34. rasedusnädal: sümptomid, sümptomid | EE.LadyJournal.eu\nPraeguses etapis raseduse lootevõie kiht muutub rikkalik. Platsenta hormoonid jätkuvalt tõhustada tootmist ema rinnapiima. Et luua oma luud beebi on jätkuvalt kaltsiumi.\nKui sündi tuli sel perioodil lapse poleks loetakse enneaegseks ja enneaegselt sündinud. Erinevus seisneb kopsukoe ja üldine tähtaeg vilja. Erinevalt enneaegsetel imikutel enneaegselt sündinud beebid on hingamine oma ja ei nõua intensiivravi.\nRasedus Week 34: Uzi. Rasvakiht muutub paksemaks, on nüüd energiamahukas valge rasva on umbes 8% massist lootele, muutes naha muutunud beebi roosa ja sile. Sest 34. Nädalal ta on juba langenud peaaegu kogu embrüo relvi, ja juuksed peas enam tihe.\nTeie laps on veidi vanem ja seekord kaalub umbes 2250 selle pikkusest alates võra on tagaosa umbes 32 sentimeetrit.\nRasedus Week 34: sümptomid. Braxton Hicksi kokkutõmbed jaoks 34. Nädalal muutub korrektsed. Naise keha on jätkuvalt valmistuda sünnitust. Üha rohkem naisi kogevad kramplikku tunne, et esimese ilmuvad ülemise osa emaka Seejärel jaotatakse maha ja rahune maha. Ärge ajage neid kärpeid nende sünnieelse kokkutõmbed. Hirmunud väärt ainult siis, kui on selle aja jooksul vett murdis. Siis peaks konsulteerima arstiga.\nRasedus Week 34: märke. Praeguses etapis raseduse paljud naised kogevad vastupandamatu tung magada. Nüüd peamine asi teie jaoks - kaitsta ennast liigärrituvus ja stress, säilitada positiivne emotsionaalne taust ja positiivne meeleolu.


Kuulsad Hydroelectric Tammid - Tips for you - Tipsed.Com\nKuulsad Hydroelectric Tammid\nHOOVER tammi pildi Darren White Fotolia.com\nHüdroelektrijaamad on levinuim tüüp taastuva energia, toodab mingit otsest jäätmed ja vähem süsinikdioksiidi ehk kasvuhoonegaasi, kui fossiilsete kütusegajõul energia taimed.Kuigi pakkudes väga vajalikke tööstusvool, suured hüdroelektrijaamad tammid on muutunud kesklinnas poleemika tõttu nende keskkonnamõju.Inga Project Kongo jõel ja Belo Monte Amazon on väga vastuoluline, puudulikud hüdroenergiaprojektidesse.Aswan Dam Egiptuses lõpetas Niiluse hävitav üleujutus kuid tulemuseks jõe saamas üks maailma enim ohustatud.\nKolme Kuristiku tamm Hiina\nSee tamm Hubei, China, on kaks teeniva jaamade ja on maailma suurim elektrigeneraator, mis toodavad 21515 MW (megavatti) 2009. Kui valmis aastal 2012, siisgenereerida 25615 MW.See paisude tõsiselt saastatud Jangtse, ühena maailma enim ohustatud jõgede World Wildlife Fund.\nTuntud Hydroelectric Tammid USA\nGrand Coulee Dam Bellingham, Washington, on USA suurim hüdroelektrijaam, viies maailmas.Tammide C\nolumbia River, mida ta toodab 6494 MW.See on 550 jalga kõrge, pikem kui Cheopsi püramiid.Lõpetanud 1942. aastal see osaliselt plokid ülesvoolu lõhe rände.\nChief Joseph Dam, tekitades 2620 MW, mis valmis aastal 1955, on lähedal Grand Coulee Dam kohta Columbia River.See vastuoluline tammi täiesti plokid lõhe rände ülaossa Columbia River.\nNiagara Falls Dam Niagara jõgi hakkas hüdroelektrijaama 1881. Niagara Falls Hydraulic Power and Mining Company prahitud 1853 ja tehas toodab 2,515 MW.\nHoover Dam, valmis 1936. aastal Colorado jõe Arizona, toodab 2080 MW.\nKuigi vastuoluline Glen Canyon, valmis aastal 1966, toodab 451 MW.\nNiagara Falls Dam on USA-Kanada piiri.\nLarge Kanada Hydroelectric Tammid\nChurchill Falls Dam kohta Churchill jõgi on suurim hüdroelektrijaam Kanada ja suuruselt teine mandril, tekitades 5428 MW.\nLa Grande 2 Dam on osa James Bay Project, mitu hüdroelektrijaama La Grande jõe Quebec.Tuntud ka kui Robert-Bourassa Dam, see tekitab 16000 MW, kaheksa korda suurem Hoover Dam.Kui valmis, siis saab suurim hüdroelektrienergiakompleksi Põhja-Ameerikas.\nLõuna-Ameerika Hydroelectric Tammid\nPaulo Alfonso hüdroelektrienergiakompleksi on süsteemi kolm tamme ja viis hüdroelektrijaama San Francisco jõe Brasiilias.Esimene, Moxoto, alustati 1913. aastal ja 1979 valmis Ehitus üleujutatud 4000 aakrit, tõrjumata 52000 inimest.\nGuri Dam kohta Caroni jõe Venezuela toodab 10,200 MW, mistõttu on maailma suuruselt kolmas elektrijaam.Selle järve üleujutatud tuhandeid ruut miili metsa hinnatud oma ohustatud liikide ja bioloogilise mitmekesisuse.\nItapiu Elektrijaam on mitmed paisud Paraná jõe, maailma suuruselt seitsmes kohta Brasiilia-Paraguai piiri, mis toodavad 14000 MW.\nSuur Vene hüdroelektrijaama Tammid\nSayano-Shushensk Dam on Venemaa suurim elektrijaam ja maailma suuruselt kuues.See tammid Jenissei, toodab 6400 MW, 70 protsenti läheb neli Sulatusahjudes.\nKrasnojarski Dam kohta Jenissei toodab 6000 MW ja kliimateadlased öelda, et see on mõjutanud piirkonna kliima, mistõttu on soojem ja niiske.Bratsk Dam ja Ust valgustaja hüdroelektrijaama tammi olete Angara Venemaal.


Skriiningust kroonilise C-hepatiidi puhul - Meditsiiniuudised\n(Sisuturundus) Skriiningust kroonilise C-hepatiidi puhul\nKrooniline C-hepatiit on ainus krooniline viirushaigus, mille puhul on viimase kolme aasta jooksul olemas turul üliefektiivne ravi (tervenemise võimalus 98 protsenti). Paljudes riikides,kaasa arvatud Eesti, on väljatöötatud või väljatöötamisel riiklikud strateegiad kuidas C-hepatiit elimineerida 2030 aastaks.\nHinnanguliselt on maailmas 71 miljonit kroonilise C-hepatiidi haiget, Eestis umbes 16 000. Suur osa neist haigetest ei tea haiguse olemasolust midagi kuna see ei anna erilisi haigustunnuseid.\nSageli leitakse haigus, kui patsient pöördub perearsti või eriarsti poole hoopis teiste haigustunnustega, samas võetakse siis vereanalüüs ning selgub, et transaminaasid on tõusnud. Edasise uuringu käigus võib aga selguda, et patsiendil on just krooniline C-hepatiit.\nPaljudel juhtudel on ka Eestis C-hepatiidi ravi kompenseeritud haigekassa poolt sajaprotsendiliselt, erandiks on hetkel fibroosi puudumine, hinnates seda kas fibroscan või maksabiopsia abil. Hetkel pole veel 98 protsendilise efektiivsusega ravi kättesaadav teise ning kolmanda genotüübi puhul, kuid tõenäoliselt ka see probleem laheneb lähema poole aasta jooksul.\nOn olemas teatud riskigrupid, kel võime C-hepatiiti rohkem leida. Nendeks oleksid:\nVere ja verepreparaatide ülekandmine enne 1994 aastat (viirus avastati alles 1989 aastal);\nmeditsiiniprotseduurid (näit. ebapiisav steriliseerimine, hambaravi, nõelravi) varasematel aegadel kui ühekordsed tarvikud puudusid;\niv narkootikumide tarvitamine;\nvertikaalne nakkus emalt lapsele (5%);\nsuguline nakatumine (näit. menstruaalvere kaudu), umbes 5 protsenti.\nTeoreetiliselt on võimalik ka olmeline nakatumine (maniküür, kosmeetik). Ka teatud erialadel töötamine on riskantsem, nimelt just need erialad, kus on kokkupuude verega (meditsiinitöötajad, politseinikud, sotsiaaltöötajad).\nSelleks, et neid haigeid efektiivsemalt leida, haigust diagnoosida ning ravida on nii Euroopa Maksahaiguste Assotsiatsiooni kui ka Ameerika Maksauuringute Assotsiatsiooni poolt välja töötatud ravijuhised. Kuna uute efektiivsete ravimite tulek turule on olnud niivõrd kiire, siis praktiliselt iga aasta muudetakse neid juhiseid\nUSAs soovitatakse vähemalt kord elus testida inimesi, kes on sündinud ajavahemikus 1945-1965 kuna ¾ nakatunutest kuulub just sellesse vanusegruppi.\nKindlasti iga riigi skriiningstrateegiad on erinevad, palju oleneb epidemioloogilisest situatsioonist\nMeie teostasime Ida Tallinna Keskhaiglas pilootprojekti kus skriinisime rasedaid. Miks just rasedaid?\nEsiteks, antud kontingent on väga hästi jälgitud ämmaemandate ning günekoloogide poolt, vereanalüüse käivad nad nagunii andmas. Hilisem teine suurem eesmärk, mille kohta veel lõplike tulemusi ei saa anda, oli naise võimalik ravi peale imetamise lõpetamist ning lapse 2–3aastaseks saamisel lapse skriining AS Lääne Tallinna Keskhaigla Nakkuskeskuses C-hepatiidi suhtes.\nPilootprojekt toimus 1.september 2015-1.september 2016 koostöös ITK Naistekliinikuga. Sellele eelnes ämmaemandate ning günekoloogide koolitus C hepatiidi alal. Kõigil rasedatel, kes end arvele võtsid, määrati lisaks tavaanalüüsidele ka antiHCV. Kui antud analüüs osutus positiivseks, siis suunati rase gastroenteroloogi vastuvõtule. Seal määrati HCV-RNA genotüüp ning selle tulemusest olenevalt rase ka nõustati.\nKokku teostati selle ajavahemiku jooksul 3460 antiHCV testi, neist positiivseks osutus 48. Need rasedad suunati ka gastroenteroloogi vastuvõtule.\nNeljakümne kaheksast rasedast kaks olid enne ravi saanud (antiHCV jääbki neil reeglina positiivseks, HCV RNA oli negatiivne, seega terved). Need rasedad lülitasime uuringust välja. Seega 46 raseda andmete edasisel analüüsil leidsime, et 21 neist olid kroonilise C-hepatiidi haiged. Neist 15, said esmase diagnoosi just meilt. Ülejäänud 25 rasedal, kel antiHCV oli positiivne, viirust organismis polnud (HCV RNA negatiivne).\nOlulisi riskifaktoreid kroonilise C-hepatiidi osas polnud neil.\nMis saab edasi? Kolm neist kroonilise C-hepatiidi rasedatest on saanud juba ravi meil ning tervistunud. Kindlasti on pandud neile kõigile ka südamele, et nad kontrolliksid oma lapsi (ka varasemaid) LTKH Nakkuskeskuses. Tõenäoliselt ka teised tulevad tagasi lähiaastate jooksul ning siis saame raviplaani paika panna. Kindlasti rõhutasime ka seda, et abikaasasid ja elukaaslasi tuleb perearsti juures kontrollida.\nKokkuvõtteks, krooniline C-hepatiit on haigus, mis on tänapäeval ravitav. 20-l protsendil patsientidest tekib 20 aasta jooksul tsirroos, mis võib lõppeda maksapuudulikkuse või maksavähi tekkega kui mitte ravida. Selleks, et meil oleks, keda ravida, on skriiningprogrammid vägagi olulised.\nKindlasti ei ole võimalik kogu populatsiooni skriining juba rahaliselt. Seega tuleb eelkõige keskenduda riskigruppidele ning ka populatsioonidele, mis on meil suhteliselt hästi kättesaadavad. Üks neist oleks kindlasti rasedad, teine grupp, miks ka mitte noorsõdurid. Kindlasti aga tuleb antiHCV määrata kõigil patsientidel, kel on muutunud maksaanalüüsid.\nTänan kõiki ITK ämmaemandaid ning dr. Anastassia Nedbalskajat.\nTriin Remmel, Ida Tallinna Keskhaigla gastroenteroloogiakeskuse arst-konsultant\nArtikli valmimist toetas AbbVie Biopharmaceuticals GmbH Eesti filiaal.\nSkriiningust kroonilise C-hepatiidi puhul


Naine leidis raamatu seest 4000 dollarit, tagastas selle õigele omanikule - Uudised - Apollo Raamatuportaal\n«Ma olin täiesti tummaks löödud,» ütles McAllister naerdes väljaandele Fox News. «Tõesti, ma ei leidnud sõnu. Minu kõrval seisid inimesed, kes omavahel rääkisid. Ma lihtsalt jõllitasin avatud raamatut ja sekkusin nende vestlusesse, kui olin võimeline ütlema: «Vaadake, mis ma leidsin!»» meenutas ta.\nTema käes oli «Rooma impeeriumi tõus ja langus», mille ta oleks müüki saatmise asemel vanapaberiks saatnud, sest sama raamatut oli neil juba mitu tükki. Enda sõnul sirvis ta raamatut puhtalt selleks, et oma süümepiinu leevendada, kuna tal oli kahju väärt kirjandust ära visata. «Ma ei tea, mis see oli, ma olin seda sõna otseses mõttes ära viskamas,» ütles ta. «See oli lihtsalt tunne.»\nAlguses ei suutnud ta oma silmi uskuda ja arvas, et raamatu sisse õõnestatud augus on mänguraha. Kokku oli raamatu vahel neli pakki sajadollarilisi paberrahasid. Samas oli ka kiri, kus oli märgitud pere, kellele raha kuulub. Seetõttu leidis naine raha omaniku üles vähem kui kümne minutiga.\n«See oli veidi üllatav, sest see härra tuli kohale koos oma täisealise tütrega, kes lubas mul vanahärrat lüüa. Ütlesin, et ei, see on sinu töö,» naeris ta.\nTuli välja, et mehel, kes raha ära peitis, on neli last, kes olid juhtunust suures hämmingus. Lapsed küsisid isalt, kas ta on veel niimoodi raha ära peitnud ning mees ütles, et ei ole.\nCathy McAllister tegi enda sõnul seda, mis on õige. «Minu väärtused põhinevad minu usul, et kirik on õpetanud, mis on õige ja mis on vale. Mõne ajaga saab see lihtsalt üheks sinu osaks,» selgitas ta, et tal ei tulnud pähegi raha omale jätta. «Minu puhul oli asi mu kristlikus kasvatuses ja mu väga ranges emas.»\nUnistuste printsist ja koduvägivallast Loe artiklit\nLugeja küsib: miks on Rahvusraamatukogu pühapäeviti kinni? Loe artiklit\nLeiti vaimukas Ernest Hemingway kiri, mis oksjonil suure summa eest maha müüdi (2) Loe artiklit\nEi tea, mida lugeda? Kuula Jim Ashilevi soovitusi Loe artiklit\nErkki Koort esitleb seiklusjuttu «Veritasu Tartus» Loe artiklit\nGalerii: trükivalgust nägi Cornelius Hasselblati teos «Eesti kirjanduse 100 aastat» Loe artiklit Vaata galeriid\nMissioonitundega raamatukoguhoidja viib raamatutud rattaga lastele kätte Loe artiklit\nSelguvad romaanivõistluse võitjad Loe artiklit\nRahvusraamatukogu ootab reisihuvilisi Vabaduse väljakule Loe artiklit\nLugeja kirjutab: teos, mis pani mind oma elu muutma Loe artiklit\nTänasel kohtumisel tunnistas Helme peaministrile oma eksimust (47)\nEesti elanike ostujõud oli mullu EL-i viimaste seas (16) Loe artiklit


