Päevalillede eri ehk Head emadepäeva, ema!\nÖökullid ja ümmargune põrandatekk\nMinu keskmine poeg lõpetab sel aastal neljanda klassi. Kinkisime õpetajale lapiteki.\nSelle teki loomine läks väga sujuvalt. Kogemata leidsin üsna varakult kõrvalt poest sobivad kangad nii pealisesse kui taguseks. Mõned kangad leidsin oma riiulist ka selle tundega, et need on just need õiged. Kujundusega oli alguses natuke tegemist, sest tahtsin ühte kavandit proovida, aga ei õnnestunud seda kokku panna ja siis vaatasin, et see suure kaheksakannaga kujundus sobib täpselt leitud kangastega kokku. Aprilli alguses oli vaiksem periood ja hea võimalus tekk valmis teha.\nMõõdud natuke üle kahe meetri. Teki tagumisele poolele õmblesin käsitsi masintikitud laste nimedega sildi.\nVanema poja õpetaja sai 3 aastat tagasi sellise kaheksakandadega teki.\nMõned pildid ka tööprotsessist. Ühtegi ruutu-plokki ei tee ma võimalusel ükshaaval. Ikka korraga mitu. Suuresti tänu sellele valmib ka tekk kiiremini. Olen kohanud arvamust, et mis kiiresti, see lohakalt. Tegelikult see nii ei ole. Kui on head töötingimused, ruum ja töövahendid ning nipid ning kogemus, siis tänu sellele saabki kiiresti (see ei tähenda kiirustades).\nSeda tekki hakkasin laduma keskelt. Valisin enam-vähem kangad ära, mis millisele tähele läheb, nurga tähtede kangas selgus alles siis, kui järg sinnamaani jõudis. Mängu käigus teinekord asjad muutuvad. Ise olen väga rahul tekiga ja see on minu jaoks üks ilusamaid, mida teinud olen.\nMärksõnad: lapitekk õpetajale\nKaks meetrit päevalilli!\nMõni aeg tagasi sain mitu koti täit kangast ja tekstiile. Seal oli hästi palju nõukaaegseid käterätikuid. Need sorteerisin välja ja jätsin omale. Ühe rätiku peal oli minu ema lemmiklilled - päevalilled. Korra käis peast mõte läbi see rätik emale anda, aga järgmisel päeval sooviti kannusoojendajat ja see rätik oli ideaalne selleks. Ja nii see läks. Kui ma selle kannukatte üles panin, mainis ema, et see rätik oleks hästi talle sobinud....\nLäks mõni aeg mööda ja oli aeg hakata mõtlema emadepäeva peale. Leidisn Lipi-Lapi äri e-poest päevalilledega kanga. Ostsin seda kaks meetrit ja õmblesin emale padjad (50*50 cm), pajalapid, rätiku ja kaks pikliku linikukest. Ehk see nüüd siis korvab selle rätiku loo. :)\nPadjakatetel proovisin (esimest korda?) luku õmmelda serva. Sain päris hästi hakkama, mõnes kohas hakkas tippima, ehk oleks pidanud lukutalla panema, aga võib täitsa rahule jääda.\nMärksõnad: emadepäev padi pajalapid\nÖökullid ja ümmargune mängutekk\nTellimustööna valmis ümmargune mängutekk ja kolm öökulli patja.\nTeki läbimõõt on 101 cm ja patjade suurus ca 35*40 cm.\nMärksõnad: mängutekk öökullid padi\nMängutekk, mille keskel on numbrid.\nMängutekk, millel on erisoovina keskel numbrid.\nMõõdud ikka 120*120 cm.\nOli huvitav tegemine. :) Tekis on 12 Minecrafti plokki. Üks plokk on 40*40 cm ja selles on 64 ruutu 5*5 cm. Mõõga ja kirka osad on 2,5*2,5 cm ruutudest.\nTeki soovitud mõõdud olid 140*200. Teen alati teki natuke suurema. Valmis mõõdud 152*208 cm.\nKõige rohkem erinevat tooni kangaid on Zombie plokis, 13 erinevat rohelist pluss must. :)\nTekk läks kingituseks ühele armsale Minecrafti fännile ja silmad igaljuhul poisil särasid. Aitäh tellijale ka tagasiside pildi eest!


Eilsed kommentaarid Angela Merkelilt ja Jean-Claude Junckerilt andsid turusentimendile negatiivse hoobi, kui mõlemad võtsid Kreeka suhtes oodatust karmima hoiaku. Nimelt kinnitasid mõlemad, et Kreeka finantseesmärkide pikendamise osas ei otsustata enne troika raporti valmimist midagi. Lisaks hoiatas eile Kreeka peaministri Samarasega kohtunud Juncker, et Kreeka jaoks on praegused läbirääkimised viimaseks võimaluseks säilitada oma usaldusväärsust üha skeptilisemaks muutuvate rahvusvaheliste kreeditoride silmis. Kuigi Samaras ütles, et tegu ei ole täiendava raha küsimisega, siis Kreeka valitsuse hinnangul läheks kahe aastane eesmärkide täitmise pikendus võlausaldajatele maksma vähemalt €20 miljardit kaudsete finantseeringute vormis.\nEile avaldatud Fedi viimase kohtumise protokollist võis välja lugeda üsna süngeid arvamusi sealse majanduse olukorra kohta. Samas saatis keskpank väga tugeva signaali valmisolekust võtta kasutusele uued stiimulmeetmed, kui SKP kasv jääb kesiseks ning tööpuudus püsib kõrgel. Paljud koosolekust osavõtjad leidsid, et sobivaim viis majandust turgutada oleks järjekordse suuremahulise varade ostuprogrammi ehk QE3 läbi. Samuti arutati madalate intresside hoidmist veelgi kauem kui praegu välja käidud 2014. aasta ning lisastiimulina käidi välja ka pankade reservidelt makstava intressimäära alandamine. Siiski tuleb meeles pidada, et alates eelmisest kohtumisest on paljud makroandmed valmistanud positiivse üllatuse – jaemüük näitas tugevaimat kasvutempot alates veebruarist, töökohti loodi viie kuu kiireimas tempos ning tööstustoodang ja tarbijakindlus oma samuti tõusnud. See vähendab tõenäosust, et QE3 pannakse lauale septembrikuisel kohtumisel.\nMakrokalendrist avaldatakse täna eurotsooni PMI indeksid, USA esmase töötu abiraha taotlejate numbrid ning juulikuu uute majade müük.\nEuroopa aktsiaturgude futuurid on kauplemas 0,1% kõrgemal ning USA futuurid on 0,4% üleval.\nHiina majanduskliima jätkab jahenemist. HSBC poolt koostatav tootmissektori PMI langes augustis 49,3 pealt 47,8 punktini, viidates tootmissektori kokkutõmbumisele kiiremas tempos. Tegu on üheksa kuu madalaima tasemega. Uute eksporditellimuste alaindeks vajus 44,7 punktini, mis on madalaim näitaja alates 2009. aasta märtsist. 10 kuud allpool 50 punkti taset püsinud PMI indeks on turuosaliste tekitanud ootusi, et Hiina Keskpank hakkab majandust turgutama. Eile kommenteeris ka reitinguagentuur S&P, et Hiina võib endale lubada veel ühte suurt stiimulprogrammi.\nPrantsusmaa tootmissektori PMI tuli oodatust parem, kui indeks tõusis 43,4 punkti pealt 46,2 punktini vs oodatud 43,7 punkti. Teenindussektori PMI osutus samuti oodatust paremaks, kerkides 50 punkti pealt 50,2 punktini.\nHiina hommikuse PMI kohta hea tabel ka:\nSaksamaa tootmissektori PMI tuli 45.1 punkti vs oodatud 43.4 punkti ja vs eelmise kuu 43.0 punkti. Teenindussektori PMI oli 48.3 punkti vs oodatud 50.1 punkti ja vs eelmise kuu 50.3 punkti.\nEurotsooni PMI koondindeks (joonisel) kerkis eelneva kuu 46,5 punkti pealt 46,6 punktini. Tootmissektori PMI kerkis 44,0 punkilt 45,3 peale, ületades konsensuse 44,1 punkti ootust. Teenindussektori PMI indeks jäi aga ootustele alla, langedes 47,9 pealt 47,5 peale vs prognoositud 47,6.\nIn reaction to strong earnings/guidance: HAIN +10.1% (also announces strategic acquisition in the United Kingdom), PSUN +9.2%, PRGN +7.5% (thinly traded), CHU +6.2%, RGS +3.9% (ticking higher), SNPS +2.7%, KKD +1.9%, SIG +1.6%, GLNG +1.5% (ticking higher), PSEC +1.1%, DEO +1%, FMCN +0.8%.\nM&A related: ACOM +6.5% (Ancestry.com is looking for higher bids from two PE firms, according to Bloomberg), BBY +2.4% (NYTimes report suggesting the co and Schulze are proceeding with discussions), DTG +1% (Hertz is now trying to solicit DTG shareholders to determine possible bid price, according to reports).\nSelect financial related names showing strength: STI +3.2% (SunTrust Banks announces review of capital plan by the Federal Reserve is complete with no objections), CS +2.8%, DB +2.1%, UBS +1%, USB +1.0%, FITB +1.0%.\nSelect metals/mining stocks trading higher: PAAS +3.6%, MCP +2.6% (Molibdenos Y Metales S.A. discloses 4.5 mln shares at $10, appears to be related to the offering announced on 8/17), SVM +2.3%, AG +2.3%, GOLD +2.2%, SLV +2.1%, SLW +1.5%, JAG +1.5%, MT +1.4%, EGO +1.4%, GDX +0.5%, GLD +0.2%.\nOther news: AONE +10.7% (ticking higher, A123 Systems disclosed it received a letter from The NASDAQ Stock Market), LOGI +7.6% and INFY +2.3% (still checking), KCG +1.8% (Firms that invested in KCG following trading glitch have sold some KCG perferred shares to ScottTrade, according to reports).\nAnalyst comments: ROSG +15.9% (initiated with a Buy and $16 tgt at Aegis), LMNX +1.2% (upgraded to Buy from Neutral at UBS), ANH +1.1% (upgraded to Buy from Neutral at Sterne Agee).\nIn reaction to disappointing earnings/guidance: BIG -18.6% (also announces Lisa M. Bachmann has been promoted to EVP, Chief Operating Officer and Timothy A. Johnson has been promoted to SVP, Chief Financial Officer effective immediately), GES -15.9%, DLLR -9.6%, IRF -8%, (light volume), HPQ -4.4%, KYAK -4.1%, SMTC -3.1%, TLYS -2.3%, GFI -1.8%, FRED -0.6% (light volume).\nA few BIG peers are ticking lower: DG -1.0%, DLTR -1.7%, FDO -0.7%.\nOther news: XOMA -6.5% (confirms it has received Orphan Drug Designation from U.S. FDA for Gevokizumab), WSR -3.3% (announces offering of 4 mln common shares), TOT -0.9% (Moody's changes outlook on Total's Aa1/P-1 ratings to negative), .\nAnalyst comments: UPL -2.7% (downgraded to Underperform from Neutral at Sterne Agee), ADTN -2.1% (downgraded to Underperform from Neutral at Credit Suisse), AKS -2% (downgraded to Sell at Dahlman Rose), SWY -1% (downgraded to Hold from Buy at Jefferies), NUE -0.6% (downgraded to Hold at Dahlman Rose).