10. mai 2008, 11:42\nNoh, mina saan asjast aru sedasi, et meil oleks nagu majandussurutis. Seega inimesed tarbivad v2hem. J2relikult igasugused aktsiisid ja muud TARBIMIST maksustavad maksud enam riigi / KOV taskut samal m22ral ei t2ida. Seega peame hakkama maksutama OMANDIT. Omandist ilmselt nii kergek2eliselt ei loobuta ja riik saab oma papi k2tte. Tallinna maamaks on alles algus. Riigikogus tegid sotsid juba ettepaneku maksustada v6imsate autode omamine. Eesti tingimustes oleks ilmselt k6ige kavalam kehtestada kodumaks — maks isikliku eluaseme omamise eest. Kuna eestlane on valmis pea k6igeks, et oleks ainult “oma” siis oleks see k6ige lihtsam viis rahvalt vajalik raha k2tte saada. Automaks oleks teine hea kassat2itmisvahend.\n10. mai 2008, 12:01\nÕige tähelepanek. Omandit hakatakse maksustama rohkem. Paratamatult. Sest omandit on meil natuke kogunenud, ja palju omandit on ka liigutamatu (kinnisvara). Ei saa maksukogujate eest riigist välja viia…Aga kodu kallale ei minda, sest kodu võib-olla siiski mujal ka kui Eestis…Seepärast ei saagi seda maksustada…Aga üks huvitav maks, mis tõenäoliselt tulekul, on peamaks….Pakun välja hüpoteesi, et maamaks reformitakse kinnisvaramaksuks (kus on nii kinnisvara- kui maa maksustamise komponent) ja seda hakatakse koguma riigieelarvesse (praegu ju 100% KOV-i eelarves). Omavalitsus saabki siis asenduseks selle peamaksu…Selle eest ei põgene isegi Soome mitte, sest seal vist ka taoline asi juba olemas.\nSamas, paraku, tõuseb ka ilmselt kinnisvara-hind, mis ajab ka sellegi 2-2,5% maamaksu ilgelt kõrgeks, et targem on juba kinnistust loobuda ja Mulla-Annuse manu kobida.\nÜks tähelepanek veel: ütleme, et maal, külas, on väiketalu omanik- potipõllumees sunnitud seda maksu maksma, siis paratamatult hakkab ta vaatama GMO ning hirmsa väetise-pestitsiididehunniku poole ja seda efektiivse tootmise või ellujäämise nime all…\nMida suured põllumajandusühistud või aktsiaseltsid praegu praktiseerivad, neile on kasum esmatähtis…\nSiit küsimus: kas teie, linnavurled, oleksite nõus seda mürki näost sisse ajama?\nMa miskipärast kahtlen selles.\n10. mai 2008, 21:27\nMaamaksu tõus võiks kinnisvara hinda (hinna muutumise tendentsi) pigem vähendada… Pakkumine suureneb, sest lihtsalt hoida ja maksta maksu pole mõtet…Kinnisvarast loobumine ei peaks nüüd küll ainsa alternatiivina Mulla-Annuse juurde kobimist tähendada…Elada saab, ja lõbusalt, ilma selle neetud omandita…\nVäiketalul-potipõllupidajal võikski olla soodustus, sisuliselt maamaksuvabastus. Kui anda näiteks maamaksuvabastus määras, mis katab Nõmme 600m2 elamukrundi maamaksu, tähendaks see täielikku maamaksuvabastust näiteks Peipsiäärsele 2 ha sibulakasvatusele. No umbes ja jämedalt, ilma arvudesse süüvimata. GMO-ga ei hakkaks enam siis keegi väiketootjatest jamama, GMO värk on ikka suurtootjate jagu, ja sellega tuleks teiste meetmetega võidelda.\nJa vähemalt mina pole juba 10 viimast aastat linnavurle..\nSeltsimees “tolvan” kylvab rohehysteeriat. GMO ei ole “myrk” – v6i h2rra “tolvan” toob mingeid veenvaid t6ndeid? GMO probleemid on rohkem selle saadanama “intellektuaalse omandi” taga kinni. Kui me ei taha varsti n2lga surra, siis tuleb niikuinii GMO peale minna. Samas, ilmselgelt loodusesse p22senud GMOd, mis seal ise vaikselt edasi arenenevad n2itava igasugu patentidele niikuinii varsti keskmist s6rme.\nAhjaa…. ja 2ha on paras suvilakrunt. P6llumajandust tehakse ikka tiba suurema maatyki peal. Ytleme sedasi, et 1 “eestiaegne” kyla == 1 t2nap2evane talunik. V2hemalt Saaremaal, kus on õige tillukesed külad see niimoodi töötab. Kogu kunagiste eestiagsete talude maad harib üks mees ja see elab siis enam-vähem normaalselt ära. (linnas tagaks sellise elatustaseme mingi 15-16K netopalk mehel 12-13 naisel)\nNoh, GMO pole muidugi mürk, kuid eks ta probleemne ole. Kuid jälle ainult globaalses mõttes. Meil, kes me väikerahvana ilmselt sureme varem välja, kui GMO geneetilised mõjud seda protsessi kiirendama pääsevad, oleks vast kasulik hoida madalat profiili. Objektiivselt väiketootmise soodustamine niikuinii soodustab ka GMO mittekasutamist. Lihtsalt väiketootmises on efektiivsuse saavutamise teed teised kui suurtootmises. GMO on suurtootmise pärusmaa.\nKõike põllumajandust ei tehta 2ha suurematel maatükkidel. Ainult teraviljakasvatus ja intensiivne loomakasvatus nõuavad efektiivsuse huvides suuri haritavaid pindu. Meil võiks rõhku panna just loomakasvatusele, kus tegelikult saab kasutada efektiivselt nii suuri kui väikesi katastri (omandi)üksusi. Meie (seni teadvustamata) probleem ongi selles, et maaomand on väga killustunud ja killustub veelgi (loendamatud detailplaneeringud koos kruntide jagamisega). Suurtootmise arendamine jääb niikuinii selle taha kinni. Seepärast peakski soodustama efektiivset väiketootmist. Ka maamaksumääradega.\nNojah, siin rõhutatakse efektiivset, ameerikalikku maaharimist…\nAga mul tekkis vahepeal selline mõte: kui kütusefirmad või leivatehased kergitavad ühel ajal oma hindasid, viidatakse ajakirjanduse poolt kartellikokkuleppele; prügifirmad jagavad turgu, kisatakse üle vabariigi: kartellikokkulepe!\nAga kui linnad ja vallad tõstavad maamaksumäärasid ühel ja samal ajal, kas see siis pole kartellikokkulepe?\nSiuke mõttekäik siis…\nP.S. Offfile vastuseks: ma ei ole “paduroheline”, aga mu seisukoht on siuke: parem karta kui kahetseda! Mina näiteks tulen NSVL-ist, kus valitses röövkommunismus, mis tegutses egiidi all: Pärast meid tulgu või veeuputus…\nKui mälu veel peakolus on, siis meenutaks korraks tollast aega: suurtootmine kolhooside ja sovhooside näol, lagastamine igal pool: väetis vedeles lahtise taeva all, suured sõnnikupatareid reostasid põhjavett…\nNüüd on see ehk möödanik?\nNo ma ei tea, kas ka nii seadustes kirjas, kuid kartellikokkuleppe mõiste ja selle kui ebaterve , konkurentsi välistava tegevuse vastu võitlemine võiks käia kasumit taotlevate ettevõtete kohta. Kui eesmärgiks on kasum, siis vaba turu tuingimustes saab hinnatõusule vastu ainult konkurentsiga. Kartellikokkulepe välistabki sellise konkurentsi ja lubab kokku leppinuid ettevõtteid käituda turureegleid arvestamata, sisuliselt monopolina. Riigil, omavalitsustel ja MTÜ-del vähemalt ei tohiks olla eesmärgiks kasum. Kuigi eks seal selliseid ühiseid jooni kartellidega võib ka olla. Tõepoolest, kui omavalitsused lepivad omavahel näiteks maksimaalses maamaksu määras kokku (et kellelegi ei saaks näpuga näidata), koguvad sellega eelarvesse kena kopika…ja jagavad selle aasta lõpul ametnike preemiatena laiali…Nii et point su mõttes isegi on\nPingback: Maksuettepanekuid « elust ja poliitikast (eriti)\n8. dets. 2008, 16:12\nNagu maikuus sai öeldud, nii ka paistab minema…\nAmetnikel paistab raha ülearu käes olema, et see preemiatena laiali jagada. Riigi seadusandlus ei luba, aasta lõpus veel liiatigi, vaba raha nii palju käes hoida (kuhu sa ikke selle hunnikuga lähed), vastasel juhul tõmmatakse riigieelarvest kena kopkas maha, mis muidu oli mõeldud valla või linna toetuseks.\nRiigieelarve toetuseks võiksid need vallad ja linnad, kes on plussis, kõvasti välja öelda: Tõmmakem siis meie toetused maha ja jagagem see raha nende ääremaa valdade vahel, kes vajavad seda toetust nagu õhku hingamiseks.


6.1 Kasutage ära meie tasuta prooviversiooni\nÜks suhteliselt lihtne viis topelt VPN-ühenduse seadistamiseks on VPN-teenuse konfigureerimine ruuteril ja seejärel VPN-kliendi installimine ühte oma seadmesse (näiteks mobiiltelefon).\nIga server on turvatud tippklassi AES-krüptimisega, nii et võite olla kindel, et teie ühendus on meie serveri kaudu turvaline ja usaldusväärne. Veelgi enam, saate ka valida, millist VPN-i protokolli kasutada (pakume üliturvalisi protokolle nagu SoftEther ja OpenVPN) ning me ei salvesta ühtegi logi.\nKasutage ära meie tasuta prooviversiooni\nTopelt VPN-ühendus on põhimõtteliselt siis, kui kasutate korraga kahte VPN-serverit. Teie liiklus krüptitakse kaks korda ja teie geograafiline asukoht on peidetud kahe IP-aadressi taha. Võimalikud on ka mitu VPN-serveri ühendust korraga (näiteks kuni kolm, neli või enam) ja kui seda teete, nimetatakse seda VPN-i kaskaadseks muutmiseks, multihop-VPN-i ühenduvuseks või VPN-ahelaks.


Plaatide tektoonika - Maa ja Kuu - 2021\nMiljardite aastate jooksul on meie planeedi Maa koorikut moodustavate plaatide aeglane, kuid pidev nihe.\nSee liikumine on pärit üleskutsest plaaditektoonika, teooria, mis täiendab ja selgitab mandri triiv.\nMandrid ühinevad üksteisega või killuga, ookeanid avanevad, mäed tõusevad, kliimamuutused mõjutavad seda kõike elusolendite arengus ja arengus väga olulisel viisil. Merepõhjas tekib uus koorik, ookeani kaevikutes koorik hävib ja need tekivad mandrite vahelised kokkupõrked mis muudavad reljeefi.\nPlaatide tektoonika teooria kohaselt koosneb maapõue vähemalt tosinast jäigast plaadist, mis liiguvad selle õhus. Need klotsid toetuvad kuuma ja painduva kivimi kihile, mida nimetatakse asteenosfääriks ja mis voolab aeglaselt kuuma tõrvana.\nGeoloogid pole veel täpselt kindlaks määranud, kuidas need kaks kihti omavahel suhestuvad, kuid kõige avantüürlikumad teooriad väidavad, et astenosfääri paksu ja sula materjali liikumine sunnib ülemisi plaate liikuma, vajuma või tõusma.\nTeooria põhikontseptsioon plaaditektoonika See on lihtne: kuumus tõuseb. Kuum õhk tõuseb külma õhu kohale ja kuuma vee voolud hõljuvad kõrgemalt kui külm vesi.\nSama põhimõte kehtib ka kuumade kivimite kohta, mis asuvad maapinna all: astenosfääri sulamaterjal ehk magma tõuseb ülespoole, samal ajal kui külm ja kõvenenud aine vajub üha enam põhja poole, vahevöö sisse.\nUppuv kalju jõuab lõpuks madalama astenosfääri kõrge temperatuurini, kuumeneb ja hakkab uuesti tõusma.\nSeda pidevat liikumist ja teatud ringikujulisel viisil nimetatakse konvektsiooniks. Lahustuva plaadi servades ja tahke litosfääri kuumades kohtades voolab sulamaterjal pinnale, moodustades uue kooriku.\nPidev liikumine Ookeaniline laienemine\nVideo: Сицилия, фильм-22: Vulcano Etna - Sicily, the film-22 (Mai 2021).\nCopyright 2021 \_ Haridusastronoomia: Maa, päikesesüsteem ja universum \_ Plaatide tektoonika


