhone 11 Pro Max jaoks\nParimad kohtuasjad iPhone 11 Pro Max jaoks\nParimad iPhone 11 Pro Max silikoonist ümbrised


Hõlbustusfunktsioonide parandamine hõlbustusfunktsioonide kontrolliga - Office'i tugi\nExcel for Office 365 Word for Office 365 Outlook for Office 365 PowerPoint for Office 365 Mac-arvuti jaoks ette nähtud Excel for Office 365 Mac-arvuti jaoks ette nähtud Word for Office 365 Mac-arvuti jaoks ette nähtud Outlook for Office 365 Mac-arvuti jaoks ette nähtud PowerPoint for Office 365 Excel 2019 Word 2019 PowerPoint 2019 OneNote 2016 Visio Professional 2019 Visio Standard 2019 Excel 2016 Excel 2019 for Mac OneNote Mac-arvuti jaoks PowerPoint 2019 for Mac Word 2019 for Mac Word 2016 Outlook 2016 PowerPoint 2016 Visio Professional 2016 Visio Standard 2016 Excel 2013 Office ärikasutajale Office 365 haldus Word 2013 Office 365 Small Business PowerPoint 2013 Office 365 Small Businessi haldus Excel 2010 PowerPoint 2010 21Vianeti käitatav Office 365 21Vianeti käitatava Office 365 Small Businessi haldus 21Vianeti käitatava Office 365 haldus OneNote'i veebirakendus Excel Starter 2010 Office 2010 Outlook 2019 for Mac Visio Online Plan 2 Word Starter 2010 Rohkem... Vähem\nEnne meilisõnumi saatmise või dokumendi või arvutustabeli ühiskasutuse, käivitage hõlbustusfunktsioonide kontroll veendumaks, et teie Microsoft Office sisu on lihtne, et inimesed kõigi võimaluste lugeda ja redigeerida.\nHõlbustusfunktsioonide kontrolli kasutamine\nSoovitused lihtsalt parandamine\nHõlbustuskontroll töö käigus\nKas te ei näe hõlbustusfunktsioonide kontrolli?\nValige lindil menüü Läbivaatus.\nOutlookis on menüü Läbivaatus lindil kuvatud siis, kui koostate sõnumit või vastate sõnumile.\nTulemuste ülevaatamine. Näete loendit vigadest, hoiatustest ja näpunäidetest koos parandussoovitustega. Lisateavet leiate artiklist Hõlbustusfunktsioonide kontrolli reeglid.\nHõlbustusfunktsioonide tõrgete ja hoiatustega tegelemiseks valige soovitud probleem, et avada loend Soovitatavad toimingud. Paranduse tegemiseks valige lihtsalt mõni toiming või toimingu kõrval asuv noolenupp, et kuvada rohkem valikuid.\nDokumendi hõlbustusfunktsioonide probleemide kohta töö käigus teavituse saamiseks märkige ruut Hõlbustuskontroll töötamise ajal.\nSee lisab nupu hõlbustusfunktsioonide oma olekuribal ja jälgib, hõlbustusprobleemide reaalajas. Hõlbustuskontrolli avamiseks valige olekuribal see nupp.\nKui te ei näe nuppu Kontrolli hõlbustusfunktsioone , klõpsake menüü Läbivaatus , peate rakenduse vanemat versiooni. Hõlbustuskontrolli avamiseks tehke järgmist.\nValige nupp Otsi probleeme.\nNäpunäide.: Võimalike probleemide loend kuvatakse pealkirja Kontroll all nupust Kontrolli kasutushõlpsust paremal.\nValige rippmenüüs Otsi probleeme käsk Otsi probleeme.\nTeie sisu kõrval ilmub tööpaan Hõlbustuskontroll, kus näete kontrolli tulemusi.\nKui valite probleemi jaotises Kontrolli tulemused, näete teavet selle kohta, miks tuleks probleem lahendada ja kuidas seda teha. Tulemused kuvatakse jaotises Lisateave ja teid suunatakse teie faili juurdepääsuprobleemidega sisu juurde.\nEnne meilisõnumi saatmise või dokumendi või arvutustabeli ühiskasutuse, käivitage hõlbustusfunktsioonide kontroll veendumaks, et teie Office’i veebiväljaanne sisu on lihtne, et inimesed kõigi võimaluste lugeda ja redigeerida.\nOutlook Online, nupp hõlbustusprobleemide kontrollimiseks asub … (Rohkem suvandeid) menüü, mis on saadaval kirjutamist või sõnumitele vastamisel üla- ja tööriistaribadel.\nTulemuste ülevaatamine. Kuvatakse loend tõrked, hoiatused ja näpunäited. Lisateavet leiate artiklist Hõlbustusfunktsioonide kontrolli reeglid.\nKlõpsake loendis vastava osa dokumendist esiletõstmiseks hõlbustusfunktsioonide probleemide loendi kirje.


Dr Simeonsi dieet: tõhus menüü ja tagasiside | dieedid.ee\nDr Simeonsi dieet: kaalust alla kuni -20 kg\nDr Simeonsi dieedi olemus on järgmine. Dr Simeonsi sõnul jaguneb inimese rasv kolme tüüpi:\nkasulik rasvakiht, mis kaitseb elundeid kahjustuste eest ja võimaldab neil täielikult toimida;\nrasv, mis toimib energiavaruna. See kaob suurepäraselt intensiivse füüsilise koormusega;\nja lõpuks nii öelda halb rasv. See asub kõige probleemsematel kohtadel - puusadel, vöökohal ja kõhul. Sellest on peaaegu võimatu vabaneda isegi dieedi ja treeningu abil. Keha ei taha sellest lahku minna;\nSeetõttu ei saavuta me isegi ennast dieedi ja spordiga piinades soovitud tulemuseni. Ja kui me selleni jõuame, siis täheldame ebameeldivaid nähtusi: nõrkus ja apaatia, naha lõtvumine, halb tuju ja soov kõigest loobuda. Dr Simeons nägi olukorrast väljapääsu hCG hormooni sisaldavate ravimite võtmises. See inimese koorioni gonadotropiini hormoon põletab probleemseid rasvavarusid. Keha muudab need energiaks, millest vabaneb ligikaudu 1500 kalorit. Selgub, et päevanormini jääb vaid 500 kalorit, mis tuleb toiduga kaasa tuua.\nSeega andis hCG hormooni süstimine ja madala kalorsusega toitumine suurepärase efekti: 400–500 g kehakaalu kaotamine päevas.\nKokku on dieet mõeldud 40 päevaks. Selle aja jooksul kaob kuni 15-20 kilo.\nDr Simeonsi dieedi etapid:\nettevalmistav. Kestab kaks päeva. Selle aja jooksul puhastame keha toksiinidest. Selles aitavad meid paastupäevad, tarbides vesi, juurviljad, marjad ja puuviljad;\ntoitev. Selle aja jooksul toidame end hoolikalt igasuguste kaloririkaste roogadega, et tekiks rasvakiht;\nintensiivne etapp. Peame sellest kinni kuni 23 päevani. Tarbime 500 kalorit päevas ja võtame hormooni hCG;\nkinnitamine. 24–26 ja 41–43 päeval keeldume hormoonist, kuid järgime ka madala kalorsusega dieeti;\ntaastav. Kolme nädala jooksul naaseme tavapärase dieedi juurde, suurendades iga päev veidi päevast kaloraaži. Lubatud on kõik tooted, välja arvatud suhkur ja tärklis;\nSeitsme päevane Simeonsi näidismenüü\nSimeonsi dieedi reeglite järgi tuleb süüa kolm kuni neli korda päevas ning hommikusöögiks on alati tee või kohv väherasvase piimaga (alla 0,5%). Iga toidukord sisaldab 100 g valku ja mõningaid süsivesikuid värskete puu- ja juurviljade kujul. Rasvad pole lubatud.\nlõunasöök - keedetud vasikaliha 50 g, salat ja 3 kirsstomati.;\nvahepala - roheline õun;\nlõunasöök - keedetud kana rinnafilee 50 g ja kaks kurgi;\nvahepala - apelsin;\nlõunasöök - keedetud valge kala 50 g ja Rooma salat;\nvahepala - pirn;\nlõunasöök - keedetud tursk 50 g, valge kapsas koos rohelistega;\nvahepala - greip;\nlõunasöök - keedetud mereannid (näiteks krevetid) 50 g, salat kahest redisest;\nvahepala - ;\nlõunasöök - keedetud mereannid 50 g, punase kapsa salat;\nvahepala - kivi;\nlõunasöök - kodujuust 50 g ja aurutatud spargel;\nvahepala - hurmaa;\nÜlaltoodud Simeonsi menüüs on õhtusöök identne lõunaga. Just sellist päevade jada pole vaja järgida, peaasi, et päevane kalorisisaldus ei ületaks 500 ühikut.\nToodetest on lubatud väherasvane liha: vasikaliha, kana ja mereannid. Köögiviljadest: punane redis, spargel, igat liiki kapsas, kurk, tomat, spinat, seller, sibul. Kõik muu, sealhulgas suhkur ja alkohol, on keelatud.\nSimeonsi dieedist loobumine\nErilist viisi dieedi lõpetamiseks Simeons välja ei mõelnud. Seetõttu peate lihtsalt iga päev kalorisisaldust pisut suurendama (50-100 ühiku võrra).\nNäita kõik Dr Simeonsi dieedi toidud\nKüpsetatud heik köögiviljadega ahjus\nSimeonsi dieedi kõrvalmõjud\nDr Simeonsi ajal ei olnud teadlased veel õppinud looduslikku hormooni eraldama. Seetõttu töötas arst välja hCG taimse analoogi - merevetikatel põhineva pihusti. Siiski teame, et merevetikad ei saa mingil juhul asendada inimese gonadotropiini. Kuid keha mürgitamine päris hormoonidega on reproduktiivsüsteemi rikkumine.\nJa siis, kui tarbite iga päev ainult 500 kalorit, kaotate ilma süstide ja pihustiteta palju kaalu. Kuid see on kehale väga kahjulik ja pole anoreksiast kaugel. Tavaline norm on ju 1800-2000 kcal.\nJa mis kõige tähtsam, mitte ükski kliiniline uuring pole tõestanud Simeonsi dieedi tõhusust. Kuigi metoodika järgijad seda kuskil ei maini.\nSee kaalu langetamise meetod on aga endiselt populaarne USA-s ja mõnes teises riigis. Kuid soovitame pöörata tähelepanu vähem rangetele dieetidele.\nSimeonsi dieet - tagasiside\nJaanika, 45 a.\nMinu vanuses on kaalu langetamine väga raske. Ometi ainevahetus aeglustub, aktiivsus väheneb. Jah, mulle ei meeldinud nooruses sport. Internetis leidsin dr Simeonsi raamatu. Kirjeldatud meetod huvitas mind. Kuid loomulikult ei hakanud ma endale hormoonsüste süstima. Asendasin need hCG tilkadega. Kuu ajaga miinus 10 kg. Ei tundnud nälga, kuigi sõin üsna vähe, nagu see Simeonsi dieedi reeglite järgi peaks olema. Olen rahul.\nKristiina, 37 a.\nDr Simeonsi dieeti ma kategooriliselt ei soovita. 1963. aastal viidi läbi uuringud: 20 raske ülekaaluga naist jagati kahte identsesse rühma. Mõlemad rühmad sõid sama (500 kcal päevas), kuid esimesele rühmale süstiti iga päev hCG-d. Ja teine sai platseebot soolalahuse kujul. 45 päeva pärast leidsid teadlased, et mõlema rühma naised olid kaotanud umbes 8 kg. Kuid hormooni kõrvaltoimete loetelu on hämmastav. See näitab ravimi mõttetust dieedi ajal. Kaalu langetamiseks piisab toitumise piiramisest ja rohkem liikumisest. See on ilusa figuuri ainus saladus.\nDr Simeonsi dieedi retseptid:


TREILER: „Batman: Arkham“ seeria loojate järgmine mäng võtab luubi alla ropusuise Suitsiidisalga | Esport\nToimetas Sten Kohlmann, 24. august 2020 13:16\nFoto: Rocksteady / warner Bros.\nBriti mängustuudio Rocksteady ülipopulaarne „Batman: Arkham“ seeria sai lõpu juba viis aastat tagasi, kui ilmus „Arkham Knight“. Peale seda on pikalt oodatud uudiseid selle kohta, mida arendajad järgmiseks teevad.\nAastaid sahistati, et ehk luuakse videomäng, mille peaosas teine tuntud DC koomiksikangelane Superman. Tänavu avaldati, et tegelikult tuuakse meieni hoopis Suitsiidisalgal põhinev teos, mille esimene treiler hiljuti toimunud DC Fandome ülekande käigus avaldati.\nSiiski on ka Supermanil eesootavas mängus oma roll kanda. Nimelt selgub, et Harley Quinnist, Kapten Boomerangist, King Sharkist ja Deadshotist koosnev tiim peab rinda hakkama pistma justnimelt pimedate jõudude ohvriks langenud kangelasega. Väidetavalt leiab mängu tegevus samas universumis nagu „Batman: Arkham“ seeriagi.\n„Suicide Squad: Kill the Justice League“ saab olema kolmanda isiku vaates märulimäng, mille tegevus leiab aset avatud maailmaga Metropolises (ehk Supermani kodulinnas). Teost saab koos üle võrgu mängida kuni neli inimest (mis toob meelde ühe teise superkangelastel põhineva mäng, mida me just hiljuti ise proovisime).\n„Suicide Squad: Kill the Justice League“ ilmumist peame siiski veel pikalt ootama. Mäng jõuab meieni 2022. aastal ja seda nii PlayStation 5, Xbox Series X-i kui ka PC peal.