\nInitial Claims 372K vs 365K Briefing.com consensus; Prior revised to 368K from 366K\nEuroopa turud on täna teinud päris korraliku kannapöörde. Kui hommikul käis Euro Stoxx indeks ära ka +1.0%, siis hetkel ollakse juba -0.9%.\nUSA tootmissektori PMI oodatust parem:\nUS MARKIT PRELIMINARY MANUFACTURING INDEX COMES IN AT 51.9 IN AUGUST VS. 51.5 EXPECTED.\nUSA juulikuu uute majade müük ületas ootusi:\nJuly New Home Sales 372K vs 368K Briefing.com consensus; Prior revised to 359K from 350K\nADSK sõi siis oma lubaduse at least 10% ikka ära.\nSiin peab natuke homme tutkima, aga see on päris peetis asi ikka, mis välja laotati. Positiivsed teesid prõksusid katki nagu pliiatsid.\nADSK - veel eelmise kvartali callil oli nõrkus vaid mõnes kohas, kasutati sõnu strong, growth jms. Tehti Q1 mingisugust müügistaffi muudatusi, mis pidi nagu mühiseb kasvu tegema. Toodi Euroopast tugevana välja Saksamaad jne. FY13 at least (mida korrati Analyst Dayl 19.06) muutus nüüd siis kahe kuu pärast 4-6% peale. Nõrgad jätkuvalt India, Brazil uuena Central Europe (Saksamaa siis samuti järelikult). Ka Ameerika oli nõrk. ainuke tugev regioon Asia Pacific, see oli ka eelmisel kvartalil nii. Aga kogu toodangu nõrkus, kõik alla ootuste. Tõmbavad päid maha, pea sama suurelt kui kriisi põhjas (mis sai toredast muutusest Q1?). Kasv kukub kokku, kaitstakse marginaale.\nMüük kukkus tagant enne hinnatõusu, mis ei pidanud vist väga suur tulema, aga ikkagi karm.\nAnalyst Day ajal suurendati aktsiate tagasiostu programmi (ei usu, et on seotud eilse litakaga ning ei tea, kas on mõju tänasele hinnaliikumisele).\nJutt muutus järsku, tugevast kasvuaktsiast sai hoopis midagi muud. Kas just fänne, aga küllatki suur osa on buy peal. Mis nad oma nunnu kohta nüüd ütlevad.\nVaatasin huvi pärast shorti. See oli aasta jooksul pidavas languses, aga alates mai tulemustest haistis osa haisid verd vees ning see nüüd tugevalt suurenenud. Aga shortide osakaal siiski kogu potist marginaalne, nii et sealt asi imelik ei tohiks olla. Minu meelest on see sell täna, aga see sõltub. Kui lüütikud näevad puude taga metsa (ettevõte arvas, et vara on küll järgmisest aastast rääkida, kuid pikas plaanis on kõik sama hea nagu vanasti), siis minu tegevus sõltub ilmselt sellest, kuidas reageeritakse.\nTundub, et buy, hold ja sell jäävad kõik sinna 5 punkti raadiusesse 5 punkti kõrgemale. Nähakse value. Kuigi ise arvaks, et kui sa teise kvartali teises pooles veel kinnitad FY guidot ning siis kahe kuu pärast selle kasvuosa pooleks tõmbad, siis 2H väga kasvu ei jää.\nLisaks kui sa lased lendu mingi 500 ja peale töötajat, siis miinimum 3Q-d ei näe sa ise eriti peale kõva kokkutõmbamist kasvu.\nAga kui lüütikud on leimod, siis mina esialgu passin. Kui ehk sümpaatia käraks, sest tulemused olid teistel arvatavasti juuli alguses ning peale seda läks pahaks olukord, siis võib ka teistel halb olla. ADSK ise ütles, et jama ei ole mingil juhul turuosa kaotusest tingitud.


Who built the Great Pyramid, and why? - in Estonian\nMitte keegi ei tea täpselt, kes ehitas Suure Püramiidi, kuigi selle kohta on pakutud väga palju erinevaid teooriaid. Mõned arvavad, et see on samuti ehitatud egiptlaste poolt nagu ka teised püramiidid. Mõned mõtlevad, et selle ehitas Aadam oma poegadega enne Uputust. Mõned mõtlevad, et Eenok ehitas selle ja et see on ainus asi, mis on säilinud Uputuse eelsest ajast. Teised jälle ütlevad, et see püramiid on Noa ja tema poegade kätetöö. Tuginedes mõnede ekspertide arvamusele, on selle püramiidi juures palju aspekte, mis viitavad, et see on ehitatud tunnistuseks Kõikvõimsast Jumalast. Aadamal ei olnud Piiblit, vaid Jumal ise andis talle Evangeeliumi 88 tähtkuju kaudu, mis andsid talle tunnistust Jumala plaanidest sajanditeks. Pärast Uputust ei olnud ka Noal Pühakirja, seetõttu andis Jumal talle Evangeeliumi kividest.\n• Suures Püramiidis puudub viide ühelegi Egiptuse kuningale.\n• Ta on vanim ja suurim püramiid Egiptuse 67st püramiidist. Hilisemad püramiidehitised on oluliselt madalama kvaliteediga ja kujutavad endast Suure Püramiidi koopiaid.\n• Püramiidi sees on suur lai tee, mis viib kitsa käiguni, mis viib kuninga kambrisse (vt Mat 7 pt).\n• 153 sammu püramiidis sobib 153 kalaga, mida koguti Joh 21:11, mis võib olla tähenduslik kõigile rahvastele üle maailma saada kokku kogutud Jumala kuningriiki.\n• Kuninga kamber asub kivide 50 rea kõrgusel, 50 aasta oli Juubeliaasta (3 Mo 25:11).\n• Kuninga kambri sees on kolmemõõtmeline, nikerdatud, tühi punane graniidist hauakamber sama suur kui Lepingu Laegas.\n• Kuigi paljud kivid on välja kukkunud, oli püramiid algselt kaetud 144 000nde lihvitud välimise kiviga. See arv klapib pitseriga märgitud tunnistajate arvuga Ilm 7:4. Kivid olid nii täiuslikult paigaldatud, et ühenduskohti polnud näha ega neile paberit vahele panna isegi mitte praegu, tuhandeid aastaid hiljem\n• Tipukivi püramiidi otsast on puudu. See on justkui Kristuse sümbol, kes on saanud põlatud nurgakiviks (Tn 2:45, ps 118:22, Mat 21:42, Mk 12:10) Viistahukas tipus võib sümboliseerida armu numbrit.\n• Suur Püramiid on ehitatud sellises suuruses, mida ei saa tänapäevalgi järele teha. Ta on 90 korda võimsam kui Chicago Sears Torn. Napoleon on öelnud, et see püramiid sisaldab piisavalt palju kive, et ehitada 10 jalga lai ja kõrge tellistest sein umber Prantsusmaa! Mõned kivid tipu lähedal, 400 jalga maapinnast, kaaluvad seejuures 70 tonni!\n• Püramiidi vundament on nii lai, suur (üle 13 aakri), et sellist ei saaks ehitada täna sellisel tasemel. Ükski vedur maailmas, mis aheldataks püramiidi kluge ei suudaks seda nihutada. Tema uks oli nii hästi ühendatud, et see oli väljaspool olijatele nähtamatu väga pikka aega. Leidmata..\n• Püramiid asub täpselt suurimal laiuskraadil ja suurimal pikkuskraadil maismaal üle merepinna.\n• “Sel päeval on Issanda altar keset Egiptusemaad ja selle piiri ääres on Issanda sammas,20märgiks ja tunnistuseks vägede Issandale Egiptusemaal“. Jes 19:19. Püramiid asub täpselt sellel piiril kui Egiptus oli jagatud põhja ja lõuna kuningriigiks ja täpselt keskel kui ta taasühendti.\nOriginally published in English "Who built the Great Pyramid, and why?" by CSE


Klõpsake siin, et tühistada oma nõusolek isikuandmete kasutamiseks\n1.1. Vastutus selle veebisaidi eest\nVastutav isik isikuandmete kaitse üldmääruse (GDPR) ja muude siseriiklike andmekaitseseaduste tähenduses on:\n2. Meie veebisaidil kogutavad andmed\n2.1. Serveri logifailid\nIga kord, kui külastate meie veebisaiti, kogub meie süsteem automaatselt ja salvestab ajutiselt järgmisi andmeid: brauseri tüüp ja versioon, operatsioonisüsteem, serveri päringu aeg, IP-aadress, veebisait, kust kasutaja külastas meie veebisaiti, külastatud veebileht\nNeed andmed salvestatakse meie süsteemide turvalisuse tagamiseks. Neid andmeid ei kombineerita teiste allikate andmetega.\nNeid andmeid säilitatakse ajutiselt vastavalt GDPR-i artikli 6 lõike 1 punktile f.\n2.2. Veebisaidile sisestatud andmed\nVeebisaidile otse sisestatud andmed ei salvestata. See kehtib otsitava teabe, teisendatavate väärtuste ja valideeritavate andmete kohta.\nKui saadate meile päringuid läbi kontaktivormi, säilitame teie poolt kontaktivormi sisestatud andmed päringu töötlemise eesmärgil. Me ei jaga neid andmeid kolmandate osapooltega.\nNende andmete töötlemine toimub ainult vastavalt teie nõusolekule (GDPR artikli 6 lõike 1 punkt f). Võite oma nõusoleku igal ajal tühistada. Andmed, mida töödeldi enne teie päringu saamist, tühistamise tõttu ei muutu. Kui andmekaitseseadusi on rikutud, võib asjaomane isik esitada kaebuse vastutavatele reguleerivatele asutustele.\nMe hoiame teie poolt kontaktivormi sisestatud andmeid seni, kuni esitate taotluse nende kustutamiseks, tühistate oma nõusoleku nende säilitamiseks või säilitamise eesmärki enam ei eksisteeri.\n2.4. Jagage sisu Facebook, Twitter, Google+\nMeie lehtede sisu saab jagada sotsiaalsete võrgustike nagu Facebook, Twitter ja Google+ kaudu vastavuses andmekaitse-eeskirjadega. Otsene kontakt nende võrgustike ja kasutaja vahel luuakse ainult siis, kui kasutaja klõpsab üht nendest nuppudest. Kasutajate andmeid nende platvormide operaatoritele automaatselt üle ei kanta.\nSee veebisait kasutab Google AdSense´i, mis on teenus GOOGLE´i reklaamide lisamiseks. (Google Inc., 1600 Amphitheatre Parkway, Mountain View, CA 94043, USA)\nGoogle AdSense kasutab veebilehe kasutamise analüüsimiseks "cookies" (teie arvutisse salvestatud tekstifaile) ja "web beacons" (nähtamatut graafikat). Kogutud teave (sh teie IP-aadress) edastatakse Google'ile Ameerika Ühendriikidesse, et seda seal serverisse salvestada. Google võib seda teavet Google'i lepingupartneritele edastada. Kuid Google ei ühenda neid andmeid teiste teie kohta käivate andmetega, mis pärinevad muudest allikatest. Täpsem teave\nAdSense'i küpsised salvestatakse vastavuses GDPR artikli 6 lõike 1 punktile f. Veebisaidi operaatoril on õigustatud huvi analüüsida kasutaja käitumist, et optimeerida oma veebisaiti ja oma reklaami.\nVõite keelduda küpsiste kasutamisest, valides oma brauseris vastavad sätted. Seda veebisaiti kasutades nõustute te sellega, et Google töötleb teie kohta käivaid andmeid eespool kirjeldatud viisil ja eesmärkidel.