Aasta algus oli alkholitootjaile tagasihoidlik - Äripäev\nAasta algus oli alkholitootjaile tagasihoidlik\n17. veebruar 2004, 13:11\nSirje Niitra 17. veebruar 2004, 13:11\nJaanuaris müüsid alkoholitootjad 928 810 liitrit kanget alkoholi, mis on oluliselt vähem kui aasta tagasi samal ajal.\nEelmise aasta esimesel kuul müüsid tootjad siseturul 1 252 060 liitrit ja viimasel kuul 1 619 210 liitrit kanget kraami.\nViina Liidu juhi Aleksander Skoblovi sõnul on asi selles, et detsembris võtsid kauplused suured kogused alkoholi sisse, mida müüsid veel ka jaanuaris. Detsember oli Eesti alkoholitoojaile 1 619 210 müüdud liitriga rekordiline.\nSkoblovi sõnul on siseturu maht praktiliselt täis ja tänavu enam senist 10% suurust kasvu ette näha ei ole. Palju oleneb tema sõnul ka viinaturistide käitumisest pärast 1. maid. Praeguse ühe liitri asemel võivad siis välismaalased Eestist kaasa võtta 10 liitrit alkoholi. Lisakogus ei tule siiski kõik kohalike toodete arvelt, vaid näiteks soomlased viivad suures osas kaasa omamaist alkoholi.


site-manager – PROwise OÜ\nKas osta raamatupidamine sisse või teha ise?\nPosted on aprill 12, 2021 juuli 14, 2021 by site-manager\nKeskmise mittekäibemaksukohuslasest mikroettevõtte raamatupidamine ja majandusaasta aruande esitamine on üsna lihtne. Ettevõttel on mõned Eesti-sisesed ostud ja müügid ning palka ei maksta. Inimene, kellel on aega ja tahtmist raamatupidamisega ennast kurssi viia, peaks ülesandega iseseisvalt toime tulema. Juhul, kui raamatupidamise teostamiseks renditakse majandustarkvara, võiks aga juba kalkuleerida, kas enda poolt kulutatud aeg ja raha kaalub üles raamatupidajalt teenuse ostmise?\nKeerukamaks läheb käibemaksukohuslasest ettevõtetega, millel on palgalisi väljamakseid. Lisaks raamatupidamise korrektsele kajastamisele (põhivara arvestus, laenud, liisingud, laod jne.) tuleb igakuiselt tegeleda deklaratsioonide esitamise ja maksuarvestusega. Vaja on esitada palgamaksude deklaratsioon TSD, käibedeklaratsioon KMD ja, kui on ühendusesiseseid müüke, siis ka VD deklaratsioon. Lähtuvalt ettevõttest võib maksuarvestus olla üsna keeruline. Vältimaks teadmatusest tulenevaid vigu, soovitame sellistel ettevõtetel raamatupidamisteenust sisse osta.\nOma töös oleme üsna palju puutunud kokku ettevõtete juhtidega, kes on alustanud raamatupidamisega iseseisvalt, kuid ühel või teisel põhjusel sellest siiski loobunud. Ise tegemise tulemuseks võib olla nii raisatud aeg kui ka otstarbetult majandustarkvarale kulutatud raha. Pahatihti on tulevasel raamatupidajal lihtsam kogu töö koos juba esitatud deklaratsioonide parandamisega nullist uuesti teha kui olemasolevat sasipundart lahti harutada.\nKokkuvõtvalt on iga ettevõtte juhi enda otsustada, kas ta teeb raamatupidamist ise või ostab sisse. Põhiline on, et raamatupidamine oleks korras ja maksud õigel ajal deklareeritud.\nPosted in Raamatupidamine\nPosted on detsember 18, 2020 juuli 14, 2021 by site-manager\nPühade ajal töötavatele inimestele tuleb maksta töötatud aja eest kahekordset töötasu. Päev enne riigipüha tuleb tööpäeva lühendada kolme tunni võrra (23. veebruar Eesti Vabariigi aastapäevale eelnev päev, 22. juuni võidupühale eelnev päev, 23. detsember jõululaupäevale eelnev päev, 31. detsember uuele aastale eelnev päev). Antud kuupäevadel tööpäeva lühendamine on tööandja kohustus!\nKui tööandja ei saa tööpäeva lühendada, tuleb saavutada töötajaga kokkulepe töötamiseks pühade-eelsel päeval nagu tavalisel tööpäeval. Kui töötaja annab selleks nõusoleku, loetakse pühade-eelsel tööpäeval lühendamata jäetud kolm tundi ületundideks ning hüvitatakse kas tasulise vaba aja andmisega või kokkuleppe olemasolul rahas 1,5 kordselt. Summeeritud tööajaga töötavatel töötajatel selguvad ületunnid arvestusperioodi lõpuks ning need hüvitatakse samamoodi – tasulise vaba ajaga või kokkuleppel rahas. Juhul, kui töötaja ei nõustu pühade-eelsel päeval töötama täistööpäeva, ei ole tööandjal õigus teda selleks sundida.\nRiigipühadel töötatud tunnid tuleb töötajale alati maksta kahekordselt. Ei ole oluline, kas töötajale makstakse tunnitasu või kuutasu ning kas on kohandatud summeeritud tööaega või mitte.\n2021. aasta kalendaarne tööajafond\nPosted on oktoober 23, 2020 juuli 14, 2021 by site-manager\nTööpäevi (tööaeg E-R)\nTöötunde (tööaeg E-R)\nJaanuar 01. jaanuar – uusaasta (R)* 20 160\nVeebruar 24. veebruar – Eesti Vabariigi aastapäev (K)* 19 152 149, kui 23.02 on tööpäev\nMärts 23 184\nI kvartal kokku 2 riigipüha 62 496 496-3=493\nAprill 2. aprill – suur reede (R)\n4.aprill – 1. ülestõusmispüha (P) 21 168\nMai 01. mai – kevadpüha (L)\n23. mai – nelipühade 1. püha (P) 21 168\nJuuni 23. juuni – võidupüha (K)*\n24. juuni – jaanipäev (N) 20 160 157, kui 22.06 on\nII kvartal kokku 6 riigipüha 62 496 496-3=493\nJuuli – 22 176\nAugust 20. august – taasiseseisvumispäev (R) 21 168\nSeptember – 22 176\nIII kvartal kokku 1 riigipüha 65 520\nOktoober – 21 168\nNovember – 22 176\nDetsember 24. detsember – jõululaupäev (R)*\n25. detsember – esimene jõulupüha (L)\n26. detsember – teine jõulupüha (P) 22 176 176, kui 23. ja 31.12 ei ole tööpäev\n170, kui 23. ja 31.12 on tööpäev 173, kui 23.12 on tööpäev ja 31.12 ei oletööpäev\nIV kvartal kokku 3 riigipüha 65 520 520-3=517 / 520-6=514\n2020 KOKKU 12 riigipüha, neist 7 tööpäeval (E-R) 254 2032\nTöönädalate arv aastas: 50,80\n* Tulenevalt töölepingu seaduse § 53 ja pühade ja tähtpäevade seadusest lühendatakse uusaastale, Eesti Vabariigi aastapäevale, võidupühale ja jõululaupäevale eelnevat tööpäeva kolme tunni võrra.\nTööpäevade arv kuus: 21,17\nTöötundide arv nädalas: 39,76\nTöötundide arv kuus: 168,33\nPosted on detsember 3, 2019 juuli 14, 2021 by site-manager\nFüüsilisest isikust tööandja ja tema poolt palgatud töötaja vaheliste suhete reguleerimisel lähtutakse töölepingu seadusest. Tööleping sõlmitakse kirjalikult, kuid töö tegemiseks, mille kestvus ei ületa kahte nädalat, võib töölepingu sõlmida suuliselt. Tegelik tööle lubamine on võrdne töölepingu sõlmimisega. Töötajaks ei või olla noorem kui 13aastane isik.\nFüüsilisest isikust tööandja peab Maksu- ja Tolliametile esitama maksudeklaratsiooni vormi TSD ning juhul, kui ta maksab oma töötajale hüvitist isikliku sõiduauto töösõitudeks kasutamise eest, siis ka deklaratsiooni vormi INF 14. Tööandja peab kinnipeetud ja arvestatud maksud ja maksed tasuma Maksu- ja Tolliameti pangakontole ning maksudeklaratsiooni vormi TSD hiljemalt väljamakse tegemise kuule järgneva kuu 10. kuupäevaks. Töötajale isikliku sõiduauto töösõitudeks kasutamise eest makstud hüvitise kohta peab tööandja esitama deklaratsiooni vormi INF 14 kalendriaastale järgneva aasta 1. veebruariks.\n2020. aasta kalendaarne tööajafond\nPosted on august 19, 2019 juuli 14, 2021 by site-manager\nJaanuar 01. jaanuar – uusaasta (K)* 22 176\nVeebruar 24. veebruar – Eesti Vabariigi aastapäev (E)* 19 152 149, kui 23.02 on tööpäev\nMärts 22 176\nI kvartal kokku 2 riigipüha 63 504 504-3=501\nAprill 10. aprill – suur reede (R)\n12.aprill – 1. ülestõusmispüha (P) 21 168\nMai 01. mai – kevadpüha (R)\n31. mai – nelipühade 1. püha (P) 20 160\nJuuni 23. juuni – võidupüha (T)*\n24. juuni – jaanipäev (K) 20 157 160, kui 22.06 ei ole tööpäev\nII kvartal kokku 6 riigipüha 61 485 485+3=488\nJuuli – 23 184\nAugust 20. august – taasiseseisvumispäev (N) 20 160\nOktoober – 22 176\nNovember – 21 168\nDetsember 24. detsember – jõululaupäev (N)*\n25. detsember – esimene jõulupüha (R)\n26. detsember – teine jõulupüha (L) 21 162 168, kui 23. ja 31.12 ei ole tööpäev\n162, kui 23. ja 31.12 on tööpäev 165, kui 23.12 on tööpäev ja 31.12 ei oletööpäev\nIV kvartal kokku 3 riigipüha 64 506 506+3=509 / 506+6=512\n2020 KOKKU 12 riigipüha, neist 9 tööpäeval (E-R) 253 2015\nTöönädalate arv aastas: 50,60\nTööpäevade arv kuus: 21,08\nTöötundide arv nädalas: 39,82\nTöötundide arv kuus: 167,92\nPosted on detsember 4, 2018 juuli 14, 2021 by site-manager\nSotsiaalmaksu määr on 33%. Sotsiaalmaksu minimaalse kohustuse aluseks olev kuumäär on 500 eurot, s.t sotsiaalmaksu minimaalne kohustus on 165 eurot kuus.\nTöötuskindlustusmakse määrad on töötajale 1,6% ja tööandjale 0,8%. Töötaja töötuskindlustusmakse (1,6%) kinnipidamise kohustus lõpeb töötaja vanaduspensioniikka jõudmise või ennetähtaegse vanaduspensioni määramisega.\nKokkuvõtvalt võib öelda, et võrreldes 2018 aastaga on muutunud ainult sotsiaalmaksu minimaalse kohustuse kuumäär, mis varasemalt oli 470 eurot ja alates 2019 aastast on 500 eurot ehk 165 eurot kuus.\nUus vanemahüvitise arvestamise kord alates 01.09.2019\nPosted on oktoober 29, 2018 juuli 14, 2021 by site-manager\nUus vanemahüvitise arvestamise kord hakkab kehtima alates 01.09.2019. See tähendab seda, et vanemahüvitised, mis algavad 01.09.2019 või hiljem arvutatakse uut moodi. Kui varasemalt oli oluline, et millisesse kalendriaastasse jääb hüvitise algus, siis uue seaduse järgi kaob kalendriaasta põhine lähenemine. Uue vanemahüvitise arvestamise alus sõltub kõigepealt sellest, mis kuus sünnib laps. Seejärel arvestatakse lapse sünni kuule eelnevad üheksa kuud maha ning vanemahüvitise suurus arvestatakse sellele eelneva 12 kalendrikuu põhjal.\nNäide 1: Oletame, et lapse sünnikuupäev ja arsti poolt määratud kuupäev kattuvad ja on 23.06.2019. Naine otsustas jääda rasedus- ja sünnituspuhkusele 70 päeva enne arsti poolt määrastud tähtaega. Sünnituspuhkus lõppeb seega 70 päeva peale lapse sündi ehk 1.09.2019 ja vanemahüvitis algab 2.09.2019. Selleks, et arvutada vanemahüvitist arvestame maha eelnevad üheksa kuud, mis on antud näite puhul september 2018 – mai 2019. Seega vanemahüvitise arvestamise aluseks võetakse sotsiaalmaksuga maksustatud tulud, mis on teenitud perioodil 01.09.2017 – 31.08.2018.\nNäide 2: Oletame, et lapse sünnikuupäev ja arsti poolt määratud kuupäev kattuvad ja on 20.06.2019. Naine otsustas jääda rasedus- ja sünnituspuhkusele 70 päeva enne arsti poolt määrastud tähtaega. Sünnituspuhkus lõppeb seega 70 päeva peale lapse sündi ehk 30.08.2019 ja vanemahüvitis algab 31.08.2019. Selle näite puhul ei rakendu uus vanemahüvitise seadus, kuna vanemahüvitise alguse kuupäev on varesem selle rakendumise kuupäevast. Vanemahüvitise arvestuse aluseks võetakse siin eelnenud kalendiaastal, 01.01.2018-31.12.2018 teenitud sotsiaalmaksuga maksustatud tulud.\nSamuti sõltub vanemahüvitise algus sellest, et kuidas noor ema otsustab kasutada 140 päevast rasedus- ja sünnituspuhkust. Võimalik on jääda rasedus- ja sünnituspuhkusele maksimaalselt 70 päeva või minimaalselt 30 päeva enne arsti poolt määratud tähtaega. Oluline on meeles pidada, et rasedus- ja sünnituspuhkuse arvestus (dekreet) hetkel ei muutu ja meie näite põhjal sünnituspuhkuse tasud arvestatakse 2018 kalendriaasta põhjal.\nPerehüvitiste seadus § 37 (kehtiv alates 01.09.2018)\nHooldusleht, kas ainult lapsevanemale?\nPosted on oktoober 3, 2018 juuli 14, 2021 by site-manager\nTänapäeva kiire elutempo ja pingelise töö juures võib laste kasvatamine olla tõsine katsumus, kuna lapsed kipuvad ikka ja jälle haigeks jääma ning töölt tuleb võtta vabu päevi. Mida aga teha, kui kummalgi lapsevanemal ei ole võimalik töölt puududa?\nEnamik lapsevanemaid arvab, et lapse haigestumise korral on hoolduslehe õigus ainult emal või isal. Tegelikkuses on aga ravikindlustuse seadus tunduvalt paindlikum ja sotsiaalministri määrusega on kehtestatud, et hooldusleht kirjutatakse välja tegelikule hooldajale. Lühidalt tähendab see seda, et hooldajaks võib olla, kas vanaema, naaber või mõni tuttav ning sugulussidemed ei mängi siin mingit rolli. Ainsaks kriteeriumiks võib pidada seda, et nii mõlemal vanemal, kui ka potensiaalsel hooldajal peab olema sõlmitud kehtiva ravikindlustusega töötamise lepingu vorm. Haigekassa maksab hooldushüvitist alates esimesest päevast 80% ulatuses.\n• alla 12-aastase lapse või alla 19-aastase puudega inimese põetamisel kuni 14 järjestikuse päeva eest;\n• alla 12-aastase lapse põetamise korral kuni 60 järjestikuse päeva eest, kui haigestumise põhjuseks on pahaloomuline kasvaja ja lapse ravi algab haiglas;\n• haige perekonnaliikme kodus põetamisel kuni seitsme järjestikuse päeva eest;\n• alla 3-aastase lapse või alla 16-aastase puudega lapse hooldamise korral, kui lapse hooldaja ise on haige või talle osutatakse sünnitusabi. Neil juhtudel saab hooldushüvitist kuni 10 järjestikuse päeva eest.\nHoolduslehe võib arst väljastada ka pikemaks ajaks, kuid hooldushüvitise maksmise periood on piiratud.\nRavikindlustuse seaduse § 52 lõike 4 alusel kehtestatud Sotsiaalministri määrus „Töövõimetuslehe andmekoosseis ja pabervorm ning töövõimetuslehe registreerimise, väljakirjutamise ja haigekassale edastamise tingimused ja kord” § 6. Hoolduslehe väljakirjutamine lg. 2.\nPuhkusetasu arvutamine ja maksmine\nPosted on september 22, 2018 juuli 14, 2021 by site-manager\nPuhkusetasu (põhipuhkus, lapsepuhkus, õppepuhkus) tuleb töötajale välja maksta hiljemalt eelviimasel tööpäeval enne puhkuse algust. Kokkuleppe korras võivad pooled otsustada, et puhkusetasu makstakse välja töötajale järgmisel palgapäeval, kuid sellest hilisem puhkusetasu maksmine enam lubatud ei ole.\nPuhkusetasu arvutatakse puhkusetasu arvutamise kuule eelneva kuue kuu jooksul töötaja teenitud töötasu alusel. Selleks liidetakse kuue kuu töötasu ning kuue kuu kalendripäevade arv. Kalendripäevade hulka ei arvata neid päevi, mil töötaja mõjuval põhjusel ei töötanud, näiteks oli haige või puhkusel. Samuti ei arvata kalendripäevade hulka riigipühasid.\nTöötasu summa jagatakse kalendripäevade arvuga ja saadakse keskmine kalendripäevatasu, mis korrutatakse puhkuse kestuse kalendripäevade arvuga. Tulemuseks on puhkusetasu.\nKui töötajale maksti puhkusetasu arvutamise kuule eelneva kuue kuu või kuuest kuust lühema aja jooksul muutumatu suurusega töötasu, siis keskmist kalendripäevatasu ei arvutata ja töötajale makstakse puhkusetasuna muutumatu suurusega töötasu.\nKokkuvõtvalt, kui hakkate ise oma puhkusetasu arvestama, siis vajate eelneva kuue kuu töötasude summasid ning infot antud perioodi kalendripäevade, puudumiste ja riigipühade kohta.\nTöötaja puhkab 24. septembrist kuni 30. septembrini (7 kalendripäeva).\nOletame, et töötaja viimase kuue kuu (märts – august) bruto töötasud olid kokku 7800 eurot.\nAntud perioodil oli töötaja haiguslehel 2. augustist kuni 6. augustini (5 kalendripäeva).\nKalendripäevade arve kokku märts – august oli 184.\nRiigipühasid jääb antud perioodi sisse 2018 aastal 7.\nPäevatasu = 7800 / (184 – 5 – 7) = 45.35 eurot\nPuhkusetasu = 45.35 x 7 = 317.45 eurot\nPosted on september 12, 2018 juuli 14, 2021 by site-manager\nJaanuar 01. jaanuar – uusaasta (T)* 22 176\nVeebruar 24. veebruar – Eesti Vabariigi aastapäev (P)* 20 157 160, kui 23.02 ei ole tööpäev\nMärts 21 168\nI kvartal kokku 2 riigipüha 63 501 501+3=504\nAprill 19. aprill – suur reede (R)\n21.aprill – 1. ülestõusmispüha (P) 21 168\nMai 01. mai – kevadpüha (K) 22 176\nJuuni 9. juuni – nelipühade 1. püha (P)\n23. juuni – võidupüha (P)*\n24. juuni – jaanipäev (E) 19 149 152, kui 22.06 ei ole tööpäev\nII kvartal kokku 6 riigipüha 62 493 493+3=496\nAugust 20. august – taasiseseisvumispäev (T) 21 168\nSeptember – 21 168\nOktoober – 23 184\nDetsember 24. detsember – jõululaupäev (T)*\n25. detsember – esimene jõulupüha (K)\n26. detsember – teine jõulupüha (N) 19 146 152, kui 23. ja 31.12 ei ole tööpäev\n146, kui 23. ja 31.12 on tööpäev 149, kui 23.12 on tööpäev ja 31.12 ei oletööpäev\nIV kvartal kokku 3 riigipüha 63 498 498+3=501 / 501+3=504\n2019 KOKKU 12 riigipüha, neist 8 tööpäeval (E-R) 253 2012\nTöötundide arv nädalas: 39,88\nTöötundide arv kuus: 168,17\nAadress Tüve 53-2, Tallinn 11311\nTelefon +372 5557 0455\nCopyright © 2021. All rights Reserved - PROwise OÜ Crafted by CAMO