Külalispostitus: Elisa klienditeenindus - enam hullemaks minna ei saa - Aarne bloog\nMis ettevõttega võiks olla tegemist?\nMissioon - Teeme suhtlemise lihtsaks\nVisioon - Oleme esimene valik täisside vajaduste täitmisel, pakkudes parimat kliendikogemust\nPersonaalne ja kliendikeskne\nKõlab hästi? Tahaks ju selle ettevõtte klient olla?\nTegemist on Elisa avaliku lubadusega ettevõtte veebilehel http://www.elisa.ee/et/Eraklient/Firmast/Arifilosoofia.\nEsimene vaatus: saaga saab alguse\n04/12/2009 läksin Rocca al Mare keskuse Elisa esindusse sooviga saada mobiil-ID'd. Teenindaja ei suutnud välja trükkida korrektselt täidetud lepingut ja seetõttu ma loobusin lepingu sõlmimisest.\nEbakorrektsed andmed olid seotud teenuse maksja, aadressi ja registreerimisnumbriga - neid ladus infosüsteem lepinguvormi nagu jumal juhatab.\nKlienditeeninaja esitas mulle täiesti ebaprofessionaalseid väiteid, et minu viidatud andmed ei ole lepingu sõlmimise koha pealt üldsegi olulised ja hakkas rääkima, kuidas tegelikult asjad käivad...\nTegin ettepaneku need ebaolulised andmed sootuks lepingust kõrvaldada, aga sellest klienditeenindaja keeldus.\nLaupäeva 05/12/2009 õhtul suleti mul kasutuses olnud SIM-kaart. Pidin nägema hulk vaeva enese Elisa klienditeenindajale tõestamisega, et SIM-kaart tagasi tööle pandaks.\nSelgus, et SIM-kaart suleti, sest mulle justkui olevat eelmisel päeval uus mobiil-ID'ga SIM-kaart väljastatud. Seda aga ju ei tehtud ja seda Elisa saamatusest tulenevatel põhjustel.\nTeine vaatus: show must go on\nKolmapäeval 09/12/2009 helistas mulle Rocca al Mare Elisa teenindaja ja väitis, et Kristiine Keskuse Elisa esindus on võimeline välja trükkima korrektselt täidetud mobiil-ID lepingu.\nReedel 11/12/2009 läksin Kristiine Keskuse Elisa esindusse, kus soovisin teistkordselt sõlmida mobiil-ID lepingut.\nEndiselt trükiti sealgi välja ebakorrektsete andmetega leping - täpelt samasugune, nagu eelnevalt Rocca Al Mareski. Loomulikult ei olnud ma nõus seda lepingut allkirjastama.\nKlienditeenindaja parandas pika pusimise peale lepingu vigased andmed, kuid selle tagajärjel muutusid vigasteks andmed, mis olid seotud minu aadressi ja kontakttelefoniga.\nViimaseid ei suutnud klienditeenindaja vaatamata pikkadele ponnistustele korrektseks tagasi muuta.\nSeegi kord jäi leping sõlmimata.\nLäksin Elisa esindusse teadmisega, et saan seal lepingu sõlmida ning lepingu sõlmimise võimalikkus on eelnevalt üle kontrollitud. Tulemus oli aga taas asjatult klienditeeninduses istumisele kulutatud aeg.\nKlienditeenindaja lubas seepeale, et saadab lepingu mulle kulleriga. Selle ettepanekuga ma nõustusin.\nReede 11/12/2009 õhtul lülitati taas mu SIM-kaart välja. Taas raiskasin enda aega ja raha, et tõestada Elisa telefoniteenindajale enda soovi SIM-kaart tagasi sisse lülitada.\nKolmas vaatus: kordamine on tarkuse ema\nEsmaspäeva 14/12/2009 pealelõunasel ajal leidsin taas, et minu SIM-kaart on välja lülitatud.\nKlienditeenindaja, kelle poole telefonitsi pöördusin lubas mulle tagasi helistada. Tunni aja jooksul klienditeenindaja mulle tagasi ei helistanud. Minu SIM-kaart oli kogu see aeg välja lülitatud.\nSeejärel helistasin ise Elisa klienditeenindajale, milleks kulutasin >20 minutit enda aega ja raha, et SIM-kaart saaks taas sisse lülitatud.\nViimane klienditeenindaja helistas ka mulle tagasi ning tundub, et ta andis lootust probleemi lahendamiseks. Nimelt lubas ta mobiil-ID lepingu mulle postitada, mina aga pidin selle Elisale tagasi postitama.\nInformeerisin 14/12/2009 ka Elisa klienditeenindust minule tekitaatud murest ja vaevast ja palusin nende ettepanekut selle kompenseerimise osas.\nNeljas vaatus: tahtsime kõige paremat, aga...\nJäin siis pikisilmi lepingut ootama. Ma oma naiivsuses arvasin, et leping postitatakse mulle koju.\nMinu arusaamise järgi seisnes lepingu postitamise idee selles, et juba korduvalt ringijooksutatud täiendavaid teenuseid tellida soovivat klienti ei peaks enam kurnama. Ning et mul oleks minimaalse vaevaga võimalik leping siiski sõlmida.\n21/12/2009 sain teate, et mind ootab Eesti Posti Mustamäe kandekeskuses Elisalt 100 grammine pakk. Andke andeks, aga ma kahtlen, et nad mulle jõulukingi saatsid...!\nEeldasin, et tegemist on selle sama lepinguga, mis Elisa mulle postitama pidi. Informeerisin Elisat, et paradoksaalselt on nad lepingu sõlmimise lihtsustamise asemel mulle keerulisemaks teinud.\nSeda sel moelt, et Eesti Posti Mustamäe kandekeskusest lepingut kättesaades peaksin seda veel telefonitsi mingil moel aktiveerima hakkama. Kandekeskuse asemel aga Elisa teenindusse minnes saaks (eeldatavalt, kuigi minevik seda ei kinnita) asjad koheselt aetud.\nSeega teatasin Elisale, et ma ei kavatse enda aega täiendavalt raiskama hakata ja lepingule kandekeskusesse järele minna. Küsisin ka Elisalt, kas neil on konstruktiivseid ettepanekud mobiil-ID lepingu sõlmimiseks.\nSamuti teatasin Elisale, et mul on neile konkreetne ettepanek minule tekitatud mure ja vaeva, telefoni võrgust väljalülitamiste ning ajakulu kompenseerimiseks krediteerides 3000 krooni väärtuses minule kuuluvaid numbreid.\nViies vaatus: kes vana asja meelde tuletab...\nElisast ei haisugi. Vastusest ammugi mitte.\n28/12/2009 saatsin Elisale meili, kus küsisin, et ega aastalõpusaginas minu pretensioonid neil kahe silma vahele ei ole jäänud.\nKüsisin kinnitust, kas ikka on võimalik meilile mingigi vastus saada.\nAasta viimaste päevade eel sain 29/12/2009 kuupäevaga paberkujul vastuse, kus mind tänati avalduse kirjutamise eest ja teatati, et lõpuks ometi on mobiil-ID leping minu aadressile postitatud.\nMulle pakuti kompensatsiooniks kogu selle jama eest 600.-, mille alusel Elisa hinnastas minu aega tõenäoliselt märksa odavamaks, kui Elisa enda kõige madalapalgalisem töötaja. Ausaltöeldes pidasin seda solvavaks.\nAbsurdihuumori valdkonda läheb jaekliendihalduri kirjas jutt sellest, et ta soovib mind personaalsemalt ja kiiremini teenindada ja pakkus selle jaoks välja meiliaadressi. No telefoninumbrit oleks vähemalt oodanud!\nNimelise meiliaadressi saatmise põhjenduseks oli ka see, et saaksin jaekliendihalduriga kontakteeruda, kui pakutava soodustuse arvel kajastamine ei peaks korrektne olema. Ju siis on kohe ette teada, et nad seda korrektselt ära korraldada ei suuda.\nKirja saamise ja läbilugemise järel loobusin Elisaga suhtlemisest - neil on enda IT-süsteemi toimima panemisega piisavalt toimetamist. Ei taha neid selle juures väga häirida.\nViisin numbrid üle EMTsse. Paradoksaalselt ei saanud sealgi mobiil-ID'd kuidagi tööle. Ja loomulikult selgus, et Elisa oli SK-s mingid asjad ära käkkinud, mis ei andnud mul võimalust enda nimele Elisa mobiil-ID asemel EMTi oma registreerida. Aga korda nad selle siiski lõpuks ajasid.\nJõudu igal juhul kõikidele, kes meeltesegaduse ajel otsustavad asuda koostööd tegema teenusepakkujaga:\nkirjutab lepingusse andmeid, mis ta enda sõnul ei ole sugugi olulised;\nkes hakkab rääkima lepingu sõlmimise ajal, kuidas asjad tegelikult käivad;\nkes hinnastab kliendi aega prükkarist sutsu kallimalt;\nkes ei suuda arveid välja saata ja seeläbi tekitab kliendile lisakohustusi;\nkes lubab, aga ei helista tagasi;\nkes kirjalikule pretensioonile unustab reageerida ja teeb seda alles meeldetuletuse järel;\nkelle iga klienditeenindaja põrmustab kõikide eelnevate ettevõte esindajate väited ja soovitused;\nkes meilidele vastab tiguposti teel;\nkes kliendi telefoni korduvalt välja lülitab;\nkes teeb kliendi nimel kolmandate osapooltega tehinguid, milleks teda pole volitatud.\nPS: Teema ehk oleks peaaegu unustatud, kuid viimased segadused Elisa arvetega, mida minagi veel ootan tõstsid teema taas aktuaalseks. Aga luban, et see jääb pikaks ajaks tõepoolest viimaseks Elisa arveks, mida ma ootan.\nSelle postituse on kirjutanud Tõnu Toompark kes tavaliselt kirjutab lehel www.adaur.ee.\n‹ Google Buzz nupud blogisse ja brauserisse\nGLONASS uueneb märtsis ›\n8 comments on “Külalispostitus: Elisa klienditeenindus – enam hullemaks minna ei saa”\nEndal analoogne jama Elisa’ga suvi-sügis läbi elatud. Siis probleemiks oli , et Elisa lubatud hostingut ei saadud tööle.\nLõpuks googeldasin välja Martin Bahovski meili ja sain temaga kokku. Mis ma siis teada sain.\nElisal on tööl 3 personaalkliendi haldurit , kes tegelevad ka muude klientidega. KOLM haldurit peavad siis kõigi firmadega tegelema. See oli üllatus. Rohkem klienditeenindajaid nad tööle ei saa võtta , kuna on börsifirma ja miski kasum per töötaja läheb siis paigast ära. Mõni nädal peale vestlust Bahovskiga ja meeldetuletusi sain hostingu loginid ja paroolid kätte. Kahjuks olin firma webid juba mujale kolinud ja ei ole viitsinud Elisa hostingusse tõsta.\nKokku on klienditeenindajaid Elisal 5-6 tükki, kui mu mälu mind ei peta. Ehk teenindajad puuduvad.\nMida päev edasi seda rohkem tundub, et Elisa on pigem usaldusühing kui tõsine telekomi firma.\nKunagi sai samuti mässatud Elisa internetiühenduse probleemidega, mille käigus selgus, et sidefirmal on ainult üks (jah, üksainus!) rikketehnik.\nVõib-olla on praeguseks olikord paranenud, aga Sinu postitust lugedes ei usu eriti sellisesse võimalusse.\nSamas on Elioni teenindus, mis vahepeal kippus sõimusõnaks kätte minema, viimasel ajal tubli sammu paremuse poole teinud.\nSiia otsa sobib veel jutt kus Elisa ise ei suuda arveid postitada ja palub klientidel enda eest vabandada:\nLoo moraal: switch-i.\nPaistab jah, et Elisas on mingi täielik segadus toimumas. Mingi hetk ma enam arveid koju ei saanud. Mingit teadet mina ei mäleta küll, et oleks räägitud ainult e-arvetest edaspidi.\nPaar nädalat tagasi panin ühe numbri nende juures kinni. Nende iseteenindusest saan aru, et vist pandi see number kinni. Mingit teadet, aga pole ma saanud, et kas ikka on kinni või ei. Iseteenindusest ei näe ma ka mingit infot, et kas pean maksma midagi veel neile või mitte. Hiljem oleks tore üllatus küll kui inkasso kaela saadetakse.\nHelistada nende infosse pole mõtet. Peab vist mingist esindusest läbi minema.\nMina maadlesin Elisaga siis kui mu lapsel telefon ära kadus/varastati. Teadsin, et telefoniga on tehtud kõnesid pärast aega, kui telefon kaduma läks.\nKuna oli just olnud kuu algus, ja arve esitatud, siis sain teada, et kõne väljavõtted saan alles siis kui saan uue arve. Ehk siis järgmisel kuul. Tele2 annab endast alati parima, et saada võimalikult kiirelt teada numbrid, millele helistati.\nkõlab igatahes niimoodi, et ei tahaks seda ise kogeda. kahjuks juhtus analoogne jama mõned aastad tagasi Tele2-ga, kes korduvalt lülitas välja mu lapse numbri ja tagatipuks lõpetas lepingu telefonikõne peale ilma helistajat tuvastmata. olen aegade algusest olnud EMT kasutaja ja ei ole siiani pidanud kahetsema.\nMina maadlesin lauatelefoniga. Täiesti lambist, keset kõnet, vestluspartner mind enam ei kuulnud. Mina teda väga hästi. Tehnik käis vähemalt neli korda, kaks korda vahetati modemit. Ei midagi. Telefon töötas kuu poolteist normaalselt ja siis hakkas sama jama uuesti. Peale tõsist vestlust kliendihalduriga viimaks problemid kadusid. Nüüd pole kolm kuud mingeid anomaaliaid olnud.\nPidur Ruudus 10+x aastat ütleb:\nJa mina sain alles nüüd (19.07.2014) aru!!\nKahju, et seda artiklit varem lugema ei juhtunud- poleks oma Elisa kogemust isiklikult võtnud. Viimased paar aastat on Elisa klient olla, täielik kannatuste rada. Nende reklaamitud “Elisa parimas levialas” olen kolm telefoni vastu seina mõlki visanud- sealjuures sõbrad kes mind tunnevd, peavad mind flegmaks.. Klienditeenindus on allapoole igasugust arvestust- tähendab polegi- tähendab, et parem oleks kui poleks.\nVahetan operaatori Tele2 vastu.\nNB Kui otsisin uut operaatorit, nägin kurvastusega, et valida ongi vaid 3 vahel: EMT, Elisa; Tele2 :(\n© 2022 Aarne bloog. Sait on uhkelt pauerit täis tänu WordPress blogimootorile. XML sitemap. 127\t/ 0.179