Tõeline kevad läheneb. Kuidas oma auto selleks ette valmistada? - Ärileht - Uudiseid majandusmaailmast\nTõeline kevad läheneb. Kuidas oma auto selleks ette valmistada?\nRoostetamine, värvkatte kulumine ja auto korrodeerumine on aga vaid ühed kaasnähud, mis võivad talvel pesemata jäänud sõidukit tabada. Seetõttu tasub talve lõppedes ette võtta põhjalik autopesu, mille käigus eemaldatakse kõik soola, kemikaalide, naastrehvide metalliosakeste jäägid nii sõiduki kerelt, põhjalt kui ka velgedelt.\n„Võimaluse korral tasub seda teha pesulas, kuna auto põhjale kogunevat talvist mustus on käsitsi raske kätte saada. Paljud pesevad kodus sõidukit, jättes kõrvale just auto põhja, mille all olevad detailid on ka ilma kaitsva laki ja värvita,“ sõnas Osa.\nOsa lisas, et kevadine autopesu tasub ette võtta päikeselisel päeval, sest ere päike toob hästi esile neljarattalisele kogunenud mustuse ja kõikvõimalikud kriimud.\n„Puhtal autol hakkavad kergemini silma ka võimalikud kriimud ja kahjustused, mis talviste jääkonaruste ja roopas teede tõttu on autole tekkinud. Need tuleks kindlasti enne kaitsva vahakihi paigaldamist üle vaadata,“ lisas Osa.\nJan Osa soovitas aknaid ning klaasipuhastajaid ka regulaarselt pesta kas teenindusjaamas selleks spetsiaalselt ette nähtud puhastuskohtade juures või koduhoovis. „Oluline siinkohal on puhastada nii aknaklaasid kui klaasipuhastajaid kõigepealt veega ning seejärel eemaldada kogu mustus kas lapi või kuivatuspaberiga,“ selgitas Osa.\nAhti Aasala märkis, et lume- ja soolasegust ei saa kannatada vaid auto välimised osad. "Saabastega toome ka salongi teehoolduseks kasutatavat soola ja keemiat, mis teeb omajagu kahju salongis olevatele metallosadele, näiteks istmete juhtsiinidele. Samamoodi nagu see põhjustab korrosiooni auto välispindadel, leiab sama protsess aset ka salongisiseselt."


KOMMUNISM JA TERROR EST\nKommunism oli 20. sajandi üks mõjukamaid ideoloogiaid, mis pimestas miljoneid inimesi üle maailma, eriti neid, kellel puudus vahetu kokkupuude selle rakendamisega. Samas oli see kannatuseks sadadele miljonitele, kes pidid elama režiimide all, mis toetusid kommunistlikule õpetusele\nKarl Marx (1818–1883). Fotokoopia: Viljandi Muuseum\n1. detsembril 1924 Tallinnas NSV Liidust juhitud kommunistliku riigipöördekatse üks ninamehi Villem Roobach (1891–1924) vahistati põgenemise käigus ja lasti Eesti sõjakohtu otsusel maha. Foto: Eesti Ajaloomuuseum\nKommunismi aluseks on Saksa filosoofi Karl Marxi õpetus, mille kohaselt koosneb ühiskond teineteisega vaenujalal olevatest klassidest – kodanlusest ja töölistest. Marxi järgi viib ühiskondlik areng terava klassivõitluseni, millest tuleb võitjana välja töölisklass, mida kodanlus rõhunud. Võimule saades kehtestab töölisklass „ideaalse“ ühiskonnakorralduse – kommunismi, kus puuduvad klassid ja inimeste vahel valitseb võrdsus.Sotsialistliku töölisliikumise peavoolust 20. sajandi alguses eemaldunud kommunistid deklareerisid, et „helge tulevik“ tuleb saavutada vägivaldsete meetoditega. See tähendas vägivalla abil võimu haaramist, kommunistidele vaenulike ühiskonnakihtide eraldamist ja hävitamist ning samade meetodite vägivaldset levitamist teistesse riikidesse.\nKommunismi kui poliitika hälliks ja emamaaks oli Venemaa, kus kommunistid haarasid revolutsioonilises segaduses võimu 1917. aasta sügisel. Koheselt algas Venemaalt, hilisemast NSV Liidust lähtuv kommunismi „eksportimine“ maailmarevolutsiooni sildi all mujale maailma. Selleks kasutati erinevaid meetodeid, milleks võisid olla kommunistlike partisanide toetamine, rahvaülestõusude lavastamine, riigipöörded, millele võis järgneda oma sõjaväe sisseviimine jne.Triumf Teises maailmasõjas muutis NSV Liidu üheks maailma suurvõimuks. Sõja tulemusel kontrollis NSV Liit suurt osa Euroopast, pani aluse oma satelliitriikide süsteemile ning asus laiendama oma haaret väljaspool Euroopat. Kommunistlik maailmasüsteem saavutas oma suurima ulatuse 1980. aastate algul, olles selleks ajaks kinnitanud kanda peaaegu kõikidel kontinentidel. Ent sugugi mitte kõik kommunistlikud režiimid ei olnud NSV Liidu kontrolli all. Juba 1940. aastate lõpus tekkis NSV Liidul konflikt Jugoslaaviaga, mille tagajärjel eemaldus Jugoslaavia NSV Liidust. Samuti pingestusid 1950. aastatel suhted NSV Liidu ja Hiina vahel, mis viisid 1960. aastatel kahe riigi vahel suhete katkemiseni ja sõjalise vastasseisu tekkimiseni. Alles 1970. aastate lõpus hakkasid kahe riigi suhted uuesti normaliseeruma. Selleks ajaks oli Hiinast kujunenud juba tugevaim NSV Liidust sõltumatu kommunistlik suurvõim, mis laiendas oma mõju teiste kommunistlike režiimide üle nii Aasias kui ka mujal.\nHiina propagandaplakat: „Nõukogude Liidu abiga, pingutades kogu oma jõudu, viime lõpuni maa industrialiseerimise!“ (1953). Sel ajal oli Hiina veel NSV Liidu mõjusfääris. Plakat ja foto: Tartu Kunstimuuseum\nEsimese maailmasõja apokalüpsise varjus kujutlesid kommunistid end olevat ajaloolise lõppmängu asjaosalised. Nad seadsid eesmärgiks vana maailma varemetele uue ühiskonna ülesehitamise, mis oleks vaba korruptsioonist, ebausust, omandiinstinktist ja individualismist, aga ka radikaalselt puhastatud, ühtlustatud ja tasalülitatud ning distsiplineeritud.\nPlakat Punaarmee looja Lev Trotskiga, kes lööb tagasi poolakate sissetungi ja avab tee revolutsiooni levimiseks läände (1920). Foto: © Picture Alliance/ CPA Media – Pictures from History\nУничтожим кулака как класс (Hävitame kulaku kui klassi), plakat 1930. aastast. Võitlus iseseisvate talupidajate vastu, keda kujutati vereimejate ja ahvitaoliste poolinimestena oli kollektiviseerimispropaganda tuumaks. Foto: © Picture Alliance / CPA Media\nKõigis maades, kus kommunistid vägivallaga võimu haarasid, valasid nad oma hävitava viha välja nii vana ühiskonna esindajatele, olgu nendeks siis aristokraatia, ohvitserkond, riigiametnikud või kirikutegelased, kui ka moodsale kodanlusele nagu töösturid, kaupmehed ja pankurid, samuti väikekodanlusele, kodanlikule intelligentsile, liberaalidele ja sotsiaaldemokraatidele ning mitte kõige viimases järjekorras kõigile jõukamatele talupoegadele, keda nad nimetasid kulakuteks. Neid kõiki käsitati kui parasiite ja rahvavaenlasi, kellest ühiskond tuli puhastada.Kui kommunistlik partei oli haaranud võimu, pidid kõik kodanikud end allutama selle juhtkonnale. Ehkki kommunism väitis end teenivat tööstusproletariaadi vabastamise eesmärki ja olema töölisklassi enda saavutus, ei tulnud kommunistid mitte kunagi ja mitte kusagil võimule proletariaadi klassivõitluse tulemusena ning saavutasid harva töölisklassi kestva toetuse.Vägivallaga peale sunnitud nõue kõigi eluvaldkondade ümberkujundamiseks, mida õigusega nimetatakse totalitaarseks, viis suuresti kõige olemasoleva purustamise ning miljonite ja miljonite inimeste hävitamiseni. Kõik kommunistlikud parteid ja nende võimuaparaat läbisid korduvate „puhastuste“ tee, millesse kuulusid näidisprotsessid ja purustatud kohtusüsteem, vastastikused pealekaebamised ja masohhistlik enesekriitika. Kuidas terror korralise poliitika meetodi ja igapäevase psühholoogilise olekuna tegelikult toimis, on jäänud paljuski mõistetamatuks tänini.\n1918. aastaks oli pandud alus vangilaagrite süsteemi ülesehitamiseks, mis peagi pidi hõlmama kogu Nõukogude Liidu. 1930. aastate algusest tunti seda süsteemi nime all GULag (Главное управление лагерей, Laagrite peavalitsus). Terminist Gulag sai Nõukogude repressiivsüsteemi sünonüüm: ebainimlikud elutingimused, erakordselt raske füüsiline töö, karmid karistused, alatoitlus, kurnatus, haigused ja surm.