Kuidas Arvutisse Fonte (Kirjastiile) Juurde Lisada | Kuidas.ee - Tarkuseraamat internetis!\nKuidas Arvutisse Fonte (Kirjastiile) Juurde Lisada\nArvutiga tuleb kaasa piiratud kogus fonte. Mida teha, kui on vaja disainida eriti silmapaistev poster või reklaamkuulutus, kuid Comic Sans ja Times New Roman ei tundu sobivad? Lahendus on lihtne, lisa arvutisse mõned fondid (kirjastiilid) juurde. Kuidas lisada arvutisse fonte?\nadmin õigused arvutis\nInternetis leidub lehekülgi, mis tegelevad fontide vahendamisega. Ühed tuntumad on DaFont ja 1001FreeFonts. Ava üks neist ning leia valitud lehelt sobiv kirjastiil, mida sooviksid arvutisse lisada.\nKui oled fondi välja valinud, tuleb see arvutisse alla laadida. Otsi fondi näidise kõrvalt nuppu Download. Vajuta sellel ning salvesta fail arvutisse.\nKuna fondifailid tulevad allaladides kokkuzipitult, tuleb nüüd allalaetud fail lahti pakkida. Kui vajad selle juures abi, loe kuidas zip faili lahti pakkida.\nNüüd ava kaust, kuhu fondifailid lahti pakkisid. Tüüpiliselt näed seal ühte või kahte fondifaili ning ühte .txt faili, kus on selgitused fondi kohta. Selleks, et fonti installida vajad siit .ttf või .fon laiendiga faili. Windows XP ja Windows Vista puhul käib fondi lisamine Windowsi fontide hulka natuke erinevalt:\n1. Tee seal, kuhu fondifaili lahti pakkisid, fondifailil paremklikk (.ttf või .fon laiendiga, ikooni järgi saad kindlasti aru, milline on fondifail) ning vali Copy / Kopeeri.\n2. Liigu Start menüü -> Control Panel (Juhtpaneel), leia ja ava kaust Fonts (Fondid)\n3. Tee siin kaustas paremklõps ning vali Paste (seejärel font installitakse)\nWindows Vista kasutajad:\n1. Tee seal, kuhu fondifaili lahti pakkisid, fondifailil paremklikk ning vali avanenud menüüst Install, kui Windowsi User Account Control küsib, kas soovid jätkata, siis soovi jätkata (seejärel font installitakse)\nFonte saad näiteks kasutada logode kujundamisel.\nFonte võid lisada niipalju kui hing ihkab.\nFontide ärieesmärgil kasutuse korral on soovituslik tutvuda fondiga kaasa tulnud Readme failiga (litsentsitingimustega).


Lootsikukultuur Soomaal | Kaitsealad\nÜhest puutüvest õõnestatud paat on üks vanemaid veesõidukeid maailmas. Meie kandis on vanim ühepuupaadi leid välja kaevatud Lääne-Lätist Sārnate sooasulakohast, mis pärineb ilmselt ajavahemikust 3750–2850 aastat e.m.a.\nJämedamad puud, millest ka Soomaa jõekallaste elanikud võisid esimesed paadid meisterdada, tekkisidki atlantilisel kliimaperioodil ca 6000 aasta eest. Rohked arheoloogilised leiud, nagu luust ja sarvest ahingud, nooleotsad, õngekonksud, tõendavad, et Soomaa oli kiviajal üks tihedama asustusega piirkondi Eestis.\nLisaks eestlastele on ühepuuvened siiani kasutusel mitmetel soome-ugri rahvastel, hantidel, mansidel, komidel, udmurtidel, maridel, karjalastel, vepslastel.\nAlgsed ühepuupaadid, mis kivist õõnestalvadega raiuti, kujutasid endast tömpide otstega küna. Sellist tüüpi õõnespuupaate nimetatakse ruhedeks. Aja jooksul on tööriistad arenenud ja ühetüvepaadi ehitus täiustunud, kogemused ja oskused on põlvest põlve edasi antud ja ühepuulootsik on saanud oma tänase voolujoonelise ja kiirekäigulise kuju. Oluliseks tehnoloogiliseks uuenduseks on olnud paadi parraste kuumutamine ning laiali painutamine. Selliselt “laotatud” õõnespuuvenesid on enamasti valmistatud haavapuust, sellest ka nimetus haabjas.\nSoomaa külades kasutatav nimetus lootsik on algselt tähendanud just painutatud külgedega ühepuupaati. Veel sada aastat tagasi leidus ühest puust paate kolmes Eesti piirkonnas: Kasari jõe alamjooksul Matsalu lahe ääres, Ahja jõe alamjooksul Peipsi järve ääres ja Pärnu jõgikonnas Soomaal. Põhjuseks, miks Soomaal on ühepuulootsikute ehitamine ja kasutamine kandunud iidsetest aegadest tänapäeva, on jõgede iga-aastased üleujutused. Siinsete külade elanikud kutsuvad ujutuste aega viiendaks aastaajaks. Uputuse-aastaajal on kerged, hea manööverdusvõime ja kandejõuga ühepuulootsikud olnud ajast aega sisuliselt ainsaks liiklusvahendiks.\nAlma Hakkaja ja Ida Sults u aastal 1915 nn ilusõitu tegemas. Foto: Erakogu\nLOOTSIKU LOOMINE JA KASUTUS\nÜhepuulootsikuks sobilik haab peab olema jäme, läbimõõt üle poole meetri, sihvakas ja oksavaba. Lootsikuteo esimeseks tööks on haavapakul koore maha võtmine, siis selguvad puus olevad lohud, kühmud, oksakohad. Seejärel valitakse põhi. Kui puul on mõni külg lamedam või lohkus siis tavaliselt see jääbki põhjaks. Mida laiem põhi, seda stabiilsem lootsik. Nüüd antakse tüvele kirve abil sigarikujuline väliskuju. Seejärel õõnestatakse künakirvega sisemine plaan. Kõige põnevam, aga ka riskantsem ja oskust nõudvam osa on lootsiku laotamine. Lootsikutoorik asetatakse kahele pakule, ning piki parrast tehakse pikad lõkked. Lootsikusse valatakse paar ämbrit vett. Tuli ja vesi muudavad puidu pehmeks ja painduvaks. Lootsiku soovitav kuju saadakse parraste vahele järjest pikemaid pulki pingutades. Nina- ja päraosa kindlustatakse klambritega, et puu sealt ei lõheneks.\nLootsiku loomise oskusi on edasi antud meistrilt õpipoisile. Möödunud sajandi algul oli tuntuim lootsikumeister Jaan Rosenberg, keda teati “Halliste Jaani” nime all. Tema tehtud lootsikud olid väga ilusa ühtlase vormiga, nagu valatud, ütles rahvas. Teise maailmasõja eel ja järel oli legendaarne lootsikumeister Aleksander Oolep, keda koos vennaga telliti tihti ka teistesse taludesse lootsikut tegema. Aleksander Oolepil oli kaks õpilast – Jüri Lükk ja Jaan Rahumaa. Jaan ja Jüri omakorda jagasid möödunud sajandi viimasel kümnendil oskused tänastele haabjaehitajatele.\nÜhepuulootsikute kasutus Soomaal on olnud lai, sellega on kalastatud, veskil käidud, metsast tarbepuid ja aiavitsu veetud, kevadeti-sügiseti lapsi kooli sõidutatud, heinu veetud. Ka matuserongid on liikunud haabjatel. Lootsikute kandejõud on väga mitmesugune, olenedes puu jämedusest, millest lootsik tehti.\nRiisalased jüripäeva tähistamas, aastal 1922. Foto: Erakogu\nÜhepuulootsikuga sõidetakse püsti, mis algaja jaoks tähendab harjumist nagu näiteks jalgrattasõit. Vändra kandis on ühepuulootsikut hüütud ka hingepüüdjaks. „Hingepüüdjaga sõitmine nõuab paremat sõudmisoskust, sest see on kitsas ja põhi ümmargune ning võib iga suurema vääratuse juures kergesti ümber minna ja teilt hingegi võtta. Sellest ongi sõiduki nimi tulnud.\nTänapäeval on ühepuulootsiku roll Soomaal muutunud. Igapäevaelus kasutatakse ühepuupaati vähem, kuid seda enam on haabjal kui Soomaa kultuuripärandi ühel nähtavaimal osal oluline roll kohalike teadvuses. Suurvee aegu on loomulikult säilinud vajadus kasutada liikumiseks veesõidukeid, kuid puust vened on tänapäeval pigem asendunud plastikpaatidega. Ühepuulootsik on siiski sedavõrd väärtuslik ja oluline abivahend Soomaa elanikele, et seda kasutatakse pigem nn ilusõitude tegemiseks või muidu pidupäeviti.\nKuigi kaasaegsed lootsikumeistrid saab üles lugeda pigem ühe käe sõrmedel, siis aktiivselt tegeletakse ka tulevaste haabjavalmistajate koolitamisega. Viimastel aastatel on regulaarselt korraldama hakatud ka haabjapäevi, mil toimuvad lootsikuteemalised ettekanded, praktilised töötoad ning ka oodatud ühepuupaatide ilusõit. Nii on ühepuulootsiku kultuur ääretult oluline ja suurvee kõrval ehk ka tuntuim osa Soomaa kultuuripärandist.\nHaabjapäevad Soomaal. Foto: Sandra Urvak\nMTÜ Eesti Haabjaselts ja MTÜ Põlisrahvaste Arengu Keskus tegid 2018. aastal ametliku ettepaneku tollasele kultuuriministrile Indrek Saarele, et esitada Soomaa haabjakultuur UNESCO vaimse kultuuripärandi nimekirja. 14. detsembril 2021 tuli otsus, millega võeti haabja ehitamine ja kasutamine UNESCO inimkonna kiireloomulist kaitset vajava kultuuripärandi nimistusse.