Tänane kuupäev 12 Aug, 2020 21:16\n[ 505 postitust ] Mine lehele Eelmine 1 ... 30, 31, 32, 33, 34\nPostitatud: 30 Nov, 2019 21:30\nVist samas uudises oli midagi juttu kahtlusalusest kui kaukaaslasest... Eesti võrguajakirjanduse tavapärast taset arvestades on see ka väga kahtlane\nPostitatud: 01 Dets, 2019 12:47\nNojah, ega ajakirjanikud ei tea, et inglise keelses kultuuriruumis on "caucasian" sünonüüm europiidsele ja USA-s sellisena kasutatav ametlik termin.\nPostitatud: 18 Dets, 2019 11:53\nVeidi lohutust- pole need ajakirjanikusaksad ka mujal väga asjatundlikud. Näide Tu-22M3 katastroofist pajatavast meediast.\nПод Астраханью экстренно приземлился военный самолёт со сломанным двигателем\n... в салоне воздушного судна находились четыре человека\n... пилоты сумели совершить благополучную посадку судна на землю\nPostitatud: 18 Dets, 2019 11:58\nNo vähemalt nendes kolmes lauses küll midagi valet ei näe...\nJuhtumit ennast ma küll ei tunne.\nPostitatud: 18 Dets, 2019 12:04\nNäiteks "salong" lennukil Tu-22M3...\nMa arvan, et Sinu postitus on lihtsalt vales rubriigis. Siin on tõlkevead; aga Sul on ilmselt lihtsalt valedega artikkel.\n- "katkine mootor" on ju täitsa adekvaatne väljend;\n- "salong" - mingi(d) meeskonnaruum(id) pommitajal ju on? Ma veelkord rõhutan, et ma ei tunne seda juhtumit ega lennukit, kuid keeleliselt tunduvad need laused normaalsed:\n- "õnnelik maandumine" pole ju keeleliselt valesti? Sisuliselt võib muidugi olla (vt p 2), aga see on ju hoopis teine teema?\nPostitatud: 18 Dets, 2019 19:50\nMa kvalifitseeriks selle rohkem lustiliste keelevääratuste alla. Ja väljendid, mida tarvitatakse, on ilmselgelt ajakirjandustibinate sulest, kelle ainus kokkupuude lennundusega on lennud Hurgadasse. Lihtsalt militaarlennunduses pädev ajakirjanik selliseid väljendeid ei kasuta. Kui seda salongiversiooni maakeeles lahata, siis väljend, et "...katki tehtud mootoriga treeninglennuki L-39 salongis viibis üks inimene..." oleks vast samuti põhjus hambaterituseks.\nPostitatud: 08 Jaan, 2020 17:44\n"Eesti kaitseväe Iraagi kontingendi vanem kolonel Tõnu Miil <...>"\nRusPostimees tõlkis vene keelde - "Cтарший полковник иракского контингента сил обороны Эстонии Тыну Мийль"...\nKas meil tekkis uus auaste või see on hoopis ametinimetus?\nPostitatud: 04 Veebr, 2020 13:47\nLugedes viimaste aastate „Sõduri“ artikleid kipub mulle tunduma, et ajakiri avaldab härrade ohvitseride õõpetöö käigus kirjutatud esseesid ja referaate. Esimese asjana torkab silma VÄGA PÜÜDLIK KANTSELIIT. Teiseks napp respekt sõjandusterminoloogia vastu, mis töötati eesti kaitseväes välja enne Teist maailmasõda ning leidis laialdast kasutamist ka nõukogude aegses kirjasõnas. Vähene eestikeelne lugemus on seega ilmne. Kolmandaks bukvalistlikud toortõlked inglise keelest ja üldse kõikide võõrkeelte tõlkimine inglise keele vahendusel. Üsna oskamatult seejuures ja absoluutselt ilma igasuguse keeletajuta.\nSageli on raske aru saada, mida täpselt tahetakse ütelda. Lonkav süntaks ja eestikeelsete sõnade väärkasutus muudavad teksti arusaamatuks. Rääkimata ülimoodsast tõvest – oskamatu kokku-lahku kirjutamine! Tänapäeval tikutakse kõiki liitsõnu igaks juhuks kramplikult lahku kirjutama, mis võib-olla kirjutaja jaoks ootamatult muudab teksti mõtet.\nJah, kantseliit... üliametlik ja keeruliseks aetud uudiskeelenditest kubisev kirjaviis, milleta ühtegi ametkondlikku dokumenti vist enam keegi ettegi ei kujuta. Kodu- ja välismaistes kõrgkoolides targaks õppinud (vabandust – KOOLITATUD) härrad ja prouad ohvitserid pingutavad, et võimalikult keerulist ja ametlikumat kirjaviisi kasutada. Et need ei erineks ametkondlikest dokumentidest, käskkirjadest ja juhenditest. Peaaegu, nagu kirjapandud seadused...\nSedapuhku jäi silma alla 2019.a. „Sõduri” Nr 6. (110) artikkel „Ooberst Bruchmüller ja suurtükkide kaudtule areng Ukraina näitel“. Kes ei tea kuulsat oberstit, siis selgituseks niipalju, et tegemist oli saksa keiserliku armee suurtükiväelasega, kelle hüüdnimi oli Durchbruchmüller – eesti keeles „Läbimurdemüller”.\nArtikli autor pole kahjuks kuulnud sõna „manööversõda“. Muidu ta ei kirjutaks meile, et „Vene suurtükivägi oli ettevalmistatud lühikese ja manöövripõhise sõja jaoks“. Tuleettevalmistuse asemel on „tule ettevalmistus“, s.t. tuld valmistatakse millekski ette, vastavalt eesti keele lauseehituse loogikale. Peale selle kasutatakse väljendit „võetakse kasutusele õpikogemusi“, selmet õppida kogemustest. Mida keerulisem, seda targem. „Ühendrelvaliigipõhine koordineerimine” – miks mitte nimetada seda väeliikidevaheliseks koordineerimiseks? Nojah, siit puudub muidugi sõna „joint”, ilma milleta me pole moodsad...\nEriti üllatavalt mõjub, et kaduvikku on kadumas taktikalise- ja strateegilise tasandi vahel „operatiivtasand”. Igatahes kasutab autor väljendit „operatsiooni tase”. Muide, sama „Sõduri“ ühes teises artiklis (USA maaväe uus doktriin) on täpselt sama viga – ikka seesama „operatsiooniline tasand” (hehe).\nJalaväe ja suurtükiväest koostöö tõhustamiseks jalaväeüksustesse saadetud „läviohvitseride“ asemel sobiks koordineerimise, väeliikidevahelise koostöö ja sidepidamise kontekstis hoopis paremini too traditsiooniline, vägisi unarusse surutud „sideohvitser“, kelle peaülesanne oli just tõhusa SIDE tagamine oma väeliigiga. Pean tunnistama, et minu arvates on „lävi“ suhteliselt tüüpiline ajupeer, kuna see sõna tähendab eesti keeles uksepakku. Väljend „lävimine” ei tule selles konekstis isegi meelde, kuna eesti keeles niimoodi lihtsalt ei räägita.\nUusi sõnu võib ju püüda kasutada, ent selleks tuleb keelt vallata keskmisest paremini, et mitte häbisse sattuda. Autori poolt kasutatud „turm” (assault) ei tähenda eesti keeles tormijooksu, rünnakut ega pealetung. See sõna tähendab hoopis hävingut või hukku. Naljakas? Vist mitte... Piinlik. Või siis suurtükitulega manööverdamist kirjeldades kirjutab autor „...pikkis pehmendamist...” Mida küll see võiks tähendada?\n„Maa-maa mitmikraketiheite süsteemid” on muidugi tore uudiskeelend, ent jutt käib vanast heast veokile paigaldatud reaktiivmiinipildujast. Vanemas eesti keeles tehti kenasti vahet juhitavatel ja mittejuhitavatel rakettidel ning kaares lendavatel reaktiivmiinidel.\nKa saksa keelega on pisut raskusi. Eriti Esimese maailmasõja kontekstis. Võtan pisut selgitada:\nFussartillerie – oli jalasuurtükivägi, mitte kindlusesuurtükivägi, mida nimetati Festungsartillerie.\nInfanteriebekämpfungs-artillerie – on sõnasõnalt jalaväetõrjesuurtükivägi. Loomulikult saab seda defineerida „lähitoetuseks”, kuna see oli valdavalt otsesihtimisega lähituli\nArtilleriebekämpfungs-artillerie – on otsetõlkes patareitõrjesuurtükid. „Vastusuurtükiväe tuli“ – sellist sõna pole üheski eestikeelses raamatus või ajakirjas varem näinud. Seega uudislooming. Kuigi ei saa välistada, et Suurtükiväepataljoni ohvitserid omavahel nii räägivad. (ilmselt on neil ka „vastutanki suurtükid ja -tuli” jne). Varasemas eesti keeles on vastase suurtükipatareide tule mahasurumist nimetatud „patareitõrjetuli“.\nFernkämpf-artillerie – kaugelaskesuurtükivägi. Autoril „süvatoetustuli“, vanemas keeles „kaugtoetustuli”\nSchwerste flachfeuerartillerie (autoril „spetsiaalsed purustusülesanded“) - sakslase3d nimetasid nii ülirasket kauglaskesuurtükiväge (kaartuli=flachfeuer).\nInfanteriebegleit-batterien („saate suurtükid“) - sakslastel tähendas see jalaväe toetuspatareid ehk lähitoetus\nInfanterie-geschützbatterien („mahasuruvad relvasüsteemid“) tegemist oli jalaväesuurtükkidega ehk jalaväeüksuste koosseisus ja vahetus käsutuses olevate torudega. Varasemas kirjanduses nimetatakse neid rügemendi- ehk polgusuurtükkideks.\nÜks keeleteadlane ütles, et keeleoskus määrab mõtlemise. Kas „Sõduri” artiklite keel ongi see, mida õpetatakse Kaitseväe akadeemias? On tunda, et keel areneb pelgalt toorlaenude najal, mis võetakse kasutusele töö käigus ja mis seejärel pisitasa juurduvad. Olen seda varasemas töös üsna sageli täheldanud. Objektid, drillid, formatsioonid, operaatorid jne jne\nPeale selle arvan ma, et „Sõdur“ vajab hädasti keeletoimetajat.\nPostitatud: 04 Veebr, 2020 14:43\nSellega on ka kõik öeldud. Just terminoloogiat põhjalikult tundev toimetaja peaks kõik seesuguse korda ajama ning vajadusel ka autorit harima.\nKeeletoimetaja on autori parim sõber ja ilma keeletoimetajata väljaanne on igal alal äbarik.


Kuidas ehitada üks tõhus ideede tapamasin? Nokia kogemus. — Ajurünnaku stuudio Loovusait\n28. aprill 2011,\nKuidas ehitada üks tõhus ideede tapamasin? Nokia kogemus.\nSiin on Arendussahtli järjekordne külalispostitus. Veigo Kell kirjutab kuidas kord uuenduslikust Nokiast sai tõhus uute ideede tapamasin.\nNokia tänases olukorras on midagi väga iseloomulikku ja sügavalt olemuslikku, mis puudutab väga otseselt kõiki organisatsioone. Nokia on väga väljapaistev näide, kuidas traditsiooniliste juhtimislahenduste kasutamine võib ühel hetkel muutuda ennasthävitavaks. Ole sa siis kui suur ja võimas tahes.\nEeldustest üksi on vähe\nNokial oli küllaga nii tahet arendada, arendamiseks vajalikke ressursse kui ka vajalikke inimesi, kuid firma ei suutnud neid eeldusi mitte kuidagi mõistlikuks tulemuseks vormida. Nokiale said saatuslikuks traditsioonilised juhtimisvõtted ja organisatsioonisisene bürokraatia. Juhani Risku - üks Symbiani operatsioonisüsteemi arendusjuhte - toob välja, et nende meeskonna viiesajast arendusettepanekust ei leidnud juhtkomitee toetust mitte ükski. "See oli Nõukogude stiilis bürokraatia," leiab Risku.\nKas pole absurdne – hoida palgal arendajaid, kelle tööd tegelikult ei peetud üldse oluliseks? Ilmselt pole vaja väga hakata nuputama, missugune võis olla selle seltskonna initsiatiivitase peale aastaid kestnud eiramist. Ideede tagasilükkamise põhjused oli uskumatult klassikalised: liiga kallis, liiga riskantne, liiga tähtsusetu!\nTegime kõik õigesti\nParaku pole Nokia maailmas kaugeltki ainus, kes “Nokiat teeb”. Meie organisatsioonid ongi oma olemuselt pigem ideede tapjad kui elluviijad. See on üsna paratamatu, sest meil on kalduvus edutada juhiks ebaoriginaalseid lahendusi pakkuvad, pigem olemasoleva säilitamisele orienteeritud inimesi. Huvitav on siin aga hoopis see, et Nokiale sarnased läbikukkumised ei pruugi üldsegi olla “halva”, vaid pigem “hea” juhtimise tagajärg. Teisisõnu – probleemiks pole mitte juhtimisoskuste puudus, vaid nende liigagi korralik kasutamine.\nKas Nokia mõistis uurimis- ja arendustegevuse (R&D) olulisust? Pole kahtlustki! 2009. a. kulutas Nokia uurimis- ja arendustegevuseks KUUS korda rohkem raha kui Apple. Kas nad analüüsisid uute investeeringute riskitaset ja võimalikku tulusust? Ilmselgelt! Kas Nokia ei mõistnud innovatsiooni tähtsust? Vastupidi! Nokia osaleb mitmesajas äriliidus, et kaasata peale oma organisatsiooni teadmiste väärtuslikku oskusteavet teistelt ettevõtetelt ja konkurentidelt, tagasisidet klientidelt ning teadustööd ülikoolidest ja teaduskeskustest. Kas Nokia uuris oma kliente ja turgusid? Ilmselgelt. Fookusgrupid olid? Muidugi.\nKõik sai tehtud justkui õigesti, kogu protsessi saaks vaadelda justkui parimate praktikate parimaid palasid, aga “õige juhtimise” tulemusena magas Nokia maha sektorit raputanud tõsised muutused. Miks siis “parimal viisil” toimides on tulemus kõike muud kui parim?\nKultuur ampsab strateegiat hommikusöögiks\nNokia puhul ei käi jutt ju ühe või teise tehnoloogilise lahenduse valikust. Tahame või mitte, aga me jõuame paratamatult tagasi juhtimise ja organisatsioonikultuuri juurde. Nagu Nokia ilmekalt tõestab, on tehnoloogiline konkurentsieelis kiire sulama, kui organisatsioonikultuur töötab strateegilistele suundadele vastu. Raske uskuda, et Nokia oleks kuidagi unikaalne oma võimetuses häid kavatsusi ellu viia. Võib arvata, et nii mõnigi kord annavad meie parimad kavatsused organisatsioone arendada tulemuseks üsna samalaadseid vigu.\nMe võime vaid spekuleerida, kui palju organisatsioonides olemasolevat potentsiaali läheb kaduma tänu düsfunktsionaalsele juhtimisele ja kindlaid, läbiproovitud lahendusi eelistavale organisatsioonikultuurile. Iga päev, iga nädal, iga aasta. Me hindame konformsust ja asjade käigushoidmise võimet, kuid kardame inimeste kõikvõimalikest kunstlikest piirangutest vabastatud ja pühendunud tegutsemist. Ja – last but not the least! – me isegi imetleme neid juhte, kelle oskused piirduvadki asjade käigushoidmisega.\nKuid lugu Nokiast ei ole veel lõppenud\nNutitelefonide operatsioonisüsteemide arendamisega tegelenud Kai Nyman meenutab, et Nokial oli puutetundliku ekraaniga nutitelefoni prototüüp olemas juba aastal 2004. Lisaks sellele olid Nokial olemas ka kõik eeldused võtta kasutusele 3-D ekraanilahendus. Kuid need ideed jäidki õhku rippuma, kuna Nokia juhid polnud selle perspektiivide kindlad ja kartsid nutitelefoni edasi arendada, pealegi oleks 3-D kasutajaliides tõstnud telefoni omahinda 2,05 dollari võrra. Pole teada, mis põhjusel Nokia ei hakanud isegi 3-D lahendustega katsetama, kuid võib arvata, et praegu vaadatakse 2 dollari suurusele kokkuhoiule telefoni kohta üsna hapu pilguga. Ilmselt ületab kasutamata võimaluse väärtus (opportunity cost) ühes etapis saavutatud kokkuhoiu kokkuvõttes kümnetes kordades.\nOlgu ka mainitud, et Nokia üliettevaatlik, säilitamisele orienteeritud juhtimine loobus 2004 aastal igaks juhuks ka rakenduste poe arendamisest.\nSiinkohal võikski loo Nokiast lõpetada. Kirjutamise hetkeks on Nokia turuväärtus juba väiksem kui Taivani HTC oma. Kuid kas ei räägi “lugu Nokiast” midagi meie kõigi kohta? Kas julgeme tunnistada, et tunneme siin natuke ära ka iseennast ja oma organisatsiooni? Kas meie ettevõttes ideede kogumise süsteem toimib? Kas ideed peavad sündima vaid koosolekutel ja ajurünnakutel või on kohta ka spontaansematele mõtetele? Kelle käest me ideid kogume? Kas ideede “headuse” üle otsustavad ainult juhid? Kui palju ideid me oleme “igaks juhuks” realiseerimata jätnud (“juhile see ei meeldiks”)?\nÄra pane ennast teise inimese seisukohale