\nSotsialismileeri liidrid Stalini 70. juubelitähistamisel Moskvas 21. detsembril 1949. Stalinist vasakul seisab Mao Zedong ning paremal tema taga äsjamoodustatud Saksa Demokraatliku Vabariigi võimukas juht Walter Ulbricht. Foto: © Picture Alliance / akg images\nGulagi arhipelaag: Perestroika ja glasnosti ajastu NSV Liidu kaardil (1989) on kujutatud vangi- ja töölaagrid, mis tegutsesid alates 1920. aastate algusest. Fotod: © Picture Alliance/ akg images\nUkraina talupojad poliitkoosolekul 1929. aasta augustis. Samal aastal algas kollektiviseerimine, millega „töötavad talupojad“ sunniti kolhoosidesse. Kollektiviseerimise tagajärjel suri järgneval kolme aastal miljoneid inimesi nälga. Foto: © Picture Alliance/ RIA Nowosti\n1929/30. aasta „suur pööre“, üleminek põllumajanduse vägivaldsele kollektiviseerimisele viis enneolematu näljahädani miljonite inimohvritega. Laagrisüsteem ja põllumajandussektorist välja tõrjutud tööjõud aitas kaasa industrialiseerimise käivitamisele ja Nõukogude Liidu moderniseerimisele.Kui Esimene maailmasõda oli ülemaailmse kommunistliku liikumise ämmaemand, siis Teine maailmasõda kindlustas kommunistliku võimusfääri laienemise Elbest Saksamaal Jangtseni Hiinas. Pärast Teise maailmasõja lõppu, milles Nõukogude Liit maksis erakordselt kõrge hinna inimeludes, kuid väljus sealt ühena võitjatest, jätkus Nõukogude Liidu elanike rõhumine. Leiti uued inimkategooriad, keda süüdistada salanõus Stalini või kommunistliku valitsuse vastu, nad mõisteti näidisprotsessidel süüdi ja sageli hukati.Pärast seda, kui Stalini režiim oli „suures isamaasõjas“ edukalt mobiliseerinud rahva patriootlikud tunded ja saavutanud siseriikliku legitiimsuse, nautis ta ka enneolematut rahvusvahelist prestiiži kui Saksamaa peamine võitja 1945. aastal. Alates sellest kuni 1949. aastani rajati „sotsialistlik maailmasüsteem“. Euroopas vastas see mõjusfäärile, mille Moskva oli sõjaliselt vallutanud. Kesk- ja Ida-Euroopa „rahvademokraatiad“ loodi poliitilise vägivalla ja terroriga, mida algul rakendati uue korra vastaste, varsti aga ka võimuparteide endi vastu. Näidisprotsessid ja puhastused said igapäevaseks.\nNõukogude Liidu liidrid kujundasid „Talvepalee ründamisest“ 25. oktoobril(7. novembril) 1917. aastal kommunismi keskse müütilise narratiivi. Tegelikkuses haarasid bolševikud võimu peaaegu ilma võitluseta. Revolutsioon oli Venemaal alanud juba sama aasta veebruaris (märtsis) tsaari troonist loobumisega.\nУничтожить гадину! Стереть с лица земли врага народа Троцкого и его кровавую фашистскую шайку!(Hävitada lurjus! Pühkida maamunalt rahvavaenlaneTrotski ja tema verine fašistlik jõuk!)(1937).Plakat NSV Liidu Suure terrori ajastu kõrgpunktist.Foto: ©Picture Alliance/ Heritage Images\nValgemere-Läänemere kanal ehitati aastatel 1931–1933 rekordilise kiirusega, aga algeliste ehitusvõtetega. Ehitusel töötas kümneid tuhandeid sunnitöölisi. GULagi laagrite vange kasutati kõikidel suurematel NSV Liidu ehitustel. Foto 1932. aastast: © wikipedia/ Kl833x9~commonswiki\nSergei Eisensteini 1928. aasta tummfilm Oktoober dramatiseeris Lenini tagasijõudmist Šveitsi pagulusest 3. aprillil 1917, kujutades seda ajaloolise tähtsusega sündmusena. Foto filmist: © Picture Alliance/ CPA Media – Pictures from History\nKui bolševikud kaotasid 1917. aasta novembri Asutava Kogu valimistel ja saatsid selle esimese istungi 1918. aasta jaanuaris jõuga laiali, hävitasid nad ühtlasi demokraatliku revolutsiooni illusiooni.Pärast kõigi tegelike ja potentsiaalsete vastaste likvideerimist laienes terror Nõukogude Liidus üha uutele niinimetatud rahvavaenlaste kategooriatele. Vene NFSV kriminaalkoodeksi 58. paragrahv võimaldas karistada peaaegu kõiki vaba mõtte ja tegutsemise väljendusi. Vene NFSV kriminaalkoodeks rajas õigusliku aluse massilisele sunnitööle, tervete elanikerühmade küüditamisele ja surmanuhtluse laiaulatuslikule kasutamisele. 1930. aastate „suur terror“, mida juhtis Stalin, nõudis sadade tuhandete inimeste elu, kes lasti maha, ja miljonite elu, kes surid vangilaagris.\nEesti kuulus enne omariikluse saavutamist Vene tsaaririigi koosseisu. Tsaari kukutamine 1917. aasta veebruaris, riigi langemine revolutsioonilisse segadusse ja lüüasaamised Esimeses maailmasõjas viisid Vene impeeriumi lagunemiseni ning mitme iseseisva riigi, kaasa arvatud Eesti Vabariigi tekkimiseni 1918. aastal.\nEestile peale surutud vastastikuse abistamise pakti alusel NSV Liiduga paigutati Eestisse Nõukogude sõjavägi. Punaarmee sissemarss Eestisse algas 18. oktoobril 1939. Foto: Eesti Rahvusarhiiv\nRahvuslikus vastupanuliikumises osalenud Viktor Niitsoo pärast vangilaagrist vabanemist sundasumisel Burkandja alevikus Kolõmal 1983. aasta märtsis. KGB arreteeris Viktor Niitsoo 1980. aastal. Foto: Erakogu\nEnn Tarto vastuvõtt kodulinnas Tartus 17. oktoobril 1988. Enn Tarto oli viimane eestlasest poliitvang, kes vabadusse pääses. Ta oli rahvuslikus vastupanuliikumises osalemise eest kolm korda vangilaagris. Foto: Tartu Linnamuuseum\nEesti arvati 23. augustil 1939 NSV Liidu ja Saksamaa vahel sõlmitud mittekallaletungilepingu salajase lisaprotokolliga (nimetatud välisministrite järgi Molotovi-Ribbentropi paktiks) NSV Liidu mõjupiirkonda. Umbes kuu aega hiljem sundis NSV Liit sõjalist hirmutamist ja diplomaatilist survet kasutades Eestile peale vastastikuse abistamise pakti, mille alusel paigutati Eestisse NSV Liidu sõjaväebaasid. Samal viisil sattusid NSV Liidu kontrolli alla Läti ja Leedu.1940. aasta juuni algul kehtestas NSV Liit Balti riikidele sõjalise blokaadi, millele järgnesid ultimaatumid uute valitsuste ametisse seadmiseks ja täiendava väekontingendi sissetoomiseks. Eesti okupeeriti 17. juunil 1940. Ametisse pandi prosovetlik nukuvalitsus ning algas anneksioon, mis viis Eesti liitmiseni NSV Liidu koosseisu. 1941. aastal vallutasid Eesti ala Saksa väed ja 1944. aastal taas punaarmee.Kommunistlik terror algas Eestis kohe 1940. aasta juunis. Selle kõrgaeg oli aastail 1940–1941 ja 1944–1953, kui otseste poliitiliste repressioonide ohvriks langes üle 70000 Eesti elaniku ehk u 6% sõjaeelsest rahvastikust. Neist rohkem kui 30000 surid vangistuses, asumisel või lasti maha. Sellega oli rahva aktiivsem vastupanu murtud ning lootused lääneriikide abile olid luhtunud. Poliitilised repressioonid jätkusid siiski ka pärast Jossif Stalini surma 1953. aastal, kuid oluliselt väiksemas ulatuses, piirdudes 1980. aastate lõpuni umbes poole tuhande arreteerituga.Teise maailmasõja aegsete sündmuste, sellele järgnenud terrori ja kommunistliku režiimi eest läände põgenemise põhjustatud inimkaotusi hinnatakse Eestis viiendikule pisut enam kui ühemiljonilisest elanikkonnast.\nPoola iseseisvus taastati 1918. aastal, kuid Poola saatuse otsustas 1939. aasta augustis sõlmitud Hitleri-Stalini pakt. 1. septembril 1939 tungis Saksa Wehrmacht Poolasse ja alustas Teist maailmasõda. Poola jagati Saksamaa ja Nõukogude Liidu vahel, sest 17. septembril 1939 Poolasse tunginud Nõukogude Liit okupeeris Poola idaalad, nagu oli kokku lepitud.\nSurnukehade ekshumeerimine ja uurimine peale Katõni massimõrvahaudade avastamist sakslaste poolt 1943. aasta aprillis. Foto: © akg images/ Scanpix\nPärast NSV Liidu ja Saksamaa vahelise sõja puhkemist 1941. aasta sügisel kinnipidamiskohast vabastatud poola orvud, kes olid deporteeritud Siberisse 1940/1941. aastal. Foto: Poola Rahvusliku Mälu Instituut\n20. septembril 1939 avaldas Briti päevalehes Evening Standard David Low' karikatuuri, millel Hitler ja Stalin tervitavad teineteist Poola laiba kohal: „Maailma saast, ma eeldan?“ „Töörahva verine mõrtsukas, ma oletan?“ Karikatuur ja foto: © Picture Alliance / © Selva / Leemage\n1939. aasta septembris ründasid Saksamaa ja Nõukogude Liit Poolat ja alistasid selle. Hulk Poola kaadri- ja reservohvitsere langes sõjavangi. Üleliidulise Kommunistliku (bolševike) Partei KK poliitbüroo otsusel mõrvas NKVD nad 1940. aasta aprillis ja mais koos vangistatud Poola politseinike ja riigiametnikega (kokku üle 20 000 mehe). 1943. aasta kevadel avastasid sakslased mõrvatute massihauad. Vaatamata selgetele tõenditele eitas Nõukogude Liit oma süüd rohkem kui 40 aastat ja väitis, et mõrva olid toime pannud sakslased.\nMõlemad diktatuurid kehtestasid kompromissitult oma võimu kummagi okupatsioonitsoonis. See tähendas massihukkamisi, massiküüditamisi ning Poola poliitilise, sõjaväelise ja kultuurilise eliidi hävitamist. Nõukogude Liidu okupatsioonitsoon liideti Leeduga ning Valgevene ja Ukraina liiduvabariigiga. Rohkem kui 100 000 Poola kodanikku vangistati ja veeti NSV Liidu vangilaagritesse. Veel 300 000 inimest küüditati Kasahstani ja Siberisse. Kõik uue režiimi potentsiaalsed vastased olid määratud hävitamisele. Selle poliitika jõhker näide on 22 000 sõjavangi langenud Poola ohvitseri ja vangistatud tsiviilisiku mõrvamine Katyńi lähedal Stalini korraldusel.Saksa okupatsioonirežiim pidas Poola vastu hävitus- ja likvideerimissõda, mis oli eeskätt suunatud 3,5 miljoni Poola juudi vastu, kes elasid sakslaste okupeeritud Poola territooriumil. Sajad tuhanded tsiviilisikud küüditati sunnitööle. Miljonid veeti Poola pinnale rajatud kontsentratsiooni- ja hävituslaagritesse, kus nad mõrvati.Pärast Teist maailmasõda seati Poolas Nõukogude Liidu aktiivse sekkumise tulemusena sisse kommunistlik režiim. Selle kehtestamisega kaasnes võitlus kommunismivastase opositsiooni ja vastupanuliikumisega. 1944. aastal rajatud riikliku julgeoleku organid olid üks selle võitluse tähtsamaid tööriistu nii oma tugevnevate repressiivmeetmete kui ka laieneva informaatorite ja agentide võrgustikuga. 