Kuidas suurendada oma peenist sooda - Titan Gel, Populaarne, kuidas liikme suurendada\nKas on võimalik, et suurendada peenise arvamust arstid\nPopulaarne, kuidas liikme suurendada,\nEnesemassaaži ajal on soovitatav teha järgmised harjutuste komplektid: hoides fallose pead, tõmmake see paremale, püsides 1 minut äärmises asendis; samal viisil tõmmake peenis vasakule; Haarake poole püstitatud peenisest aluse lähedal; suruge veri aeglase venitatava liigutusega peenise peale lähemale; korrake harjutust vähemalt korda, seejärel sirutage peenis, et taastada selles vereringe. TestRX Aktiivained. Kasulik kõigi urogenitaalsüsteemi komponentide tööks. Ei maksa ärritunud, kui pärast esimese taotluse sooda ei mõju. Kohtumiste käigus kasutab coach erinevaid tehnikaid ja meetodeid toetamaks isiku teadlikust enda oskustest ja teadmisest, leidmaks selgeid eesmärke. Ja sooja kätega on protseduuri meeldivam teostada.\nVaakum- õhu evakueerimine kolbist toimub automaatselt pumba abil. Puuduseks on suur vigastuste oht, hematoomid, kuna rõhu määra pole võimalik kontrollida. Hüdrauliline pump- toiming sarnaneb vaakumiga, kuid rõhk tekib hüdraulilise Populaarne abil, mis pumpab kolbi vett välja, mis vähendab vigastuste ohtu. Suurim mõju avaldub hüdropumba kasutamisel veeprotseduuride ajal. Laiendaja kasutamine Extender on spetsiaalne seade, mis võimaldab lühikese aja jooksul suurendada mehe peenise pikkust mitu sentimeetrit.\nSelle külge on kinnitatud juhe, mille otsa kinnitatakse koorem. Koolituse esimesel etapil tasub kerged esemed Populaarne minutiks. Kui kirg tõestab end peenise tugevuse ja vastupidavuse kuidas liikme suurendada, saate liikuda suuremate koormuste juurde ja ajavahemikku pikendada. Farmaatsiatooted Teatud ravimid ja toidulisandid aitavad suurendada peenise suurust.\nNende toimimispõhimõte on suurendada väikese vaagna verevoolu, mis mõjutab meeste jõu tugevust ja erektsiooni ajal annab peenisele veel paar sentimeetrit mahtu. On palju sarnase toimega tablette ja kapsleid, kuid mees peaks lõpetama valiku nende tablettide ja kapslite osas, mis sisaldavad järgmisi komponente: ženšenni juur- iidne "isane" taim, mis suurendab urogenitaalsüsteemi verevarustust, võitleb nakkuste vastu ja suurendab potentsi; nisuiduõli- seleeni- ja tsinkirikas, vajalik hormooni testosterooni meessugu androgeen õigeks tootmiseks; kõrvitsaõli, kõrvitsaseemned- reguleerivad kuidas liikme suurendada tööd, normaliseerivad keha hormonaalset tasakaalu; E-vitamiinon noorte vitamiin, mis vastutab kehakudede uuenemise eest.\nSelle kuidas liikme suurendada puuduseks on ajaliselt kuidas liikme suurendada tulemus - tõus ei kesta kauem kui üks aasta ja pärast peenise algse suuruse taastumist imendub ja eritub täiteaine loomulikult kehast. Allergiajuhtumeid ja materjali migreerumist suguelundite sees registreeritakse väga harva. Salvid, kreemid, spreid Lisaks pillidele on ka välispidiseks kasutamiseks mõeldud tooteid, mis võimaldavad anda suguelunditele täiendavaid mõõtmeid.\nNende toime põhimõte on sarnane farmakoloogiliste ainetega - suurendada verevoolu väikesesse vaagnasse ja Populaarne. Spetsialiseeritud kauplustest Keskmise suurusega liige aastas 13 palju erinevaid kreeme ja salve genitaalelundile volüümi kuidas liikme suurendada, peamine on hoolikalt läbi lugeda nende kasutusjuhised ja veenduda, et komponendid on kehale ohutud.\nSpetsiaalsed tooted Õige toitumine on hea tervise, siseorganite nõuetekohase toimimise ja sellest Populaarne tugeva potentsi võti. Siiski on toite, mis võivad mõjutada peenise verevoolu, mis võib suurendada peenise suurust. Pole vaja järgida ranget dieeti ja süüa ainult neid tooteid, kuid kindlasti peaksite need oma dieeti lisama. Loend sisaldab järgmist: rohelised- küllastage keha tsingi ja seleeniga, mis on vajalik suguandrogeenide õigeks sünteesiks; mereannid ja merekalad- looduslikud afrodisiaakumid, mis tugevdavad libiido ja sisaldavad palju tsinki; liha, munad, piimatooted- iseloomustab suur valkude sisaldus, mis on vajalik lihaste ehitamiseks.\nFiltreeritud, jagatud kaheks osaks ja purjus hommikul ja õhtul. Leevendab põletikku ja suurendab verevoolu kogu kehas. Puljong tuleks valmistada ürdipakendi juhiste järgi, mida saab osta igast apteegist. Kasulik meeste tervisele:.


Kuzja Zverevi isikunäituse "Ületamine" avamine - Uudised - Narva Linnavalitsus\nKuzja Zverev "Poiss kapslis"\nNarva Muuseumi Kunstigaleriis avatakse reedel, 22. aprillil kell 16:00 Kuzja Zverevi isikunäitus "Ületamine". Kunstniku 60. sünnipäevale pühendatud näitusel on välja pandud 10 maali aastatest 2019 kuni 2021.\nKuzja Zverev (Vladislav Kuznetsovi pesudonüüm) on Eesti Maalikunstnike Liidu, Eesti Vabagraafikute Ühenduse ja Eesti Kunstnike Liidu liige. Ühtlasi on ta osalenud ja saanud auhindu erinevatel rahvusvahelistel ja vabariiklikel näitustel, graafikabiennaalidel ja -triennaalidel ning pälvinud preemia „Ida-Virumaa kultuuripärl".\nNäituse "Ületamine" keskne teema on pidev võitlus iseenda ja ümbritseva maailmaga. Oma töödes mõtiskleb kunstnik valikute, aususe ja inimese olemuse teemadel. „Kogu elu on millegi ületamine. Igal sammul tuleb endaga tööd teha, et inimeseks jääda. Mitte olla hingelt laisk ega sattuda ahvatluste küüsi, vaid iseennast ületada ja edasi liikuda," räägib kunstnik.\nKuzja Zverev kasutab talle omaselt vaatajaga dialoogi pidamiseks lihtsaid, kuid sealjuures sügavaid kujundeid, mis põhinevad kunstniku alter egol. Näitusel välja pandud tööd võimaldavad meie ümber toimuvat ümber mõtestada, esitada küsimusi ning mõelda saatusele ja vajadusele ületada sel teekonnal nii iseennast kui kõike ümbritsevat. Vaatamata käsitletavate teemade tõsidusele on Kuzja Zverevi tööd tulvil erksaid värve, lootust ja rõõmu.\nNäitus "Ületamine" on Narva Muuseumi Kunstigaleriis avatud kuni 17.07.2022.


Minu ilus elu maal: Kas ja kuidas teie lapsed halloween´i jooksevad?\nKas ja kuidas teie lapsed halloween´i jooksevad?\nKäes on taas vahva aeg, kus lapsed tahavad tohutult joosta. Nimelt manguvad mu lapsed iga oktoobrikuu lõpu lähenedes, et nad tahaksid halloween´i jooksma minna. Et kõik sõbrad jooksevad.\nOlen ise aasta Ameerikas elanud ja seega näinud, kui suur asi on seal halloween. Tean, et inglise keele tunnis lapsed kindlasti koolis räägivad sellest. Samas olen ise väga palju kordi nii marti kui katri jooksmas käinud (kas öeldakse nii?). Sedagi õpitakse koolis erinevates tundides.\nMadri- ja kadripäeval on selge, et õpid mingi kava selgeks, lähed ja põhimõtteliselt esined ja siis sulle antakse selle eest midagi. Hea oleks loomulikult ka teada, et kust need tähtpäevad alguse said. Kuigi tänapäeval ilmselt keegi ei kurvasta, kui sa viljaõnne soovimise koos terade tuppa loopimisega vahele jätad.\nHalloween aga ... lihtsalt käid ukselt uksele ja küsid kommi? Või misasja?\nOlen ka lastega korra marti jooksmas käinud. Õppisimegi kava selgeks. Mul oli isegi akordion tookord kaasas ja mängisin midagi (ma ei mäleta, kas lapsed tantsisid selle järgi või laulsid. Midagi igatahes tegid!).\nKui ma lastelt küsin, et mida nende sõbrad on teinud, kes halloween´i jooksevad, siis ongi vastus, et "komm või pomm!".\nKas ma olen vanamoodne ja ei saa asjadest aru? Või on seda natuke vähe, et sellise asjaga kellegi teise koju külla minna ja loota, et sulle midagi antakse? Ja mis selle tähendus üldse on?\nMida sinu lapsed jooksevad? Või milliseid külalisi nende tähtpäevade (halloween, madripäev, kadripäev) ajal enda koju ootad?\nIseenesest on ju jube tore, et lapsed püüavad traditsioone järgida ja midagi sellist toredat teha. Mäletan isegi, et tegelikult oli alati tohutu elevus sees, kui sai kavasid õppida ja hiljem ukselt uksele käia. Kuna elasin maal, siis tähendas see iga ilmaga kõige pealt küla keskusesse marssimist ja siis esinemist.\nTohutult tahaks aidata kaasa, et lapsed saaksid erinevaid kogemusi, aga no selle teemaga on enda sees segadus, nii et ei oska lastele vastata, ega ka otsustada, et mis siis õige on. Eriti kui tuleb lause, et: "Aga kõik teised teevad...".\nJaga palun enda kogemusi igasugu jooksmistega ning mõtteid, et mida need tänapäeva lapsed võiks siis joosta ja miks.\nPostitaja: Heli Künnapas kell 10:57\nMille järgi ma kirjastamiseks uusi noorteraamatuid...\nKuidas ja miks ma sundlugemisest loobusin?\nKuidas ma 5 lapsega koroonas olin?