Elu paradoksid: kust tuleb raha? | Karuema Päevaraamat\n« Igatsus igapäevarutiini järele\nÕpi elu, ema! »\nElu paradoksid: kust tuleb raha?\nPosted oktoober 3, 2007 by Karuema in elustiil, emotsionaalne, ilus, soome eri.\t5 kommentaari\nKuigi Soome on ikkagi suht heal järjel riik ja võiks arvata, et siin elavatel inimestel ei ole materiaalseid probleeme…Siis kohati mulle tundub, et sommidel on raha vähem ja nad elavad palju kasinamalt, kui eestlased. Noh kasvõi juba kaks sellist välist märki – ei ole siin massiliselt hirmsuuri ja hirmkalleid maju ja autode tänavapilt on palju tagasihoidlikum kui Eestis.\nNoh nendel asjadel kõikidel omad põhjused, ja neist kunagi ka kirjutan, sest küsimus ei ole siin niipalju rahas, kui mentaliteedis.\nSiin aga tahan kirjutada lastest. Nimelt nädalavahetusel tuli meie postkasti väike kollane kirjake, kus peal tekst, et vot me oleme Haukkaranna kooli õpilased ja korjame tühje pudeleid selleks, et rahastada oma leerikooli. Ning et me anname teie uksekella kolmapäeval kella viie järel…Et kui teil on meile annetada taarat, siis me oleme väga tänulikud ja te võite need taarakotid ka koridori meie jaoks jätta…Ning kollase paberi tagaküljel oli ühe pisikese fotoäri reklaam – kes tõenäoliselt toetas ja aitas lapsi paberi ja trükkimisega.\nMis mulle selle asja juures väga meeldib?\n1. Lapsed õpivad noorest peast tundma raha väärtust. Tõenäoliselt enamuse laste vanemad saaksid anda selle raha neile ka niisama, aga kõigile osapooltele on oluline see, et lapsed on ise rahateenimise võimaluse välja mõelnud, ise teevad ja teostavad selle, et lapsed õpiksid seda, et sa pead raha saamiseks vaeva nägema.\n2. Mulle meeldib selle ettevõtmise diskreetsus ja elegants, see kuidas lapsed seda teevad – teatavad ette, sa saad juba oma seisukoha kujundada, ja kui sul on midagi anda, siis saad juba asjad valmis panna. Selline lugupidav meeldib suhtlemine-suhtumine.\n3. Nad teevad seda regulaarselt, eelmine aasta oli sama lugu…ja tõenäolislet ka enne seda aastad, kui mind siin veel ei olnud.\nElus on nii, et ühed teenivad vähem ja teised rohkem. Ebavõrdsust on palju. Kuid ma arvan, et oluline on siiski õppida elus seda, et raha ei kasva puu otsas ega ema-isa rahakotis. Kui tahad midagi saada, pead vaeva nägema ja pingutama…Ning sellel mündil on ka teine külg siin ühiskonnas – kui sul on, sa oled saanud ja õppinud ja leidnud selle tarkuse, kuidas saada raha ja muid rikkusi, siis pead sa oskama seda ka jagada…nendega kes on sust väetimad, nõrgemad…Sest eks see laste pudelite kampaania ole ju meie majaelanikele kui andmise kampaania – võiks ju ise seda viimast senti sealt taara tagastamisest saada, seda enam, et sommid on koonrid…Aga ei. Eelmine aasta oli laste pudelinoos korralik. Loodan et ka sel aastal.\nPosted by Tipp Ja on oktoober 26, 2007 at 6:14 p.l.\nMinu meelest ilus ja vajalik lugu. Meil võiks ka nii olla. Annetaksin sedasorti asju hea meelega.\nJa keegi võiks mu taara ära vedada, ise kuidagi ei jõua.\nPosted by tiiauspaikka on oktoober 3, 2007 at 2:14 p.l.\nja nii näevad lapsed vaeva ka müües kommikarpe, wc paberit, küpsiseid, pesupulg´brit jne, et teenida oma klassile reisiraha. kooli jõulumüügi ajal lapsed esinevad, müüvad enda või vanematega koos küpsetatud tooteid, enda meisterdatuid puutöid jne.\nlapsele õpetatakse ,et kui midagi tahad ,siis selle nimel peab vaeva nägema. Ja nii on õige.\nPosted by kaja on oktoober 3, 2007 at 1:51 p.l.\ntoivo, tõenäoliselt siin ongi jälle yks pisikene kultuurierinevus eesti ja soome vahel, mõtteviiside ja suhtumiste erinevus. seepärast ma seda siin ka kirjutasin.\nPosted by Toivo on oktoober 3, 2007 at 1:33 p.l.\nHmm. Kulutada iga korteri kohta 1 ühik paberit et koguda maja peale … ühikut taarat.\n“Ning kollase paberi tagaküljel oli ühe pisikese fotoäri reklaam – kes tõenäoliselt toetas ja aitas lapsi paberi ja trükkimisega.”\nHmmm-hmm. Mina paadunud eestlasena ütleksin et see on reklaamitrikk.\nPosted by usku on oktoober 3, 2007 at 12:24 p.l.\nei viitsi eelmise juurde eraldi kommenteerida, aga tegelikult ka Gansapank ja ajakirjade kirjastus tüütavad – ehk siis ikkagi on teisi müügimeha kah.\naga selle loo kohta siin tahtsin öelda, et see on tõesti üks hea postitus! mõnus lugeda ja teeb tuju heaks kohe 🙂 annaks isegi taarat, kui saaks!


Kodu » asukoht » Maroko\nMoroco Top VPN, seaduslikkus, statistika ja soovitused\nUuendatud: 26. mai 2020: 16:27 ET T, mai 2020\nMaroko on araabia maailma läänepoolseim riik. 32 miljonil inimesel (umbes 76 protsendil elanikkonnast) on juurdepääs internetile. Mobiiltelefonide kasutamine on suurem kui elanikkonna arv: põhiseadusliku monarhia territooriumil on 45 miljonit mobiiltelefoni. Kuna maailm muutub üha enam ühendatuks, on Maroko sattunud tasakaalustatusse. Riik soovib tuua Euroopa Liidust rohkem äri, kuid seisab silmitsi islamiäärmusluse pideva kasvuga.\nMaroko internetivabadus on madal, mistõttu paljud kodanikud kasutavad VPN-i. VPNid aitavad kaitsta teavet internetis, eriti olukorras, kus valitsusel ei ole tugevaid küberturvalisuse meetmeid. Marokol on raske tagada oma kodanikele turvalist juurdepääsu internetile. Lisaks on arengumaad sageli küberrünnakute suhtes haavatavamad.\nKas VPN-i kasutamine Marokos on seaduslik?\nMiks kasutada VPN-i Marokos?\nMida otsida Maroko VPN-i puhul\nVPN-i kasutamine Marokos on seaduslik. Valitsus piirab siiski valikuliselt veebiplatvorme. Eelkõige on nad mures veebisuhtluse pärast, sest kehtivad piirangud on kehtestatud Skype'i, WhatsAppi ja Facebook Messengeri suhtes. Vastuseks nendele internetivabaduse piiramise püüdlustele on soovitatav kasutada Marokos VPN-i.\nAlates 2009. aastast, 18. veebruari 2009. aasta seadus nr 09-08 loodi Marokos üksikisikute kaitsmiseks. See seadus lisab uusi turvameetmeid seoses isikuandmete käitlemisega. See seadus on kooskõlas katsega soodustada välisinvesteeringuid riigis. Täites Euroopa Liidu kehtestatud andmekaitsemeetmeid, püüab Maroko meelitada ligi rahvusvahelist äri.\nTänu sellele andmekaitseseadusele on avalikkusel rohkem teavet andmete kogumise ja selle kohta, kuidas valitsus neid kasutab.\nKriminaaljuurdluse puhul võib siiski rikkuda üksikisiku eraelu puutumatust. Maroko ei ole siiski ühegi luureühenduse liige. Seetõttu ei pea kodanikud muretsema teabe edastamise pärast teistele valitsustele, kuigi nad on endiselt küberrünnakute suhtes haavatavad.\nKuigi valitsus tagab andmekaitse, on Marokos endiselt valikuline tsensuur. Poliitilisi saite ja Pirate Bayd ei blokeerita. Siiski on tsenseeritud mõned sotsiaalmeedia saidid ja täiskasvanutele mõeldud saidid. Kodanikud võivad kasutada Facebooki, kuid seal on kehtestatud teatavad piirangud. Valitsus on teadaolevalt blokeerinud ka selliseid saite nagu YouTube ja Google. Araabia kevadele järgnenud protestide ajal Marokos represseeriti ajakirjanikke ja aktiviste, kes kajastasid sündmusi internetis.\nValikulised tsensuurimeetmed käivad käsikäes Maroko sooviga olla osa lääne ärimaailmast, säilitades samal ajal oma üldised islami põhimõtted.\nValitsus võib võtta meetmeid ka kuninglike teisitimõtlejate vastu. Inimesed, kes esitavad kuningale või tema perekonnale sobimatuks peetavaid viise, võidakse vastutusele võtta.\nVPN-i kasutamine on Marokos soovitatav, kuna seal kehtivad valitud valitsuse piirangud. Võttes ettevaatusabinõusid oma veebikäitumise kaitsmiseks, võivad marokolased vältida trahve ja vanglakaristusi.\nTsensuur laieneb ka voogedastuse sisule. Suur osa veebipõhisest meelelahutusest koosneb konkreetselt kohalikust sisust. Ajakirjanikud tegelevad ka enesetsensuuriga, mis piirab Marokos elavatele inimestele kättesaadavat ajakirjanduse sisu.\nKui soovite pääseda ligi geograafiliselt piiratud sisule, siis peaksite kasutama VPN-i.\nHäkkerid kasutavad sageli ära riike, kus on kasutusel madalamad turvaprotokollid. Maroko pangad on mitmel korral häkitud. Ja me oleme juba arutanud, kuidas valitsus võtab aktiivselt sihikule Maroko inimõiguste aktivistid, kes protestivad valitsuse vastu internetis.\nKaitse tasuta WiFi-le\nKuna maailm on üha enam ühendatud, on tasuta WiFi-ühenduspunktid oodatud kaup. Turism on suur osa Maroko majandusest, mis tähendab, et WiFi on olemas kohvikutes, hotellides ja paljudes avalikes kohtades. Praegu on olemas 50 563 tasuta WiFi-hotspoti Marokos.\nKuigi tasuta WiFi on mugav, on see haavatav häkkerite ja küberrünnakute suhtes. Häkkerid loovad sageli ühenduse teie seadme ja hotspot'i vahel, millega te üritate ühendust luua. Kuna tasuta WiFi-võrgud on sageli krüpteerimata ja turvamata, on teie teave avatud. Häkkerid saavad juurdepääsu igasugusele teabele, mida te oma seadme ja külastatavate veebisaitide vahel edastate.\nKvaliteetne VPN töötab tõhusalt ka mobiilseadmetes. VPN-i kasutamine lisab täiendava turvalisuse taseme iga kord, kui kasutate avatud hotspot'i.\nMaroko keskmine Interneti-ühenduse kiirus on Araabia maailma kiireim. Samuti on see üks kiiremaid Aafrikas. Keskmine tippkiirus on 7,36 Mbit/s, mis on kiirem kui Nigeerias ja Ghanas. Riik on maailma 190 riigi seas mobiilside kiiruse poolest 53. kohal. Allalaadimiskiirus on ligikaudu 33,87 Mbit/s. Mobiilseadmete üleslaadimiskiirus on keskmiselt 13,81 Mbit/s.\nSpeedtest.net'i koostatud andmete kohaselt on Maroko lairiba interneti püsiühenduste osas 120. kohal. Aeglane Interneti-ühendus tähendab, et kasutajad kogevad regulaarselt viivitusi ja puhverdamist, kui nad pääsevad ligi meediale või laadivad alla suuri faile.\nKui soovite säilitada kohaliku IP-aadressi, siis on palju kvaliteetseid VPN-teenuste pakkujaid, kelle serverid asuvad Marokos. Näiteks PureVPNil on Marokos kolm VPN-serverit. Kuid kohalik aadress ei kaitse teid kohalike tsensuurimeetmete eest. Samuti ei võimalda see teile juurdepääsu sisule, mis võib olla geograafiliste piirangute tõttu blokeeritud.\nKui te kaalute VPN-i kasutamist Marokos, on oluline otsida teatud funktsioone. Tasuta VPN-idel ei ole sageli tugevaid turvameetmeid. Turvalisuse puudumine võib põhjustada nii küberrünnakuid kui ka andmete häkkimist.\nJuurdepääs mitmele serverile on veel üks funktsioon, mida VPN-i valides otsida. Paljudes Aafrika riikides kehtivad tugevad tsensuuriseadused või teostavad nad valitsuse järelevalvet. Tulenevalt litsentsimis- ja levitamiseeskirjadest on nendes riikides ka piiratud juurdepääs kõrgekvaliteedilisele voogedastussisule. VPN-teenuse pakkuja, kellel on mitu serverit, saab teie IP-aadressi vahetada riiki, kus on rohkem internetivabadust. Selle tulemusena saate avada sisu, mis võib olla Marokos reguleeritud või lihtsalt kättesaamatu.\nKuna Maroko on tärkava turumajandusega riik, ei ole seal samu turvameetmeid kehtestatud kui paljudes arenenud riikides. Kui soovite tagada, et teie võrguteave on Marokos interneti kasutamise ajal turvaline, peate kasutama VPN-i.\nTeine funktsioon, mida tuleks jälgida, on logimise keelamise poliitika. Kuigi parimad VPN-teenuse pakkujad ei logi teie andmeid, on mõned kohustatud salvestama teavet õiguskaitseasutuste jaoks. Kontrollige oma VPN-teenuse pakkuja asukohta ja vaadake, kas õigusaktid nõuavad, et nad jälgiksid oma kasutajaid.\nKuigi Maroko pakub oma kodanikele rohkem internetivabadusi kui paljud araabia riigid, on seal siiski tsensuur. Samuti piiravad levitamise ja litsentseerimise eeskirjad riigis kättesaadavat voogedastussisu.\nKuigi Marokos ei ole konkurentsivõimeline Interneti-kiirus, annab VPN-i kasutamine teile täiendava juurdepääsu internetile ja turvalisuse. Riik loodab tuua riiki rohkem Lääne ettevõtteid, kuid püüab samas kaitsta oma islami identiteeti. Veenduge, et võtate meetmeid valikulisest tsensuurist möödahiilimiseks ja oma isikuandmete kaitsmiseks VPNi abil.\nDomeeni laiendus: .ma\nKohalik Google domeen: google.co.ma\nAndmekaitse riiklik komisjon\n10 East 40th Street, 24. korrus, New York , New York 10016\nLisateave Maroko VPN teenuste ja internetiühenduse kohta


PÕNEV TEST: ARVA ÄRA, milline kingapaar on kõige kallim? | Buduaar\nPÕNEV TEST: ARVA ÄRA, milline kingapaar on kõige kallim?\n2016. aasta 20. mai 00:31\nKingade valikul loeb lisaks välimusele ka kvaliteet ja materjal ning siinkohal on tihtipeale raske aru saada, millised kingad on kõige vastupidavamad. Kui tegu pole tuntud brändiga, mida sa juba tead ja usaldad, siis tuleb usaldada oma sisetunnet ja loota parimat.\nllmselt kõik naised on elu jooksul ostnud endale vähemalt ühe paari kingi, mis üsnagi lühikese aja jooksul ära lagunesid ning seda kogemust korrata ei tahaks. Kuid kas sina oskad kingade hulgast näha, milline paar on kõige kallim?\nTesti oma hinnangut ja saa teada, kas sa oskad üheksa paari kingade hulgast leida üles just selle paari, mis kõige kallim on.