1954. aastaks oli selles võitluses kaotanud oma vabaduse rohkem kui 100 000 inimest; 50 000 inimest aga oli kaotanud oma elu.\nPärast seda, kui Teises maailmasõjas oli Saksa Wehrmacht 1944. aasta lõpus Albaaniast taganenud, haarasid riigis võimu kommunistide kontrollitud partisaniüksused Enver Hoxha juhtimisel ja kehtestasid stalinistliku diktatuuri. Puhastused algasid juba 1944. aastal. Ennekõike langesid puhastuste esimese faasi ohvriks Balli Kombëtari nimelise vabariikliku partisaniliikumise võitlejad ja toetajad.\n„Rahvas – Partei – Enver“: Albaania riigipead ja kommunistliku partei liidrit Enver Hoxhat kujutati oma õnneliku rahva õpetajana. Stalinist Hoxha katkestas 1961. aastal suhted NSV Liiduga ja lõi mõneks ajaks liidu Hiinaga, enne kui oma riigi täielikult isoleeris. Foto: © Picture Alliance/ CPA Media\nMosaiikpannoo Albaania Riiklikus Ajaloomuuseumis Tiranas näitab ühist võitlust parema tuleviku nimel. Foto: © Bundesstiftung zur Aufarbeitung der SED-Diktatur\nNii sai 1941. aastal asutatud Albaania Kommunistlik Partei kehtestada müüdi, nagu oleks ainult kommunistid võidelnud Itaalia fašistide ja Saksa natsionaalsotsialistide okupatsiooni vastu. Seejärel langesid jätkuvate repressioonide ohvriks sõjaeelsete kodanlike erakondade liikmed, endised parlamendisaadikud ja varasemate valitsuste liikmed, vabrikuomanikud ja maaomanikud, vaimulikud ja haritlased.11. jaanuaril 1946 kuulutas Enver Hoxha välja Albaania Rahvavabariigi Albaania 1912. aasta piirides. 14. märtsil 1946 vastu võetud konstitutsioon keelas kõik mittekommunistlikud organisatsioonid ning iga teisitimõtlevat arvamusavaldust või tegevust karistati kõige karmimalt. 1945. aasta suvel teoks tehtud maareformiga eksproprieeriti kogu maaomand ilma kompensatsioonita. 1948. aastal kuulutas Enver Hoxha välja „klassivõitluse intensiivistamise kulakluse vastu“. Esimestel sõjajärgsetel aastatel arreteeriti ja hukati või küüditati valesüüdistuse alusel sõjakurjategijana või fiktiivsete poliitiliste süüdistuste põhjal tuhanded inimesed. 1950. aastate teisel poolel hakkas Albaania Nõukogude Liidu eeskujust eemalduma ning katkestas 1961. aastal suhted NSV Liiduga. Albaania kommunistliku naabri Jugoslaavia suhted Nõukogude Liiduga olid katkenud juba 1948. aastal.\nPÕHISEADUS JA KOHTUSÜSTEEM\nAmetlikult ei erinenud kommunistlikud riigid demokraatlikest kuigi palju. Nende konstitutsioonid tagasid kõik kodaniku- ja inimõigused, nagu kõne- ja ühinemisvabadus, usuvabadus jne. Nagu ütles üks Poola dissident: kommunistlikud konstitutsioonid olid „ilusad imitatsioonid“\nEmil Barchański (1965–1982) Foto: Erakogu\nEmil oli keskkooliõpilane Varssavis. Ta võttis osa opositsiooni tegemistest, näiteks aitas trükkida antikommunistlikke lendlehti. Samuti valas ta punast värvi Felix Dzeržinski, Nõukogude salapolitsei poolakast asutaja monumendile Varssavi kesklinnas ja viskas selle pihta Molotovi kokteile. Ta kadus 1982. aasta 3. juunil ja leiti kolm päeva hiljem, päev enne oma 17. sünnipäeva, Visla jõe äärest surnuna. Ametliku juurdluse tulemusena teatati, et ta oli läinud ujuma ja ära uppunud, kuigi oli teada, et ta ei osanud ujuda ja kannatas hüdrofoobia all. Ta oli Poola salateenistuse noorim ohver 1980. aastatel.\nVarssavi: Poola julgeolekuohvitser vahetab kahtlusaluse jälitamise käigus salasignaali teise julgeolekuohvitseriga, hõõrudes oma laupa ja paremat põske. Dateerimata. Fotod: Poola Rahvusliku Mälu Instituut\nIsegi kui kohtunik teadis otsust juba enne protsessi algust, tuli koguda tõendeid, mis tõestasid „vaenulikku tegevust“. See oli üks salateenistuste ülesandeid. Siin õigustas eesmärk abinõu. Kommunistlik salapolitsei, kes käsitas end „partei mõõga ja kilbina“, rakendas laias valikus „operatiivmeetodeid“ nagu salajane jälgimine, telefonikõnede pealtkuulamine, eravestluste pealtkuulamine kodudes ja ametiasutustes, kirjavahetuse kontroll ja eluruumide salajane läbiotsimine.Salateenistuste tähtis teabeallikas olid salajased kaastöölised. Salajane kaastööline võis olla igaüks: taksojuht, kolleeg, sõber, naaber või sugulane. Mõnikord kasutasid salateenistused isegi abikaasasid.Salajased kaastöölised võib jaotada laias laastus kolme gruppi. Salateenistuste jaoks olid kõige väärtuslikumad vabatahtlikud, kes koputasid ideoloogilistel põhjustel, kättemaksuks või (armu)kadedusest. Teised tegid salajast koostööd materiaalsetel põhjustel ja said selle eest rahalist tasu, asju (nagu näiteks defitsiitsed kaubad, sh pesumasinad või telerid) või teisi hüvesid (näiteks lubadus saada välispass). Kolmandasse gruppi kuulusid need, kes sunniti koostööle šantaažiga.Stalini ajal oli julm piinamine ülekuulamisel igapäevane.\nKuulujuttude levitamise eest hoiatav plakat: „Ära usu provokatsioonilisi kuulujutte, paljasta sosistajad ja lobisejad“(Eesti NSV, suvi 1941).Plakat ja foto: Eesti Ajaloommuuseum\nTäht-tähelt lugedes ei olnud ka kommunistlike režiimide seadusandlus ahistav. Asi oli aga selles, kuidas mõnda ebatäpselt formuleeritud sätet, mida võis väga avaralt tõlgendada, rakendati. Näiteks võis isegi kuulujuttude või anekdootide rääkimist tõlgendada kui „riigivaenulikku tegevust“ ja karmilt karistada.Teine peamine erinevus demokraatlike riikidega võrreldes oli kohtunike tegelik sõltumatus. Nad olid ranges sõltuvuses repressiivaparaadist (julgeolekuorganitest) ning paljudel juhtudel mõistsid täpselt selliseid karistusi, nagu nõudsid prokurörid.\nIga kodanikku, kelle tegevust salateenistused käsitasid „vaenulikuna“, võis represseerida „mitteametlike“ meetoditega ja/või "ametlike" repressioonidega.\nSundkollektiviseerimine põhjustas NSV Liidus näljahäda, mis nõudis 1932. ja 1933 ainuüksi Ukrainas umbes seitse miljonit inimelu. Samal ajal eksportis Moskva teravilja, mille eest soetas välismaalt masinaid ja seadmeid. Foto Ukrainast 1932/33. Foto: © Picture Alliance/ dpa\nVangistamine oli ainult üks karistustest kodanike represseerimise, terroriseerimise ja karistamise paljude vahendite seas. Kõige kurikuulsam oli Gulag – Nõukogude vangilaagrid Siberi kaugemates piirkondades, kuhu inimesed mõisteti paljudeks aastateks ning kus nad pidid tegema rasket füüsilist tööd ja elama kohutavates tingimustes. Orjatöölaagrid, näiteks uraanikaevandused, olid paigad, kus vange sunniti töötama ebapiisava toitlustusega ja ilma kaitsevahenditeta tervistkahjustavates tingimustes.Eesmärgiga vaigistada terveid etnilisi gruppe või isegi rahvusi, küüditasid kommunistid kümneid ja sadu tuhandeid inimesi (nagu näiteks krimmitatarlased Nõukogude Liidus või ukrainlased Poolas). Ukrainas otsustas Stalin lasta umbes seitsmel miljonil inimesel nälga surra ...\nHalina Mikołajska (1925–1989). Foto: Poola Rahvusliku Mälu Instituut\nKazimierz Świtoń (1931–2014). Foto: Poola Rahvusliku Mälu Instituut\nIga kodanikku, kelle tegevust salateenistused käsitasid „vaenulikuna“, võis represseerida „mitteametlike“ meetoditega, mis kõik olid suunatud isiku ja/või salajase kaastöölise terroriseerimisele eesmärgiga heidutada neid loobuma „illegaalsest“ tegevusest. Reeglina algas see „vestlusega julgeolekutöötajaga“. Seejärel võidi töödeldavat isikut ähvardada töölt vallandamise või ebameeldivuste põhjustamisega tema sugulastele. Inimesi šantažeeriti ja ahistati ka anonüümsete telefonikõnedega. Salapolitsei levitas ka inetuid kuulujutte töödeldava isiku kohta (enamasti tema amoraalsest käitumisest).Poola näitlejatar Halina Mikołajska, kes kuulus idabloki esimesse opositsioonilisse organisatsiooni, Tööliskaitse Komiteesse, viidi peaaegu enesetapuni. Teda ahistati anonüümsete telefonikõnedega, mis laastasid tema isikliku elu ning viisid ta täieliku psüühilise kokkuvarisemiseni.Kazimierz Świtoń, Poola teisitimõtleja ja üks iseseisva, kommunistlikust mõjust sõltumatu ametiühinguliikumise asutajaid, teenis elatist väikese elektriseadmete hooldus- ja remonditöökojaga. Hoolimata vestlustest julgeolekutöötajatega ei loobunud ta oma tegevusest (mis oli täiesti kooskõlas Poola konstitutsiooniga). Ühe aasta jooksul, tänu „operatiivmeetodite rakendamisele“, jäeti ta ilma oma juhiloast ja eraettevõtte pidamise litsentsist, tema poega keelduti ülikooli vastu võtmast, teist poega süüdistati varguses ning minia, kes oli lasteaiaõpetaja, vallandati.\nOPOSITSIOON JA VASTUPANU-LIIKUMINE KOMMUNISTLIKE RIIGIVÕIMU-ORGANITE VASTU KESK- JA IDA-EUROOPAS (1944–1989)\nPärast Teist maailmasõda said võitjad, Stalin ja Nõukogude Liit, oma otsese või kaudse kontrolli alla tohutu suure osa Ida- ja Kesk-Euroopast.