Mõisaomanikuks vähem kui 150 000 euroga — vaata, millised lummavad häärberid uut omanikku otsivad - Moodne Kodu\nMõisaomanikuks vähem kui 150 000 euroga — vaata, millised lummavad häärberid uut omanikku otsivad\nFOTO: Foto: Kinnisvara24.ee / LAAM Kinnisvara\nKes unistab privaatsest maakodust, kes trendikast linnakorterist. Paljude unistus on elada aga mõisas ja Eestis neid õnneks veel jagub. Aina kasvavate pealinna korterite hindadega võrreldes võib mõisnikuks saada isegi naeruväärselt soodsa hinnaga. Korrastamata mõisa võib kätte saada kordades odavamalt, kui luksusliku Tallinna kesklinnas asuva korteri.\nSoodsama hinnaklassi mõisad vajavad muidugi lisainvesteeringut ja kapitaalremonti ning võib arvata, et ka hilisemad majapidamiskulud ületavad mitmekordselt keskmise korteri või eramu ülalpidamiskulud. Kui sind aga sellised mured ei heiduta ning oled ammu unistanud mõne väärika ajalooga häärberi korrastamisest, siis siit leiad mõned soodsad ja perspektiivikad mõisad, mis uut omanikku otsivad:\nPakaste mõis, 49 900 eurot\nJõgevamaal müügis oleva mõisa ajalugu ulatub 18. sajandisse, kui maanõunik krahv Gotthard Johann von Manteuffel (1690–1763) asutas 1756. aastal majoraadi. Viimasesse kuulusid peale Pakaste veel Jõgeva, Puurmani ja Härjanurme mõisad. Kivist ühekorruseline poolkelpkatusega peahoone ehitati 1906. aastal. Maja all on tähtvõlvlagedega täiskelder. Säilinud on ka mõned kõrvalhooned. Kõik hooned vajavad rohkemal või vähemal määral restaureerimist. Hoone on mõningal määral renoveeritud. Suletud netopinda on peahoones 1015 m2.\nRavila mõisa valitsejamaja, 55 000 eurot\nHarjumaal Kose vallas asuv Ravila mõisa valitsejamaja on ehitatud 19. sajandi lõpus. Hoone kuulub Ravila mõisakompleksi ning asub peahoonest mõnisada meetrit eemal Ravilast Tartu maanteele suunduva tee ääres.\nMuinsuskaitseameti hinnangute kohaselt on katusekonstruktsioonid heas korras. Seintel esineb kohati krohvikahjustusi. Avatäited on heas ja rahuldavas korras. Sisetrepid ja põrandad on tehniliselt korras. Valitsejamajast on osa ruume olnud eelnevalt kasutusel kontoritena, osa ruume aga kasutuseta. Ruutmeetreid on majas 602.\nEikla mõis, 120 000 eurot\nSaaremaal asuv Eikla mõis on üks omapärasemaid puidust mõisahooneid Eestis. Eikla (Euküll) rüütlimõis on rajatud 17. sajandil, praegu eksisteeriva hoone ehitusaastaks on ilmselt 1879. Kõrge viilkatusega puidust mõisahoone on ühekorruseline, osaliselt on hoone keskosas ehitatud välja ka mansardkorrus. Hoone on oma põhiosas säilinud suhteliselt algsena, veidi muudetud on vaid peasissepääsu kohal olevat varikatust.\nMõisa peahoonel on suletud netopind 571.2 m2. Lisaks kõrge ja avar pööning mida on võimalik soovi korral välja ehitada. Neljandiku maja all asub ka kelder. Maja vasakul küljel olevat betoonalust on võimalik ära kasutada lõunast õhtuni päikest püüdva talveaia või veranda ja terrassi ehituseks.\nMõisas on hetkel 18 erineva funktsiooniga ruumi. Neist teisel korrusel üks tuba koos trepihalliga, kust algselt oli pääs ka hoone ette avanevale rõdule. Esimesel korrusel on lagede kõrguseks 3.7 meetrit. Kahes ruumis on säilinud väga unikaalne diagonaallaudisega lagi. Suures saalis, mitmes toas ja koridorides on seinapaneelid. Suhteliselt hästi on säilinud ka mansardkorrusele viiv trepp.\nHoonet ümbritseb 1.1 hektariline, nelja sissepääsuga mõisapark. Siit leiab nii väärikaid tamme-, vahtra- ja pärnapuid kui kauneid väravaposte. Osaliselt on säilinud ka kinnistu ümber olev paekiviaed.\nPolli mõis, 149 000 eurot\nViljandimaal asuv Polli mõis kujutab ennast perspektiivikat hoonete kompleks kauni looduse keskel, kus on lisaks olemas ka väga hea juurdepääsutee ning kommunikatsioonid (elekter, tsentraalne vesi ja kanalisatsioon). Hoonete kompleks koosneb mõisa peahoonest, täielikult renoveeritud koertemajast, renoveerimisootel jääkeldrist, kasvuhoonest koos küttemajaga ning erinevate kõrvalhoonete varemetest. Hooned asuvad liigirikkas pargis, mille on algselt projekteerinud Tsarskoje Selo ja Kadrioru pargi maastikuarhitekt ja Riia linnaaednik Georg Kuphaldt. Hoone enda peamiseks ajalooliseks väärtuseks on 19. sajandist säilinud aaderdatud kassettlagi ja uusbarokne pottahi, säilinud on mõisaaegseid uksi, aknaid, seinamaalinguid, tapeedi- ja parketifragmente, mida saab kasutada uue sisekujunduslahenduse tegemisel. 2. korrusel on säilinud 1930-ndate trafarettmaalinguid. Esimesel korrusel on umbes 20 ruumi, teisel korrusel 30. Ruutmeetreid on peahoones pisut enam kui 1500.\nAbja mõis, 149 000 eurot\nOma privaatse asukoha ja hea teeühendusega on Abja rüütlimõis suurepäraseks investeeringuks nii ettevõtluse arendamiseks kui ka oma pere maamõisaks. Mõisahoone kujutab endast kahekorruselist barokkstiilis häärberit, mida täiendab hilisem 2,5 korruseline juurdeehitus. Hoone üldpind on 1500m2 ja tube on häärberis 25. Hoone konstruktsioonid on tugevad ja katus korralik. Interjöörist leiab palju originaaluksi ning üksikud toad on renoveeritud.\nMõisakompleksi kuuluvad ka võimsa kaarestikuga suur tall, renoveeritud sepikoda, kaks kõrvalhoonet ja maa-alused keldrid. Johann Friedrich Semichi poolt 1800. aastal loodud pargist (3,7ha) on säilinud rohkelt majesteetlikke puid. Mõisa väravast algab enam kui kolme kilomeetri pikkune lehtpuude allee. Kogu kinnistu suurus on üle 7 hektari.


CO2 emissiooni 70-protsendiline vähendamine võib tagada kliima stabiilsuse | Bioneer\nCO2 emissiooni 70-protsendiline vähendamine võib tagada kliima stabiilsuse\nUus uuring väidab, et globaalse soojenemise ohtu on võimalik oluliselt vähendada, kui piirata sel sajandil kasvuhoonegaaside emissiooni 70 protsenti. See aitaks vähendada kliimamuutuste kõige ohtlikumaid aspekte, sh suuri kahjusid Arktika merejääle ja liustikele. Samuti aitaks kasvuhoonegaaside vähendamine oluliselt pidurdada merepinnataseme tõusu, kuigi globaalne temperatuur jätkuvalt tõuseks.\nRasmus Pedanik, säästva eluviisi portaal www.bioneer.ee\nUuring, mida juhatasid teadlased Ühendriikide Riiklikust Atmosfääriuuringute Keskusest (National Center for Atmospheric Research – NCAR), avaldatakse teadusajakirjas Geophysical Research Letters.\n"See uuring näitab, et me ei saa enam vältida kliima olulist soojenemist käesoleval sajandil," ütles NCARi teadlane ja uuringu juht Warren Washington. Warren lisas, et katastroofi on siiski võimalik vältida, kui maailm vähendab kasvuhoonegaaside emissiooni soovitatud 70 protsenti.\nUSA presidendi administratsioon on saatnud maailmale tugeva signaali, et kavatseb võtta juhtiva rolli kliimasoojenemise vastu võitlemises. Obama administratsiooni poolt esitatud heitkogustega kauplemise programmiga vähendaks USA kasvuhoonegaaside heitkoguseid aastaks 2020 20 protsenti võrreldes 2005. aasta tasemega ja 83 protsenti aastaks 2050. Kuid selle programmi üle arutelu alles käib.\nÜhendkuningriigid on võtnud eesmärgiks vähendada süsinikdioksiidi emissiooni 80 protsenti aastaks 2050.\nEuroopa Liit nõustus 2008. aasta detsembris vähendama kasvuhoonegaaside emissiooni aastaks 2020 20 protsendi võrra ning tagama, et 20 protsenti energiast peab pärinema taastuvatest energiaallikatest. Euroopa Liit võib aga tõsta kärpeid 30 protsendini, kui Ameerika Ühendriigid, Venemaa ja Hiina sellega kaasa tulevad.\nVastavalt NCARi uuringule on globaalne keskmine temperatuur tõusnud võrreldes industriaalühiskonnale eelneva ajastuga ühe Celsiuse kraadi võrra ja peamiselt on see põhjustatud inimeste poolt toodetud kasvuhoonegaasidest.\nUuringu väitel võib täiendav soojenemine umbes ühe kraadi võrra olla läveks ohtlikele kliimamuutustele, aga seda aitaks ära hoida emisiooni vähendamine soovitatud 70 protsendi võrra.


Jalaliigese ravi, Kvarts ja liigeste haigused\nKorda sama harjutust nii, et käsi liigub üles külje suunas. Mis on külmunud õla sündroom? Mõned seisundid jäävad aga krooniliseks.\nKõige levinum tendiniidi vorm õlapiirkonnas on rotaatormanseti õlaliigest liigutavate lihaste grupi kõõluste põletik. Samas sõltuvalt patsiendi kaebustest on raviskeemides kasutusel erinevad füsioteraapia meetodid, valuvaigistid, hormoonpreparaatide süsteravid, õlaliigese manipulatsioonid narkoosis ja kirurgiline ravi.


maainfo »»» maainfo.ee » EST » Maaelu võrgustikutöö osakond | Maamajanduse analüüsi osakond » LEADER » LEADER tegevusgrupid aastatel 2007-2013 » Leader tegevusgruppide andmebaas perioodi 2007-2013 kohta\nHiiu, Pühalepa, Emmaste, Käina vald\nVabrikuväljak 1,Kärdla, 92411 Hiiumaa\n+372 462 2807\nHiidlased öeldakse olevat tuultes-tormides karastunud naljarahvas. Tõesti, saarel elades saadki arvestada vaid selle pisku maalapiga, mis looduse poolt antud, ja merega, kus vähenevad kalavarud sunnivad kalurit otsima uusi lahendusi igapäevaeluga toimetulekuks. Hiidlaste Koostöökogu on saare laiapõhjalisim mittetulundusühing, mille liikmete arv kasvab jõudsalt: alustasime 2006. aastal 25 asutajaliikmega, tänaseks on liikmeid 48. Hiidlaste Koostöökogus on esindatud kõik viis saare omavalitsust; liikmeskond jaguneb pea võrdselt ettevõtjateks ja mittetulundusühingute esindajateks.\nKogukonna jätkusuutlikkuse tagamine toetades omaalgatust ja initsiatiivi, saarelisuse negatiivse mõju vähendamist ning ajaloo- ja kultuuripärandi rakendamist kogukonna teenimisel.