22.06.2012 Saksamaal imelises Hausachis\nRefereerin Laura Vanderkami artiklit "What The Most Successful People Do Before Breakfast"\nPealkiri on ekisitav, sest tegelikult juhatavad need tasuta nõuanded Sind õigele teele ja ei kirjuta see artikkel sellest, mida edukad teevad. Pigem tuleb juttu sellest, kuidas jõuda hommikutundide teadliku kasutamiseni. Edukad inimesed elavad teadlikult ja kasutavad ka aega teadlikult praktiseerides väga efektiivse inimese seitset harjumust. Kuidas ise seda teha osata?\n1. Hinda oma tegevusi, mida hommikul teed e hetkeseisu kaardistamine\nKes teab väljendit "päeva pildistamine," teab, millest jutt. Kirjuta üles, mida Sa hommikul peale tõusmist teed. Hommik annab aluse kogu päevale! Kas kõik see, mida Sa teed on vajalik ja pikas perspektiivis kasulik? Kas Sinu hommikurituaal annab Sulle päevaks energia ja optimismi?\n2. Kujuta ette, milline on Sinu ideaalne hommikurituaal e eesmärgi visualiseerimine\nNäiteks hommikutreening - hea tervise, värske oleku ja seedimise ergutamise eesmärgil, millele järgneb südamlik hommikusöök kallite pereliikmete seltsis? Isikliku kasvu eesmärgil jooga, mõtisklus, pühateksti lugemine, mõni tore perekondlik rituaal lastega? Ametialaseks arenguks aeg karjääri planeerimiseks, veebikoolituste vaatamiseks vms?\n3. Mõtle läbi tegevused e strateegiline planeerimine\nKuidas saaksid hommiku muuta selliseks, et sinna mahuks vajalikud tegevused, mida visualiseerisid? Mida peaksid selleks tegema? Kas hommikul varem tõusma või intensiivsemalt tegutsema? Vabandusi ära otsi, miks Sa ei saa seda teha, mida Sa tahaks teha ja mis takistaks ideaalse hommikurituaali elluviimist! Kõik on võimalik. Küsimus on vaid, kuidas?\n4. Juuruta harjumus\nVäga oluline samm eesmärgile jõudmiseks! Et muuta unistused rituaalideks, on vaja tahtejõudu. Harjumuse juurutamiseks kasuta viite sammu:\nAlusta aeglaselt. Astu samm-sammult eesmärgi poole!\nJaga oma energiat arukalt. Iga muutus võtab energiat, seepärast hoolitse enese eest - söö ja maga õigesti ja piisavalt, ümbritse end inimestega, kes toetavad Sind ja on huvitatud sellest, et Sa saavutaksid oma eesmärgid\nVõta ette üks uus harjumus korraga. Kui üks on juurutatud, siis asu järgmise kallale\nKaardista oma arengut. Et harjumusi luua, võib minna nädalaid. Jälgi end vähemalt 30 päeva. Harjumus on kinnistunud siis, kui tunned rituaali unustades, et oled midagi olulist tegemata jätnud - just nii nagu harjumus hambaid pesta\nKasuta julgelt altkäemaksu. Üldjuhul tekitavad harjumused ise motivatsiooni, kuid seni, kuni see juhtuma hakkab, aitavad Sind edasi liikuda sellised välised motivaatorid nagu näiteks enese premeerimine kontserti piletiga\nOluline on mõista, et hommikurituaal ei pea olema mitte midagi füüsiliselt ebameeldivat. Vali tegevused, mida Sa naudid. Sinu hommikusöögi eelne rituaal võiks olla lemmik osa Sinu päevast!\n5. Muuda kui vaja\nVanad harjumused tuleb ümber muuta, kui need ei ole enam kasulikud ja ei muuda Sinu päeva võimalusterohkeks!\nHommikute puhul on imeliseks fenomeniks tunne, et midagi on võimalik teha teisiti, midagi saab teha paremini. Eks ole ju olemas ütluski: "Hommik on õhtut targem!" Ei ole mõtet raisata võrratuid hommikutunde. Iga kord, kui soovid leida vabandust, et midagi ei jõua teha, siis mõtle, ehk saad tõusta varem? Hommikutunnid on saadavad meile kõigile, meie ise valime, kuidas neid kasutame.\nNiisiis! Kuidas Sa soovid kasutada oma hommikuid? See oluline küsimus vajab põhjalikku mõtlemist. Kuid kui Sa oled otsustanud võivad väikestest rituaalidest kasvada suured asjad. Kui Sa teed hommikuti rohkem, siis jõuad Sa elus rohkem... see on see, mida kõige edukamad inimesed teavad!\nMina näiteks ei taha olla tulevikus haige, paks ja virisev vanaiminene, kes toidab ravimitööstust ja seetõttu kuulub minu hommikurituaali võimlemine ja hommikune kiire jalutuskäik :)\nKuidas pisikesed harjumused saavad aitada Sul saavutada suurepäraseid tulemusi, saad õppida Coveylt. Vaata siia: Väga efektiivse inimese 7 harjumust - õpi ise ja õpeta oma lastele!


Ülikooli raamatukogu pakub raamatute risttagastuse võimalust | ajakiri.ut.ee\nPildiallkiri: Esimene raamat, mis pilootprojekti raames TÜ raamatukogust erialaraamatukokku viidi, oli Thomas Hardy Leahey „The History of Psychology“. See jõudis 28. jaanuaril sotsiaalteaduste raamatukokku.\nTÜ raamatukogu pakub alates 27. jaanuarist võimalust tagastada laenutatud raamatud ükskõik millisesse ülikooli raamatukogu võrgustikus olevasse raamatukokku. Prooviprojektis osalevad lisaks pearaamatukogule kõik Tartus asuvad ülikooli erialaraamatukogud.\nRaamatukogu direktor Krista Aru märkis, et teenused peavad aja jooksul arenema. Uus projekt võimaldab ülikooli raamatukogul lugejatele veelgi lähemale jõuda.\n„Hakkasime nn risttagastuse mõtet põhjalikult arutama oktoobris ning tänu suurepärasele koostööle erialakogude ja ülikooli kantseleiga saime lugejale mugavama raamatute tagastusega alustada juba uue aasta alguses,“ rääkis Aru.\nSeni oli raamatuid võimalik tagastada üldjuhul samasse kogusse, kust need olid laenutatud. Teenindusosakonna juhataja Olga Einasto sõnul oli aga näha, et lugejad käsitavad ülikooli raamatukoguvõrku ühtse raamatukoguna, ning seetõttu sooviti sageli tagastada erialakogust võetud raamatuid peakokku ja vastupidi.\nRaamatu tagastamisel läheb see kohe lugeja arvelt maha ja trükis toimetatakse raamatukokku, kus see tavapäraselt asub. Sõltuvalt ülikooli siseposti liikumisest jõuavad tagastatud raamatud koduraamatukokku tagasi kahe päeva jooksul.\nProoviprojekt kestab juuni lõpuni. Selle aja jooksul jälgitakse raamatute tagastuse statistikat ja küsitakse nii lugejate kui ka raamatukogutöötajate tagasisidet.\n„Seejärel otsustame, kui elujõuline teenus on ja kas on mõtet laiendada seda ka Tartust väljapoole. Me ise loodame, et lugejad on uue teenusega igati rahul, sest see on mugav, hoiab kokku nende aega ja aitab vältida viiviseid,“ ütles Einasto.\nEsimesed projekti käigus tagastud raamatud liikusid oma õigesse asukohta tagasi juba 28. jaanuaril.\nÜlikooli raamatukogu pakub akadeemilistele töötajatele õppetööks kasulikke personaalseid teenuseid.\nÕppejõulaenutus ehk semestrilaenutus – akadeemilistel töötajatel on võimalik kasutada õppetöö eesmärgil semestrilaenutust, mis võimaldab erialakirjandust laenutada kuni kuueks kuuks. Vahepeal ei ole vaja pikendamise ega viiviste pärast muretseda. Raamatule võib raamatukokku ise järele tulla või anda oma soovist teada referendile, kes saadab raamatu sisepostiga otse töötaja töökohale.\nPärnu kolledži direktor Garri Raagmaa kiitis õppejõulaenutust ja üleüldse raamatukogu pakutavat kirjanduse hankimise teenust.\n„Asjad saavad kiiresti aetud – kui vaja, saab raamatu kohe. Raamatukogu töötajad on väga kiired ja meeldivad suhtlejad. Õpikuid või muid raamatuid, mida on vaja tihti kasutada, on väga mugav enda riiulis hoida. Ja kui keegi teine neid vajab, saab need mõne päevaga uuele lugejale toimetada,“ ütles Raagmaa.\nAinepakettide koostamine – ainepakett on õppejõu soovil konkreetse kursuse jaoks koostatud vajaliku kirjanduse komplekt. Ainepaketid teevad üliõpilaste elu lihtsamaks, sest kõik kursusel vajalikud materjalid on kättesaadavad ühel riiulil. Neid on lihtne leida kursuse nime, ainekoodi või õppejõu nime järgi nii lugemissaalist kui ka e-kataloogist ESTER. Paketti kuuluvad raamatud on ainult raamatukogus kasutamiseks, neid välja ei laenutata. Kui õppejõud soovib oma kursuse jaoks ainepaketti, tuleks sellest teada anda referendile.\nVene kirjanduse professor Ljubov Kisseljova hakkas ainepakettide koostamise teenust kasutama kohe, kui raamatukogu seda pakkus. Tema meelest on see mugav võimalus tagada, et kogu üliõpilasele vajalik kirjandus on ühel riiulil ja hästi kättesaadav.\nHumanitaarteaduste ja kunstide valdkonna dekaan Anti Selart peab samuti ainepakette väga tähtsaks.\n„Esiteks saab sel teel teha üliõpilastele kättesaadavaks vähestes eksemplarides teose ilma autoriõiguse nõudeid rikkumata ning teiseks suunata üliõpilasi rohkem raamatuid lugema: otsitud teose lähedusest leiab ta raamaturiiulilt kindlasti ka teise ja kolmanda, ehk veelgi huvitavama raamatu,“ rääkis Selart.


Kaili Viidas kuulab raadios Viidingu plaati. „„Õigus olla”... Mul on õigus olla ahistatud ja ahistamata, kui ma seda tahan. See on väänatud sõnamäng, aga kui räägime õigusest, mis ei tee kellelegi kahju. Kellelegi teisele kui mulle. Kui tahan valu, siis pean seda saama.”


Christie Brinkley nõuab, et ta murdis käe fakery nõude keskel - Skandaalid\nChristie Brinkley jagab murtud käe fotosid pärast Wendy Williamsi kahtlast vigastust\nFoto krediit: Instagram; christiebrinkley\nChristie Brinkley on jaganud fotosid oma murtud käest pärast jutusaate juhti Wendy Williams oli kahtles vigastuses tmüts sundis supermudeli Tantsud tähtedega ära. Tähe tütar Madrus Brinkley-Cook, samuti modell, võttis koha ABC tõsielusaates. Williams napsas hiljuti oma jutusaates, et Brinkley vigastus 'näib pagana võlts'. 'Minu arvates arvan, et see, mida Christie tegi, oli see, et ta registreerus' Tantsud tähtedega ', teades, et paneb sinna oma tütre Meremehe,' lisas Williams (55).\nSupermodell, 65, võitleb nüüd tagasi. Ta võttis Instagram reedel, 27. septembril, postitada seeria kolmest fotost, millel oli näha tema tugevalt muljutud käsi ja haiglas voodis lebamist, mille ümber oli kips. 'Vihkajate ja vandenõuteoreetikute tunnustamine on minu parema hinnanguga vastuolus, kuid kuna see hõlmab mu kallist tütart, püstitan rekordi,' kirjutas Brinkley oma sotsiaalmeediasse. 'On kurb, et me elame ajal, kus tõde pole nii sädelev kui haiget tekitav vale.'\nTa jätkas: 'Kui oleksin olnud ainult mina, oleksin lasknud sel rullida kohe seljast, kuid #nationaldaughtersday'il tunnen, et see on ideaalne võimalus tõe eest seista.' Brinkley kiitis 21-aastast Sailorit, kes astus viimasel minutil oma DWTS-koha saavutamiseks. 'Tänan teid, et olete nii hämmastav tütar @sailorbrinkleycook ma olen teie üle nii uhke, et ületada oma hirmud sisse astuda. ' Kirjutas Brinkley. Ta viskas ka nalja: 'Aga ma tahan ikka veel oma lemmikteksaseid tagasi!'\nBrinkley on nõudnud, et ta ei saaks võistelda. Neljapäeval saates The Talk ütles staar oli ta šokeeritud Williamsi märkuse järgi. Ta ütles: „Wendy Williams alustas seda kuulujuttu, mis oli minu jaoks vapustav, kuna olen paar korda Wendy saates osalenud. Millegipärast meeldisin talle ja ta kutsus mind rasketel aegadel teda toetama. 'Nii et mulle helistati ühel päeval, et tal on kohutav lavaehirm ja ta kavatseb' Chicago The Musicalist 'välja astuda ja ma tuleksin temaga rääkima. Ma olin nagu: 'Te ei leia kunagi rohkem toetavat ja armastavat koosseisu. Armastate seda kogemust ja kahetsete, kui te seda ei tee. ”„ Olin tema jaoks olemas. Siis elab ta läbi lahutuse; Mulle helistatakse uuesti, sest olgem ausad, ma olen selles mõttes omamoodi ekspert, ”ütles neljakordne lahutatud Brinkley.\n'Tulin uuesti ... ja nii arvasin, et see oli viga, kui keegi ütles, et ta teeb seda.' 'Minu sõnum Wendyle on: lahke olla on nii lõbusam. Proovige seda, ”ütles Brinkley. 'Ei ole hea tunne, kui proovite teistele inimestele haiget teha. Kui see tundub hea, on midagi tõsiselt valesti. ' Brinkley on öelnud, et tema luud purustati DWTS-i proovis. Saate avaldatud videoklipist selgus, et modell komistas oma elukaaslase vastu Val Chmerkovskiy jalg ja kukkus põrandale, murdes tema käe.\nABC kinnitas avalduses: „Esietenduse proovide ajal ... Christie Brinkley sai vigastusi, mis nõudsid randme ja käe operatsiooni. Ta ei saa plaanitud osalemist saates jätkata. Seda kõike peres hoides on tütar Sailor Brinkley-Cook, Sports Illustratedi modell, otsustanud kogu rutiini õppimiseks tundide jooksul kiiresti sisse astuda ja võistleb ülejäänud hooaja ema kohal. '\nSiiani on Sailor Chmerkovskiyga DWTS-is kindlat rutiini pakkunud.\nkuulsuste meik ebaõnnestub\nsandra härja nibu\nval kilmer kaalulangus\nTom hiddleston tutvus Taylor Swiftiga