\nEesti ja Leedu noored vabadusvõitlejad NSV Liidu vangilaagris Mordvas 1958. aasta kevadel. Korvpallimeeskondade liikmete võistlussärkidel on oma NSV Liidu poolt okupeeritud riigi vapid. Foto: Erakogu\nAutasude üleandmine Kazimieraitise brigaadi partisanidele, kes tegutsesid Leedu lõunaosas Dainava partisanide sõjaväeringkonnas. (1948). Foto: Leedu Okupatsioonide ja Vabadusvõitluse Muuseum\n1945. aastal oli Nõukogude Liidu Punaarmee vaatamata oma tohututele kaotustele sõjas suurim sõjaline jõud Euroopas: 1946. aastal oli ainuüksi tema Ungari ja Rumeenia territooriumil paiknevate väekoondiste koosseisus umbes 1 600 000 meest.Siiski ei toetanud enamik Kesk-, Ida- ja Kagu-Euroopa rahvaste liikmetest kommunistlike režiimide kehtestamist. Aastatel 1944–1989 põrkusid kommunistlikud režiimid ja valitsused kõigis kommunistlikes riikides vastupanuliikumise ja opositsiooni tegevusele.Vastupanuaktid ja opositsiooniline tegevus ilmnesid eri vormides ja avaldusid erinevatel ajaloolistel perioodidel alates antisovetlikust relvastatud vastupanuliikumisest Stalini ajal (see liikumine oli eriti tugev Balti riikides, mille NSV Liit oli okupeerinud, ja Ukraina NSV-s) kuni opositsiooniliikumiseni Solidarność kommunistlikus Poolas 1980. aastatel; alates põrandaaluste ajalehtede trükkimisest ja levitamisest kuni massiliste protestiaktsioonideni (nagu 1956. aasta Ungari ülestõus).Sõjajärgse aja idabloki rahvad elasid erinevates poliitilistes tingimustes. Osa riike jäi iseseisvaks, kuid neid juhtisid valitsused, mis toetusid Nõukogude Liidule (nagu Ida-Saksamaa, Ungari, Tšehhoslovakkia ja Poola). Teised (näiteks Balti riigid) okupeeris Nõukogude Liit. Hoolimata neist erinevusist puhkes korduvalt suurema või väiksema ulatusega antikommunistlik tegevus, nii relvastatud kui ka rahumeelne, kogu idablokis kuni külma sõja lõpuni.\nRELVASTATUD ANTISOVETLIK VÕITLUS\nErineva taustaga inimesed liitusid eri põhjustel relvastatud vastupanuliikumisega. Mõned relvastatud grupid olid hästi organiseeritud, teised kaootilisemad, spontaanselt sündinud ja nõrgema distsipliiniga.Mõnes riigis saavutas relvastatud vastupanuliikumine teatud edu.\nNEETUD SÕDURID (ŻOŁNIERZE WYKLĘCI)\nKesk-Eestis tegutsenud Ülo Altermanni metsavendade salga liikmete laskeharjutus 1950. aastate alguses. Foto: Eesti Rahvusarhiiv\nPoola vastupanuliikumise Armia Krajowa võitlejad 1945. aastal. Foto: Poola Rahvusliku Mälu Instituut\nNeetud Sõdurid (tuntud ka kui hukule määratud sõdurid, äraneetud sõdurid) või ka Alistamatud Sõdurid on koondnimetus erinevatele Poola antisovetlikele ja antikommunistlikele vastupanuliikumistele. Üksusi formeerisid Teise maailmasõja lõpul ja pärast seda Poola vastupanuliikumise (tuntud kui Poola Põrandaalune Riik, Polskie Państwo Podziemne) mõned liikmed ja nad jätkasid relvastatud võitlust Poola kommunistliku valitsuse vastu veel 1950. aastatelgi.Neetud Sõdurite partisanisõja osaks oli rida rünnakuid kommunistliku režiimi vanglate ja riikliku julgeoleku osakondade, poliitvangide kinnipidamiskohtade ja töölaagrite vastu, mis paiknesid kogu riigis. Enamik Poola antikommunistlikke gruppe lakkas olemast 1940. aastate lõpus ja 1950. aastatel, kui nad langesid Poola julgeolekuministeeriumi agentide ja Nõukogude MGB mõrvaüksuste ohvriks. Kuid viimane Neetud Sõdur, Józef Franczak, tapeti alles 1963. aastal.\nJózef Franczaki surnukeha. Foto: Poola Rahvusliku Mälu Instituut\nLääne-Leedu partisanirajooni juhid 1948/49. aasta talvel. Vasakult teine rajooni partisanide juht Aleksandras Milaševičius (alias Ruonis). Foto: Leedu Okupatsioonide ja Vabadusvõitluse Muuseum\nNäiteks Balti riikide relvastatud vastupanuliikumise liikmed võitlesid umbes kümme aastat, kuni nende vastupanu 1950. aastate keskel maha suruti. Mõnel juhul olid nad ka kontaktis oma okupeeritud riikide endiste diplomaatidega, kes olid lääneriikides paguluses. Balti riikide relvastatud vastupanuliikumises osalejate arv on muljetavaldav. Eesti metsavendade arv ületas 15 000 ja sellele tuleb lisada metsavendade abistajad. Leedus oli umbes 50 000 metsavenda ja umbes 100 000 abistajat, kes ei olnud otseselt kaasatud relvastatud aktsioonidesse, kuid osalesid relvastamata vastupanus.\nNÕUKOGUDE LIIDU DISSIDENTIDE LIIKUMINE\nVÕITLUS INIMÕIGUSTE EEST: HELSINGI GRUPID\nRELVASTAMATA VASTUPANU JA INIMÕIGUSTE KAITSE LIIKUMISED\n„Lisandusi mõtete ja uudiste vabale levikule Eestis“olipõrandaalune väljaanne. Selle 1982. aasta köide nr XVII oli tõlgitud eesti keelde leedukeelsest ajakirjast Lietuvos Katalikų Bažnyčios Kronika. LKB Kronikanime all tuntud ajakiri oli religioosse sisuga Nõukogude-vastane väljaanne, mis kaitses kiriku ja usklike õigusi. Fotod: Leedu Okupatsioonide ja Vabadusvõitluse Muuseum\nVene dissidendid alustasid illegaalset üllitamist – nn samizdat-väljaannete paljundamist ja levitamist. Nende hulka kuulusid tuntud sariväljaanded nagu Sfinksõ ja Syntaxis ning alates 1968. aastast kuulsaim nendest, Jooksvate Sündmuste Kroonika. Sariväljaandeid trükiti illegaalselt ja levitati salaja. Illegaalne üllitamine ja keelatud raamatute salaja Nõukogude Liitu toomine levis laialt paljudes kommunistliku bloki riikides. Kaasatud inimeste ja publikatsioonide arv oli eriti kõrge Nõukogude Liidus, Saksa DV-s, Tšehhoslovakkias, Poolas ja Ungaris.\nLeedu ja vene dissidendid Vilniuses Sergei Kovaljovi (1930) kohtuprotsessi ajal (9.–12. detsember 1975). Kovaljov oli kuulus inimõiguste eest võitleja NSV Liidus ja hiljem demokraatia edendaja Venemaal. Foto: Leedu Okupatsioonide ja Vabadusvõitluse Muuseum\nNõukogude Liidu dissidentide liikumine sündis 5. detsembril 1965 (mis sel ajal oli Nõukogude Liidus konstitutsioonipäev), kui rühm piketeerijaid pani Moskva Puškini väljakul üles plakatid inimõiguste kaitseks. Selle mõjul puhkes laiaulatuslik vägivallatu vastupanu ka teistes liiduvabariikides ja kogu idablokis. Dissidendid nõudsid võimudelt kehtivate seaduste täitmist ja samal ajal ei rikkunud nad oma võitluses inimõiguste eest ühtki Nõukogude õigusnormi.\nNõukogude Liit oli 35 riigi seas, kes kirjutasid 1. augustil 1975. aastal Soomes alla Euroopa Julgeoleku- ja Koostöönõupidamise Helsingi lõppaktile. Kuigi Nõukogude Liit kirjutas lõppaktile alla ennekõike oma välispoliitiliste eesmärkide toetamiseks, kohustas lõppakt allakirjutanuid ka „austama inimõigusi ja põhivabadusi, sealhulgas sõna-, südametunnistuse- ja usuvabadus.“Moskva Helsingi Grupp (Московская Хельсинкская группа) moodustati 1976. aastal, et jälgida, kuidas Nõukogude Liit täidab Helsingi lõppakti tingimusi, ja teavitada läänt igast inimõiguste rikkumise juhtumist Nõukogude Liidus. Asutamisdeklaratsioonis teatas grupp, et tema eesmärgiks on teavitada allakirjutanud riikide juhte nagu ka maailma avalikkust Helsingi lõppakti „otsese rikkumise juhtumitest“. Ta kuulutas, et võtab vastu teavet lõppakti sätete rikkumise kohta kodanikelt ja kogub dokumente rikkumiste kohta. Moskva Helsingi Grupi loomine innustas samasuguste gruppide rajamist teistes Varssavi Lepingu Organisatsiooni riikides 1970. aastatel ja toetusgruppide asutamist Läänes.\nPROTESTID POZNAŃIS 1956. AASTAL\nÜLESTÕUS IDA-SAKSAMAAL 1953. AASTAL\nMASSILISED PROTESTI-AKTSIOONID, ÜLESTÕUSUD JA KOMMUNISMI-VASTASED REVOLUTSIOONID\nDemonstrandid põgenevad rahutusi maha suruma saadetud Poola Rahvaarmee tankide eest, 13. august 1956. Foto: © AP/ Scanpix\n1956. aasta Poznańi protestid (tuntud ka kui 1956. aasta ülestõus Poznańis, Poznańi juuni või Poola 1956. aasta revolutsioon; poola keeles Poznański Czerwiec) oli esimene laiaulatuslikest protestiliikumistest Poola Rahvavabariigi kommunistliku valitsuse vastu. Tööliste demonstratsioonid, millel nõuti paremaid töötingimusi, algasid 28. juunil 1956 Poznańi Cegielski tehastes. Hiljem kogunes umbes saja tuhande pealine rahvahulk kesklinnas julgeolekuministeeriumi kohaliku peakorteri juures.Kommunistlikud võimud surusid protestid maha. Poola Rahvaarmee 400 tanki ja 10 000 sõdurit koos sisevägede üksustega Poola-Nõukogude kindrali Stanislav Poplavski juhtimisel sai käsu demonstratsioon laiali ajada. Sõdurid tulistasid protesteerivaid tsiviilisikuid, et rahutused maha suruda. Surmasaanute arvu hinnatakse viiekümnest sajani või enam. Mitmesajad inimesed said haavata.