Nordecon viib purjetaja Karl-Martin Rammo Riosse - Uudised\n„Olen maksimalist ja kui ma ei usuks, et olen võimeline OM-ilt medali võtma, siis ilmselt teeksin oma eluga midagi muud,“ kinnitas Karl-Martin Rammo. „Näen endas suurt arengupotentsiaali ja õigete ettevalmistustegevustega olen selle eesmärgini ka võimeline jõudma. Eestis saab treenida vaid 5-6 kuud, mis teeb aga tippu pürgimise või seal püsimise suhteliselt võimatuks, abiks on välislaagrid ja võistlused – need on aga omakorda väga kulukad. Nüüd, kus Nordeconi poolt on järgnevaks neljaks aastaks stabiilne tugi, saan enam keskenduda olulisele, läbida rohkem laagreid, osaleda rohkematel regattidel. Usun, et selline tugi aitab mind mu eesmärgile suure sammu lähemale ja lisab ka stabiilsust, sest saan kogu tsükli vältel teha korralikku ettevalmistust.“\nTallinna Jahtklubi kommodoor Egon Matsi sõnul on uue sponsori saamine suur tugi sporditalendile, kes on juba jõudnud maailma tipp-purjetajate hulka. „Stabiilne toetus annab võimalusi ning kindlustunnet alaga julgelt edasi tegeleda. Samuti on see Rammole väga tugev motivaator eesmärkide saavutamisel ning eesmärk on ju kõrge – medal Rio 2016. aasta olümpiamängudelt. Iga maailmatasemel saavutatud tipptulemusega tutvustab ja reklaamib sportlane oma riiki kordades enam kui mis iganes muu riiki tutvustav reklaamikampaania.“


Näitan 10 postitust - vahemik 541 kuni 550 (kokku 550 )\nKäisin oma esimesel UH-l ära ja kõik hästi, süda lööb ja suurus nagu peab (+1 päev isegi). Väga õnnelik, et esimene IVF ja praeguseni saab seda õnnestunuks lugeda. Uurisin ka arstilt, et kas ujumas võib nüüd käia ja trenni teha, ütles mulle et rasedus pole haigus ja võin tavaelu elada, mingit kreisit trenni muidugi mitte ette võtta, aga mõõdukalt jh. Ja neid rohtusid (Clexane, Utrogestan) peaksin veel mingi kuukese võtma umbes, et siis pole vaja ilmselt enam. Aitäh teile ja soovin ka kõigile teistele beebitolmu! Kolin vaikselt edasi märtsibeebide gruppi 🙂\nPalju õnne, vaarikas91!\nMeil vastupidi täna selgus, et vastupidiselt kõigile ootustele järsku kenasti järele jõudnud tegelane on alla andnud. Täna pidi olema 9+0, suuruselt vastas isegi 9+3, aga südametööd enam ei olnud. Nii et see siis just äsja juhtunud. Arst ütles, et näha on ka mitmeid arenguprobleemidele viitavaid märke.\nNädala lõpus on katkestamine.\nEdasi praegu ei tea, mis saab. Olin viimastel päevadel just lubanud endale natuke harjumist mõttega, et me saame lapse.\nSel aastal kindlasti uut katset ei tee, kui üldse. Edu kõigile teistele siiski! 🙂\nPalju õnne Vaarikas:) hea kuulda!\nVäga väga kahju L!!!! Olge tugevad!!!! Nendes olukordades polegi sõnu.\nVäga kahju kuulda,L :'(\nLoodan, et leiad endas üsna ruttu tasakaalu ning südamerahu kuidagi edasi minna.\nVaarikas, tore kuulda!\nKa mina nägin täna oma pisikesed(!) ära 🙂 võin ka ilmselt tasakesi märtsibeebidesse üle kolida.\nVäga tore kuulda L28!!!!!, ootasin just su uudiseid. Kas kohe kaks pisikest? Mida arst ütles veritsuste kohta?\nWaifi – ta väga ei kommenteerinudki, konstanteeris fakti, et vahel võib niimoodi lihtsalt olla. Põhimõtteliselt kestis veritsus üle 2 nädala, aga nüüd ligi 5-6 päeva olen täitsa verevaba olnud 🙂\nJa tõesti, kaks pisikest südant lõi meile, suuruselt vastasid kenasti 6+4.\nOlen tõesti õnnelik 🙂\nL28 naudi õnne:) saad rahulikumalt nüüd hingata:) kõike head sel teel!\nNii kurb kuulda, pea vastu L. 🙁\nAlles praegu avastasin, et pool juulit juba möödas, aga meie lobiseme siin mai-juuni postituses 🙂 Vaatasin, uues teemas palju uusi asjatajaid. Ei hakanud sinna enam kirjutama. Loodetavasti kõigil läheb õnneks ja saavad oma triibud kätte.\nMina sain vahepeal oma kingituse nüüd päris kätte 🙂 Ja ilmselt pole enam aega siia väga tihti teistele toeks tulla. Jaksu kõigile edasipürgijatele ja ärge kaotage lootust! Kõik on võimalik, kuni pole tõestatud vastupidist. Ja õnnestumiseks läheb vaja seda ühte ja ainust! 😀


Venemaal jätkub kuumarekordite sadu (11.08.2010 13:58)\n11. augusti temperatuurikaart: meteonovosti.ru\nVenemaal jätkub kuumarekordite sadu: ainuüksi eile, 10. augustil püstitati uus soojarekord 23-s Euroopa-osa linnas ja kahes Uurali linnas, kirjutab meteonovosti.ru.\nIsegi sellistes põhjapiirkonna linnades nagu Sõktõvkar ja Uhta mõõdeti sooja vastavalt 34,4 ja 32,5 kraadi. Kõrgeim temperatuur oli eile Voronežis - kuni 39,4 kraadi ja Kurskis - kuni 38,2 kraadi.\nMoskvas oli eile sooja 34,4 kraadi. See oli järjestikuliselt kaheksas augustikuu ja kahekümnes tänavuse suve soojarekord.


Autopood põltsamaa. Võru hotellid\nvõru hotellidyr.no jõhvipõlva lastekodukooli 2 võruvõrumaa talupidajate liitvõlaõigusseadus viivisklick väline kõvaketasfc helios võrunõmme seikluspark tallinntõlgi inglise eesti\nmerike põder hambaravi\nKontakt. Meie mugav õppeklass asub Põhja-Kaare 2, Põltsamaa Jõgevamaa, 48105 Autokool avatud esmaspäeval 18:00 - 20:00. Dokumentide vastuvõt, konsultatsioonid, õpingukaardi ja tunnistuse väljastamine esmaspäeviti 18:00-20:00.\nPõltsamaa Autovedude masinad viivad välisriikidesse põhiliselt puidutooteid, turvast ja tekstiili. Kõige sagedamini sõidetakse Itaaliasse, samuti Saksamaale ja Poolasse ning teistesse riikidesse. Kalle Talumets nentis, et ettevõte on igal aastal kasumit saanud. “Möödunud aastal jäime küll esimest korda pisut miinusesse.\nauto24.ee - Used vehicles » SUV » Advanced search autopood põltsamaa\nMängijad - Kaubad ja varuosad - auto24.ee autopood põltsamaa\nPõltsamaa Autoveod investeerib konkurentsis püsimiseks autopood põltsamaa\n2015: D: A: 14 900 sis.ALV: Monthly payment 343 EUR, residual value (25%) 6250 EUR, down payment 3800 EUR: Scania R500 R 500 LA6X2HHA 15.6 V8 368 kW


Suur jalutuskäik: Ajalugu kasti\nMe suudame mumifitseerida kõiki märgilisi objekte, kuid mitte võlusõnu, mille abil neid eksponaate tulevikus ellu äratada.\nValdur Mikita "Lingvistiline mets", lk 140\n• Tänapäevase hoone algne osa – ühekorruseline ärklikorrusega maja – valmis 1792. aastal. 1841–1855 ehitas tollane kinnistu omanik majale teise korruse. Järgmise omaniku ajal aastatel 1899–1900 ehitati kolmas korrus ja suurendati alumised aknad kauplusevitriinideks. Tänapäevane fassaadikujundus ja ruumide põhiskeem pärineb sellest ajast.\n• Hilisklassitsistlikus stiilis hoone peauks on 19. sajandi keskpaigast. Majas säilinud interjööridetailid, korrustevaheline puutrepp ja treitud pulganditega trepivõre, pärinevad kolmanda korruse juurdeehitamise ajast. Teisel ja kolmandal korrusel asuvad väärtuslikud ja Tartus ainulaadsed kahhelahjud.\n• Ajaloomälestis Ülikooli 14 on ärkamisaegse rahvusliku liikumisega tihedalt seotud hoone: selles elasid 1865–1868 koolmeister ja rahvusliku liikumise juht Johann Voldemar Jannsen ja tema tütar Lydia Koidula. Samuti asus hoones Eesti Postimehe toimetus.\n«Fassaad säilib, mõned osad tuleb võtta lahti ja restaureerida. Lisaks tuleb teisaldada ahjud, restaureerida kõik uksed-aknad. Tööd jätkub,» sõnas Tammvere.\nPosted by Aki at teisipäev, juuli 29, 2014\nTere! Hakkasin Teie blogipostituse peale ahjude pärast muretsema ja uurisin Tartu LV-st järgi, mis neist saab, et vajadusel ajakirjanduse kaudu lärmi tõsta. Õnneks on asi nii: "Projektiga on ette nähtud ahjud lahti võtta ja pärast hoone restaureerimist-rekonstrueerimist uuesti samasse hoonesse tagasi laduda.\nTLV arhitektuuri ja ehituse osakond\nNoh, eks omamoodi nukker seegi, et pärast renoveerimist on ahjud vaid raske raha eest vaadeldavad (kui hotellis tuba võtta), aga peaasi, et alles, eksole. :)\n4. august 2014 16:48\nNeed ahjud ei paista varisemisohtlikud, minu mäletamist mööda oli alguses jutt ahjude säilitamisest. Hotellile sobivasse kohta vanadest ahjupottidest dekoratiivse moodustise ülesladumine ei ole päris see.\n5. august 2014 10:17


DELFI VIDEO: Laari sõnul puudub ministrite umbusaldajatel erakonnas toetus - DELFI\nDELFI VIDEO: Laari sõnul puudub ministrite umbusaldajatel erakonnas toetus\nIRLi esimees Mart Laar lausus täna peale erakonna eestseisuse kogunemist, et eestseisuses ei kogunud ühtki toetushäält siseminister Ken-Marti Vaheri ja majandusminister Juhan Partsi umbusaldamise ettepanek.\nMis puudutab ministrite ametist lahkumise nõudmist puudutavat kirja, siis peavad need, kes lubasid vajadusel lahkuda, Laari sõnul oma otsuse tegema. "Huvitaval kombel ei leidnud see kiri erakonna eestseisuses ühtegi poolthäält," lausus Laar.\n"Kui on lubatud erakonnast lahkuda, siis ju need inimesed nii teevad. Nagu näha, siis erakonnas neil toetus puudub."\n"Samas, erakond leidis, et IRL kindlasti ei tolereeri mingite fiktiivsete elamislubade jagamist. Erakond tegi ka väga üheselt ministritele ülesandeks sellega tegeleda ja astuda kõik vajalikud sammud, et see lõpetada," lisas Laar.\nSiseminister Vaher on Laari sõnul juba tühistanud üsna suure hulga neid elamislubasid, mida peeti fiktiivseks ja seda tegevust tuleb täie hooga jätkata. "Eestis ei tohi saada elamisluba keegi, kes võiks olla julgeolekuriskiks," ütles Laar.


Suunakood 58 / +5658 / 005658 / 0115658, Tšiili\nSuunakood 58 (+5658 / 005658 / 0115658)\nSuunakood: 58 (+56 58)\nEesliide 58 on Arica, Parinacota suunakood. FFiktiivse telefoninumbri 8638196 ja suunakoodi 58 jaoks tuleb valida number 58 8638196. Arica, Parinacota asub Tšiili.\nSuunakoodi prefiks seob abonendi telefoninumbri kindla asukohaga. Lisaks suunakoodile on olemas ka muud tüüpi prefiksid: Rahvusvahelised riikide eesliited, mobiiliteenuse pakkujate eesliited ja mitmesuguste teenuste eesliited. Neid kombineeritakse mitmetel otstarvetel. Kui helistatakse ühest riigist teise ja kõne vastuvõtjal on lauatelefon, siis ühendatakse riigi eesliide suunanumbri ja abonendi numbriga. Fiktiivse telefoninumbri 8638196, suunakoodi 58 (Arica, Parinacota) ja Riigi suunakood 0056 jaoks tuleb valida number 0056 58 8638196. Kui helistatakse mobiilsideseadmesse, ühendatakse Riigi suunakood mobiiliteenuse pakkuja eesliite ja abonendi numbriga. Kui helistatakse samas riigis asuvale abonendile, saab selle riigi koodi välja jätta. Riigisiseste kõnede korral ühelt lauatelefonilt teisele võib paljudes riikides suunakoodi ära jätta, kui mõlemal abonendil on sama suunanumber. Riikides, kus tellijatel on pärast teise asukohta või linna kolimist võimalik säilitada sama telefoninumber, tuleb loomulikult valida ka suunakood - antud juhul 58.\nTeenuste eesliidete kaudu juurdepääsetavate teenuste eest võivad tasuda mitte ainult telekommunikatsiooniettevõtted, vaid ka neid teenuseid pakkuvad ettevõtted. Seetõttu pakuvad mitmed kahtlased ettevõtted teenuseid, millest on vähe kasu, kuid millega kaasnevad kõrged tasud. Kasumi edasiseks suurendamiseks üritavad sellised teenused helistajaid võimalikult kaua liinil kinni hoida. Järelevalveasutused võtavad selliste pakkujate vastu korrapäraselt meetmeid, kuid sellele ei saa alati kindel olla. Lisaks erinumbritele, mida saab nende eesliidete abil tuvastada, on ka kiirvalimisnumbreid. Kõige tuntumad on hädaabinumber 112 Euroopas ja 911 Põhja-Ameerikas. Neid numbreid saab kasutada üleriigiliselt ja nad ei vaja eesliiteid, st Riigi suunakood +56 (0056) ega suunakoodi 58 (Arica, Parinacota).\nKui te ei asu Tšiili ja soovite helistada inimesele Arica, Parinacota, peate lisaks suunakoodile lisama ka Riigi suunakood. Tšiili Riigi suunakood on +56 (0056), seega kui olete Eesti ja soovite helistada inimesele Arica, Parinacota, peate selle inimese telefoninumbri ette lisama eesliite +56 58. Sellisel juhul jäetakse välja suunanumbri ees olev null. Fiktiivse telefoninumbri 8638196, suunakoodi 58 (Arica, Parinacota) ja Riigi suunakood 0056 jaoks tuleb valida number 0056 58 8638196.