Kuidas kanda raha Qiwist Sberbanki kaardile Maestro.\nKuidas kanda raha Qiwist Sberbanki kaardile Maestro\nKui Qiwi makseteenus on Venemaal liider elektroonilise rahaga tehingute tegemisel ja arveldustega Internetis, siis on Sberbank juhtpositsioonil sularahaautomaatide ja filiaalide arvus, kust saate saadaolevaid vahendeid. Pealegi on see Venemaa Föderatsiooni finants- ja krediidiasutuste seas kõigi punktide reitingus esikohal.\nSeetõttu tekib mõnel nende teenuste kliendil sageli küsimus, kuidas kanda raha Qiwi kontolt Maestro või Visa Sberbanki kaardile. Tõepoolest, enamikul juhtudel, eriti väikelinnades, on see ainus viis summa Qiwi rahakotist välja võtta. Seda toimingut on väga lihtne teha ja seda saab teha mitmel viisil.\nKuidas kanda raha Qiwist pangakaardile\nQiwi kontolt erinevate pankade kaartidele ülekannete tegemiseks peab teenuse kasutajal olema tuvastatud rahakott, mille olek ei ole madalam kui Standard või Maximum. Minimaalse rahakoti omanikud ei saa raha pangakaartidele välja võtta.\nRaha ülekandmine rahakotilt kaardile on väga lihtne ja ei võta palju aega. Seda saate teha makseterminalist, mobiilseadmest või arvutist oma isiklikule kontole sisse logides.\nMõelgem, kuidas kanda Qiwi kontolt raha Maestro Sberbanki kaardile. Seda toimingut saab teha kahel viisil:\n• Tagasivõtmise jaotises.\nQiwi kontolt raha kaardile ülekandmiseks peate sisse logima Qiwi ametlikul veebisaidil registreeritud isiklikule kontole ja järgima neid samme:\n• Valige lehe ülaosas asuvas menüüs jaotis Tõlgi.\n• Minge jaotisse "Pangakaardid".\n• Valige avanevate saadaolevate pankade loendist Sberbank.\n• Täitke teenuse pakutav vorm, kuhu märkige kaardi number, ülekande summa.\n• Vajutage nuppu "Maksa" ja lõpetage toiming.\nEnne raha ülekandmist Qiwi rahakotist Maestro kaardile peate tutvuma teenuse tariifidega. Qiwi rahakotist raha ülekandmise eest mis tahes panga kaardile võetakse kasutajalt tasu 2% tehingu summast ja fikseeritud summast, mille summa on 20 rubla. Venemaa-siseste operatsioonide eest ja 40 rubla. Venemaa Föderatsioonist väljaviimiseks.\nSelle rahakotilt kaardile ülekandmise meetodi vaieldamatu eelis on tehingu tõhusus. Raha laekub tavaliselt mõne minuti jooksul, ehkki talituse reeglite kohaselt võib selline toiming kesta mitu tööpäeva.\nJaotises "Tõlked" saate malli salvestada, mis võimaldab teil järgmine kord operatsiooni veelgi kiiremini läbi viia.\nVõta raha välja\nKas Qiwist on võimalik eelarvelisemal viisil raha üle kanda Maestro Sberbanki kaardile? Võite ja selleks peaksite kasutama jaotist "Raha väljavõtmine". Sel juhul on toimingute algoritm järgmine:\n• Valige ülemisel menüüribal jaotis „Tühista”.\n• Avanenud aknas leidke ikoon Sberbanki logoga, klõpsake sellel.\n• Täidame maksevormi, kuhu märgime kaardi pangaandmed: konto number, BIK pank, omaniku täisnimi.\n• Lisaks täpsustame soovitud makseviisi (kiireloomuline või tavaline), mis määrab vahendustasu suuruse ja raha kaardile kandmise kiiruse.\nRaha ülekandmisel Qiwist Maestrosse või mõnele muule kaardile on oluline kaardi andmed õigesti märkida ja mitte segi ajada selle üksikasju kontonumbriga. Kui te ei tea kaardi täpseid üksikasju, on parem toiming läbi viia kaardi numbri abil (kaardil 16 numbrit).\nVahendusraha kaardile võtmise vahendustasu on 1,6% tehingu summast, kuid mitte vähem kui 50 rubla. Raha laekub 2-3 päeva pärast. Pealegi on kõige esimene operatsioon kõige pikem ja kõik järgnevad operatsioonid on palju kiiremad.\nVajadusel saate teha vastupidise toimingu ja täiendada Qiwi kontot Sberbanki pangakaardilt. Maestrost Qiwisse saab kanda nii Sberbanki internetipanga kaudu (millega saate ühenduse luua panga väljastatud kaardi abil) kui ka Qiwi ametlikul veebisaidil, logides sisse oma isiklikule kontole.


Trimble R10 GNSS | Geosoft\nTrimble R10 – on disainilt väikseim, kergeim ja veelgi ergonoomilisem. See põnev uus GNSS vastuvõtja ei sisalda mitte ainult ennenägemata tootlikkuse funktsioone ja veel võimasamat GNSS jälgimist, vaid lisaks ka muundab GNSS andmete kogumikke tervikuna. Möödas on Fixed/Float mõõtmiste piirangud, selle asemel määrab mõõtja ise täppis- põhise kontrolli. Uus, kergem disain on rohkem tasakaalustatum, mis võimaldab teil sõita kaugemale, kiiremini ja koguda andmeid kergemini.\nxFill - tehnoloogia tagab RTK kattuvuse katkestuse ajal;\n360° - vastuvõtu tehnoloogia kõigi GNSS signaalide kasutamiseks;\nHD - GNSS töötlemise tehnoloogia;\nTrimble Maxwell 6 kiip 440 kanaliga ;\nIntegreeritud 3.5G GPRS modem ja antenn;\nVõimsaimat lahendust pakub sidumine Trimble Access tarkvaraga ja väliarvutiga Trimble TSC3;\nElektrooniline mull, tänu millele on võimalus keskenduda ühele kohale;\nAutomaatne punkti mõõtmine ja loodi väärtuse jälgimine.\nTrimble HD-GNSS andmetöötlus\nPositsioneerimise põhitehnoloogia uus põlvkond Trimble R10 süsteem sisaldab täiustatud Trimble HD-GNSS töötlemise tehnoloogiat. See murranguline tehnoloogia läheb kaugemale kui traditsioonilised fikseeritud/ujuvad meetodid ning pakub tavalisest GNSS tehnoloogiast täpsemaid veahinnanguid, eriti kui keskkond on probleemne. Positsioneerimise kõrge töökindlus ja täpsus võimaldavad kindlalt ja kiiresti mõõta.\nTrimble SurePoint tehnoloogia\nMaamõõdutöö kulgeb nüüd lihtsamini Trimble R10 süsteemi kaasatud Trimble SurePoint tehnoloogia tagab kiiremad ja täpsemad mõõtmised ning parema kvaliteedikontrolli.\nTrimble xFill tehnoloogia\nPidevam mõõtmine, vähem seisuaegu. Nüüd saate mõõtmist katkestamata tööd jätkata ka juhul, kui ühendus baasjaamaga või Trimble VRS™ võrguga ajutiselt kaob.\nTrimble riist- ja tarkvara on tuntud ja usaldusväärne kombinatsioon\nÜhendage Trimble R10 süsteemi võimsus ja kiirus usaldusväärsete Trimble tarkvaralahendustega, nende hulgas Trimble Access ja Trimble Business Center, ning te saate kõige täielikuma aruka lahenduse. Trimble Access välitarkvara võimaldab kasutada spetsialiseeritud ja mugandatud tööprotseduure, andes välitöötajatele ja kontorile võimaluse omavahel reaalajas suhelda. Trimble R10 GNSS süsteem avab professionaalses maamõõdutöös uue ja produktiivsema ajastu, minnes kaugemale kui GNSS.\nR10 LT (light) komplekt\n* Täpsus sõltub satelliitide arvust (DOP), takistusest (hooned, puud jne), atmosfäärist tingitud vigadest, mitmeteelisus, mõõdistusajast, baasjoone pikkusest, mõõdistus protseduuridest ja andmete kvaliteedist.\n*Aku kestvust mõjutab õhutemperatuur.\nHD-GNSS tehnoloogia Trimble HD-GNSS tehnoloogiaga mõõdetakse punkte varem, kiiremini rasketes keskkondades.\nSurePoint tehnoloogia Trimble SurePoint elektrooniline mull muudab mõõtmise rohkem jälgitavamaks.\nxFill tehnoloogia xFill tehnoloogia vähendab raadiosignaali katkemise tõttu tööseisaku aega.\n360 tehnoloogia Trimble 360 GNSS jälgimine muudab investeeringud tulevikukindlaks.\nGNSS vastuvõtja 2x Trimble Maxwell 6 Custom Survey GNSS kiip, millel on 440 kanalit\nGNSS signaal Samaaegselt jälgitavad satelliidisignaalid:\n– Galileo: GIOVE-A and GIOVE-B, E1, E5a, E5B\n– COMPASS: B1, B2, B3\n- OmniSTAR HP, XP, G2, VBS positioning\n- QZSS, WAAS, MSAS, EGNOS, GAGAN\nPositsioneerimise uuendamissagedus 20 Hz\nAsukoha määramise täpsus*\nStaatiline mõõtmine H: 3 mm + 0.1 ppm RMS\nStaatiline ja kiirstaatiline H: 3 mm + 0.5 ppm RMS\nRTK H: 8 mm + 0.5 ppm RMS\nRTK start: 2 kuni 8 sek.\n(korrektuurid satelliitidelt) H: RTK + 10 mm/min RMS\nMõõtmed 11,9cm x 13,6cm.\n( koos sisemise akuga, sisemise raadioga standardse UHF antenniga. ).\nTöötemperatuur -40°C kuni +65°C\n(tolmu- ja veekindlus) IP67\n( tolmukindel, peab vastu ajutisele vette sukeldamisele kuni 1 m sügavusele ).\nVastupidavus põrutusele Seisuajal: peab vastu 2 m kõrguselt saualt betoonile kukkumisele.\nVastupidavus vibratsioonile Vastab rangetele sõjalistele standarditele\nSisse-ehitatud GSM modemi kasutamisel kuni 5 tundi pidevat tööd\nSIDESÜSTEEMID JA ANDMESALVESTUS\nVäline ühendus USB (staatiliste andmete allalaadimiseks), Serial (konfiguratsioonideks)\nModem Integreeritud 3,5G, HSDPA 7.2 Mbps, 4 sageduslik (850/900/1800/1900 MHz).\nBluetooth 2.4 GHz, integreeritud ja kaitstud.\nVastuvõtja ja kontrolleri ühendamiseks.\nWiFi 802.11 b g Interneti pöörduspunkt.\nSisemine mälu 4 GB staatiliste andmete salvestamiseks.\nüle 3 aasta töötlemata jälgimisandmeid (ligik. 1,4 MB /päevas) 14 satelliidilt 15 sekundiliste vahedega.\nKorrektsiooni formaadid CMR+, CMRx , RTCM 2.1, RTCM 2.3, RTCM 3.0, RTCM 3.1\nMuud väljundid 24 NMEA, GSOF, RT17 ja 27\nGraafiline kasutajaliides (WebUI) Seaded, vastuvõtja staatus, USB ja Bluetooth ühendused jt.\nTRIMBLE R10 KOMPLEKT\nxFill - aktiveeritud satelliitide parandus;\n360° - aktsepteerib kõiki satelliitsidesüsteeme;\nHD - GNSS tehnoloogia;\nSurePoint - elektrooniline mull;\nTrimble Maxwell 6 kiip 440 kanaliga;\nIntegreeritud kiire 3.5G GPRS modem;\nLiitiumioon Li-ion aku (2 tk.) koos indikaatoriga;\nValikuline varustus Trimble Access: TSC3, CU, Tablet PC\nTRIMBLE R10 LT KOMPLEKT\nTrimble R10 - Tehnilised andmed - inglise keeles


Banks Hotel, Ilford, ENG, Suurbritannia – võrdle pakkumisi\n7 - 9 Park Avenue, Ilford, Suurbritannia\nNormaalne771 arvustuse põhjal\nParimad pakkumised: Banks Hotel\nBanks Hotel: arvustused\nHotelli Banks Hotel kohta\nMugavused hotellis Banks Hotel\nBanks Hotel fotodel\nKus Banks Hotel asub\nLondon Redbridge Station2,1 km\nLondon Woodgrange Park2,3 km\nBanks Hotel – broneerimise KKK\nKas hinnad hotellis Banks Hotel on võrreldavad 2 tärni hotellidega sihtkohas Ilford?\nSihtkohas Ilford maksavad 2 tärni hotellid keskmiselt 260,95/öö. Eeldatav öö hind hotellis Banks Hotel on umbes €70 – linna keskmisest 72% odavam. HotelsCombined hinnangul on Banks Hotel hea valik, kui soovid peatuda sihtkohas Ilford 2 tärni hotellis.\nMis on hotelli Banks Hotel telefoninumber?\nHotelli Banks Hotel vastuvõtulauaga saad ühendust numbril +44 208 554 2515.\nKas hotellis Banks Hotel on WiFi?\nJah, Banks Hotel pakub oma külastajatele WiFit.\nMis ajal tuleb hotellist Banks Hotel lahkuda?\nLahkumine peaks toimuma enne kella 11:00. Hotelli Banks Hotel saabumisel peaksid külastajad valima oma saabumispäeval kellaaja pärast 12:00.\nKui palju maksab peatumine hotellis Banks Hotel, Ilford, ENG, Suurbritannia?\nEnamasti on tubade hinnad hotellis Banks Hotel umbes €70/öö ning odavaimad pakkumised on alates €44/öö. Hinnad varieeruvad sõltuvalt paljudest teguritest (nt kuupäevad, hooaeg, toatüüp jne), nii et kasuta ülalolevat vormi, et näha pakkumisi oma plaanitud peatumiseks.\nKas Banks Hotel pakub pesupesemisteenust?\nKui vajad oma peatumise jooksul riiete pesemist, saad kasutada pesupesemisvõimalusi ja -teenuseid hotellis Banks Hotel. Samuti on külastajatel oma peatumise jooksul võimalik kasutada triikrauda ja triikimislauda – kas oma toas või vastuvõtulauast selle kohta küsides.\nBanks Hotel: lähimad hotellid