\nIda- ja Kesk-Euroopa kommunistlikud režiimid pidid oma võimu kehtestamiseks kasutama relvi. Ida-Saksamaa ülestõus 1953. aastal nagu ka ülestõus Ungaris 1956. aastal suudeti maha suruda üksnes Nõukogude sõjaväe jõul. Foto Ida-Berliinist 17. juunil 1953: © Saksa liiduvalitsus/ Perlia-Archiv\n1953. aasta Ida-Saksamaa ülestõus algas Ida-Berliini ehitustööliste streigiga 16. juunil 1953. Järgmisel päeval kasvas see laiaulatuslikuks Saksa DV valitsuse vastaseks ülestõusuks. Saksamaal nimetatakse ülestõusu sageli Ida-Saksamaa rahvaülestõusuks (Volksaufstand in der DDR). Sellesse oli kaasatud üle miljoni inimese rohkem kui seitsmesajas linnas ja asulas. Ülestõusu levikus oli võtmeroll streikidel ja töölisorganisatsioonidel, eriti nendel, mis olid seotud vana Saksa Sotsiaaldemokraatliku Parteiga, aga ka sõjaeelsetel ja -aegsetel antifašistlikel vastupanuvõrgustikel ning ametiühingutel.Ülestõusu Ida-Berliinis surusid jõuga maha Saksamaal paikneva Nõukogude väegrupi tankid ja Deutsche Vokspolizei (Saksa Rahvapolitsei, Saksa DV politseijõud). Vaatamata Nõukogude vägede rakendamisele ei olnud streikide ja protestide laine kontrolli alla saamine lihtne. 17. juuni sündmustele järgnesid demonstratsioonid rohkem kui viiesajas linnas ja külas.\nPoola 1956. aasta ülestõusu monument Poznańis. Foto: © Bundesstiftung zur Aufarbeitung der SED-Diktatur\nÜlestõusnud lehvitavad parlamendihoone esisel väljakul vallutatud Nõukogude tankil Ungari trikoloori. Budapest, 2. november 1956. Foto: ©AP/ Scanpix\n1956. aasta Ungari revolutsioon või ka Ungari 1956. aasta ülestõus (ungari keeles 1956-os forradalomvõi1956-os felkelés) oli ülemaaline revolutsioon Ungari Rahvavabariigi marksistlik-leninliku valitsuse ja selle Nõukogude Liidust sõltuva poliitika vastu. Revolutsioon kestis 23. oktoobrist 10. novembrini 1956. Alguses spontaanne, oli see esimene tõsine ähvardus Nõukogude ülemvõimule Ungaris alates sellest ajast, kui Punaarmee oli Teise maailmasõja lõpus Saksa väed Ungari territooriumilt välja tõrjunud.Revolutsioon algas Budapestis üliõpilaste protestina, kuid see haaras kohe kaasa tuhanded inimesed. Üliõpilaste delegatsioon sisenes ringhäälingu hoonesse, et lugeda raadios ette oma nõudmised, kuid delegatsiooni liikmed vahistati. Kui maja ette kogunenud protesteerijad nõudsid delegatsiooni vabastamist, avati nende pihta tuli riikliku julgeoleku (ÁVH) hoonest. Üks üliõpilane sai surma. Revolutsioon laienes kiiresti üle kogu Ungari ja valitsus astus tagasi. Tuhanded inimesed organiseerusid maakaitseüksusteks, mis võitlesid ÁVH ja Nõukogude armee üksuste vastu. Poliitvangid vabastati ja relvastati, improviseeritud töölisnõukogud nõudsid poliitilisi reforme. Uus valitsus saatis ÁVH formaalselt laiali, teatas oma kavatsusest lahkuda Varssavi lepingu Organisatsioonist ja lubas taastada vabad valimised. Oktoobri lõpuks olid võitlused peaaegu lõppenud ja normaalne olukord hakkas taastuma.Olles algul väljendanud oma valmisolekut läbi rääkida Nõukogude vägede tagasitõmbamise üle, muutis Nõukogude Liidu Kommunistliku Partei KK poliitbüroo meelt ja võttis kursi revolutsiooni mahasurumisele. 4. novembril tungis suur Nõukogude väekoondis Budapesti ja riigi teistesse piirkondadesse. Ungarlaste vastupanu kestis 10. novembrini. Langes rohkem kui 2500 ungarlast ning 700 Nõukogude sõdurit ja ohvitseri, 200 000 ungarlast põgenes välismaale. Massilised vahistamised ja pealekaebamine kestsid veel kuid. 1957. aasta jaanuariks suutis Nõukogude Liidu kaasabil võimule upitatud uus valitsus kogu avaliku opositsiooniliikumise maha suruda.\nPurustused pärast lahinguid ülestõusnute ja Nõukogude vägede vahel. Budapest, 16. november 1956. Foto: © AP/ Scanpix\nVASTUPANU JA REFORMID KOMMUNISTLIKUS PARTEIS\nKommunistlikud režiimid põrkusid ka sisemiste reformikatsetega, mille algatasid kommunistlike parteide liikmed ise. Üks kuulsamaid katseid toimus kommunistlikus Tšehhoslovakkias.\nNõukogude tankid ja NSV Liidu invasiooni vastu protestijad Praha kesklinnas Václavi väljakul 1968. aasta augustis. © AFP/ Leemage/ Scanpix\nPraha sündmused 1968. aastal. Need fotod saadeti Tšehhoslovakkiast Eesti NSV-sse poolekslõigatult mitme saadetisena. Fotod: Vabamu Okupatsioonide ja Vabaduse Muuseum\nTänapäeval on see tuntud kui Praha kevad (tšehhi keeles Pražské jaro, slovaki keeles Pražská jar). See oli lühike poliitilise liberaliseerimise periood Tšehhoslovakkias Teise maailmasõja järgse Nõukogude Liidu kontrolli ajastul. Praha kevad algas 5. jaanuaril 1968, kui reformimeelne Alexander Dubček valiti Tšehhoslovakkia Kommunistliku Partei (KSČ) esimeseks sekretäriks, ja kestis kuni 21. augustini 1968, kui Nõukogude Liidu ja teiste Varssavi Lepingu Organisatsiooni liikmesriikide väed Tšehhoslovakkiasse tungisid, et reformid peatada.Praha kevade reformid olid Dubčeki tugev katse saavutada Tšehhoslovakkia kodanikele täiendavaid õigusi majanduse osaliseks detsentraliseerimiseks ja ühiskonna demokratiseerimiseks. Uute vabaduste seas olid muuhulgas ka piirangute leevendamine ajakirjandusele, sõnavabadusele ja reisimisele. Pärast üleriiklikku debatti riigi muutmise üle kolme vabariigi – Tšehhimaa, Moraavia-Sileesia ja Slovakkia – föderatsiooniks, otsustas Dubček jagada riigi kaheks liiduvabariigiks, Tšehhi vabariigiks ja Slovaki vabariigiks. See oli ainus ametlik otsus, mis elas üle Praha kevade mahasurumise.Nõukogude juhtkond mõistis Tšehhoslovakkia reformid, ennekõike haldusvõimu detsentraliseerimise, hukka. Pärast läbirääkimiste nurjumist saatis NSV Liit Tšehhoslovakkiasse tankide toetusel pool miljonit Varssavi Lepingu Organisatsiooni sõdurit, kes okupeerisid riigi. Üle kogu maa puhkes vägivallatu vastupanuliikumine, mille aktsioonide seas olid katsed vennastuda sissetunginud vägede sõduritega, tänavasiltide ülevärvimine ja teeviitade ümberpööramine. Kui Nõukogude armee juhtkond oli hinnanud ajaks, mis kulub kontrolli kehtestamiseks kogu maa üle, neli päeva, siis tegelikkuses kestis see kaheksa kuud ning lõpetati viimaks Nõukogude-poolse diplomaatilise survega. Oli spontaanseid vägivallaakte ja mõned enesetapud enesesüütamisena, nagu näiteks Jan Palachi juhtum, kuid sõjaväelist vastupanu ei osutatud. Tšehhoslovakkia jäi Nõukogude Liidu kontrolli alla kuni 1989. aastani, kui veretu sametrevolutsioon lõpetas prosovetliku valitsemise.\nÜks idabloki antikommunistlikke liikumisi oli nii tugev, et täna defineeritakse seda terminit „opositsioon“ kasutades.\nLech Wałęsa informeerib Gdański Lenini-nimelise laevatehase töölisi streikijate ühiskomitee ja Poola valitsuse vaheliste läbirääkimiste käigust (30. august 1980). 18 päeva kestnud streik lõppes 31. augustil kokkuleppega, mis andis loa asutada sõltumatuid ametiühinguid, mis panid aluse töölisliikumisele Solidaarsus. Foto: © AFP/ Lehtikuva/ Scanpix\nÜks idabloki antikommunistlikke liikumisi oli nii tugev, et täna defineeritakse seda terminit „opositsioon“ kasutades. „Solidaarsus“ (poola keeles Solidarność, täielik nimetus Iseseisev Omavalitsuslik Töölisühendus „Solidaarsus“ ‒ Niezależny Samorządny Związek Zawodowy „Solidarność“) oli Poola ametiühing, mis asutati 17. septembril 1980. aastal Gdański Lenini-nimelises laevatehases Lech Wałęsa juhtimisel. See oli esimene ametiühing Varssavi Lepingu Organisatsiooni riigis, mida ei kontrollinud kommunistlik partei. „Solidaarsuse“ liikmete arv ulatus 9,5 miljonini enne 1981. aasta septembris peetud kongressi (kui see ületas 10 miljonit), mis oli üks kolmandik kogu Poola tööealisest rahvastikust.1980. aastatel oli „Solidaarsus“ laiapinnaline opositsiooniline töölisliikumine, mis kasutas kodanikuvastupanu meetodeid, et kaitsta tööliste õigusi ja saavutada muutusi ühiskonnas. Valitsus tegi katse organisatsiooni purustamiseks sõjaseisukorra kehtestamisega Poolas, mis kestis 1981. aasta detsembrist 1983. aasta juulini, millele järgnesid mõned aastat poliitilisi repressioone, kuid lõpuks oli valitsus sunnitud „Solidaarsusega“ läbi rääkima. Ümarlauakõneluste tulemuseks valitsuse ja „Solidaarsuse“ juhitud opositsiooni vahel olid 1989. aasta poolvabad valimised. 1989. aasta augusti lõpus moodustati „Solidaarsuse“ juhitud koalitsioonivalitsus. 1990. aasta detsembris valiti Lech Wałęsa Poola presidendiks.\nMiilits ajab laiali „Solidaarsuse“ korraldatud protestimiitingut Varssavis Kindluse väljakul (3. mai 1982). Foto: Poola Rahvusliku Mälu Instituut\nPoola 1956., 1968. ja 1980. aasta ülestõusude monument Poznańis. Foto: © Bundesstiftung zur Aufarbeitung der SED-Diktatur\nNSV Liidu etteotsa sai 1985. aastal parteijuhina Mihhail Gorbatšov, kes alustas ühiskondlikult ja majanduslikult stagneerunud riigi ulatuslikku reformimist, mida tuntakse perestroika ja glasnosti poliitikana. Vastu ootusi ei tugevdanud ümberkorraldused kommunistlikku impeeriumit, vaid viisid selle lagunemiseni 1980. aastate lõpus.