Teadlane: tuulepark võib Liivi lahel tööle hakata 2015 - Forte\nTeadlane: tuulepark võib Liivi lahel tööle hakata 2015\nTuulegeneraatorid ehk tuugenidKaader klipist\nLiivi lahel võiks tuulepark elektrit tootma hakata 2015. aastal, arvab TallinnaTehnikaülikooli meresüsteemide instituudi vanemteadur Urmas Raudsepp. Urmas Raudsepp rääkis ETV saates "Terevisioon", et Liivi lahel võib tuulegeneraatorite tööks sobivaid päevi olla 60-70% ja mere sügavust arvestades on seal võimalik tuuleparke rajada igale poole.\nTäna arutatakse Pärnus erinevate osapooltega tuuleenergeetika kasutamist Liivi lahel. Soov on teaduspõhiselt kaardistada tuuleparkide rajamiseks sobivad piirkonnad kogu Liivi lahe ulatuses. Sobivuse kriteeriumideks on kohalike inimeste arvamus, tuuleenergia potentsiaal, jäätingimused, hüljeste elupaigad ja lindude rändeteed, vahendab ERR uudisteportaal.\n"Kellelegi meist ei meeldi, kui ükskõik mida meile sobimatut meie tagahoovi ehitatakse. Ja eriti ei meeldi see meile siis, kui ühel hommikul meile öeldakse, et aga vaadake: nüüd hakkab siia tulema. Inimestele meeldib, kui neid haaratakse kaasa sellesse protsessi, et nad teavad võimalikult varasest staadiumist alates, mis kuhu võib tekkida, mis põhjusel, mis on positiivsed, negatiivsed küljed," rääkis teadlane.


Kuiv, tundlik nahk (3)\nHighlighterid kõik nahatüübid Highlighterid kuiv, tundlik nahk Highlighterid tavaline nahk\nValgustpeegeldavad särapuudrid ehk highlighterid on viimastel aastatel kujunenud tõelisteks “must have” meigihittideks, mis aitavad soovitud näojooni esile tõsta ning lisavad näole nooruslikku sära. Kasuta särapuudrit neil näopiirkondadel, millele langeb loomulik valgus – nii tood need visuaalselt esile. Seejärel kanna lisakiht helendavat ja esile tõstvat efekti põsesarnadele, silma sisenurkadele, kulmude alla, ülahuule kohale ja ninajuurele kogupikkuses. Isegi väike kogus sära viib kogu meigi täiesti uuele tasandile.\nSelles kategoorias pakume highlighter-tooteid tuntud kosmeetikabrändidelt. Siit leiad kuulsa Mary-Lou Manizeri särapuudri brändilt The Balm ja palju teisi populaarseid ja armastatud puudreid ja valgustpeegeldavaid kreeme.


Proovi midagi uut! MAALIMINE! Vol2\nÜks ei jää ka ilma teiseta ja nüüd siis teen uue maalikatse. Seekord aga tahan,et ka sõbranna saaks huvitava kogemuse ning julgustan ka teda kaasa tulema. Pühapäeval kell 18 saame Nõmmel kokku ja läheme Tiiu Piiburi stuudiosse. Sõbranna mainib kohe kohapeal ,et ta pole kunagi midagi maalinud. Tiiu aga kinnitab minu räägitut, et kõik saavad hakkama ja nii ka on, uskuge või mitte.\nSeekord otsustan end tõsiselt proovile panna. Tahan maalida inimest huvitavas poosis. No pole ma seda iial varem teinud. Keskkooli ajal sai proovitud pigem guašše, akvarelle, rasvakriite, grafiiti ja kõike muud aga ma tõesti ei tea miks me õlimaale koolis ei teinud. Valin internetist miski mustvalge figuuri välja ja no ega ma end kindlalt küll ei tunne. Õnneks lubatakse hariliku pliiatsiga piirjooned õrnalt ette teha. Panen proportsioonid paika ja võtan pintsli. Tiiu arvab, et alustaks mustaga. No üritame. Annan oma parima ja ei saa küll öelda, et ma rahul oleks sellega, mis välja kukub. Üritan siis halli ja valgega asja paremaks muuta. Veidi nagu tuleb ja veidi nagu ei tule ka. Vaatame Tiiuga koos nii lähemalt kui kaugemalt. Saan paar abistavat pintslitõmmet õnneks õigelt kunstnikult ja asi veidi nagu hakkab sujuma. Õnneks Tiiu ei võta asja nii nagu koolis ja ei nõua täiust sellest vaid 3 tunniga valmivast teosest. Ma ise aga tunnen küll, et peaksin kodus paar korda sama fotot üritama kasvõi harilikuga joonistada, enne kui inimese figuuri juurde uuesti asun. Päris rahul ja uhke ma oma töö üle ei ole aga siiski on see parem kui ma oskasin oodata. Õppetund siis sellest korrast. Päikseloojangut on palju lihtsam õliga maalida kui inimfiguuri. Tean aga et joonistamisega on täpselt nagu spordiga - looduse poolt antud anne võib olla aga harjutamine teeb meistriks.\nÕnneks sõbranna joonistus õnnestus ülihästi ja mul on tema üle nii, nii hea meel, et ta julges tulla ning teha midagi mida ta varem kunagi ei olnud teinud ja et sain temaga jagada seda õhtut.


Tamm meenutab laste looduskaitset - Uudised - Tartu Postimees\nTamm meenutab laste looduskaitset\n3. aprill 2013, 22:22\nEndine roheline mask Siivi Raju Vanemuise pargis roheliste maskide istutatud tamme juures. Praegu peab Raju pensionipõlve ja väikest aiandusäri.\nPool sajandit tagasi tüütasid varateismeliste Tartu koolilaste seltskonnad lillemüüjaist tädikesi. «Kas te ei tea, et seda taime ei tohi korjata – see on looduskaitse all!» võisid noored nõudlikult küsida.\n1958. aastal hakkas Salme tänava harjutuskooli viienda klassi õpilane Siivi Raju käima kooli loodusringis. 1959. aastal sai temast Tartu seitsmenda keskkooli õpilane ning Tartu noorte naturalistide jaama püsikülastaja.\n1960. aastal ilmus 21 000 eksemplari Holger Puki lasteraamatut «Rohelised maskid». 158 leheküljel hargneb ülipõnev lugu salaorganisatsioonist, mis häbimärgistab linnalooduse rüüstajaid avalikult. Templeid tähtedega L ja R lüüakse sõna otseses mõttes nii rüüstajate ihule kui nende varale, aga kuvatakse ka kinoekraanile ja trükitakse ajalehes.\n«Tartus võttis paar salkkonda poisse ja tüdrukuid oma eesmärgiks tegutseda nii nagu rohelised maskid,» kõlab Eesti Raadio fonoteegi 1960. aasta salvestisel looduskaitsja Jaan Eilarti hääl. «Nad alustasid oma kasulikku tööd Tartu kümnendas seitsmeaastases koolis ja Tartu seitsmendas keskkoolis suure saladuse katte all.»\nPlikad tädide kallal\nEsimeste laste hulgas raamatutegelasi matkima asunud Siivi Raju tunnistab, et erinevalt raamatukangelastest ei rüütanud päriselu noored looduskaitsjad end suure salapäraga. Raju sõnul lõigati endale papist või riidest maskid küll, kuid neid peaaegu ei kantud.\nVeelgi enam, uulitsaäärseile lillemüüjaile, kelle vaasides silmati lillaõielist siberi võhumõõka, kollaseõielist kaunist kuldkinga või mõnd muud looduskaitsealust taime, esitleti end viisakalt ja tuldi alles siis lagedale manitsustega.\n«Eks see alguses natuke nõme tundus, et meie, väikesed ja arglikud tüdrukud, läksime suurte tädidega pahandama,» nendib Raju. «Tädid vahetasid pilke, aga halvasti meile ei öelnud. Mis seal salata, järgmisel päeval müüs nii mõnigi neist kaitsealuseid taimi edasi.»\nRaju mäletamist mööda koosnesid roheliste maskide patrullid tavaliselt kolmest-neljast tüdrukust. Vaheldumisi sattusid linnas reide tegema veel Luule Preide, Maimu Tees, Maie Lokk, Kadri Orgulas, Tiia Altmäe, Ene Aruksaar, Aime Pikkat, Kärt Evert, Valli Panina ja Evi Tammekivi.\nÜks roheliste maskide toonaseid juhendajaid, veel praegugi Lille mäe noortemajas lastele loodustarkust jagav Kai Punger nendib, et kaugeltki kõikides koolides ei vaadatud koolilaste patrullidele vaimustusega.\n«Nad ütlesid, et lapsed vaadaku ringi kooli ümbruses, aga linna peale ärgu mingu,» meenutab Punger.\nPungeri arusaama järgi polnud põhjus siiski nende koolide õpetajate loodusvaenulikkuses. Pigem sooviti lapsi kaitsta, hoida ära traumeerivaid konflikte nende ja linnalooduses sigatsejate vahel.\n«Meenub episood, et Vanemuise pargis oli keegi oksi murdnud ja kui lapsed läksid vahele segama, saanud nad pragada: mis see teie asi on!» kõneleb Punger. «Eks lapsed läksid kohati natuke liiga agaraks ka, tegid märkusi suitsukonide mahaloopimise kohta ja nii edasi.»\nSiivi Raju sõnul patrulliti peale parkide ka surnuaedades. Samuti käidi varitsemas Ujula tänava äärsete liivakivipaljandite juures – ehk õnnestub tabada teolt mõni järsakut hävitav nimeuuristaja. Ei õnnestunud.\n«Ähmaselt tuleb meelde ka mingi oksamurdja tagaajamine Toomemäel, aga ma ei mäleta, et oleksime kellegi kätte saanud,» muigab Raju.\nPraegusest füüsikainstituudi laborijuhist Ants Lõhmusest sai roheliste maskide juhendaja kümnendas klassis, aasta enne abituuriumi.\n«Kõike sai tehtud,» meenutab Lõhmus. «Sättisime koolimajas akendele lilli, käisime loodusmaja üritustel ja loodusuurijate seltsi koosolekutel, kus saime kohtuda kuulsate teadlastega. Aruküla koobastes sai käidud nahkhiiri vaatamas.»\nVeel mäletab Lõhmus, kuidas rohelised maskid loendasid Tartus kasvavaid püramiidtammesid. Lõhmuse sõnul oli tema rühma tegevus selgelt akadeemilise joonega, roheliste maskide ühiskondlikust keskkonnainspektori rollist ei mäleta füüsikateadlane ühtki episoodi.\nSamas möönab Lõhmus, et kuna roheliste maskide egiidi all tegutseti mitmes Tartu koolis, võis tõesti olla ka rühmi, kes käisid linna peal korda loomas.\n«Kogu see liikumine oli mitteametlik, polnud kindlat liikmeskonda,» räägib Lõhmus. «Lapsed käisid koos, võtsid spontaanselt sõpru üritustele kaasa. Arvepidamist, kes on sees ja kes väljas, ei olnud.»\nLõhmuse mälu järgi võis roheliste maskide aktiivne aeg väldata kõigest pool aastat, mitte kuigi palju kauem.\n«Eks lapsed tüdi igast asjast kaunis ruttu või kasva lihtsalt välja,» sedastab Lõhmus.\nKai Punger aga kinnitab, et nii üürike maskiseltskonna tegutsemisaeg siiski polnud. Raudkindlalt Punger ajavahemikku välja käia ei söanda, aga arvab, et käima läks liikumine 1960. aastal ning pidas järjepidevalt vastu vähemalt 1963. aastani. Ehk isegi aasta kauem.\nLooduskaitselegend Jaan Eilarti 1960. aasta raadiosalvestis jätab küll mulje, et kohe-kohe uputavad rohelised maskid üle Tartu ja ülejäänud Eesti takkapihta ning liistule tõmmatakse iga murulkäija ning lille või puuoksa murdja.\nEilart kirjeldab suurt Tartu koolide roheliste maskide kokkutulekut kümnendas seitsmeaastases koolis.\n«See oli esimene roheliste maskide kokkutulek Eestis,» pajatab Eilart tähtsast sündmusest, täpsustamata küll toimumiskuupäeva. «Olen päris kindel, et peagi algab roheliste maskide töö ka mujal ning peetakse niisuguseid kokkutulekuid Tallinnas ja Kohtla-Järvel, Võrus ja Viljandis, Pärnus ja Saaremaa pealinnas.»\nTartu kokkutuleku meenutuseks istutati Vanemuise parki roheliste maskide sõpruse tamm. «Kasva, kasva, tammekene!» olevat pärast istutamist kooris korratud.\nTammekene on kasvanudki päris kenaks puuks. Selles võib igaüks praegu parki jalutama minnes veenduda.\nTartu keskkonnahariduse keskuse õpetaja\nMind pani Edgar Toots (Tartu loodusmaja direktor 1959–1971 – toim) koordineerima mitme kooli roheliste maskide tegevust.\nAlgas see keskkooliajal, ilmselt 1960. aastal, ja kestis minu mäletamist mööda vähemalt 1963. või 1964. aastani.\nÜks suur asi oli õpetada rohelistele maskidele selgeks kõik Tartu linna looduskaitseobjektid, nende hulgas näiteks kalmistu paljand, Aruküla koopad, aga ka kaitsealused põlispuud.\nÜks neist, enam kui 400-aastane tamm, kasvab Lille tänava loodusmaja lähedal, loomemajanduskeskuse taga pargis.


E-kaubandust mõjutavad tehnoloogilised lahendused\nTindikassettide kiibipuudus sundis Canoni paljastama, kuidas DRM-ist mööda hiilida\nKiibipuudus räsib tugevalt ka printeritarvikute tootjaid, sealhulgas Canonit, kes oli sunnitud kiibipuuduses oma tindiprinterikassettidest DRM kiibi ära jätma. DRM (Digital Right Managment) kiip tegeleb originaalkassettides originaaltoote kontrolliga - kas tegemist on ikka Canoni enda tindiga või mõne odava koopiaga. Koopia puhul printer hoiatab pidevalt, mis on kasutaja jaoks tüütu, nüüd aga uute ilma DRM-kiipideta välja tulnud tindikassettidega hoiatab printeritarkvara ka originaalkassettidega, et need pole õiged.\nCES-i uudised nagu teiselt planeedilt: eluslooduse replikeerimine, uue põlvkonna teleportatsioon ja metaversumisse sisenemise seade\nKui Arvutimaailma esimeses ülevaates CES-i esitlustelt tundub kõik traditsiooniline - arvutid lähevad paremaks, telekad ja mobiilid saavad uusi tehnoloogiaid, siis uudisvoost kargavad silma ka mõned ulmelisemad teated. Vaatame need kohe üle.\nSound Mirror: peeglike, peeglike, tee häält!\nSound Mirrori teade CES-i uudisvoos kõlab huviäratavalt. Nad on valmis saanud peegli, mis kiirgab heli ja kuuletub häälkäsklustele.


Patendid | Restmark - Metida\nLeiutis on mis tahes tehnikavaldkonda kuuluv tehniline lahendus, täpsemalt mõne tehnilise probleemi lahendamiseks loodud tehniline lahendus, mille objekt võib olla seade, meetod ja/või aine. Leiutisele kaitse saamiseks tuleb see patenteerida või registreerida kasuliku mudelina. Kaitset võib taotleda mis tahes tehnikavaldkonna leiutisele, kui see on uus, omab leiutustaset ja on tööstuslikult kasutatav. Seejuures ei ole võimalik patendiga kaitsta näiteks avastust, arvutialgoritmi ja -programmi ega rajatise, hoone ja maa-ala projekti ning skeemi.\nÕigus taotleda patenti või kasuliku mudeli registreerimist on leiutise autoril ja tema pärijal või õigusjärglasel. Kui leiutis on loodud lepingukohustuste või tööülesannete täitmisel, on õigus taotleda patenti või kasuliku mudeli registreerimist autoril või muul isikul vastavalt lepingule või töölepingule.\nPatent või kasuliku mudeli registreering annab patendiomanikule ainuõiguse kasutada leiutist ärilisel eesmärgil. Leiutise ainulaadsus määrab selle edasise arengu, mistõttu tuleks selle ärilisele potentsiaalile mõelda võimalikult varases staasiumis, sest hea leiutis võib saada eduka äri nurgakiviks.\nNii patent kui kasulik mudel on territoriaalse kehtivusega, seetõttu on leiutise kaitsmine vajalik kõigis nendes maades, kus leiutist kavatsetakse kasutada. Leiutist saab erinevates riikides kaitsta kas igas väljavalitud riigis eraldi või rahvusvaheliste kokkulepete võimalusi kasutades üheaegselt teatud riikide grupis.