VIDEO | EAS annab vaateratta rajamiseks 1,44 miljonit ja ennustab 7 miljonit eurot turismitulu | Õhtuleht\nToimetas Denes Kattago, 27. veebruar 2018 12:29\nEttevõtluse arendamise sihtasutus (EAS) otsustas toetada 1,44 miljoni euroga rahvusvaheliste pereturismi atraktsioonide toetusmeetmest Super Skyparki vaateratast.\nTallinna tuiksoonele lennujaama ja uue raudteejaama lähedale rajatav Euroopaski unikaalne vaateratas hakkab Eestile turismitulu tooma alates oktoobrist. Eestvedajatel on ambitsioon jõuda Eesti seni kõige külastatavamate atraktsioonide etteotsa, saavutades juba avamisejärgsel aastal üle 300 000 piletiga külastaja, kellest umbes 15% (45 000) on väliskülastajad.\nToetusena antav 1,44 miljonit eurot moodustab vaateratta projekti kogumaksumusest 45%. Lisaks rajab ettevõtja omavahenditest veel Eesti suurima 6000-ruutmeetrise meelelahutus- ja vabaajakeskuse kogu perele. Selle sisuks on 10 meetrit kõrge ronimislinnak, 360° 4D-kino, teaduskeskus ja batuudikeskus. Vaateratas, mis paigaldatakse hoone katusele, on unikaalse lahendusega Euroopas ning avab Tallinnale vaate 120 meetri kõrguselt.\nEhitamiseks on leping sõlmitud Hollandi tootjaga Mondial, kes on ehitanud aastakümneid vaaterattaid Ameerikasse, Aasiasse, Austraaliasse ja ka Euroopasse – nende kuulsaim vaateratas töötab juba alates aastatuhande vahetusest Pariisis Concorde'i väljakul.\nVaateratta videot ja rohkem infot näeb SIIT


Maya | Elisa Eesti\nElisa Raamat Kõik raamatud Maya\nLasteraamat "Maya" on ehe lugu koerast, kelle meelest on kõige parem lõhn oma kodu lõhn. Raamat kujutab kelgukoera kutsika maailma avastamise lugu, nagu see võiks paista koera vaatepunktist. Sündmused algavad päevast, kui Maya saab endale päris kodu. Maya tutvub erineva välimuse ning iseloomuga koertega. Koduvälised seiklused vahelduvad südamliku ja humoorika pereeluga, milles Mayal on kandev roll. Ta valvab kodu ja õpetab lapsi, püüab olla igati tubli koer, et kogu pere tunneks temast sama palju rõõmu kui tema perest. Kirjastus: Hea Tegu Pluss OÜ,\nLasteraamat "Maya" on ehe lugu koerast, kelle meelest on kõige parem lõhn oma kodu lõhn. Raamat kujutab kelgukoera kutsika maailma avastamise lugu, nagu see võiks paista koera vaatepunktist. Sündmused algavad päevast, kui Maya saab endale päris kodu. Maya tutvub erineva välimuse ning iseloomuga koertega. Koduvälised seiklused vahelduvad südamliku ja humoorika pereeluga, milles Mayal on kandev roll. Ta valvab kodu ja õpetab lapsi, püüab olla igati tubli koer, et kogu pere tunneks temast sama palju rõõmu kui tema perest. Aasta


Kindel: Saksamaa langes EM-valiksarja loosimiseks teise tugevusgruppi - Soccernet.ee - Jalgpall luubi all!\nKindel: Saksamaa langes EM-valiksarja loosimiseks teise tugevusgruppi (2)\n21. NOVEMBER 2018, 13:56 EM2020\nUEFA kinnitas täna 2020. aasta EM-valiksarja tugevusgrupid. Eesti jäämine neljandasse tugevusgruppi oli juba eelnevalt selge, ülejäänud pusletükid pandi paika eilsete Rahvuste liiga mängudega.\nKõige märkimisväärseima aspektina suutis Portugaliga viigistanud Poola lükata teise tugevusgruppi neljakordse maailmameistri Saksamaa. Kurvad ajad on käsil ka Läti jalgpallil, kelle rahvuskoondis kuulub alumise viisiku sekka.\nEesti kuulub 4. tugevusgruppi ja ei saa teiste seas vastamisi minna värskete Rahvuste liiga vastaste Ungari ja Kreekaga.\nKokku loositakse meeskonnad kümnesse alagruppi. Kui tugevusgruppidest 2 kuni 5 on üks meeskond esindatud igas alagrupis, siis ülejäänud kolme tugevusgrupiga tuleb arvesse võtta veidi rohkem nüansse.\nRahvuste liiga A-divisjonis oma alagrupid võitnud ja koha juunis toimuval final four'i turniiril kindlustanud Šveits, Portugal, Holland ja Inglismaa loositakse alagruppidesse A, B, C ja D viieliikmelistesse alagruppidesse, et neil oleks Rahvuste liiga otsustavate mängude pidamiseks kaks mängupäeva vabad.\n1. tugevusgrupis olevad meeskonnad loositakse alagruppidesse E kuni J ning 6. tugevusgrupis olevad meeskonnad alagruppidesse F kuni J.\nIgast alagrupist pääseb automaatselt EM-finaalturniirile kaks paremat. Ülejäänud neli edasipääsejat selgitatakse välja Rahvuste liiga play-off'ide kaudu - igast divisjonist pääseb nende kaudu EM-ile üks meeskond.\nLoosimisel võetakse arvesse ka mitmeid poliitilisi, geograafilisi ja klimaatilisi tegureid. Näiteks ei saa omavahel kokku minna Gibraltar ja Hispaania ning omavahel ei loosita kokku Kosovot Bosnia ja Hertsegoviina ning Serbiaga. Ühes alagrupis ei saa olla rohkem kui kaks karmi talvega riiki ning üle kahe meeskonna ei saa olla samas grupis ka 12-st EM-i korraldavast riigist. Detailsemalt saab piirangutest lugeda siit.\nLoos toimub 2. detsembril. Mängudega alustatakse märtsi lõpus ja lõpetatakse 2019. aasta novembris.\nUEFA Rahvuste liiga tugevusgrupp: Šveits*, Portugal*, Holland*, Inglismaa*\n1. tugevusgrupp: Belgia, Prantsusmaa, Hispaania, Itaalia, Horvaatia, Poola\n2. tugevusgrupp: Saksamaa, Island, Bosnia ja Hertsegoviina*, Ukraina*, Taani*, Rootsi*, Venemaa, Austria, Wales, Tšehhi\n3. tugevusgrupp: Slovakkia, Türgi, Iirimaa, Põhja-Iirimaa, Šotimaa*, Norra*, Serbia*, Soome*, Bulgaaria, Iisrael\n4. tugevusgrupp: Ungari, Rumeenia, Kreeka, Albaania, Montenegro, Küpros, Eesti, Sloveenia, Leedu, Gruusia*\n5. tugevusgrupp: Makedoonia *, Kosovo*, Valgevene*, Luksemburg, Armeenia, Aserbaidžaan, Kasahstan, Moldova, Gibraltar, Fääri saared\n6. tugevusgrupp: Läti, Liechtenstein, Andorra, Malta, San Marino\n* - on juba taganud koha play-off'is tänu oma alagrupi võitmisele Rahvuste liigas\nÜtlebki kõik! • 21. nov 2018\nÜhes alagrupis ei saa olla rohkem kui kaks karmi talvega riiki\nPoliitilised tegurid • 21. nov 2018\nEhk siis saab olla kindel, et Serbia ei satu ühte gruppi Kosovo ja Albaaniaga. #kosovoisserbia


Maarahvapood laieneb üle riigi - Tänane leht\nRaudalu, Tallinn, 09.04.2015 Kodukaupade pood Magaziin Viljandi maanteel Raudalus. Kaupluste keti omanikud Ursel Kaarna (vasakul) ja Arvi Prants FOTO: MIHKEL MARIPUU/POSTIMEES FOTO: Mihkel Maripuu / Postimees\nEile avas KPG Kaubanduse OÜ tarbekaupade keti Magaziin kaheksanda kaupluse – nüüd ollakse ka Tallinnas – ning omanikud peavad plaani laieneda veelgi nii pealinnas kui ka Ida-Virumaale.\n20 aastat tagasi hulgimüügiga alustanud ettevõtte esimesed jaemüügipoed avati Võrus ja Valgas. Pärast seda liiguti Pärnusse, Raplasse, Viljandisse ja Rakverre. Mullu detsembris avas ettevõte oma seitsmenda kaupluse, sedakorda Tartus.\n«Eks me ise nimetame end ka maarahvapoeks, aga kuna Tartu ei ole väga maarahvas ja inimesed seal tunnevad asjade vastu huvi, andis see tõuget tulla ka Tallinna,» rääkis Ursel Kaarna, üks ettevõtte omanikest.\nÜks, millega Magaziin teistest kauplustest eristub, on poodide asukoht, mis ei pruugi olla just kõige parema ligipääsetavusega. Tavaliselt ei asu need kesklinnas või on lausa linna piiril, nagu näiteks vastavatud kauplus, mis paikneb Viljandi maanteel asuva Raudalu Konsumi kõrval.