Kommentaarid: USKUMATU! Saksamaal keetsid nõiad noort neidu katlas\nUSKUMATU! Saksamaal keetsid nõiad noort neidu katlas\nÄrimees Nossov/ 7. veebruar 2018, 09:06\najalugu ju kordub/ 7. veebruar 2018, 10:12\nInkvisitsioon II on tulekul.\noeh/ 6. veebruar 2018, 23:08\n7. veebruar 2018, 00:46\nma arvan ka, et ikka ajudes on mingid juhtmed ja klemmid sassi läinud. keevavee katel, mai gaad!...rongkäigus!\nveermahhtide ajud/ 8. veebruar 2018, 02:06\non klobalistid juba pehmeks keetnud\nMIS SAKSLASTE?/ 7. veebruar 2018, 01:07\nsakslased om ammu välja surnud ja asendatud "uus" sakslastega, kellel on enamike nimeks Muhhamed või Ahmed. See on selle tagajärg. Kohalik meedia kirjutas, et "ketjad" olevat olnud Araabia välimusega noored mehed. Eks nad jagavad oma kultuuri ja on merkeli kaitse all,\n7. veebruar 2018, 05:56\nno vot siis ja meie #metoo naised kaeblevad tagumikust näpistamise, musitamise pärast.\nkohtunik/ 7. veebruar 2018, 08:53\nJutu põhjal saan aru,et tõstsid jalgupidi patta mitte ei keetnud.Need on kaks erinevat asja.Kas muidu ei loeta,kerime pealkirja põhja.\nKzza/ 6. veebruar 2018, 22:31\nAafrikas on see täitsa tavaline, et "nõiaks peetuid piinatakse ja tapetakse". Äkki on miski Doitshlandistani sissesõitnud kultuuririkkus?\nRooma paavest/ 7. veebruar 2018, 00:07\nSeal on ka tavaline inimeste kehaosade ostmine nõidadelt ja nendega rituaalide tegemine, mida heledama nahaga ja noorem, seda kallim kraam.\njeah/ 6. veebruar 2018, 22:12\nMaali/ 6. veebruar 2018, 22:06\näärmiselt/ 6. veebruar 2018, 22:01\nrumal ja ohtlik "nali". Kas inimesed ei mõtle mõnikord üldse midagi.\nNo aga/ 6. veebruar 2018, 21:56\nKus siis veel keetma peaks, kui mitte katlas?\nKristogramm/ 6. veebruar 2018, 20:10\nMoslemitest veel vähe, nüüd tõstavad paganad ka pead.\nVõi eestlased:/ 6. veebruar 2018, 21:56\nTäna astus Harju maakohtu ette naine, keda süüdistatakse Tallinnas lauluväljaku lähistel 22-aastase mehe noaga ründamises. Rünnaku tõttu sai mees raske tervisekahjustuse ning suri hiljem saadud vigastustesse.\nNo/ 7. veebruar 2018, 01:19\nt,ohm , see tuust pole Eestlane.\npaganlus muide on Eesti põline usk nii, et ära kaaguta.\n6. veebruar 2018, 20:02\nebaõnnestunud nali lihtsalt,leht aga paneb sellise pealkirja,nagu oleks tegu mingi rituaalmõrvaga.\nRS2/ 6. veebruar 2018, 20:45\nJube "head" naljad, Qramus.\nvariaator/ 6. veebruar 2018, 19:37\nsakslased jäävad ikka sakslasteks . kunagi keskajal põletati ja keedeti nõidasid ja aadu ajal olla vassistid koonduslaagrites samu ulle asju teinud . nigu seepi ja lambivarje\nEvemos/ 6. veebruar 2018, 19:34\nteada niigi see hassidide ja juutide kätetöö\n6. veebruar 2018, 19:52\npeenis/ 6. veebruar 2018, 19:34\nArvasin siiani, et sellised asjad on võimalikud vaid USA teismeliste seas aga nüüd siis selgub, et ka eurooplased hakkavad vaikselt idioodistuma.\ndeenide vastu eu saa/ 6. veebruar 2018, 19:53\nNoh aga ameeriklased ongi eurooplaste järeltulijad\nolku/ 6. veebruar 2018, 18:51\nAga kui on keeta vaja kus siis seda toimingut teha.\nTolerast/ 6. veebruar 2018, 18:45\n6. veebruar 2018, 18:51\nnagu näiteks/ 6. veebruar 2018, 19:09\n6. veebruar 2018, 18:19\nTõesti uskumatu lugu.\n.../ 6. veebruar 2018, 18:11\n...ja polizail on suu kõrvuni\nKokad olid ahvrikast\nšamaan/ 6. veebruar 2018, 18:54\nisikud ahvrikast sellistel üritustel ei osale\nAafrika woodoo nõidadel lähevad inimjäänused ja kaubaks, kõik kõlbab ja kõik on turul müügil.\nErinevalt sinust kogemusi ei oma/ 6. veebruar 2018, 21:58\nEi tea, pole nende kokkutulekul osalenud\nAga meite maal on hea/ 6. veebruar 2018, 18:06\nMeil siin Liivalaia kohtumajas keedetakse ka ühte juba mitu aastat ja ikka pehmeks ei saa.\n6. veebruar 2018, 18:21\nPuujalg vist ei keegi pehmeks\nPole viga./ 6. veebruar 2018, 22:02\nKohe pannakse komisjon kokku otsustamaks, kas puujalg läheb pehmeks või ei lähe.\nvanasti/ 6. veebruar 2018, 22:14\nvanasi öeldi, et pulmadeks saab terveks. tema kohta võib öelda, et valimisteks saab terveks.\ntoksberg/ 6. veebruar 2018, 17:58\nainult seentest jäi vist väheks,teravuse lisamiseks ka muud juurde\ntoksberg / 17:58, 6. veebr 2018/ 6. veebruar 2018, 18:08\nAh mine sa kah oma jutuga tead sinnasamusesse....\nKex/ 6. veebruar 2018, 17:54\nKes oleks uskunud, et sakslased nii ärakeeravad? Peaks EL'st välja saatma, pole sobiv\ntore otsus,/ 6. veebruar 2018, 17:44\nkatelt kaasa ei tohi võtta, tuleb kasutada kohapeal.


Mahlane komöödia: Apollo Kino lavastuses «Püksid maha!» saavad kalevipoegadest brittide eeskujul stripparid - Uudised - Elu24 Kinoportaal\nMahlane komöödia: Apollo Kino lavastuses «Püksid maha!» saavad kalevipoegadest brittide eeskujul stripparid\n18. september 2019, 9:56\nLaupäeval, 12. oktoobril esilinastub uhiuues Ülemiste keskuse Apollo Kino Teatrisaalis Gerda Kordemetsa mahlakas ja hoogne komöödialavastus «Püksid maha!». Lavastus põhineb Anthony McCarteni ja Stephen Sinclairi komöödial «Ladies Night».\nRait, Harri, Norman, Urmas ja Boriss on töötuks jäänud «kalevipojad», kellele on majanduskriis eriti halvasti mõjunud. Nad on tublid poisid, kes ei taha leppida ukrainlase palgaga Eestis ega eestlaste keskmiste elamistingimustega Soomes. Pool aastat töötud ja masenduse piiril kõikuvad mehed näevad ühel õhtul pubis lehekuulutust, kus teatatakse briti meesstripparite peatsest esinemisest Eestis. Olgugi et nad pole just musklimäed ega oska tantsidagi, otsustavad nad rahateenimise ja enesehinnangu tõstmise eesmärgil moodustada kohaliku meesstripparite trupi ning heita seljast kõik riided. Nad kutsuvad end välja õpetama endise tantsijanna Annika (Inga Lunge), kel on samuti tugev põhjus see lootusetuna näiv väljakutse vastu võtta.\n«Jaa, see on striptiis, ja need saavad olema paljad mehed, aga siin on veel midagi,» ütleb üks näidendi tegelastest, baaridaam Marta poiste etteastet sisse juhatades. «Silikooni ja testosterooni täispumbatud välismaalaste asemel astuvad teie ette teie oma mehed, naabrimehed, töökaaslased, Eesti mehed otse tänavalt. See on ehe ja toores Eestimaine liha, parim valik parimatest pealinna poistest!»\nVaata ajakava ja osta pilet Piletilevist.\nOsades: Kristjan Lüüs, Märt Koik, Nikolai Bentsler, Silver Kaljula (TEMUFI), Mihkel Kallaste, Inga Lunge ja Liina Tennossaar.\nProdutsendid: Apollo Film Productions (Veiko Esken ja Tanel Tatter), ZOLBA (Jevgeni Supin)\nPartnerid: Postimees Grupp ja O`Learys


Videomängud on suurepärane keskkond loominguliseks mänguajaks, kognitiivseks arenguks, sotsiaalseks suhtlemiseks ja eneseväljendamiseks, aga videomängude hulgas orienteerumine võib keeruline olla isegi nendele lapsevanematele, kes noorena ka ise videomänge armastasid. Nii nagu teised veebipõhised elamused (nt sotsiaalmeedia), on videomängud viimase 25 aasta jooksul teinud läbi tohutu arengu. Selleks et laps saaks videomängu turvaliselt ja vastutustundlikult nautida, peab lapsevanem esmalt leidma vastused nii mõnelegi küsimusele. PEGI vanusepiirangud annavad teavet videomängu sisu kohta, aga lapsevanemat huvitavad mängude juure teisedki tahud.\nKui pikalt ma peaksin laskma lapsel videomänge mängida?\nKellega mu laps mängib ja suhtleb?\nKas ma tahan, et mu laps videomängus raha kulutaks?\nMis juhtub minu lapse isikuandmete ja privaatsusega?\nNeed on olulised küsimused, mis ulatuvad kaugemale lihtsast vanusepiirangu tähisest, aga videomänge tootvad ettevõtted pakuvad võimalust ka nende küsimustega tegeleda.\nPEGI on koostanud näpunäited lapsevanematele, mida saab kasutada kontrollnimekirjana, tagamaks turvaline ja vastutustundlik mänguaeg.\nIgal platvormil on saadaval vanemliku järelevalve tööriistad, mis pakuvad viise videomängude eri aspekte jälgida või piirata, olgu selleks siis mänguaeg, mängu sisule vastav vanusepiirang, võimalus raha kulutada või mängijate omavahelised suhtlemisvõimalused.\nPaljud videomängud pakuvad mängusiseseid oste, et nende kaudu avardada või isikupärastada põhimängust saadavat elamust. Mõningatel juhtudel, kui tegemist on tasuta mängudega, moodustavad mängusisesed ostud mängu ainsa sissetulekuallika või teevad seda koostoimes mängusisese reklaamiga. Tänapäeva videomängud järgivad küll väga erinevaid ärimudeleid, aga vanemad saavad siiski alati jälgida ja kontrollida, kas ja kuidas nende lapsed raha kulutavad.\nVeebiühenduseta mängud on endiselt väga populaarsed, aga videomängudest saadav elamus kipub sagedamini keskenduma just veebipõhistele mängudele. Veebimängudes saavad noored ja täiskasvanud mängu nautida ja samal ajal suhelda oma kaasmängijate ja sõpradega. Selleks, et suhtlemine leiaks aset turvalises ja vastutustundlikus veebikeskkonnas, sisaldab PEGI tegevusjuhend mitmesuguseid sätteid, mis soodustavad noortele vähima nõutava kaitse tagamist.\nLisateavet turvalise ja vastutustundliku mänguaja kohta oma kohalikus keeles leiate järgmistelt veebisaitidelt:


Tarbimislaenud ehk väikelaenud – väikelaen ehk tarbimislaen on tavaliselt suurema summaga laen, mille puhul on intressisumma väiksem ja laenu tagasimakse periood üsna pikk. Nimelt on isik selleks hetkeks juba läbinud isikutuvastuse protsessi ja on aktsepteeritud laenuandja poolt maksevõimelise laenuvõtjana. Autolaen on sobiv variant, kui soovid osta uue auto, kuna uus auto võib samuti olla laenu tagatiseks. Olen kuulnud igasuguseid jutte. SMS-laenud on tänapäeval seadustega väga konkreetselt piiritletud ja seetõttu ei ole vaja karta, et sms-laenu näol on tegemist laenutaotleja andmete ärakasutamisega. Tavaliselt on see vaid paar eurot, kuid laenates suurema summa, võib see küündida ka mitmekümne euro ulatusse.Lühike tagasimakseperiood. Ja tuttavatelt ma ammugi ei lähe seda raha küsima. Pank soovib kindlat klienti, mitte sellist, kellega võib hiljem probleeme tekkida. Väikelaen võib tihti olla ka tagatisega laen. Hiljuti suurendasin väikelaenu summat. annad oma raha mõtetult ära. Autolaenu otstarve ei ole piiratud. Üks võimalus on vahetada panka, kuhu palk laekub ja poole aasta pärast uus laenutaotlus esitada.oma süü, kes käsib smslaenu võtta siis. SMS-i teel laenu saamine on laenuandja lisaboonus, võimaldades juba kliendiks oleval isikul taotleda laenu hõlpsamalt. – autolaenud on kõige turvalisemad kiirlaenud, kuna tegemist on tagatislaenuga. Tagatiseta kiirlaenud on paindlikud, kiired ja hõlpsad ning laenu saamiseks on vaja teha üksnes laenutaotlus. SMS-laenu saamiseks on vaja esmalt kehtivat laenulepingut või krediidilepingut laenuandja juures. SMS-laenud on mugavad ja paindlikud ning võimaldavad laenata kiirelt, isegi, kui sa ei ole parasjagu arvuti läheduses.\n. Tuleb lihtsalt jälgida, et pank, kuhu SMS laen laekub, ja pank, kust muud laenud taotletud, ei oleks sama. Kuigi võib juhtuda, et laenuandja pakub aeg-ajalt erisoodustusena laenu, millel ei ole ka ühtegi lisatasu, siis üldiselt lisandub laenusummale ka pisike laenulepingu sõlmimise tasu.\n. Palk on mul täitsa normaalne,lihtsalt kõik minu palk läheb maksudeks. SMS laenu reklaam pihus laen. SMS laenu reklaam pihus laen. Kui mõelda.Aga sms-laen eeldab eelkõige mütlemisvõime puudumist.Pangast on mul saadud milline laen ja kusjuures pangast küsiti otse et kui suur on nn. SMS-funktsiooni kasutavad ka mitmed krediidikonto pakkujad – SMS-i saatmisega on võimalik laenuandja avatud krediidikontot hõlpsalt rakendada eraldi taotlust tegemata. Juhtub mingi jama päev enne palgapäeva, a la jäid autoga teele, ja hädasti suuremat summat vaja. Ja vb sellepärast ei anna ka pangad laenu.Kuulnud pamkadest, et nad enne laenuandmist uurivad inimese finantskäitumist ja tõesti igasugused SMS laenude võtjad loetakse "riskigruppi". Kui sa oled krediidivõimeline, saad laenusumma ning sobiva laenuperioodi pikkusega maksegraafiku. see pole mingi tõestus et sul on PÜSIV sissetulek olemas.eks see sms-laen üks lollid lõks ole, aga kindlasti võib olla situatsioone, kus sms-laen hädalahendus mingis olukorras. Et saada viivist või tont teab, mida. – SMS-laenud on ühed kõige tuntumad kiirlaenud. kui on suur häda nagu paljud õigustavad siis BIG on palju mõistlikum.ükski pank ei arvesa mustapalka. Coop Pank kogemused ja arutleu. Refinatseerimine. Pidage mind segaseks, aga minuarust pangad võiks arvestada mis põhjusel keegi laenu on võtnud. Panga pressiesindajad on sellest varem ajakirjanduses ka rääkinud, et SMS-laenu võtjatele nad üldiselt laenu anda ei soovi.Saan aru ka nendest. SMS laenu tuvastamine ID kaardiga. Neid iseloomustab peamiselt laenusumma taotlemise võimalus mobiilsõnumi teel. Samuti on taoliseid laenupakkumisi Eesti turul kõige rohkem. aga pangast öeldi, et ei saa seitse aastat laenu võtta põhjus et käendaja e. mustpalk, enamus pankasid arvestavad musta palgaga. või et ok kasutasid sms-laenu, aga vahetasid varsti peale seda töökohta, kus kõva palk. Tavalised tagatiseta kiirlaenud – tagatiseta kiirlaenud on kõige levinumad. Sain küll hiljem pangast laenu. Autolaen on hea võimalus neile, kes soovivad osta auto, kuna laenu intressimäär on tavalisest kiirlaenust tunduvalt madalam. Kust sab laenu. Autolaenu saamiseks peab sul olema sõiduvahend, mille saad anda laenu tagatiseks. Sel juhul on laenu intressimäär veelgi soodsam.\nEi teinud küll sõbrannadega eksperimenti, lihtsalt olin uudishimulik. Muidu mul palk korralik jne. siis mina on võtnud sms laenu.