⓵ Õs seletav sõnaraamat\nSee on sõnaraamatutüp, kus põhirõhk on kõigi sõnade tähenduste seletamisel, aga on näha ka õigekiri, häldus, natuke grammatikatki. Tegutseti selle nimel, et jõutaks ühise, üldtunnustatud ja kindlapiirilise kirjakeeleni. Tr) Lisaks e- väljaanded ja suur Duden 17 18 õs 1918 Ees keele õigekirjutuse sõnaraamat Vrd Orthographisches Wörterbuch der deutschen Sprache ees õigekeelsuse- sõnaraamat i- iii 1933 Elmar muuk, väike õigekeelsus- sõnaraamat suur õigekeelsus- sõnaraamat (algus) 1953 väike õigekeelsuse depilatsioon sõnaraamat 1960 Õigekeelsuse sõnaraamat 1976 Õigekeelsussõnaraamat. Aluseks võeti õs 1976 ja "Eesti kirjakeele seletussõnaraamat". T inglise-eesti-inglise täisnurga sõnaraamat;. Eesti keele sihtasutus, tallinnas aastal 2009. Tegemist oli ortograafia- ehk õigekirjutussõnastikuga. Ekss - eesti keele seletav sõnaraamat\nAeru- või purjepaat kalapügiks. Battery, energy Drink is pure energy with great taste. Ai ej au oi ou fanagalo is a pidgin based on Zulu, used as a lingua franca in southern. (1) tötaja täidab oma kohustusi töandja vastu lojaalselt. Seletav sõnaraamat / õ, s -2018 - android Apps on google Play eesti keele Instituut Eesti õigekeelsussõnaraamat - vikipeedia, vaba entsüklopeedia\nAega may refer to: Aega (mythology several mythological Greek characters; Aega (mayor of the palace) (died 641 the name of a mayor of the palace of neustria. Depilatsioon on lihtne karvade eemaldamise viis, mis pakub võimalusi nii naistele kui meestele.\nE-teatmeteosed ja -sõnaraamatud tallinna tehnikakõrgkool\nSõnaraamatu sõnastikusüsteemi konsultandiks on, andres loopmann. Õigekirjutusreeglite osa tallinn tehti põhjalikumaks, uudsena lisati raamatusse tähtsamate ladinakirjaliste keelte nimede häldamise juhised. Mida kaugemale tö edenes, seda selgemaks sai, et sellest tuleb uus, iseseisev sõnaraamat. Jaan Jõgever seltsi toimkonnale ettepaneku hakata kokku seadma "kirjaviisi õpetust ja sõnastikku". Eelistati tähti š ja ž tähekombinatsioonidele sh ja zh : šabloon, šahh, tšekk, želatiin, želee. Esimesed kolm tundi saab sõnastikku testida tasuta. Tulevikus kas eraldi või koos? Eesti-Inglise-eesti sõnaraamat / Estonian-English-Estonian\nAasta kalendaarse töajafondi abitabeli.\neesti keele Instituut eesti keele\nEesti õigekeelsussõnaraamat õ s 2013 Eesti keele seletav sõnaraamat Logistikasõnastik elektrooniline Inglise-eesti-Inglise sõnaraamat Festart Dictionary Pro. Typology typology p t k b d ɡ č ǧ f s h v z m n l ɬ r / ǁ!\nVanemad sõnaraamatud, vaata sõnaraamatuid ka, keelevarast ja, keeleveebist. Leheküljed on keeled jaotatud läne-, põhja- ja ida-euroopa keelteks, aasia ning Araabia/Aafrika keelteks. 8 Kirjakeele sõnaraamatuna hõlmab õs 2013 kirjakeele sõnavara, vähemal märal nii koha- kui ka sotsiaalmurrete sõnavara. Sõnaraamatud tõlkimiseks inglise keelest või inglise keelde. Sõnaseletused olid põhjalikumad ja täpsemad. Jakob Hurda redigeeritud trükk muutmata trükk. Juurde lisati viimase 15 aasta jooksul tarvitusele tulnud sõnu. tiiu erelt, tiina leemets, sirje mäearu, maire raadik. . Kändsõnade puhul on antud ainsuse nimetav, omastav ja osastav käne, omadussõnadel ka võrded.\nAi ej au autoteed oi ou fanagalo is a pidgin based on Zulu, used as a lingua franca in southern. eesti keele Instituut\nKõikide sõnaraamatute loetelu, mida Glosbe pakub. Eesti-inglise-eesti pehmed sõnastik sõnaraamat\nEesti - orang Seletar eesti - oraon Sadri eesti - oraoni eesti - orejón eesti - oria eesti - oring eesti - orizaba nahuatl eesti - orma. Kultuuritarbija60: Eesti õigekeelsuse sõnaraamat\nAga väljenditel külmavereline ja kuumavereline on hobustega seoses hoopis teine tähendus. Andreas OÜ: kuusemäe talu, ohekatku küla, kehtna vald 79035 Raplamaa: Anmai oü: Hageri kohila vald: Külmaline oü: Tallinna mnt. Depilatsioon - üleliigsete karvade eemaldamine sooja vahaga on kiire ja mugav vahend pidurdamaks liigset karvakasvu.\nÕsis oli umbes 100 000 märksõna, sh rohkesti oskussõnu. 16 Dudeni praegune kasutamine seis. Sõnaraamatu ilmumine oleks venima jänud ja esimesed vihikud kiiresti vananenud. Kokku on sõnu ligi 130 000. Sõnaseletused olid napid, ära mahutati ka õigekirjutusjuhised. Sõnastikku võetakse sõnu, mis tähistavad uusi tähtsaid mõisteid, nt 2013.\n50, rapla: a i welding. eesti keele Instituut\nEespool Kashira lähedal Taraskovo, voolab jõgi lisajõgi oka da iseloomustab selle mitmekesisuses, näiteks laiuse erinevust - 5-20 meetrit. Eesti-inglise-eesti sõnastik sõnaraamat\nAutor: Uido Truija sisukord esimene peatükk. Kultuuritarbija60: Eesti õigekeelsuse sõnaraamat\nAnnan siinkohal õ s 2006 põhjal mõned soovitused. Eesti keele seletav sõnaraamat, i-vi, 2009. Eesti õigekeelsussõnaraamat õ s 2006, 2006: Eesti keele olulisimaid sissejuhatavaid ülevaateid: Andrus saareste. Wiedemanni sõnaraamat, seletav sõnaraamat ja keelekorralduslik sõnaraamat Urmas Sutrop Ees keele Instuut ja tartu Ülikool väike- maarja, aprill 2013. traffic statistics, monthly earnings and website value. Find more data about. Sõnu vene-eesti sõnastikus on 20 722-Eesti suurim tasuta online sõnaraamat-Sõnade lisamiseks andmebaasi kasuta nuppu-lisa uus sõna.\nWiedemanni sõnaraamat, seletav sõnaraamat\nKasutajaliides valmistatud oü s animato. Antud veebiteenus on vaba kõigile kasutajatele. Eesti keele seletav sõnaraamat klaarib: nastlik - adj.\nEsmalt kõige olulisem, eesti õigekeelsussõnaraamat õs 2006. 3 Otsusest kuni iii köite ilmumiseni kulus 18 aastat. 3 "Eesti õigekeelsuse-sõnaraamat" oli kirjakeele ühtlustaja, stabiliseerija ja arendaja, mojito esimene õigekeelsussõnaraamat. 3 Üle 20 aasta tagasi ilmunud "Õigekeelsussõnaraamatuga" võrreldes oli tehtud suur samm käskivalt normimiselt suunava ja soovitava normimise suunas. Ab electronics eesti-vene-eesti sõnaraamat;.\nKohad internetis, kust leiad tasuta sõnaraamatuid - digitark.:en-et\nSõnaraamat « keeletoimetuskoda\nFuhig , Fri, February, 09, 2018\nAntud sõnaraamat kasutab eki inglise-eesti andmebaasi. Eesti - inglise - eesti sõnaraamat on teenus põhimõttel nagu.\nYsode , Fri, February, 09, 2018\nAntud teenust tohib kasutada. Õ, s 2013; õsi uued sõnad; Eesti keele käsiraamat; Kohanimeandmebaas; Isikunimeandmebaas;.\nAmive , Fri, February, 09, 2018\nSeletav sõnaraamat ; Ametniku soovitussõnastik; võrsõnade leksikon;. eesti keele seletav sõnaraamat on praegu suurim eesti keelt kirjeldav sõnaraamat, milles on ligi 150 000 märksõna ja mis on eesti kirjakeele. Eesti keele Instituut / Institute of the Estonian Language.\nWobevehe , Fri, February, 09, 2018\nInflection of sõnaraamat (Õ, s type 2/õpik, no gradation) singular plural; nominative: sõnaraamat : sõnaraamatud. Sõnaraamat in Eesti keele seletav sõnaraamat ;. Sõnu inglise-eesti sõnastikus on 188 572-Eesti suurim tasuta online sõnaraamat-Sõnade lisamiseks andmebaasi kasuta nuppu-lisa uus sõna.\nAzugexa , Fri, February, 09, 2018\nEesti õigekeelsuse sõnaraamat õ s 2013. Loodetavasti pakub õ s mulle veel palju toredaid hetki ja võimalusi. eesti keele seletav sõnaraamat.\nKalewas , Fri, February, 09, 2018\nEhk võrgustuja, digitarga looja ja toimetaja usub ja teab, et digitehnoloogiad aitavad meie igapäevatoiminguid lihtsamaks muuta, samas aitab. Inglise - eesti sõnavara baseerub eesti keele instituudi toorandmebaasil.


Mustikaid on metsas tänavu kesiselt - Maaleht\nMustikaid on metsas tänavu kesiselt\nKuressaare turul mustikaid müüv Maie Vahter lausus, et tänavune mustikasaak on väga nadi ja seetõttu on mari ka kallis – karbike mustikaid maksab viis eurot.\nMUSTIKAD Foto: Ingmar Muusikus\n„Mina ise ei ole käinud, aga see, kes käib, ütleb, et on väga vähe ja korjab samuti vähe,” sõnas naine Saarte Häälele.\n„Me arvame, et õied võisid ära külmuda, sest maasikad külmusid ära ja kirsid ja kõik, oli ju siin päris just selle õitsemisajal hommikul 6-7 kraadi külma. Mitu ööd oli liiga külm ja sellepärast ei ole ka mustikaid ega mustsõstraid, ainult punaseid sõstraid on,” sõnas Vahter.\nVahteri sõnul oli eelmisel aastal mustikaid aga väga-väga palju.