Metsatasandi arutlus kapi-13aastastele — Von Krahl\nMetsatasandi arutlus kapi-13aastastele\n| Kairi Prints |\nVon Krahli teatri „13” näitab selgelt, et kui naerame 13aastase üle, naerame tegelikult iseenda üle.\nVon Krahli teatri „13”, lavastaja Jim Ashilevi, kunstnik Nele Sooväli. Mängivad Kait Kall, Ott Kartau, Mart Koldits, Liis Lindmaa, Madis Mäeorg, Tõnis Niinemets, Ragne Veensalu, Mari Pokinen. Esietendus 10. VI Tallinnas Kultuurikatla aias.\nTeismelised inimesed on tundunud mulle alati ääretult huvitavad. Ja targad. Ise ma seda aega, muidugi, taga ei igatse, sest pole üldse mõnus tunda end vaheldumisi maailma kõige targema inimese ja absoluutse idioodina. Kuigi, ega see tunnete vahelduvvool pruugi vanuse kasvades kaduda, lihtsalt on tekkinud kõrvalpilk, mis keerab kõik need draamad maailmalõpumasendusest huumorietenduseks (kui hästi läheb). Võib-olla teismeliste elu pakubki huvi sellistele „igavesti 13” tüüpidele. Muidugi on lavastust vaadates kohati nostalgiatunne, et, oo, oli jah nii, aga seda, et ma oleksin olnud nüüd kõrvaltvaataja positsioonil, ma küll öelda ei saa. Samad jamad – enesekindluse kõikumine, tõestamisvajadus, lolluste tegemine, kapseldumine, poosetamine, tunnustusiha – on ikka veel aktuaalsed. Nüüd on need lihtsalt teadliku(ma)d ja analüütiline meel (käsikäes eneseirooniaga) areneb ka nii mis mühiseb. Värve on küll ammu rohkem kui must ja valge, ent siiski suudan ka kahevärvilist maailma hinnata ja huvitatult vaadelda. Trollis või kaubanduskeskuses jauravad teismelised (või oma kodus kasvav varamürsik) ei aja mind tavaliselt närvi, pigem on seda suureks kasvamise melodraamat õpetlik ja arendav jälgida – niipalju, kui see on viisakas.\nJim Ashilevi lavastuses „13” muutub kaootiliseks teismeliste kambaks Von Krahli kursus: see on see Viljandi kultuuriakadeemia teatriõppe VIII lend, mis tegutseb nüüd Von Krahli teatris – kui mõnele veel meelde pole jäänud. Nendele lisaks mürgeldab laval ringi näitleja ja lavastaja Mart Koldits, kelle umbes kümneaastast vanusevahet kraalikursuslastega on päris vaimukalt ära kasutatud. Need 13aastastest 10-20 aastat vanemad näitlejad on saanud kõigega päris veenvalt hakkama: laval on tõelised mürgeldavad mürsikud ja kui ma neid nägupidi juba ei tunneks, petaksid ehk isegi ära. Lisaks mürgeldamisele ei saa Von Krahli kursus üheski lavastuses üle ega ümber muusikast: seekord on stseeniraamistikuks korralik trummiorgia, kus pekstakse kõike, mida peksta kannatab, ning erisuguste pottide saundidest kokku keeratud supp kõlab nagu noorus, nagu iha, nagu jõud. Ning selle iha jõul peab lapsest saama täiskasvanu, segaduses meelte vaigistamiseks end trummidel poolkurdiks tagudes.\nNagu on kavalehe intervjuus öelnud Jim Ashilevi, on varases teismeeas inimesed „natukene nagu mutandid. Nad meenutavad veel näojoontelt-kehahoiakult ja olemiselt nagu last, aga nende huvid ja jutud ning tegemised on täiesti teisel pool seda piiri”. See mürsikuiga on, tõesti, inimese elus väga kummaline aeg: aru ei saa mutandist ei vanemad, teised inimesed ega enamasti ka ta ise. Ma jubedalt kartsin, et ei oska oma pojaga midagi peale hakata, kui ta jõuab lapse ja täiskasvanu vahelisele hämaralale. Kas ta haugub igale asjale vastu, mis ma ütlen? Kas ma olen piisavalt cool ema või on piinlik minusugusega koos üldse kusagil nägu näidata? Tegelikult pole need üldse olulised küsimused. Lapsest ei saa vuntsikarvaudemetes ja vistrikuline Bert (koomiksist „Berti päevik”) üleöö, vaid see läheb sujuvalt: kui oma pisikese ning siis enam mitte nii pisikese järeltulijaga normaalselt läbi saad – see eeldab seda, et temaga suhtled, tema mõtete ja tegemiste vastu huvi tunned –, siis on kõik okei. Vähemalt ideaalis – räägin siin nagunii oma kogemusest ja üldistades. Mutandikesta all on teismeline üks siiramaid ja tundlikumaid olevusi, kes seda ainult jumala eest välja näidata ei tohi, sest pead olema selline nagu teised – ning teised ju samuti varjavad oma õrna poolt. Või pead olema võimalikult teistsugune, mis teeb lõppkokkuvõttes sama välja.\nMiks ma teismeliste hingeelust nii pikalt räägin? Eks ikka sellepärast, et lavastust „13” saab vaadata nii mitut moodi. Täiesti vabalt võib seda vaadata üleolevalt, ent armuliselt positsioonilt, usun, et ka seda tehti. „No on ikka idioodid! Seda on naljakas vaadata. Hea, et mina selline ei ole/pole olnud. Muidu oleks küll piinlik!” Kui selline vaataja näeb mõne etenduse stseeniga sarnast situatsiooni järgmisel päeval Viru keskuses, siis ta kirtsutab nina ega oska seda eelmisel päeval kogetuga võrreldagi, tal ei tule seos ilmselt pähegi. See, mis toimub teatris ja mis toimub päris elus ning kuidas nendele toimumistele reageeritakse, on kindla käega lahutatud. Mis on lubatud ühele, pole kindlasti lubatud teisele. Ja vastupidi. Teater ja elu on lahutatud sama konkreetse joonega nagu mina ja teine, normaalne ja ebanormaalne, oma ja võõras. Kavalehe intervjuus (sama intervjuu, mida enne tsiteerisin; juunis ilmunud ka ajalehes KesKus) räägib Merle Karusoo, kes 32 aastat tagasi lavastas „13” eelkäija „Me oleme kolmeteistkümneaastased”, kuidas teismeaeg on köielkõndimine: „Kui hakkab see pubekaiga, selle algus – see on ju üks haige periood. Ja väga ohtlik, nagu köielkõndimine – nii kerge on kukkuda teisele poole. (…) küllap see aeg ikka determineerib väga palju”. Pärast kukkumist läheb natuke lihtsamaks, ükskõik kuhupoole kukkuda. Kas „rumalustest” distantseeritud „normaalseks” täiskasvanuks või – kuidas seda nüüd kõige paremini ütelda – huvitundvaks täiskasvanuks.\nNormaalsed täiskasvanud ongi normaalsed inimesed, kes vaatavad enda omast erinevat maailma, sealhulgas teismeliste veidra mõtte- ja tegudemaailma kunstilist väljavõtet teatrilaval umbes sama pilguga, nagu nad vaatavad ahve loomaaias. Naljakaks teeb ahvide käitumise see, kuidas nad nagu püüaksid inimese moodi käituda, aga on seda tehes kohmakad ja totakad. Nauditavaks teeb ahvide etenduse see, et nende pingutus olla inimeste moodi nagu õigustaks inimkäitumise ülimuslikkust. Õigustust on tarvis selleks, et osavamalt suruda maha tunnet, et kõik on tegelikult hoopis keerulisem, valem ja kaootilisem, kui „normaalsus” üritab endast muljet jätta. Maailma vastu huvi tunda on ohtlik, sest kõigutab inimese positsiooni. „Ebanormaalsed” inimesed tunnevad rahumeeli huvi, sest ebakindlus on huvitav, minapildi paaniline taaskonstrueerimine aga ebahuvitav.\nRäägin muidugi tendentsidest, mitte ei jaota tõsimeeli inimesi normaalsuse ja ebanormaalsuse gruppi. Aga Merle Karusoo metafoor täiskasvanuks saamisest kui köielkõndmisest on väga tabav: eriti see osa, et alla kukud igal juhul (mitte et ta seda otsesõnu oleks öelnud, ma siin tõlgendan ehk natuke meelevaldselt). Nii et me ei saa täiskasvanuks, me ei saa 13aastast mina jätta seljataha. Me saame teda ainult hoida kapis, olla kapi-13aastased. Samuti saame olla kapilapsed või kapinoored. Ükskõik, kas me seda varjame või mitte: kõik, mis on olnud, jääb. Kas kappi või siis kapist välja – viimane variant on muidugi märksa lõbusam. Ei kahtle ju keegi, et poole toredam on olla noor pensionär kui Eestis kahjuks veel liiga levinud kapinoor pensionär, kes ei saa enamikku asju teha, kuna „ta on selleks liiga vana”.\nKui keegi on nüüdseks juba ära unustanud, siis selles arvustuses räägitakse Jim Ashilevi lavastusest „13”. Lavastuse dramaturgid on Tallinna ja Tabasalu koolide seitsmendate klasside õpilased, kes kirjutasid ausalt oma elust, ning nendest juttudest pani lavastaja kokku n-ö ülevaate teismeliseelu probleemidest. Esimesel katsel lavastusest rääkida jõudsin, nagu eelmise lõigu lõpust näha, 13aastastest alustades sujuvalt pensionärideni välja. See tõestab jällegi, et selles lavastuses, mida Kultuurikatla aias nägin, ei räägitud üksnest inimgrupist või -grupiga, kelle passis on sünniaastaks märgitud 1999. Räägitakse kõigiga, kes on maailma avastamise eas – ning see iga võib vabalt kesta surmani. Muidugi ei harjuta keskmine 40aastane naine enam koos sõbrannadega tomati peal suudlemist, ei kilju ennastunustavalt riidepoes, ammugi ei istu ta koolitunnis ega punasta klassivenna kahemõttelise märkuse peale. Küll aga kohmetub seesama 40aastane, kui ta on omast arust hea nalja teinud, aga keegi ei naera, kindlasti ta püüab vahel kellegi tähelepanu, kevaditi ta armub, sügisel on enesega pahuksis (aastaaegade paigutus juhuslik). Nii et kui naerame 13aastase üle, naerame iseenda üle. Kui me seda ka tunnistame, pole me kalgistunud. Pole nii lihtne tunnistada hirmu läbikukkumise ees, olla ikka ja alati haavatavad, aga kui palju rohkem on maailmal tundlikule ja huvitundvale inimesele pakkuda.\nOmeti ei taha ma 13aastase mentaliteeti universaalseks tirides põlvkondade eripära ees silmi nüüd päriselt kinni pigistada. Samuti on olemas ajastu eripära. Aga see kõik on ikkagi väga suures osas vormiline: praeguste teismeliste (muidugi mitte ainult teismeliste) interneti- ja nutielu, „laigi”-põhine sotsiaalse positsiooni ülesehitus, vahendatud suhtlemine (Facebooki chat teises toas istuva sõbraga, tunnete väljendamine Youtube’i lingi kaudu) kannab ikka sama sisu, mida kandis vahetu suhtlus ja otsesem silmside nutitul ja netitul ajastul. Jah, võib-olla on inimesed mõnevõrra isoleeritumad ja üksikumad, ei ole nii palju tegelikku ühispinda, et saada signaalidest aru, aga inimese ihad ja pained on nii paindlikud, et liiguvad ühtmoodi vabalt ümbrikukirja ridade vahel, läbi telefonijuhtme, üle interneti, kuidas tahes. Inimestel on alati olnud raske – kui mitte võimatu – üksteist mõista. Põlvkonnad, ajastud ja muud sellised pisiasjad ei mõjuta seda kurba (samas ka rõõmsat: see ju elu huvitavaks teebki) fakti just eriti palju.\nTeen veel viimase katse rääkida sellest vaimukast ja stiilsest lavastusest, mida käisin Katlaaias vaatamas. No eks ma ole sellest kogu aeg rääkinud, aga head asjad kipuvad mõjuma nii, et spotlight kipub detailide pealt üldisele keerama. Ka see, et mõni detail ei meeldinud nii väga kui mõni teine, ei ole siis enam oluline. Ent üldjoontes jättis Ashilevi lavastusstiil väga hea mulje: vorm tegi sisule peaaegu täistabamuse. Eriti mõnus oli see, et peaaegu kogu aeg oli ikka väga naljakas: ega see, et nalja taga on (valus) tõde, nalja ju ära võta. Nii et, jah, huumor klappis väga hästi ja Von Krahli kursusega on ka klapp olnud alati üsna hea. Olen neid laval palju näinud ka, hea ja tuttav tunne tuleb.\nLavastuse suurim pluss on minu arvates see, mida Andres Laasik peab Eesti Päevalehe arvustuses just lavastuse suurimaks nõrkuseks: „„13” käib ringi mööda väikeseid teemasid, väikeseid probleeme, aga midagi suurt ei suudeta neist kokku aretada” („Kolmeteistaastane taob kõvasti trummi”, 14. VI Eesti Päevaleht). Minu arvates see iga hinna eest „suure aretamine” on teatris just jube tüütuks läinud. Kõik need metatasandid võiksid vahelduseks metsa minna (võib-olla seda lugu või linnalegendi, kuidas Eesti Päevalehe keeletoimetaja olla kellegi artiklis muutnud „metatasandi” „metsatasandiks”, võiks käsitleda hoopis prohvetliku märgina, mitte ülima jaburloona) ja aretamise asemel võiks lasta suurel ise areneda. Kogu selle aretamise peale saab teatrist lõpuks mingi nii peen tõukoer, et kukub iga aevastuse peale pikali ja haukuda ka ei oska. Kui ebaloomulikkuse (ebaloomalikkuse) aretamine muutub eesmärgiks omaette, siis pole õige asi. Ma ei usu, et on olemas midagi sellist nagu „aretatud suur”. Suur areneb ikka ise. Olgu, see pole ilmselt päris see, mida Laasik silmas pidas, aga, jah, (tänapäeva) teismeliste probleemid ongi pealtnäha väikesed (armu-, kaalu-, kooli- jne probleemid), aga viitavad kõik edasi ning need omakorda edasi, nii et väike kasvab suureks enne, kui ta sellest isegi aru saab. Ja saab sellest aru enne, kui ta suureks kasvab.\nAga nüüd on ehk ahvidest, teismelistest, koertest ja muust olulisest räägitud küll. Lõpetuseks ütlekski, et Ashilevi „13” oli robustselt stiilne krants, kes n-ö tõstis iga puu juures jalga ja jättis teistele krantsidele pealtnäha igapäevaseid sõnumeid, aga kui need kõik kokku lugeda ja lugeda kokku ka ridade vahed, siis saab sellest kokku midagi märksa enamat kui ühe korraliku naerudoosi. Ning isegi need, kes saavad ainult naerda, on juba saanud palju.\nAvaldatud: Sirp / 9.08.2012