B. G. Forseliuse Selts - Perekonnast, kodust, põhiseadusest ja riigist\nEttekanne raamatu „Perekonnast, kodust, põhiseadusest ja riigist“ esitlusel Riigikogu kunstisaalis 15. juunil 2016\nAustatud Riigikogu liikmed, kantselei teenistujad ja külalised! Tänan Teid kõiki, kes te muude tööde kõrvalt leidsite aega minu raamatu esitlusele tulla!\nTunnistan, et esitletav raamat ei ole mitte esimene suleproov. Sellele eelnesid kirjutised ja väitekirjad apoliitilistes teadusvaldkondades, nagu mikrobioloogia, mikroökoloogia, onkoloogia ja hügieen. Ja alles peale neid julgesin üldistusi teha inimökoloogia alalt, kuhu immitses sisse poliitika. Nii ilmus peaaegu 20 aastat tagasi „Eesti rahvastiku tervis XXI sajandi künnisel“, möödunud aastal „Rahvastikukriisi kogumik“ ja nüüd siis esitatakse lugeja ette raamat „Perekonnast, kodust, põhiseadusest ja riigist“. Ja pole vähetähtis, et olen elanud 45 aastat ajaloolise demograafia asjatundja Halliki Uibu kõrval, kes oma töö juurest Ajaloo Instituudis koju tõi nii fakte kui probleeme.\nSee on aastail 2005-2016 kirjutatud artiklite, ettekannete ja kirjade kogumik. Materjal on järjestatud aastate kaupa. Nii võib jälgida ka autori mõtte arengut – algul mingi valdkonna teaduslik läbitöötlus ja kui asi endal selge, siis märgukirjad, ettepanekud, soovitused. Hoolimata sellest, kas avalikkus ja võim neid soovis või mitte.\nKogumikus on kokku 32 artiklit, ettekannet ja kirja. Alguses on ülevaade rooma perekonnast ja abieluseadustest keiser Octavianus Augustuse ajal. Seda kirjutades veendusin, et tänane hedonism oli omane juba kaks tuhat aastat tagasi nendele, kellele materiaalsed hüved olid üleliia kättesaadavad. Aastatuhandete vahetuse järgselt töötasin koos Heino Luige ja Valter Aasmäega Eesti rahvastikutaaste regionaalprogrammi ERARE-ga. Sellest on ühisartikkel kogumikus, mis näitab maaelu ja perekonna seotust. Siis tuli ülevaade Maarahva tervis, mis hõlmas saja aasta statistikat. Niisugune lihtsalt oli Eesti põllumajandusajaloo koostaja Arvo Sirendi soov.\n227 aastat tagasi kuulutati välja Vana-Vigala mõisas parun Berend von Ükskülli poolt Vigala õigus. Uurisin ka seda. Leidsin, et sellega on sama häda nagu tänapäeva seadustega – paragrahve on palju, aga abi neist vähe. Vene miljardär Mihhail Fridman väljendas seda umbes nii – mis saab üks seadustega paberilipakas aastatuhandete vanusega tavade vastu! Tänasest märgukirjale ja selgitustaotlusele vastamise seadusest on välja jäänud nõue, et küsimusele tuleb vastata sisuliselt. Minu kogemusel riigiasutused ja isegi õiguskantsler käsitlevad ilmselget möödavastamist ikkagi täisväärtusliku vastusena.\nPaljud artiklid on pühendatud rahvastikustatistikale. Ikka selle pärast, et need näitavad ja ennustavad rahvuse kestmist. Defitsiitne sündimus viimase kahekümne viie aasta jooksul näitab rahva elujõu langust – umbes neljandik sünde on pidevalt puudu. Sellele trendile on vaja vastu seista ja meie Põhiseadus on siin aluseks. Eesti rahvuse säilimine läbi aegade - selle fraasi eest Põhiseaduses võlgneme tänu metsavend Alfred Käärmannile. Ka sellest olen kirjutanud.\n2015. aastal moodustati Riigikogus Eesti rahvastiku toetusrühm. Suuresti tänu Rein Ratasele. Selle saamise lugu on kogumikus toodud, samuti esimesed viljad toetusrühma tegevuses. Pole põhjust enam kahelda, et kaheksateistkümne aasta pikkune töö rahvastikupoliitika tähtsustamisel hakkab juuri alla saama. Vaja on luua rahvastikupoliitikaga tegelevad institutsioonid. Toetusrühmast ja tema konsultandist jääb väheks.\nPeamine innustaja raamatu väljaandmisel oli väsimatu Ago Teder, kellega sain tuttavaks 18 aasta tagasi, kui töötasin rahvastikuminister Andra Veidemanni nõunikuna. Siis käisin tema juures ideid ja hinnanguid otsimas. Tema õpilane ja kasvandik Avo-Rein Tereping tegi raamatu juures ära toimetajatöö ja aitas kaasa trükkimisel. Eelkõige tänu härradele Tedrele ja Terepingile on see raamat nüüd olemas. Loodetavasti hakkab ta tööle perekonna ja kodu tähtsustamisel, et riik püsiks. Ehk hakkavad need hoiakud jõudma rahva ja võimude vaimusfääri ja sealt poliitikasse. See on võtab kõik aega. Näib, et üksnes negatiivsed muutused toimivad ühiskonnas kiiresti. Oodatavasti annab raamat aluse poliitilise demograafia väljaarendamiseks Eestis.\nRaamatus esitatud mõtted ei ole sündinud üleöö ja ka mitte ainult autori peas. Neid on enne väljaütlemist kontrollitud kollektiivse intellekti – mitmesuguste auditooriumite poolt, aga eriti Toompea Haridusseminaris. Ühel päeval selgus, et meie poolt rakendatud küsimuste ja ettepanekute meetod pole sugugi uus, vaid seda kasutas 25 aastasada tagasi kuulus Sokrates. Tema tegeles Ateena linnas sellega, et “katsus järele” inimesi ja ajas neid segadusse - avastas nende võhikluse asjus, milles nad ise pidasid end kompetentseks.\nÕilsa Sokratese võte on nüüdseks saanud sokraatilise meetodi nimetuse. Polegi üllatav, et sedaviisi Sokrates teenis ära paljude meelepaha ja on teada, kuidas see kõik lõppes. Toompea Haridusseminar on ajaloost õppinud ja üldreeglina ei pöördu mitte üksikisiku, vaid vaimu- ja võimutäiusliku institutsiooni poole selle vastutusalas. Näiteks Riigikogu, rahvusülikooli, Eesti Teaduste Akadeemia, õiguskantsleri, loomeliitude jt poole.\nPöördume ikka nende poole, kelle jaoks mingi valdkond on igapäevatööks ja palgatööks. Ja pöördume ikka koos omaosalusega – alles siis, kui probleemi raamjooned on seminaris juba paika pandud. Vastamise käigus ja vastuste analüüsil ilmnevad ka Eesti suurimad probleemid. Need on hoolimatus, harimatus, kõrkus ja vastutamatus, mis üksikult võttes või kõik koos on saanud Eesti arengu peamiseks tõkkeks – see on Toompea Haridusseminari sõnum. Näib, et enamikul nn. juhtivatest töötajatest ei ole piisavat ettevalmistust juhtimiseks, valitsemiseks, haldamiseks ja sidustamiseks.\nRaamat on vajalik nendele, kes mõtlevad kaugemale tulevikku ja hoolivad Eestist, nendele põlvkondadele, kes tulevad peale meid. Kogumiku väljaandmise lõpp läks kiireks, sest tahtsime seda üle anda Riigikogu XIII koosseisule just kevadel, kui ees on presidendivalimised. Ehk mõni paljudest presidendikandidaatidest tutvub Eesti demograafilise olukorraga läbi selle raamatu. Käesoleva raamatu tiraaž on kavas tasuta jaotada seadusandliku ja täitevvõimu asutustele, raamatukogudele ja koolidele, samuti üksikisikutele, väljaande toetajaile.\nRaamatu väljaandmine oli võimalik üksnes tänu omaste, sõprade, autoriga unisoonis mõtlevatele poliitikute ja ettevõtjate rahalisele abile. Riigikogu liikmetelt laekus neljandik vajalikust summast.\nTänan Teid kõiki! Tänan kuulamast!


Abhaasia ei kavatse loobuda vene rublast - Äripäev\nAbhaasia ei kavatse loobuda vene rublast\n24. mai 2004, 16:25\nEelmine artikkel: Tulekul Soome-Vene investeerimiskoostöö konverents\nJärgmine artikkel: Telekanali TV1 endised juhid said kriminaalsüüdistuse\nAbhaasia presidendi Vladislav Ardzinba nõunik lükkas ümber informatsiooni Suhhumi plaanist rahvusliku valuuta kasutuselevõtu kohta.\nAbhaasias jääb endiselt käibele vene rubla, kuna see soodustab finants-majanduslikku stabiilsust regioonis, teatas ametnik. Abhaasias rahvusliku valuuta sisseviimise kavatsusest teatas eile Abhaasia välisminister Sergei ?amba. Ta täpsustas, et kupüüre juba trükitakse ühe suure prantsuse firma poolt.\nAgentuur RBC märgib, et Gruusia valmistas ette Gruusia-Abhaasia konflikti reguleerimise kontseptsiooni, mille aluseks on nn Bodeni Plaan. See ei näe ette vabariikides erinevate valuutade käibimist, kuigi Abhaasiat loetakse selle järgi suveräänseks riigiks Gruusia koosseisus.\nPraegu on Abhaasia de facto peaaegu Venemaa osa, vene passide ja vene rubladega käibeloleva põhivaluutana. Abhaasia võimud vastavad järjekindlal keeldumisega Gruusia võimude igasugustele ettepanekutele föderatiivriigi loomise kohta.


Kruusatee: Herilane vahtravalves\nTeist päeva palav, hetkel varjus +28C.\nHommikul tahtsin ühe teeäärse väikese vahtra ootamatult suureks paisunud õitesülemitest pilti teha. Aga herilane arvas vist, et tahan tema rikkuse - need mahlakad mesised õied - koos kogu puuga endale võtta. Võib-olla oli talle kuumus pähe löönud. Enne ei jätnud mu parema õla kohal kõrva juures ründavat sumisemist, kui minema pöörasin. Siis noris ka veel hulk aega tüli, kuni vahtrast "ohutusse" kaugusse jõudes lõpuks tüdis ja mu rahule jättis. Tema võit!\nPilt tuli võbelev, käsi vist ikka värises. Rohkem kaadreid ei saanudki võtta...


Majandusteadlane: ülemaailmne majanduskriis on möödapääsmatu - Tavid Kuld ja Valuuta\nMajandusteadlane: ülemaailmne majanduskriis on möödapääsmatu\nAvaldatud Kirke Sööt kategoorias Kogu uudisvoog või 12.03.2016\n1 318,56 EUR/oz\n- 10,30 EUR\nKas majanduskriis tuleb, selles pole küsimus. Õigem oleks pärida, millal ta tuleb? Miks ta tuleb, sellest rääkis meile raamatute “The Crash Course” ja “Prosper” autor Chris Martenson.\nMaailmamajanduse kõige suurem probleem ja oht on liiga suur võlakoormus ning seda olukorda ei ole võimalik kuidagi enam parandada. Maailmas, kaasa arvatud maailma juhtivad pangad, on laenatud kaks korda suurema intressiga raha, kui on sissetulekute kasvu protsent. Nii juba 45-50 aastat. Peamiseks probleemiks on see, et vastutavad isikud töötavad selle nimel, et laenamine (eraisikute ja korporatsioonide poolt) jätkuks. Selline majandamine aga ei ole pikas perspektiivis jätkusuutlik. Kui “mull lõhkeb” saab see olema väga raske situatsioon kõigile.\nRiigid, mille võlakoormus on paljude teiste riikidega võrreldes väike (sh Eesti) või puudub, ka need ei jää uuest globaalsest majanduskriisist puutumata.\nMaailma majandus on täna nii omavahel seotud – kõik sõltuvad kõigist. Kui kriis on käes, ei jõua meieni enam ressursse, mis täna on kättesaadavad ja aitavad ettevõtetel toimida. Majanduskriis hävitab paljud ettevõtted, paljudel teenuseosutajatel pole enam tööd (näiteks finantsnõustajatel, raamatupidajatel) jne. Lisaks, ei Eesti ega ka ükski teine riik, ei ela enam ära ainult omatoodangust. Sellel, et me oleme kõik ükteisest sõltuvad, võivad olla väga tõsised tagajärjed.\nIlma väga suure võlakoormuseta riigid, nende majandust mõjutavad investeeringud. Kriisiolukorras on (välis-)investeeringute vähesuse või puuduse tõttu paljud võimalused kadunud. Valuuta väärtus tõuseb liiga kõrgele või langeb liiga madalale. Seetõttu ei saa rahvas enam midagi osta, sest kaup on liiga kallis või ei ole lihtsalt midagi osta.\n2008. aasta kriisil olid maailma suurimad pangad väga lähedal pankrotile ja sellega koos oleks hävinud kogu maailma finantssüsteem, sest kõik on omavahel põimunud. Maailma pankurid hakkasid kartma ning olukorra lahendamiseks paisati turule triljonite dollarite väärtuses raha. Viimasega loodeti kasvatada varade väärtust, sealhulgas aktsiate ja väärtpaberite oma, ning intressid langesid.\nPankurite eesmärk oli suurendada rahva majandusliku kindlustatuse ja – heaolu tunnet, mille tulemusene suureneks tarbimine ja investeerimine.\nLõptulemusena oleks majanduslangus peatunud ja muutnud suuna – majanduskasvuks.\nTeine majanduskriisi lahendamiseks kasutatud meede oli väärtpaberite vähendamine, mille tulemusel, jällegi, pannakse inimesed rohkem laenama.\nLaenasidki, aga suurimad laenajad on suurkorporatsioonid, kes kasutavad laenatud raha oma ettevõtte aktsiate tagasi ostmiseks. Nad laenavad raha ühe protsendiga ning ostavad tagasi aktsiad, mis toodavad dividende ~ 2,3% kõrgema määraga. Nii teevad nad raha ja hoiavad aktsiate väärtust kõrgel.\nKorporatsioonid on teinud seda umbes viimased 2 aastat. Reeglina on lõpptulemuseks see, et seda tehakse liiga palju ja valel ajal. Hulgaliselt ettevõtteid on võtnud laenu, et tagasi osta oma aktsiad ja läinud sellepärast pankrotti. Majanduskriisi saabudes on hästi näha, missugune ettevõte on liiga palju laenu võtnud.\nSuur viga on heaolu “trükkimine”. Pangad suunavad turule raha, inimestel on hetkeks hea olla, kuid see on kõik võlts-heaolu ja see on kestnud juba liiga\nTõeline heaolu on see, kui inimesed ja ettevõtted investeerivad tulevikku eesmärgipäraselt – iseendasse, enda oskustesse, oma varadesse, varustusse, arengusse ja uuringutesse. Suurkorporatsioonid ei ole peaaegu midagi investeerinud uuringutesse ja arengusse, juba aastakümneid. Nad mängivad ainult finants-mänge. Märk tõusvast aktsiaturust ei ole täna märk tervislikust majanduskasvust. Täna on aktsiaturgude tõus tõestus sellest, et pangad trükivad triljoneid dollareid raha.\nChris Martensoni sõnul oleme meie generatsioon, kes peab hakkama saama suurimate piirangutega, kui seda elaeski varem on saadud. Veevarud kaovad miljonite inimeste jaoks, mullamaa, kus süüa kasvatada, on kadumas, paljud liigid surevad välja jne. Sellist olukorda pole iial varem olnud. Me peaksime mõtlema, kuidas hakkama saada nende piirangutega veelgi suuremas maailmas, et meie lapsed saaksid elada jõukas majanduslikus ja ökonoomilises keskkonnas ning et ka neil oleks tulevikus häid võimalusi ja väljavaateid. See on täiesti võimalik, kuid hetkel liigume me suunas, mille tulemusena jätame me maha veelgi hullema maailma.\n“Lahendus inimestele sellises majanduslikus olukorras on muuta ennast vastupidavamaks,” ütleb Chris. “Sa peaksid olema valmis selleks, mis võib tulla ning sul peaks olema kogutud reserve.”