Margus Luik`s racewalking page: March 2016\n21-28 märts sai hea sõbra ja konkurendi Lauri Lelumehega taaskord külma ja lume eest lõunalaagrisse pagetud. Seekordne väljasõit toimus Kanaaride suuruselt neljandale saarele Lanzarotele. Töö, pere ja muud kohustused ei võimaldanud meil üle 8 päeva laagris olla. Sellegipoolest sai tööd tehtud kõvasti ja hüva hooga, ikka kaks trenni päevas ja lõunauni vahele.\nReisikonsultandina töötav abikaasa Ija oli meile välja valinud ilusa kolmetärnihotelli nimega Floresta. Majutusasutus paiknes Puerto del Carmen-i nimelise promenaadi vahetus läheduses, seega saime treeningutega kohe maja eest alustada. Lauri oli kodutööna rada uurinud ja leidis selle käigutreeninguteks igati sobiva oleva. Tõepoolest, pettumuseks polnud põhjust. Atlandi ookeani kallastel kulgev lauge rannapromenaad ulatus meie hotellist kaheksa kilomeetri kaugusel asuva pealinna Arrecife kindluseväravateni välja.\nSaateks tuul, päike ja 20 soojapügalat, tegime iga päev usinasti trenni. Saarel puhkavad turistid tundusid väga sportlikud olevat. Kiires tempos lendasid vastu hästi treenitud jooksjad, triatlonistid ja jalgratturid. Kui tavaliselt äratab meie liikumisviis suurt tähelepanu ning pälvib üllatushüüdeid, siis seekord kuulsin vaid paari kommentaari. Korra proovis ka üks õllekõhuga plätudes britt meiega võidu sibada, muidu kulgesid treeningud rahulikult omas mullis liikudes.\nIgapäevasteks kaaslasteks sel Saaremaa-suurusel, Kanaaride vanimal vulkaanisaarel olid valjult sädistavad hispaania varblased ning erkrohelised kaeluspapagoid. Muuseas, viimaseid on võimalik ka rääkima õpetada! Paaril korral nägin 2008. aastal Iisraeli rahvuslinnuks valitud vaenukägu. Heebrea keeles Duchifati nime kandvat isendit on Vanas Testamendis kirjeldatud kui räpast ja juutidele söömiseks keelatud lindu. Minul isiklikult on selle üle vaid hea meel! Tegemist on imeilusa sulelisega, vaatamata sellele, et oma pesa eest ta hoolt kanda ei armasta ning see haiseb ebameeldivalt.\nTagasi treeninguteemadele tulles, nägi meie tüüpiline päev välja järgmine: hommikuti 15-17 km käimist, õhtuti 6-8 km jooksu. Võtmetreeningutena läbisime 12 km tempokalt ning hea rütmiga 25 km. Paaril treeningul seisatasime otse lennuraja kõrval asuval rannapromenaadil, et nautida viiekorruselise maja kõrguselt üle turistide peade maanduvaid lennukeid. Raudlindude pildistamine oli puhkajate seas populaarne meelelahutus.\nÜhe päeva näpistasime ka saare imetlemiseks. Peale hommikust trenni võtsime suuna Timanfaya rahvusparki, kus sai imetleda aastatel 1730-1736 saareelanikke suurte pursetega hirmutanud vulkaane. Viimane mägi näitas oma tulist palet 19. sajandi algupoolel. Samas on ka praegu kõigest 10 cm sügavusel maapõues temperatuur 350 kraadi, nii et avatud aukude kohal saab edukalt liha grillida! Lisaks tulemägedele külastasime Cueva de los Verdese nimelist koobast, mida tulikuum laava seestpoolt omanäoliselt kujundanud. Huvitavaks osutus sealne optiline silmapete, kus madal veekogu peegeldas koopa lage nii tõetruult, et inimsilmale tundus veepind justkui koopasisese kuristikuna. Sellest, et tegemist on veega, sai aimu alles siis kui giid laskis lendu kivi, mis külastajate suureks üllatuseks ei kukkunudki kuristikku vaid plärtsatas hoopis vette!\nVabal ajal promenaadil jalutades jäi silma suur riistakultus. Mitmel pool müüdi puust peeniseid küll avajatena, küll osana kohvitassi sangast jne. Ühelt erekteerunud ihuliikmega savikujult võis lugeda, et ennevanasti saatis noormees sellise kuju talle meeltmööda olevale neiule. Kui õrnema soo esindajalt tuli vastuseks alasti naisterahva kujutis, oli noormehe kutsetele vastatud. Lõbus rahvas seal kaugel vulkaanisaarel!\nKokkuvõttes võib laagriga igati rahule jääda. Higi sai valatud mehemoodi ja korralik hoog välishooaja alustuseks üles võetud. Nüüd on põhiküsimus selles, kuidas meie külmas ja niiskes kevades saavutatud hoogu säilitada.\nPosted by Margus Luik at 6:41:00 AM No comments:\nKäimise tase erinevatel kümnenditel\nVõtsin analüüsi aluseks Eesti kõigi aegade edetabeli 40 paremat ning vaatasin, mitu sportlast erinevatest ajastutest oma kümnendil tabelisse mahub.\nNaiste 20 km käimine on nii noor ala, et pea kõik tulemused pärinevad 21. sajandist. Ainuke naine TOP 20st väljaspool seda ajastut on 80ndate liider Niina Liim (2:05.23). Liim on ka ainus naine, kes läbinud 50 km distantsi. Ülekaalukalt läbi aegade andekaim naiskäija on Jekaterina Jutkina, kelle Naumburgis Maailma Karikavõistlustel käidud 1:43.54 on Esti kontekstis ekstraklassist tulemus. Katja on senimaani ainus naine, kellel oleks olnud reaalne täita täiskasvanute tiitlivõisltuste normatiiv. 20-aastaselt lahutas teda olümpiast 5 minutit, aga 15 aastat karjääri oleks võinud veel ees olla! Paraku nii ei läinud ja Jutkina karjäär lõppes üsna noores eas. Võimed jäid realiseerimata!\nBruno Junk, kes 50ndate koolkonnast ainukesena mahub 20 km distantsil kõigi aegade edetabelis 40 parema hulka, tekitas oma kahe olümpiaronksiga Eestis käimisvaimustuse, mille laineharjal saavutas ala oma tipu 70ndatel aastatel. Sel perioodil oli meeste keskmine tase ülekaalukalt tugevaim. Nii Laiv, Järviste kui Palmar näitasid aega alla 1:30ne, mis sellel ajal oli rahvusvahelisest klassist tulemus. Paraku oli pääs NSVL-i koondisse ülimalt keeruline, kuna liit oli juba siis maailma võimsamaid käimisriike. Võib öelda, et meeste tase ja konkurents 20 km-s oli 60-80ndatel igati korralik. 80ndatest pärineb ka tänini püsiv "Eesti rekord", mille legaalsuses tasub aga kõvasti kahelda. Nimelt pole sellest võistlusest säilinud ühtegi märget. Lisaks käivad jutud, et Eestis vaid mõne aasta elanud Vassili Matvejev võis tulemuse osta. Olgu selle spekulatsiooniga kuidas on, aga eestlaseks teda küll pidada ei saa! EKJL on teinud suure vea selle rekordi ametlikuks tunnistamisel!\n90ndatel otsustas kergejõustiku juures võimul olnud seltskond käimise välja suretada. Jäeti ära riigi meistrivõistlused, leidus veel teisigi kaikaid, mida usinasti kodaraisse topiti. Uus tõus kvaliteedis saabus 21. sajandil, mil Lauri Lelumees ja Margus Luik jõudsid oma võimete tippu. Need kaks meest kuuluvad paremikku kõigi ajastute võrdluses. Paraku pole ülejäänud mehed minevikukuulsustele konkurentsi pakkuda suutnud.\nMeeste 50 km distantsi kuldaeg jääb samuti 70ndatesse, mil trio Laiv, Palmar, Orupõld näitasid rahvusavahelisest klassist tulemusi. Tänini kehtiva Eesti rekordi püstitanud Olav Laiv jõudis liidu koondise piirimaile. Peale 80-90ndate langust saabus uus tõusuaeg taas 21. sajandil, mil Luik ja Lelumees ka sellel distantsil Eesti kontekstis kõrgest klassist aegu näitasid.\nHetkeseis Eesti käimismaastikul on nukravõitu. Lauri Lelumees ja Margus Luik on ainsad käijad, kes kuuluvad läbi aegade parimate hulka, ülejäänud ei ole neile lähedale saanud ja jäävad ajastute kontekstis üsna tagasihoidlikeks. 21. sajandi lootustandvaim noorkäija on hetkel 15-aastane Ruslan Sergatšjov, kellelt ootaks viie aasta pärast esimesi tõsiseid tulemusi. Hoiame pöialt, et noormees teelt kõrvale ei kalduks ning suudab tänapäeva ahvatluste kiuste käimisrajal püsida!\nPosted by Margus Luik at 3:19:00 AM No comments:\nNaiste 20 km käimine erinevatel kümnenditel (TOP 20)\n2:05.23 Niina Liim 14.01.1948 Tallinna Jõud Tartu 09.05.1983\n1:43.54 Jekaterina Jutkina 27.11.1984 JK Tempo Naumburg 02.05.2004\n1:47.06 Kerly Lillemets 29.11.1974 Läänemaa KJK Paralepa 24.08.2002\n1:49.58 Maarika Taukul 05.02.1985 B.Junk käimisklubi Valga 29.09.2012\n1:53.07 Maia Liitmaa 28.09.1973 Läänemaa KJK Ogre 28.04.2002\n1:53.28 Kaity -Marin Tiitmaa 18.06.1984 Läänemaa KJK Paralepa 29.09.2001\n1:59.11 Meeli Pällin 09.11.1990 SK Maret -Sport Jurmala 31.05.2008\n1:59.23 Angela Mandel 05.01.2000 KJK Kalev -Sillamäe Paralepa 20.09.2014\n1:59.27 Ragle Raudsepp 14.09.1990 Läänemaa KJK Paralepa 09.09.2006\n2:03.00 Anna Kukankova 19.03.1990 Kohtla -Järve Atleetika Paralepa 20.09.2014\nPosted by Margus Luik at 1:07:00 AM No comments:\nMeeste 20 km käimine erinevatel kümnenditel (TOP 40)\n1:28.04,8 Bruno Junk 27.09.1929 Tallinna Dünamo Kiiev 13.10.1956\n1:27.19.0 Jaan Põldmaa 08.01.1941 Nõukogude Armee Leningrad 21.07.1968\n1:31.51 Lev Stepanov 10.02.1935 Tallinna Dünamo Moskva 12.07.1963\n1:32.15,2 Erich Vaino 25.09.1933 Tartu raj. Kalev Moskva 01.07.1962\n1:28.32,8 Olav Laiv 26.02.1948 EPA Moskva 10.07.1973\n1:28.45,2 Mart Järviste 01.11.1949 K-Järve Kalev Riia 14.10.1979\n1:29.28,6 Ants Palmar 23.07.1940 TPI Tallinn 12.06.1971\n1:33.56 Ville Sonn 28.01.1950 Tartu raj. Jõud Vilnius 29.04.1979\n1:35.11,6 Rein Sumberg 04.12.1950 Kohtla-Järve Kalev Tallinn 09.08.1974\n1:36.08 Jaan Aavakivi 03.03.1939 Tartu Dünamo Jugla 13.10.1974\n1:38.11,2 Toomas Rosenberg 17.06.1956 TRÜ Jugla 08.10.1977\n1:46.30,8 Nikolai Sudbin 25.11.1955 TPI Tallinn 09.08.1974\n1:48.52,0 Jüri Haasma 28.02.1946 Tallinna Kalev Jugla 14.10.1972\n1:23.00,5 Vassili Matvejev 14.03.1957 Haapsalu Jõud Alušta 13.10.1985\n1:30.07 Toivo Tanning 08.11.1966 Tartu Novopolotsk 22.04.1985\n1:32.00 Vladimir Kostjutšenkov 29.01.1961 TRÜ Leningrad 04.08.1989\n1:32.09 Sergei Lõžin 19.04.1955 Tallinna Dünamo Kaunas 17.05.1982\n1:34.31 Juri Ivanov 03.10.1956 Kohtla-Järve raj. Kalev Tartu 09.05.1983\n1:34.40 Gennadi Budkevitš 18.11.1953 TRÜ Tartu 09.05.1983\n1:46.14,8 Lembo Tanning 05.06.1939 Tartu Kalev Talsi 21.05.1983\n1:49.34,0 Sergei Zaugarov 30.11.1978 SK Narvic Kohla-Järve 10.05.1998\n1:50.09 Gaabriel Tavits 27.02.1972 Läänemaa KJK Tartu 14.07.1991\n1:28.43 Lauri Lelumees 23.04.1978 B. Junk Käimisklubi Paralepa 15.08.2009\n1:29.00 Margus Luik 11.01.1980 B.Junk Käimisklubi Paralepa 08.07.2012\n1:38.45 Risko Nogelainen 17.11.1989 Läänemaa KJK Paralepa 21.07.2007\n1:38.53 Ainar Veskus 28.07.1990 KJK Kalev-Sillamäe Paralepa 21.07.2007\n1:40.02 Akim Ovsjannikov 02.07.1991 KJK Atleetika Ogre 18.10.2009\n1:40.20 Toivo Kaer 15.11.1982 Läänemaa KJK Paralepa 30.09.2000\n1:41.31 Virgo Adusoo 29.07.1985 EMÜ SK Lemington 20.05.2007\n1:42.05 Andrei Olli 06.06.1982 SK Maret-Sport Ogre 28.04.2002\n1:43.43 Sergei Kutsenko 12.12.1985 JK Tempo Paralepa 19.07.2003\n1:48.37 Artjom Djatšuk 20.11.1989 KJK Kalev Sillamäe Birštonas 27.04.2013\n1:49.16 Ruslan Sergatšjov 17.03.2000 JK Tempo Paralepa 28.09.2013\n1:52.06 Kalju Niidussaar 15.06.1945 Läänemaa KJK Malmõ 04.09.2008\nPosted by Margus Luik at 5:20:00 AM No comments:\nMeeste 50 km käimine erinevatel kümnenditel (TOP 40)\n5:05.04,8 Loit Laidna 07.12.17 Tallinna Kalev Harkov 04.09.47\n5:20.30,2 Nikolai Kanajev 24.12.10 Tallinna Spartak Harkov 04.09.47\n4:27.38,8 Harry Neem 26.07.19 Võru Kalev Tbilisi 17.11.55\n4:38.40,0 Peeter Lapp 30.10.24 Abja Jõud Moskva 10.08.56\n4:44.31,0 Lembit Baumann 08.05.29 Tallinna Spartak Riia 29.07.54\n4:49.05,6 Johann Lasn 26.01.33 Tallinna Kalev Tallinn 10.07.56\n4:53.20,0 Jevgeni Jelezin 1925 Haapsalu Kalev Moskva 10.08.1956\n5:00.34,0 Elmar Amboja 16.07.1921 Vändra Kolhoosnik Tartu 04.09.1955\n4:16.57,0 Lev Stepanov 10.02.35 Tallinna Dünamo Moskva 12.08.62\n4:22.17,0 Raimo Aija 11.09.41 K-Järve r. Jõud Užgorod 30.10.66\n4:35.15,2 Indrek Lauri 24.07.40 Tartu r. Jõud Tallinn 19.06.67\n4:35.26,4 Rein Merimäe 24.01.40 Tallinna Dünamo Tallinn 19.06.67\n4:41.17,4 Benno Viirandi 28.05.33 Viljandi Jõud Karksi-Nuia 28.09.69\n4:47.31,0 Erich Vaino 25.09.33 Tartu Kalev Taškent 09.10.62\n4:53.55,8 Roolain Laante 03.04.1926 Viljandi Jõud Karksi-Nuia 28.09.1969\n5:00.31,2 Aarne Link 02.08.1940 Pärnu r. Jõud Mustla 08.10.1967\n5:03.25 Feodor Võsokov 23.02.1935 Tartu Kalev Mustla 04.09.1966\n5:20.03,0 Arvi Paas 05.01.1935 Rakvere Jõud Tallinn 19.06.1967\n5:23.34,0 Mati Lensment 04.04.1939 Tallinna Dünamo Vändra 10.10.1965\n5:24.12,8 Mati Kaljurahn 04.02.1940 Harju Jõud Vändra 18.10.1964\n4:07.09,8 Olav Laiv 26.02.48 EPA Kohtla-Nõmme 14.06.75\n4:12.27,0 Ants Palmar 23.07.40 Tallinna Kalev Karksi-Nuia 25.09.76\n4:15.14,0 Arvo Orupõld 16.11.39 Rakvere Jõud Karksi-Nuia 25.09.76\n4:20.17,6 Rein Sumberg 04.12.50 K-Järve Kalev Kohtla-Nõmme 14.06.75\n4:24.51,0 Jaan Priivits 14.12.45 Rapla Jõud Jerevan 15.11.70\n4:34.37,0 Ville Sonn 28.01.50 Tartu r. Jõud Karksi-Nuia 29.09.78\n4:37.51,0 Sergei Lõžin 19.04.55 Tallinna Dünamo Karksi-Nuia 30.09.79\n4:49.42,3 Toomas Rosenberg 17.06.1956 TRÜ Karksi-Nuia 29.09.1978\n4:52.30,2 Küllo Tiido 21.05.1940 Tartu Kalev Karksi-Nuia 20.09.1970\n5:19.28,0 Aavo Voolpriit 28.08.1949 K-Järve r. Jõud Karksi-Nuia 25.09.1971\n5:31.41,0 Lembo Tanning 05.06.1939 Tartu Kalev Karksi-Nuia 30.09.1979\n4:09.40 Gennadi Budkevitš 18.11.53 TRÜ Žitomir 30.09.84\n5:19.58 Juri Ivanov 03.10.56 K-Järve r. Kalev Karksi-Nuia 17.09.83\n5:00.56 Toivo Tanning 08.11.66 KJK Staier Paralepa 11.10.97\n4:18.36 Margus Luik 11.01.80 Läänemaa KJK Jurmala 09.06.07\n4:33.27 Lauri Lelumees 23.04.78 B. Junk Käimisklubi Jurmala 03.10.09\n4:54.45 Virgo Adusoo 29.07.85 EMÜ SK Valga 29.09.12\n5:07.04 Andrei Olli 06.06.82 SK Maret-Sport Paralepa 29.09.01\n5:11.54 Kalju Niidusaar 15.06.45 Läänemaa KJK Paralepa 20.09.08\n5:26.48 Ainar Veskus 28.07.90 KJK Kalev-Sillamäe Paralepa 28.09.13\nPosted by Margus Luik at 5:18:00 AM No comments:\n21. märtsil pakime sõber Lelumehega kohvrid ning suundume nädalaks Lanzarotele laagerdama. Üks nädal on treeningefekti saavutamiseks muidugi vähe, kuid arvestades kodus valitsevaid olusid ei saa seda mõju ka olematuks pidada. Lumevabad rajad, päike, soe kliima ja võimalus igapäevatööd tegemata ainult treeningutele pühenduda peaks üht-teist ikkagi andma. Suurim kasu tõuseb sellest löökmikrotsüklist vaimule - süüa-magada-treeninda ilusas ümbruses koos heade sõpradega annab tugeva positiivse laengu!\nÜhtlasi on see nädal hea võimalus välishooaja tarbeks hoog uuesti üles võtta. Peale sisemeistrivõistlusi, milleks valmistusin küllaltki tõsiselt, on järgnenud kaks hädist nädalat. Kuna möödunud aastast töötan kolmel töökohal ning hooaja põhieesmärk, 50. meistrivõistluste medal sai täidetud, on igapäevatoimetuste kõrvalt veelgi raskem treeninguteks aega ja motivatsiooni leida. Kuna aga olen otsustanud ühe hooaja veel võistluskarusellis kaasa teha, siis üritan ikka tasemel olla. Üldine konditsioon lubaks Eestis igal võistlusel medalit nõuelda, kuid pole minu loomuses lihtsalt lõbu pärast kõndida - kui teha, siis ikka mingil elementaarsel tasemel! Just seetõttu sai vastu võetud otsus laagris ära käia. Kuigi võistlen nüüdsest vaid kohalikul tasemel ja medali saaks kaela ka kolm korda nädalas harjutades, jäävad kõik tulemused statistikasse tulevastele põlvedele lugeda. Ei tahaks olla selline näide kes lihtsalt lõbu pärast oma karjääri pikendab ning käib võistlustel linnulaulu saatel jalutamas.\nHetkel mil laagrini jääb kümme päeva, üritan end viia konditsiooni mis lubaks Lanzarotel plaanitavad koormused ära seedida. Kanaaridel on plaanis teha kaks võtmetreeningut - 10 km tempokäiku ja 25-30 km pikkune ots. Ülejäänud päevadel ei plaani samuti tagasi hoida. Kokku tahaks nädalaga läbida 150 km, mis arvestades selle hooaja keskmist oleks väga kõva saavutus! Kui võimalus on ja tingimused toetavad, siis miks mitte täie rauaga?!\nLauri Lelumees ajastab vormi 7.- 8. mail Roomas toimuvateks Maailma Karikavõistlusteks kus Eesti koondise eest kavas 20 km käimine. Kindlasti tulevad tallegi kasuks mõned kvaliteetreeningud lumevabal pinnasel.\nSeega nädal minna ja siis saab seitse päeva ainult spordile elada! Foto: www.nh-rsorts.com\nPosted by Margus Luik at 5:10:00 AM No comments:\nNaiste 20 km käimine erinevatel kümnenditel (TOP 2...\nMeeste 20 km käimine erinevatel kümnenditel (TOP 4...\nMeeste 50 km käimine erinevatel kümnenditel (TOP 4...