Lampraadiole vaja uut jõutrafot\nTeema: Lampraadiole vaja uut jõutrafot\n24-12-19, 01:09 #1\nOleks tore saada 1959 aasta Rootsi stereo raadio töökorda. Trafo on läbi/lühises. Alaldatud pinge peaks olema 190V, 6.3V küte ja veel üks läbi dioodi 17.5V. Kas DC järgi AC arvutamisel tuleb DC korrutada 1,41? Ehk siis DC 190V saamiseks tuleb anda 298VAC?\nKas keegi teab ehk vene trafot(markeeringut), mis selliseid pingeid teeks.\nRaadio on DUX 1401 Stereo lampidega ECL82 PP.\n24-12-19, 12:55 #2\nVs: Lampraadiole vaja uut jõutrafot\nAlaldatud pinge efektiivväärtus on kõrgem tänu vahelduvpinge harja pealt ammutatud energiale.\nEhk siis 190V alalispinge alaldi väljundis on saavutatav 135V vahelduvat pinget alaldades.\n24-12-19, 15:42 #3\nPeaksid sobima emamus vene raadiote trafosid, mille kaks eraldi 6,3 V mähist olemas, neid 6,3V järjest pannes ja ära alaldades peaks tulema umbes see 17,5V. 190V DC saamiseks peab vahelduv olema 1,4 korda väiksem, mitte suurem.\n24-12-19, 17:09 #4\nLihtsam ehk hankida vene Ф50cm m/v teleka (näit. Рекорд-3xx) trafot. Seal ka kaks kütet, aga anoodidega tuleb pisut pusida - üks liiga madala ja teine liiga kõrge pingega.\n25-12-19, 12:45 #5\nVaatan, et Vesna 5 skeem pakub trafot TC-160 või TC-180.\nTundub ТСШ-170 sobivat. Sellel on 130V 0,6A mähis olemas. Üks küte on 8,5A, sellega vist toidaks kõik lambid ära. Aga teise 0,3A saaks vist raadio osale ka piisavalt.\nViimati muutis oldbear : 25-12-19 kell 13:39\n01-01-20, 23:32 #6\nТСШ-170 toimib rahuldavalt. Anoodpinge on alaldatult 178V. See teine küte(0.3A) ei toida lampe ära. Nii et panin kõik ühe peale.\nVahetasin alaldi ka välja ja samuti lüüdid, mis olid läbi. Peale seda kõik justkui toimiks, aga see esimene takisti R47 100R 1W toite ahelas kuumeneb hullult. Huvitav, mis seda siis nüüd teeb?\nViimati muutis oldbear : 01-01-20 kell 23:41\n02-01-20, 08:19 #7\nPeale seda kõik justkui toimiks, aga see esimene takisti R47 100R 1W toite ahelas kuumeneb hullult. Huvitav, mis seda siis nüüd teeb?\nSeda teeb vool.\nPingelang peaks seal olema 9V.\nVene raadiotes oli sellel kohal üldjuhul drossel, kapitalistlikus ühiskonnas pannakse vastutulles tarbijate soovidele takisti.\nViimati muutis olevtoom : 02-01-20 kell 09:19\n03-01-20, 13:14 #8\nKas ma saan õieti aru - trafo 135V mähis on liiga võimas(0,6A)? Ilmneb ka, et kui ma saan alaldi sillast kätte 178V, siis kui kogu ahel on taga langeb kontrollpunktis(190V) pinge peale sisse lülitamist kiiresti 130Vni. Kui olulised on lüütide mahtuvused? Panin käepäraselt suuremad 68uF versus 50uF ja 33uF versus 10uF.\n03-01-20, 16:06 #9\nSkeemil on pinged näidatud. kui kuskil ahelas on oluline vahe, siis peaks uurima miks.\nLampe välja tõstes peaks kiiresti leidma, kuhu liigne voolukulu suundub.\nSelline lüütide mahtuvuste muutus pole ilmselt märkimisväärne, tööpinge peab aga kindlasti olema algne või suurem.\n03-01-20, 19:27 #10\nSelle vana pilli skeemis on lõpulampide negatiivne eelpinge (-17V) tehtud trafo lisamähise, dioodi X4 ja konde C61 abil. Kas see pinge on olemas? Kui see pinge on oluliselt väiksem, siis on lõppastmete pentoodid liiga avatud ja nende anoodvool on liiga suur. Siis kuumeneb liigselt ka takisti R47. Mitu volti on pinge selle takisti otste vahel? Normaalne on 9 volti.\nVaja uut Volume potekat võimendile\nTiit123 poolt foorumis Tooteotsing\nViimane postitus: 07-11-12, 11:49\nUPSile uut akut vaja\nTVA poolt foorumis Elektroonikafoorum\nViimane postitus: 23-12-09, 14:41\nTranss tuvastada, uut vaja\nTaavi603 poolt foorumis Tooteotsing\nViimane postitus: 09-04-09, 18:10\nvaja telekale uut kõlarit\nbass8 poolt foorumis Audiofoorum\nViimane postitus: 28-01-08, 13:59\n10ac 225'le vaja uut bassikat\nqwerty poolt foorumis Kõlarifoorum\nViimane postitus: 12-06-04, 08:31\nKõik kellaajad on GMT +3 ajavööndis. Kell on praegu 15:20.