Fotokonkursi "Sõprus" parimad tööd Tallinna linnavalitsuses - news\nHomme, 10. novembril kell 11 avab Tallinna abilinnapea Merike Martinson linnavalitsuse infosaalis (Vabaduse plats 7) vaimupuudega inimeste fotonäituse "Sõprus", mille korraldas MTÜ Vaimupuu. Näitus jääb avatuks 24. novembrini.\nPilt: Vaimupuu fotonäitus 2013. Scanpix\nFotokonkursi "Sõprus" parimad tööd Tallinna linnavalitsuses\nIga-aastane fotokonkurss on MTÜ üks populaarsemaid projekte, mis tänavu toimus juba neljandat korda. Sõprust pidi väljendama fotol olev tegelane, tegevuspaik või olukord. Foto lavastamisel, idee väljamõtlemisel võis kasutada kõrvalist abi, ent pildistama pidi vaimupuudega inimene ise.\nÕnnestunumatest fotodest valmis näitus, 12 parimat ilmuvad ajakirja Vaimupuu 2016. aasta kalendris. Ajakiri on vaimupuudega inimeste, nende pereliikmete, sõprade ja toetajate häälekandja. Selle väljaandmise kõrval teeb MTÜ vaimupuudega inimestele erinevaid üritusi ja arendab koostööd teiste sarnaste organisatsioonidega.


Eesti tenniseajalugu ümber kirjutanud Kontaveit on uue rekordi lävel\nAnett Kontaveit.Foto: Lynne Sladky\nHenry Lääne, 28. märts 2019 12:45\nEesti esireket Anett Kontaveit (WTA 19.) on Miami turniiril poolfinaali jõudmisega kirjutanud Maarjamaa tenniseajalukku uued peatükid. Peaks Kontaveit nelja parema hulgas alistama Ashleigh Barty (WTA 11.), saaks ta enda nimele järjekordse tippmargi.\nKontaveidi poolfinaali pääsemine on seda kõlavam saavutus, et Miamis alustasid turniiri teiste hulgas WTA-edetabeli 23 paremat sportlast. Nelja parema hulka on lisaks eestlannale ja Bartyle jõudnud Simona Halep (WTA 3.) ning Karolina Pliškova (WTA 7.).\nSealjuures on Halepil võimalik Miamis tõusta maailma esinumbriks ja kukutada sellelt positsioonilt Naomi Osaka. Selleks tuleb rumeenlannal poolfinaalis Pliškova alistada.\nEnt mis me neist välismaalastest ikka räägime. Keskendume Kontaveidile. Pole ilmselt spordisõpra, kes ei teaks, et tuleval esmaspäeval on meie naine WTA-pingereas vähemalt 14. kohal, mis tähistab uut Eesti rekordit. Varasem tippmark oli umbes kuus ja pool aastat tagasi 15. positsiooni omanud Kaia Kanepi käes.\nKontaveidi 14. tabelirida võib saada paari koha võrra paremaks. Tõsi, Caroline Wozniacki ja Anastasija Sevastova ette 12. positsioonile tõusmiseks peab ta Miami turniiri võitma. Sel juhul jõuaks Kontaveit Serena Williamsi kandadele, kellele Nigel Searsi hoolealune kaotaks vaid kuue punktiga. Võit poolfinaalis kergitaks Kontaveidi Wozniackist 12 silma kaugusele, kuid eestlanna tabelirida jääks samaks.\nLisaks on Kontaveit esimene eestlane, kes jõudnud ATP- või WTA-tuuri kõrgeima kategooria turniiril poolfinaali. WTA Premier Mandatory veerandfinaali jõudis Eesti mängijatest esimesena Kanepi. 2013. aastal kaotas ta Madridis kaheksa parema hulgas 2:6, 4:6 toona maailma edetabelis teist kohta hoidnud Maria Šarapovale. Muide, Premier Mandatory võistlusi on neli: Indian Wells, Miami, Madrid ja Peking.\nVahemikus 1990-2008 ehk enne Premier Mandatory nimetust kutsuti kõige kõrgema kategooria turniire Tier I võistlusteks. Sealgi on eestlannal ette näidata üks veerandfinaalikoht, kui Kanepi kaotas 2008. aastal Tokyos kaheksa parema hulgas turniiri võitnud Dinara Safinale.\nMeestele tähistab kõrgeimat kategooriat Masters 1000, selle hulka kuuluvad üheksa turniiri: Indian Wells, Miami, Monte Carlo, Madrid, Rooma, Kanada lahtised, Cincinnati, Shanghai ja Pariis. Olgu igaks juhuks öeldud, et Suure slämmi võistlused pole ATP- ega WTA-tuuri turniirid, kuigi sealt saab teenida edetabelipunkte.\nPoolfinaalis Bartyle säru tegemine tähendaks, et 23aastane Tallinnast pärit Kontaveit ületaks WTA-edetabelis 3000 punkti piiri. Eesti tennisisti jaoks oleks see esmakordne, Kanepi rekordiks on 2544.\nMiamis nelja parema hulka jõudmisega on Kontaveit auhinnarahana kindlustanud 354 000 USA dollarit. Finaali jõudmine tõstaks summa 686 000ni, otsustava matši võit toob 1 354 010 dollarit.\n354 000 dollarist on Eesti tennisistidest ühel turniiril rohkem teeninud vaid Kanepi. Ta kasseeris tunamullu USA lahtistel kvalifikatsioonist veerandfinaali jõudmise eest 470 000. Võrdluseks olgu toodud, et kui Kontaveit võitis 2017. aastal oma seni ainsa WTA-turniiri, teenis ta triumfi eest 43 000 dollarit.\nLõpetuseks naaseme tänase poolfinaali juurde. Lahing Barty vastu peaks algama kell 19 ning kihlveokontorite arvates on austraallanna kindel soosik. Pole ka ime: Barty on tänavu käinud väljakul 19 kohtumises, millest on kaotanud kõigest kolm ning sukeldumine sügavasse statistikamaailma vaid kinnistab Barty favoriidiseisust.\nMaakera kuklapoolelt pärit tennisisti tänavune võiduprotsent on naiste tipptennise paremuselt teine. Arvestust juhib Miamis Kontaveidile neljandas ringis alla jäänud Bianca Andreescu.\n22aastane Barty on WTA-tuuri üks paremaid servijaid. Näiteks on ta esikümnes nii löödud ässade kui ka enda pallingugeimis võidetud punktide poolest. Kontaveit on aga tänavu üks kõige vähem topeltvigu tegevaid naistennisiste, samuti on eestlannal WTA-tuuri üks paremaid esimese servi protsente.\nBarty on tänavu võitnud 54,5% kõikidest võimalikest punktidest, mis on naiste tipptennise parim näitaja. Protsentuaalselt on austraallannast enam sette võitnud taas ainult Andreescu.\nNumbrid võivad küll Barty kasuks rääkida, kuid mitmes kategoorias on tema vahe Kontaveidiga olematu või hoopiski eestlanna kasuks. Seega tasub oodata tasavägist matši, mida saab Õhtulehest jälgida tekstipõhise otseblogi vahendusel.\nTEHTUD! Anett Kontaveit ületab Kaia Kanepile kuuluva Eesti tippmargi (6)\nTennis 27. märts 2019 20:46\nSelgus Anett Kontaveidi vastane Miami turniiri poolfinaalis (6)\nTennis 27. märts 2019 09:00\nAnett Kontaveit võidu pandist: pidin eelkõige endaga toime tulema (1)\nTennis 27. märts 2019 00:08\nPeaks ainult 28. märts 2019 14:44\nrahulikumalt võtma ja mitte nii närvis olema kui eelmine mäng. Igal juhul tuleb ilmselt väga närvesööv vaatamine täna õhtul :)\nAga 28. märts 2019 16:18\npaluks infi kust saab seda vaadata.


25 Nov 2005, 11:46\nYge põrnitseb tuttavlikku kogu. Ta lihtsalt vaatab ja vaatab. Yge käed hakkavad värisema; tunneb, kuis pölved nõtkuvad ja ta maha kukub, haarates Nele käsivarrest kinni. Kogu Yge keha katavad värinad, tal on meeletu hirm. Hirm tuttava kogu ees. Kuid siis saab ta aru, et pole mõtet karta-peale Yge ei...\n12 Nov 2005, 22:44\n08 Nov 2005, 17:12\n03 Nov 2005, 17:44\nSinu öelus on kadestamisväärne, kallis... kostab Yge Spiritile. Ta pole nii paha, kui pealt paistab. lausub Ruun, kuid Yge ei tee temast välja. Ruun teab, et Spirit vöib teda kuulda... Yge ohkab ja astub Nele juurde. Tere, vööras. Olen Yge ja see hiiglaslik ja loll hunt on minu Ruun.... pealegi ole...\n29 Okt 2005, 21:09\nYge ärkab kellegi lõõtsumise peale. Tal on meeletu peavalu ja süda nii paha. Ja jälle on tema ümber see lehk. Taaskord on ta surma saanud? Nagu mida kuradit? Ja kes tema kohal on, see on otseloomulikult Ruun. Sa peaksid ettevaatlikum olema, mu kallis. Ruun, sinul oleks üldse parem vait olla! Hunt tö...\n26 Okt 2005, 20:31\nYge ohkab... Niipalju siis töest... Isand on temaga ka midagi korda saatnud. Mälu kustutanud vöi midagi muud hullematki. Ta töuseb püsti ja jääb seisma, jalad all värisemas. Siis ta aga tunneb, kuidas midagi sooja mööda köri alla voolab. See on veri. Ja niriseb tema krae vahelt sisse. Suur tänu! pob...\n21 Okt 2005, 20:36\nJärgmist hetke, mida Yge mäletas, oli see kuidas Spirit kummardus TEMA kohale ja surus nuga TEMA kõrile. Ma saan aru, et sõna "Isand" äratas sind... Ja mida ma tean? Yge neelatab. Siit see nüüd siis tulebki. Tõde. Kui sa mäletad minevikku, siis mäletad mindki... teises kehas, Hingekütt... me armasta...\n20 Okt 2005, 20:49\n19 Okt 2005, 21:06\nYge ajab end püsti ja jookseb välja, kuid meenudes et on unustanud mõõga, töstab selle üles, torkab vöö vahele ja jookseb välja. Ta lippab hundi juurde, kes peesitab mönusalt kaevu vastas. Ma ei tea, mis ma enam üldse teen. Ma tahaks minema minna, aga kurat, m-a e-i s-a-a! Kohtusin Spiritiga... Neet...\n12 Okt 2005, 12:17\nYge tõmbab taskust väikese kuulikese. Näe, võta ja hõõru seda sõrmedega. Küll ta piisavalt valgust annab. Ulatades selle Spiritile, kaotab tasakaali, köhatab, vehib kätega ja kukub külili koridori põrandale. Ta ajab end istuli ja hõõrub selga. Neetud maja! Ma ütlen ausalt kui mina siit majast minema...


Kala nautimine on lihtne! - Kala kõlab hästi\nKampaania “Kala kõlab hästi” juhtmõtte üks märksõna on Lihtne. Paljud arvavad, et kala valmistamine on raske ning aeganõudev ning selle valmistamiseks peab olema kohati meisterkoka tiitli vääriline. Tegelikult on kogu lugu palju lihtsam, sest kampaania retseptidega näitame, et igasugustest kaladest on lihtsa vaevaga võimalik valmistada maitsvaid ja isikupäraseid, isegi restoranimõõtu roogasid. Tuleb ainult retsept ette võtta ja loovus valla päästa, sest igaühes on kasvõi killuke toidukunstnikust meisterkokka.\nAga mis siis, kui köögis ei ole mahti kokata või külmikusisu ei anna piisavalt ideid? Pärast väsitavat tööpäeva tunneme vahel, et tahaks end lihtsa vaevaga premeerida millegi heaga, näiteks restoraniroogadega või kohvikutes pakutavaga. Hoolimata sellest, et hõrkude lõhnadega meelitavad toitlustajad kinni on, saame paari näpuvajutusega restorani ise koju kutsuda, sealjuures ei pea pidžaamatki pintsaku vastu vahetama. Nii tuleb ainult kätte võtta telefon ning valida välja see kalaroog, mis täna isutab. Eriti Lihtne on teha seda Bolt Food äpiga, sest nendega oleme pannud kokku mitmete restoranide kalatoidupakkumised, mis viivad keele alla ning tekitavad isu veel ja veel kala süüa.\nKui lähiajal on plaanis kala tellida, siis lahendus peitub Bolt Foodi äpis. Mugavus täidab kõhtu ning nii on kala nautimine äärmiselt Lihtne.\nKõlab nagu mõte!