Mercedes-Benz CLS: sõiduki silmapaistvad omadused\nSisekujunduse silmapaistvad omadused\nUus CLS Coupé.\nVõrrelge uue CLSi tähemustriga esivõret ja AMG esivõret.\nValitud vaade ei ole saadaval.\nVõrrelge ümber kujundatud tähemustriga esivõret teiste kujundus- ja varustustasemete esiosa disainiga.\nEsiosa disiani muutmine.\nValige esiosa disain.\nValige võrdlemiseks kaks esiosa disaini.\nSportliku aktsendiga voolujoonelised vormid.\nStiiliteadvus kõigis selle tahkudes\nKlassikaline hall, elegantne kašmiirvalge magno või jõuline jupiterpunane – tänu laiendatud värvipaletile leiab igaüks oma uuele CLSile ideaalse viimistluse. Tutvuge meie isikupärastamise võimalustega ja kogege uut, muljet avaldavates värvides CLSi.\nVajutage ja tutvuge\nLooge erakordsete värvidega oma isikupärane välimus, mis lisab uuele CLSile veelgi rohkem iseloomu.\nKaasaegne luksus vastab intuitiivsele kasutusmugavusele.\nUute võimaluste ja kõrgläikega disainielemendid.\nDigitaalne kokpit koos intelligentse multimeediasüsteemiga MBUX.\nMultifunktsionaalne rool koos puutetundlike paneelidega.\nEsmaklassiline heli ringhelisüsteemiga Burmester® 3D.\nUus CLS inspireerib esmapilgust. Ja jätkab inspireerimist ka hiljem. Sensuaalsed vormid ja sportlik iseloom täiendavad üksteist ja loovad ajatu välimuse – see on koosmõju, mida tunneb ka neljaukselise kupee salongis. Kvaliteetmaterjalid, intuitiivne salongitehnoloogia ja kompromissitu mugavus on ühendatud, et tagada unikaalne sõidukogemus. Peen viimistlus ja tepitud nahk koos intelligentse multimeediasüsteemiga MBUX tagavad CLSis unikaalse sõidukogemuse.\nVideo näitab Mercedes-Benz CLSi silmapaistvaid omadusi.


Parvlaevasadamates ees 380 miljoni krooni ulatuses ehitustöid | Virtsu\nParvlaevasadamates ees 380 miljoni krooni ulatuses ehitustöid\n13. detsember 2006 Meie Maa\nAS Saarte Liinid kavandab euroraha toel aastail 2007–2009 Lääne-Eesti parvlaevasadamate läbilaskevõime parandamiseks investeerida 379,8 miljonit krooni.\nASi Saarte Liinid juhatuse esimees Ants Tammleht ütles, et Kuivastu, Virtsu, Rohuküla ja Heltermaa sadama rekonstrueerimisprojektid on valmis ja sadamate haldusfirma soovib järgneva kolme aasta jooksul neid parendada 380 miljoni krooni eest. 20% ehk 78 miljonit sellest summast moodustab projekti omafinantseerimine, mis tuleb riigilt, Saarte Liinide oma vahenditest ja laenust. Ülejäänud osa katab Euroopa Liidu Ühtekuuluvusfond.\n“Me anname endale aru, et lähiaastail neile sadamaile nii suurt raha enam ei tule, mistõttu selle summaga tuleb sadamad põhjalikult korda teha,” sõnas Tammleht.\n“Kui need tööd tehtud saavad, on suurte sadamate osas süda tükiks ajaks rahul,” lisas ta.\nLõpliku otsuse, millised objektid aastatel 2007–2013 Euroopa Liidu rahaga valmis ehitatakse, teeb valitsus. “Majandus- ja kommunikatsiooniministeerium toetab igati meie objektide viimist sellesse nimekirja,” ütles Tammleht.\nKava järgi on eelolev, 2007. aasta arvestatud projektide viimistlemiseks ja ehitushangeteks, ehitustööd toimuvad aastail 2008–2009.\nObjektid on seatud pingeritta\nKolm aastat tagasi, mil sadamate rekonstrueerimiseks uuringuid alustati, hinnati tööde umbkaudseks maksumuseks 120 miljonit krooni. Nüüdseks küünib summa juba 380 miljoni kroonini. Nii palju on ehitus vahepeal kallimaks läinud, nentis Tammleht. Ta lisas, et tööde maksumuse arvutas välja eeluuringud teinud Prantsuse firma ja hinnad peaksid vastama praegusele ehitusturu seisule. Sellised summad on plaanide tegemisel aluseks võtnud ka majandus- ja kommunikatsiooniministeeriumi välisinvesteeringute osakond.\nKuna projektimahud on suured, siis on Saarte Liinid arvestanud sellega, et ehitusmaksumus võib osutuda kõrgemaks või neile eraldatakse soovitust vähem toetusraha. Selleks on objektid pandud pingeritta, mis on kooskõlastatud ka ministeeriumiga.\nNäiteks Rohuküla sadamasse kavandatud lainemurdjad on seal seatud kõige viimasele kohale. “Rohuküla on laevade talvine kodusadam, seepärast oleks akvatooriumi muulidega kaitsmine vajalik. Nende maksumus on aga väga suur ja kuigi laevade ohutus seeläbi paraneb, ei anna nende rajamine reisijatele tuntavalt midagi juurde,” rääkis Tammleht.\nKui mingil ajal peaks mandri ja Muhu vahele rajatama sild, siis Kuivastu sadamale erilist funktsiooni ei jää. Samas pole praegu Muhu saarel ühtegi korralikku purjelaevade sadamat, seetõttu on projekti raames kavas ehitada Kuivastusse väikelaevade sadam.\nÜhe olulisema tööna laiendatakse sadama-ala, et sõidukid saaksid kassast läbi sõita ja kai peale rivistuda nii, et terve laevatäis oleks valmis, see suurendaks laevade laadimise kiirust. Lisaks uuendatakse navigatsioonimärgistust ja kai number kolm ehitatakse püsikaiks.\n“Võib ju kahelda, kas autoliiklus jätkuvalt tiheneb, kuid praegune statistika näitab, et Kuivastu-Virtsu vahel kasvab reisijate ja sõidukite hulk 10 protsenti aastas. On üsna kindel, et turismi arenedes, spaade ja hotellikohtade suurenedes kasvab jätkuvalt ka liiklustihedus,” rääkis Tammleht.\n“Mina usun, et enne kümmet aastat silda ei tule ja selle ajaga on planeeritud kulutused end kuhjaga tagasi teeninud reisijate parema teenindamise ja sujuvama liikluse näol. Ja kui juba sillaehituseks läheb, on nagunii korralikke sadamaid vaja, kuna nende kaudu hakkab toimuma kogu materjali vedu,” lisas ta.\nSilla kõrval jääb Virtsu sadam kindlasti tegutsema, kuna see on Lääne-Eesti paremaid sadamaid: sügavus 7 meetrit, kaup on lähedal ja selle pakkumine suur. “Sisuliselt on see isegi parem sadam kui Pärnu, aga me ei saa praegu kaubavedu intensiivistada, kuna esmajärjekorras on see ikkagi reisisadam,” rääkis Tammleht, lisades, et kui reisijate liiklus suunatakse sillale, hakkab Virtsu korralikult tööle kaubasadamana.\nKõige suurem töö Virtsus on uue kai ehitamine. Suvel on see häda, et tiheda reisijateveo tingimustes peaksid kõik kolm praegust kaid olema parvlaevaoperaatori käsutuses ja probleemid tekivad kaubaveol, killustikulaevade teenindamisel. Seepärast on Saarte Liinide soov rajada Virtsu veel üks kai, eemale reisijaid teenindavatest kaidest, kuhu viib ümber sadama eraldi pealesõit.\nTammleht nentis, et Virtsu uue kai ehitust algselt rekonstrueerimisprojektis ei olnud ja see lülitati sinna hiljem, kuna sadama töömahud on niivõrd kiiresti suurenenud.\nUuendustööde käigus laiendatakse ka sadama-ala, et sinna mahuks peale- ja mahasõiduks rohkem autosid, samuti läheb rekonstrueerimisele Virtsu sadamahoone. “Praegu on see väga inetu, aga me teeme terminali lühemaks ja kompaktsemaks,” sõnas Tammleht, lisades, et Kuivastus on sadamahoone ja reisijatepaviljon plaanis korda teha juba eeloleval suvel.\nTriipkood ja valgustablood\nLääne-Eesti saarestiku parvlaevaliine teenindav OÜ Väinamere Liinid kavandab uut piletimüügisüsteemi ja soovib lühendada laevade sõidu- ja laadimisaega.\n“Saarte Liinide plaanid teevad ainult rõõmu ja kui sadamad valmis saavad, kavatseme meiegi ajaga kaasas käia,” sõnas OÜ Väinamere Liinid juhatuse esimees Urmas Treiel.\nIdeaalne variant oleks tema sõnul see, kui klient sõidab sadama-alale ja peatab oma sõiduki sisuliselt laeva joonise peale. Niipea, kui laev rambi alla laseb, sõidavad autod sellele kohale, kuhu ette nähtud. See võimaldaks vähendada laevade seisuaega ja edaspidi sõidugraafikut tihendada.\n“Me tahame aastast 2010 minna tunniajalisele tsüklile, see tähendab, et laev peab Kuivastu ja Virtsu vahel ringi ära tegema tunni ajaga. Me ei välista, et juba eeloleval suvel tippajal proovime seda mudelit rakendada,” rääkis Urmas Treiel. Selleks on aga liinile vaja juurde ühte kiiremat laeva. Viire niisugust tsüklit ei võimalda, Regulal on see peaaegu võimalik juhul, kui ühel väinapoolel ei ole tippkoormust ja laadimine läheb kiiremini.\n“Üks asi on laeva suurus, aga parema tulemuse võib anda pigem tihedam liiklus ja kiirem ülevedu,” tõdes Treiel.\nVedaja plaanib uusi piletimüügi võimalusi\nPikas perspektiivis tahab Väinamere Liinid jõuda sinnamaale, et pileti saab osta kas internetist või kas või mobiiltelefoni vahendusel teel sadamasse. Piletid varustatakse triipkoodiga ja kui need on eelmüügist välja ostetud, pole vaja sadamakassas enam peatuda, vaid laeva laadija fikseerib pileti triipkoodi lugejaga ja laseb reisija peale.\nPiletimüük sadamast, samuti suvine välimüük jääb Treieli kinnitusel kindlasti alles, kuna teenindada tuleb ka nn üldjärjekorda ehk reisijaid, kes piletit ette ostnud pole.\nKuhu tulevikus sadamakassa täpselt tuleb, sõltub juba sadamate rekonstrueerimisest. “See on kompleksne küsimus, kuna maanteeamet kavatseb samuti sadamate sissesõite laiendada ja teed küllaltki pikalt kolmerealiseks teha. Seetõttu tuleb välimüügi koht ilmselt sadamast kaugemale,” rääkis Treiel, lisades, et see tähendab ka eelmüügist pileti soetanute teenindamiseks spetsiaalsete läbipääsusüsteemide rajamist.\n“Võib-olla jõuame ka sellise lahenduseni, kus laadijat üldse ei olegi, vaid sadamasse sõites laseb klient pileti läbi elektroonilise lugeja ja sõidab siis ettenähtud kohale,” sõnas Treiel.\nVälikassa kohal või juures hakkaks jooksma pidev informatsioon kõikidest muudatustest, erinevustest tavagraafikuga, kui on toimunud laevade vahetused või lisatud täiendavaid reise. “Eelduseks on muidugi see, et sadama territoorium võimaldab vastu võtta oluliselt rohkem sõidukeid kui praegu,” nentis Treiel. “Plaanisime valgustabloosid rakendada juba aastast 2007, aga ilmselt ei ole seda mõtet teha eraldi, vaid koos sadama rekonstrueerimisega,” lisas ta.\nAleksander Kollo eelistab lisareale parklat\nSaarte Teedevalitsuse juhataja Aleksander Kollo sõnul ei ole sadamateede laiendamise osas veel lõplikke kokkuleppeid, kuid tema hinnangul tuleks lisarea rajamise asemel kaaluda pigem parklasüsteemide ehitamist sadamate sissesõitudele.\nJärjekorrad sadamates on muutunud üsna krooniliseks, mistõttu sissesõitudel mingit lahendust kindlasti vaja on, tõdes Kollo, kinnitades samas, et tõsist arutelu sellel teemal pole olnud, vähemasti pole sinna kaasatud teedevalitsust.\n“Ma ei ole kindel, et lisarea ehitamine probleemi lahendab. Kui on laiem, sõidetakse lihtsalt kiiremini,” rääkis Kollo.\nTeeservadesse lisareale tekkivad järjekorrad on pahad ka sellepärast, et teeservade reostus venib siis väga pika maa peale. “Inimene lihtsalt on selline. Pealegi tahab ta oma loomulikke vajadusi rahuldada, aga tualette on mõttekas rajada ikkagi ühte kohta. Seetõttu oleksid parklad paremad,” sõnas Kollo. “Seal saaks inimesi paremini teenindada, kas või vett müüa, kui tuleb mingil põhjusel, näiteks halva ilma tõttu, tunde laeva oodata,” lisas ta.\nSamas tõdes Kollo, et parklate jaoks maa leidmine on paraku keerulisem, kuna sadamate lähiümbrus on kas täis ehitatud või on seal eramaad. Lisarea ehitamise kasuks räägib asjaolu, et selle tegemine on võimalik olemasoleva teemaa arvelt.\n“Kõige parem lahendus on muidugi sild. Ma olen kuulnud, et isegi rohelised on selle suhtes mõnevõrra helgemates toonides mõtlema hakanud,” nentis Kollo, kelle sõnul õnneks selliseid rumalusi, et hüljes lööb pea vastu sillaposti ära, enam ei räägita.\n“Kevaditi on näha – kui laevad jää sisse kanali sõidavad, ujuvad hahad seal rahulikult ja keegi pole veel laeva alla jäänud. Jumal on neile tiivad andnud ja laevu nad ei pelga. Teine asi on see, et sild ei reosta. Reostavad laevad, mis keeravad segi merepõhja ja sealse elustiku,” märkis teedevalitsuse juhataja.