opentrack.tqhq.ee foorum - Lada 2107 1,7i - Moss\nopentrack.tqhq.ee foorum : Kurvisõiduautod : Lada 2107 1,7i - Moss 1 2 3 4 5 6\nLada 2107 1,7i - Moss\nLembit: Kaspar - mis detailid peale esiklaasi sinu autol VAZ2101 küljest pärit on? Esiukselingid?\nMinu meelest on tal veel kõvasti originaaltükke : esi- ja tagatuled, esimene kapott(no okei, veidi küll lõigutud), katus, võib-olla midagi veel. Need on ju need põhilised kiirust mõjutavad detailid\nporitiivad ees on ka originaal, uks juhipoolne, iluvõre on ka originaal..\naga ilma nalajata tegelt sõitsin eelmise aasta keskpaigani orig. piduritega...ennem seda aasta tagasi olid veel trummel pidurid taga..niiet pidureid ära puutu kui vaja pole just otseselt...ainult ferodo ds2500 klotsid ette ja regulli kraan vahele.\noriginaal k.kast ei kesta slikkidega üle 5 ringi saugas 160hp juures..sild ise peab vastu hooaja ikka...meie konfiguratsioon fordi t9 kastist ja volvo sillast on täiega töökindel (katkemised on olnud muud vea tõttu).\nauto kaalus 880kg koos minuga esimene hooaeg niiet kaalusäästu teemast lähtudes on võimalik asi väga kergeks saada...ei pea ju puur olema 42mm torudest ja nii "julm" kui ametlikust võidusõidust osa võtma ei hakka...\n05.02.2009 at 15:35\nVõimsust silmas pidades on midagi sarnast juba tehtud. http://foorum.turboclub.ee/viewtopic.php?t=1124\nLembit, kindlasti on Ladast paremaid toorikuid aga "kiiksud" teevadki selle maailma meeldivalt kirjuks. Mulle meeldib konkreetselt see mark ja mudel niivõrd et olen veidi nõus tegema järeleandmisi hinna/kiiruse suhtarvus ja ei looda et see suudaks vastu panna mõne "jaapanlase" või "sakslase" töökindlusele. Võibolla eksin aga kas mitte sinagi kunagi kopikaga OT'l ei sõitnud?\nOK, kui tuleb sügisel nentida, et sellest ikka tõesti asja ei saa, ostan mõne parema tooriku.\n05.02.2009 at 21:54\nLembit sõitis mitte kopikaga, vaid minu andmetel VFTS-ga.\n05.02.2009 at 22:54\nJah, sõitsin mina OT'd kunagi kopikaga ja sõidan VFTS'ga kindlasti ka veel OT'd\nLada'ga opentrackil sõitmine on iseenesest täitsa OK mõte, kui oled valmis teda radikaalselt kergendama ja vedrustuse ehitamisse panustama. Saaksid päris mitmele "kiiremale" autole ilmselt ilusat aega näidata. Hirmvõimsat mootorit ei ole selleks üldse vaja.\n* Ära aja sassi tänavasõiduautot/kiirendusautot ja OT/ringrajaautot. Kiirenduses või tänaval on koormused väikesed. Kiirendad 10 - 15 sek jutti ja kõik. OT'l sõidad 10 ringi jutti, ehk sama koormus, nagu 40+ kiirendust. Siis pead pool tundi vahet ja teed seda jälle. Niimoodi vedamise korral 10 korda päevas. See on praktiliselt kiirendusauto mitmeaastane koormus.\n*OT on hobi ja seiklus. EMV ringrajas on sport. Hoolimata ilusatest olümpiadeviisidest tehakse sporti enamasti ikka tulemuse nimel. Kui sul on raha palju, siis saad üsna vabalt valida, millega ringrajas tulemust teha. Kui raha niipalju ei ole, siis on vaja optimeerida. Selles mõttes ei ole Lada kindlasti mitte odavaim auto S1600 klassis sporti teha. Eriti tagaveoline lada.\n* Kui sa oled valinud turbomootori tee, siis oled tegelikult ennast juba Jesperi määratluste järgi mehaanikute poolele liigitanud. Jõudu ja tere tulemast\nSamas pean ka ütlema, et üsna sitt tunne on peale 3 ringi laiali lennanud autot nööri otsas kuhugi tirima hakata. Been there done that ja rohkem kordi, kui mõistlik.\n* Natuke jääb mulle arusaamatuks, mispärast on turbotamiseks vaja võtta just mingi igivana vene mootor, mis disainitud kuuekümnendatel aastatel. Kui sa juba niikuinii sellise hulga asju ümber plaanid teha, siis miks mitte mingi tänapäevasem ja mõistlikum mootor võtta?\n05.02.2009 at 23:00\nMismis? Mootor on 2003 aasta mudel Mootor on Lada oma sellepärast, et kui tolle ka välja vahetan, siis jääb tõesti vaid tuuleklaas ja ukselingid. Võib tunduda sihuke peaga seina lõhkumine aga ma arvan, et sellest veskist saab asja küll. Alternatiivse mootorina tuleks kõnealla vaid Lada enda 1,5liitrine DOHC, remontmõõdus mõned kuubikud juurde.\n05.02.2009 at 23:16\nkes julgeb see vaatab , siin lihtsalt üks tiba järele aidatud lada\n05.02.2009 at 23:17\nMa oskaks öelda selle peale ainult ühest vanast ja tuntud filmist pärit mõttetera:okkaline saab Sinu tee olema püha tõe juurde\n06.02.2009 at 15:14\nMoss: Mismis? Mootor on 2003 aasta mudel\nPidasin mootori väljatöötamise, mitte tehasest väljatuleku aega silmas. Igasugused vene täpsused jms lisaks veel. Aga ega ma ei kahtle, et sa ta sõitma saad. Ikka saad lõpuks. Kui sul vähegi on vaja mingit abi saada nõu või jõuga, siis anna teada. Eesti ringrajasõitu on peaga mõtlevaid mehhaanikuid hädasti juurde vaja. Kui tahad, siis saame ka "praktikale" võtta\nMa esimese asjana soovitan sul turbomootori puhul hakata mõtlema, kuidas sa üleliigsest soojusest lahti saad. Bensumootoril läheb väga jämedalt 1/3 kütusest väntvõlli mehhaaniliseks energiaks, 1/3 jahutussärki ja 1/3 väljalaskesse.\nKui tahad ca 140 kW saata käigukasti suunas, siis pead leidma ka selle, kuidas sa 140 kW läbi radiaatori lased ja turbomootoriga jääb vist ka osa sellest 140 kW, mis väljalaske kaudu lahkuma peab, kapoti alla. Suurusjärgus paarisaja kilovatise kaloriiferi disainimine võib õhuvoolude mõttes üsna põnev olla. Arvuta näiteks välja, kui mitu m3 õhku sul on vaja igas minutis paarikümne kraadi võrra soojendada ja kuskohast sellised õhuvoolud kätte saad. Kas radikas ja veepump on üleüldse võimelised sellist veekogust läbi laskma?\nLisaks ka käigukasti ja peaülekande jahutamine. Ülekandekuludeks arvestatakse tagaveolise auto puhul vist ca 15%. Ehk siis tagasilla ja käigukasti jahutus peavad kah olema võimelised kahepeale kokku ca 22 kW ära eraldama. Mulle tundub, et näiteks tagasilla soojusreziim võib hüpoidülekande tõttu üsna põnev tulla. ja pindala tal väga palju ei ole, et puhtalt konvektsioonile lootma jääda. Samuti toob ju kuumus metallide väsimuspiiri tükimaad allapoole. Eriti alumiiniumil. Käigukastikorpus on Lada'l laagripesade ümbert niigi üsna pehme. Lisada sinna turbomootori lisavääne + kuumutamine - kisub sundjahutusega surveõlituse poole IMO. Disainimist küll ja veel.\n06.02.2009 at 16:56\nMis firma toode see selline on, huvutav?\n06.02.2009 at 17:08\nkeset pilti suurelt kirjas - autogauge\n06.02.2009 at 17:12 1 edit. Last edited 06.02.2009 at 17:13 by mth\nOT aga kahju et kuskilt spec'e ei leia...\n06.02.2009 at 19:31\n06.02.2009 at 21:51\nJah, kuumus oli ka see, millele ise mõtlema hakkasin. Postitusega jõudsid siiski ette. Transmissiooni peale ei tulnud aga point on olemas. Ma saan aru et oled ise selle probleemiga kokku puutunud?\n~200hj on samas selline number millega keskmine poolsport või suur sedaan kenasti elada suudab. Võimsamad S1600 masinad arendavad rohkemgi jõudu, seega eksisteerib probleem ka nende jaoks aga sõidetakse ju? Suurema radiaatori ma leiaksin, keerulisem koht saab siis olema piisav veevahetus ja -maht veesärgis? Viimast eriti ei muuda. Õhuvahetuse parendamiseks pole eriti muid variante, kui kapotti lõikuma hakata. Ise-enesest poleks midagi hullu kui tuleks ka läbi poritiibade mõni õhukanal küljele tuua. Kas tuleks juba praegu mõelda ka sellisele õhusuunamisele nagu rustangi Escortil kapotiall? Ladal pole eriti ruumi seal ja mootori tahapoole nihutamine on niipalju suur ettevõtmine et esimene aasta jääb ära kuigi kasu sellest peaks tõusma.\nMootorisiseste tükkide puhul: kolbe aitaks jahutada õlipihustite paigaldus. Sõber pani enda Ziguli mootorisse BMW detailid. Loodan, et mootorid nõnda sarnased, et saan ka ise seda teed minna. Keraamikaga katmine on mul piisavalt lihtsasti kättesaadav, peab kaaluma. Kolvid tuleks sissa istata 8 või 9 sajandikulise paisumisruumiga, rõngaste puhul lähen kergema vastupanu teed ja valin lukuvaheks selle, mida raamat soovitab. Võibolla saab sealt inffi ka klappide tööpinna laiuse kohta - peast enam ei mäleta kas seal oli midagi selle kohta...\nVäljalaske klappe ja -porte võiks samuti keraamikaga katta. Samas tundub loogiline, et mingi võimalus soojusvahetuseks peab jääma kuna silindrit päris tühjaks niivõiteisiti ei puhu ja uut segu ei oleks vaja vanade jääkidega soojendada. Aga nüüd läheb jube hardcore'iks ära...\nMõtlesin, et need 15% kadudeks on arvestatud pöörleva kama üleskeerutamisel. Kuidas ennustada käiguosa kadusid? Igal hammasratta paaril on oma kasutegur, mis lõpuks tuleb korrutada - OK, ehk leiab ligilähedased andmed kuskilt tabelist aga soojusvahetuse kiirust ma küll ei oska arvutada. Kaldhammaste tõttu saavad ka laagrid hea põntsu jah. Korraks terendas väga hea hinnaga sirgete hammastega dog-leg, dog-ring jamiskõik käigukast aga müüja poolt tuli selline õlgukehitav nõusolek, lootusi eriti ei hellita.\nTemperatuurianduritele olen mõelnud aga olukorras kus neid jälgida, on rohkem tegemist auto juhtimisega. Mis oleks veel mõeldav temperatuur? Vaja oleks mingit MS sarnast tee-ise andmehankeseadet.\nSain kätte ka oma Megasquirti, oli teine ühe spetsialisti käes kes tollele peaaegu kap.remondi tegi. Kokkuvõttes ei tulnudki enam eriti odavam kui kohe väljamaalt valmistinutatu tellida. Sai vähe kiirustatud ostuga kunagi aga mis sest enam kiruda...\nPaigaldamisest ei tule see nädalavahetus midagi välja, sain eile 24 ja hetkelgi veel meeldivalt vines\nEsmaspäeval lähen üle pagana pika aja jälle kooli, vedrustuse laboritööd tegema. Kahju et liiga hilja teada sain - kasvõi puksiiriga oleks oma käru platsi veeretand. Näis mida nokkida saab siis. Ajastus on küll kift.\n07.02.2009 at 18:11 2 edits. Last edited 07.02.2009 at 18:13 by Moss\nLembit: ... ja peaülekande jahutamine\nVõistlustel oli meil probleem peaülekande vahetusega - seda ei saanud peale sõitu kohe ära vahetada. Käigukasti sai vahetada (dog-ring on veidi "jahedam" kast) rahulikult tehes 20 minutiga, peaülekandele ei saanud esimesed 15 minutit näppugi külge panna.\nMina olen kunagi ühe LADA tühjaks lõigand. Tulemus oli uskumatu, auto oleks nagu uue mootori saand. Klaasid vahetasin 1,5mm organiliseklaasi vastu va esimene. Kahjuks ma ei kaalunud seda palju ühest uksest kaaluvõitu tuli aga ilmselt tuli seda uksest kõige rohkem. Pärast hakkas muidugi probleem sellega et uksed ei püsind enam originaal lukkudega kinni kuigi autos oli puur sees. Lada originaalpaak on muidugi vägagi haavataval kohal nii et see oleks soovitav ümber tõsta. Piduritest küll ei mälet et oleks puudu jäänd.\n08.02.2009 at 20:01\nEsmaspäeval lähen üle pagana pika aja jälle kooli, vedrustuse laboritööd tegema.\nMa vist aiman, mida sa laboritöö käigus näppima hakkad...\n08.02.2009 at 21:04\nIRW, võimalusi on tegelikult vähemalt 5 Ja ega neist ükski ei oleväga igav\n08.02.2009 at 22:10\nLada käiguosa on disainitud mis ca 55, kW mootorile? Kui lasta disainitust 3 korda rohkem võimsust mingist süsteemist läbi, siis on küllaltki suur tõenäosus, et vastav süsteem ei ole sellise varuteguriga disainitud. Autotootjana ma kindlasti ei ehitaks 3 korda tugevamat käiguosa autole, kui vaja.\nMootoridetailidega sama lugu sisuliselt.\n08.02.2009 at 22:37\nÄrge siis minu paksukest ära kriimustage...krt kus täna oli hea meel, et riigi raha on õigesse kohta läinud. Selline Garaaz - labor nagu TTÜ`l ja TTK`l on ikka väga hea asi. Hakka või tehnilisse haridusse uskuma...\n08.02.2009 at 23:34\nhehe, kui TTÜsse siis see on üks asjalikumaid ained transporditehnika baka jooksul\n09.02.2009 at 13:08\nLaboris oli päris äge jah, enda masinaga oleks vist päris häbi hakanud seal... Muidu huvitav ja asjalik värk aga olin täiesti ettevalmistamata (polnud ainus). Nüüd sirvin selle SusProg3D tutoriali, saab enamvähem aru küll. Eile oli suht abitu tunne.\nMõtlesin selle diffri peale - LSD põhjuseks, miks ta nii kuumaks läks Garfieldil? Mitte et ma ise ilma läbi saaks...\nEDIT: Abiks arusaamisel\n10.02.2009 at 12:23 1 edit. Last edited 10.02.2009 at 12:34 by Moss\nMoss: Mõtlesin selle diffri peale - LSD põhjuseks, miks ta nii kuumaks läks Garfieldil? Mitte et ma ise ilma läbi saaks...\n(Friktsioon)ketastega LSD läheb jah kuumaks, eriti kui seda sihtotstarbeliselt (ringrada) kasutada. Torsenid (nii type1 kui ka type2) niipalju ei tohiks kuumeneda.\n10.02.2009 at 13:43\nTagasilla kuumenemise põhiprobleem on ilmselt siiski hüpoidülekanne, kus toimub libisemine. Otsi ise hüpoidülekande kasutegurite kohta. Kõik, mis ei lähe kasulikuks tööks, läheb soojuseks. Tagasilda sissemineva võimsuse ja sealt väljatuleva võimsuse erinevus läheb tagasilla kuumutamisele.\nTorsen vs friktsioonketastega erinevus peaks vist olema selline, et torsen kuumeneb rohkem siis, kui on jõud taga ja toimub momendiülekanne. Ketastega plokk kuumeneb ainult rataste pöörlemikiiruste erinevusest.\nEdit: tegelikult siiski mitte ainult. Funktsioon olenem lülitusrampidest + eelpingest ja on ilmselt siiski veidi keerulisem.\n10.02.2009 at 13:50 1 edit. Last edited 10.02.2009 at 13:52 by Lembit\nOjah, eks keerulisi teid tõe juurde on huvitav jälgida ja veel huvitavam kommenteerida\nEga sinna tagasilda õlijahutuse tekitamine kah kosmoseteadus pole. Näppisin hiljaaegu ühe 70ndate algupoole BMW tagasillareduktorit (noh tollel ajal arvati, et võidusõit seeriauto tõugu parandab) ja seal oli tagasillareduktori külges nii õlipump kui väike radiaator. Hiljem juurdearetatud jahutuse korral aetakse pumpa ringi nt pooltelje pealt - väikese hammasrihma abil. Lada puhul tuleb siis kõne alla vaid sisendvõll.\nLihtsalt eksistentsiaalne teema - kas on mõtet aretada mingi kehvavõitu vastupidavusega Lada silla külge imeasju või osta praegu juba korraliku lada hinna eest korralikum toorik (nt E30 BMW), mis ei vaja küll erilisi meetmeid tagasilla tarvis - vähemalt nende OT ringide jaoks.\n10.02.2009 at 20:05 1 edit. Last edited 10.02.2009 at 20:06 by vvt\nvvt: kas on mõtet aretada mingi kehvavõitu vastupidavusega Lada silla külge imeasju\nMa olen Lada tagasillaga sõitnud vist lausa 4 OT hooaega - kõik sama sillaga, samade juppidega ning mingeid hädasid ei ole tuvastanud. Mootor on hinnanguliselt 140-150 hj.\n11.02.2009 at 10:15


29 tasuta digitaalse turunduse tööriista loend | Martech Zone\n29 tasuta digitaalse turunduse tööriista loend\nLaupäev, aprill 25, 2015 Laupäev, aprill 25, 2015 Douglas Karr\nFlora Pang hoiab jõulist Flora Pangi tasuta turundustööriistade loend mida peate kontrollima. Tööriistad hõlmavad järgmist:\nTasuta otsingumootori optimeerimise tööriistad - sealhulgas märksõnade uurimine, saitide kontrollimine ja analüüs, tagasilinkide uurimine, märksõnade tihedus, saidi roomatavus ja dubleeriv sisu.\nTasuta tasulise otsingu ja kliki eest maksmise tööriistad - sealhulgas sihtlehe optimeerimine.\nTasuta sotsiaalse meedia tööriistad - sealhulgas sotsiaalne kuulamine, sotsiaalne ajakava ja sotsiaalne analüüs.\nTasuta sisuturunduse tööriistad - sealhulgas sisu kureerimine, kirjutamise tootlikkus ja tekstianalüsaatorid.\nTasuta avalike suhete ja teavitustööriistad - sealhulgas mõjutaja identifitseerimine.\nMinu ainus nõuanne tasuta tööriistade kasutamisel on see, et kuigi mõned võivad tunduda uskumatult kasulikud, on need sageli aegunud. Enamasti näeme seda veebis auditeerimisvahendite abil. Need viitavad mõnikord suurematele probleemidele saidil - nagu ühilduv kood -, kuid ei puuduta isegi mõnda muud kriitilist lünka - näiteks reageerivaid paigutusi, mis on mobiilseadmetes kasutajasõbralikud. Vana kõnekäänd on tööriistadega üsna täpne ... saate selle, mille eest maksate.\nSildid: digitaalse turunduse tööriistadtaimepanktasuta digitaalse turunduse tööriistadtasuta turundusrakendusedtasuta turundusplatvormidtasuta turundustööriistadTasuta otsingumootori optimeerimise tööriistad\nProOpinion: ühinege teadustööst lähtuva äriringkonnaga\nKas on paremat ürituste tööriista kui Facebook?\n28, 2015 kell 2: 15 PM\nAitäh suurepäraste tööriistade eest!\n13. september 2016, kell 5:26\nAitäh. Järjehoidjasse lisatud.\nSiin on minult vastutasuks näpunäide – SendPulse meiliturundusteenus. Kasutan seda oma blogis. Tasuta pakett saadan iga kuu kokku 15000 2500 tasuta meili XNUMX unikaalsele aadressile. Funktsioonide komplekt on võrreldav Mailchimpi omaga, kuid tasuta paketil on palju vähem piiranguid ja piiranguid. Neil on ka tasuta veebipush-teenus. Vaata järgi.\nJan 8, 2018 kell 5: 29 AM\nSuurepärane artikkel! Kõrgel tasemel tähendab digitaalturundus reklaami, mida edastatakse digitaalsete kanalite kaudu, nagu otsingumootorid, veebisaidid, sotsiaalmeedia, e-post ja mobiilirakendused. Olen kasutanud tööriista nimega AeroLeads ja see on minu ettevõtte kasvule tõesti palju kaasa aidanud.