\nNõukogude armee mahajäetud hoone pärast Nõukogude armee lahkumist Eestist. Lääne-Virumaa, 1990. aastad. Foto: Erakogu\nNSV Liidu kokkuvarisemise tulemusel 1991. aastal vabanes kommunistliku ikke alt mitusada miljonit inimest, kes elasid kas NSV Liidu territooriumil või Ida-Euroopa riikides, mida liit kontrollis.21. sajandil on kommunismi mõju ideoloogiana oluliselt vähenenud. Endiselt leidub maailmas kommunistlikke riike, kus elab sadu miljoneid inimesi. Enamik neist on sunnitud taluma kodaniku- ja isikuvabaduste piiramist, paljud ka otsest riiklikku terrorit.\nNäitus on valminud rahvusvahelises koostöös Eesti Mälu Instituut Martin Andreller, Toomas Hiio, Olev Liivik, Sandra Vokk Bundesstiftung zur Aufarbeitung der SED-Diktatur/ Saksamaa Sotsialistliku Ühtsuspartei Diktatuuri Uurimise Liidusihtasutus Anna Kaminsky, Sabine Kuder Okupacijų ir laisvės kovų muziejus/ Leedu Okupatsioonide ja Vabadusvõitluse MuuseumRamunė Driaučiūnaitė, Monika KareniauskaitėInstytut Pamięci Narodowej/ Poola Rahvusliku Mälu Instituut Władysław Bułhak, Tomasz Ginter, Marzena Kruk, Dorota Koczwańska-Kalita Kuraator: Olev Liivik Toimetanud: Toomas Hiio, Olev Liivik, Signe Siim, Peeter Tammisto Tõlge eesti keelde: Toomas Hiio, Olev Liivik Tõlge inglise keelde: Peeter Tammisto ja tekstide autorid Virtuaalnäituse kujundus: Marko Poolamets\nVaata ka:Saabus "VABASTAJA" näitust


Müüa kinnistu Muuga sadama ja logistikaparkide vahetus läheduses : Askandia Partnerid\nRööpa 1A, Maardu, Harjumaa 74117\nMüüa kinnistu Muuga sadama ja logistikaparkide vahetus läheduses\nRuutmeetreid: 72 000\nLisaandmed: Müüa atraktiivse hinnaga 7.2 ha suurune raudteedega piirnev tootmismaa Muuga sadama ja logistikaparkide vahetus läheduses. Kinnistu on võimalik lähiajal valmiva detailplaneeringuga arendada logistika- või tootmispargiks.\nMüüa atraktiivse hinnaga 7.2 ha suurune raudteedega piirnev tootmismaa Muuga sadama ja logistikaparkide vahetus läheduses. Kinnistu on võimalik lähiajal valmiva detailplaneeringuga arendada logistika- või tootmispargiks. Detailplaneeringuga jaotatakse kinnistu 9-ks eraldi kinnistuks suurustega 5 541 – 9 828 m2. Lähedal asub Maardu linn ning Tallinn, kust on võimalik leida tööjõudu erinevate äriprojektide edukaks realiseerimiseks. Kinnistu kõrval olemas gaasi, elektri, vee- ja kanalisatsioonitrass. Praegu lõpetatakse kinnistul Merko Ehituse poolt pinnasetööd, mille käigus tõsteti ja tasandati pinnast.\nKinnistu naabriteks on OÜ Riigiressursside Keskus (Raudtee Konteinerterminaal), OÜ Keltic Global Estonia (Põhjaranna Äripark), AS Vopak E.O.S. (naftaterminaal), OÜ Abemi Laoteenused (tolliladu), AS Eesti Mereagentuur (tolliladu).\nKaugus Tallinna kesklinnast on 10 km, Muuga sadamast 1 km, Peterburi teelt 1 km, Tartu maanteelt 11 km, Pärnu maanteelt 15 km. Kinnistu piirneb lääne ja idaküljelt kahe raudteeharuga, millest üks viib Muuga ja teine Miiduranna sadamasse. Logistikapargist lõunasse jääb Vana-Narva maante ja Narva (Peterburi) mnt ristmik. Autotranspordiga pääseb täna kinnistule Narva mnt – Altmetsa teed kaudu. Tulevikus on võimalik luua ühendus Põhjaranna teega.\nKinnistu kõrval asuvad kõrgepingeliinid, kust alajaama ehituse korral võimalik elektrienergiat saada. Vee ja kanalisatsioonitrassid on kinnistu piiri. Gaasitrass asub 300m kaugusel kinnistu piirist lääne suunas.\nObjekti asukoht | Rööpa 1A, Maardu, Harjumaa 74117


Vitraaž - Tallinna Teletorn\nTallinna Teletorn > Vitraaž\nVitraaž “Televisioon-aken maailma” koosneb üheksast suurest üksteise kõrval asuvast seinakõrgusest peaaegu ruudukujulisest sektsioonist laiusega 2,25 ja kõrgusega 2,30 meetrit. Sektsioonide vahel on kaks 40 x 26 cm suurust sammast, mis jagavad vitraaži omakorda kolmeks võrdseks osaks.\nIgal sektsioonil on 8 paneeli, neli kummalgi pool üksteise all. Ühesuurused horisontaalse ristküliku kujulised paneelid on kõrgusega 56 ja laiusega 113 cm. Need on paigutatud metallkarkassi mis moodustab valguse taustal tumeda ruudustiku.\nPaneelid koosnevad väikestest või suurematest värvilistest erineva tekstuuriga klaasidest. Need on klaasinoaga välja lõigatud ja sulatatud tina abil kokku liidetud mustriteks ja kujunditeks. Ühel paneelil võib olla ainult väike osa terve sektsiooni suurest kujundist.\nVitraaži kandvateks värvideks valis kunstnik värvitelevisiooni spektrivärvid: punase, sinise ja rohelise. Kunstniku enda nägemuses väljendavad kasutatud värvid ka inimtundeid: punane emotsioone, sinine teadmisjanu ning roheline rahulolu ja hingerahu.\nVärvilised sektsioonid paiknevad sünkroonis. Valgeid on üks, teisi värve kaks, üks kummalgi pool. Valge sektsioon on keskel, edasi kummalegi poole üks kollane, siis punane, sinine ja roheline sektsioon. Kunstnik on pannud vitraaži värvid sujuvalt liikuma ühest sektsioonist teise lisades kõrvaloleva sektsiooni värvi klaasitükke. Kompositsioonilt on mõlemad ühte värvi pooled sarnased, ehkki kujutatud on vahel täiesti erinevaid asju. Midagi vastandub ja samas on mõlemas pooles midagi ühist. Sektsioonid on nagu vahelduvad kaadrid.\nIga sektsiooni sees on peaaegu ruudu servadeni ulatuv suur ring kui teleobjektiiv, mis informatsiooni vaataja jaoks salvestab. Ring koosneb kahest kõrvutiasuvast kitsast klaasireast, mis on valmistatud antud sektsiooni põhivärvi heledamatest ja tumedamatest klaasi ribadest. Ring on osa vitraaži mustrist ja kulgeb läbi kõikide paneelide. Ringi sees olevad kujundid on harilikult mitmel paneelil.\nKa sektsioonide nurkades ringist väljaspool on midagi olulist kujutatud.\nSektsioonidel kujutatud objekte ümbritseb kõikidel sektsioonidel sarnane tagapõhi.\nRingist välja jääva kahe ülemise ja kahe alumise kõrvutiasuva paneeli osad moodustuvad väikestest diagonaalse paigutusega rombidest.\nNelja keskmise paneeli tagapõhi on horisontaaltriibuline nii ringi sees kui külgedel ringist väljas.\nVitraaži autor kasutas olulisemate detailide, nägude ja täpsemate kujutiste edasiandmiseks klaasimaalitehnikat, kus klaasimaali värvidega maalitud vitraaži tükke kuumutati enne vitraaži paigaldamist kõrgel 600 kraadisel temperatuuril.\nKeskmisel üksikul valgel sektsioonil on reporterid.\nValgest sektsioonist vasakul ja paremal on kollased sektsioonid. Koos moodustavad nad vitraaži keskmise osa. See on nagu «kinoajaleht», kus kajastatakse igapäevasündmusi. Kolme sektsiooni ühendavad läbi kahe alumise paneeli horisontaalselt kulgevad augustatud informatsiooni kandvad lindid. Lindid asuvad erinevatel kõrgustel.\nValge sektsiooni keskel ringi sees on ringi kõrgused vööni kujutatud reporterid: mees vasakul, naine paremal. Mehe pea on poolviltu paremale. Tema klaasimaali tehnikas teostatud nägu mõjub must-valge fotona. Laineliste üle pea kammitud juustega mehel on kõrge märgatavate vagudega otsaesine, veidi mandlilõikelised suured silmad, tihedad kaardus nurklikud kulmud, sirge nina ja rääkimiseks avatud südamekujuline suu. Žestikuleerivad käed on ees lõua kõrgusel, harali näpud peaaegu puudutavad üksteist. Vasakpoolne käsi on kõrgemal. Käte valmistamiseks on kasutatud mustrilise pinnaga klaasi. Käte juurde diagonaalselt alt vasakult üles paremale on lisatud oranži ja kollast värvi klaasi.\nSuurte, omas ajas moodsate suurte prillidega naine temast paremal räägib mikrofoni. Ümara mikrofoni juhe teeb tiiru ümber naise parempoolse käe näppude ja langeb alla teise käe juurde. Mikrofoni taha, avatud kaelusega pluusi kaelusesse, on seotud hallikaslilla rätt. Räti otste juurest diagonaalselt üles paremale on lisatud punastest klaasitükkidest piklik laik. Lühikeste juustega naise ovaalse näo vasak pool on sinisest klaasist.\nPildid päevakajalistest sündmustest on ka valge sektsiooni nurkades.\nAll vasakul seisavad rätiga ema, noor naine ja nende vahel pilotkaga mees vasakule profiilis. Ema käed on ümber poja kukla. Mehe käed on ümber mõlema naise õlgade. Kujutatud ongi kõige olulisemat: pead ja käed, ümbritsetuna väikestest rombidest.\nParempoolsel alumises nurgas kajastatakse spordisündmusi. Kõrgushüppajate kehad rulluvad horisontaalselt üle lati. Kujutatud on ainult kehad ja jalad. Parempoolse hüppaja sirutatud jalg jääb paremale kõrvalasuvasse kollasesse sektsiooni.\nVasakul ülemises nurgas on kolm rõõmsat neidu. Parempoolne neist on tõmmu, mis kujutab rahvaste sõprust. Vasakpoolne neiu hoiab kinni kollasest kõrvalsektsioonist valgesse ulatuvast ülestõstetud käest.\nÜlal paremas nurgas inimesed protestivad. Vasakpoolsel on käes ruupor, parempoolsel noormehel ripub kaelas kirjaga tahvel. Nende vahel on kinniseotud suuga pikkade kollaste juustega naine.\nValgel sektsioonil on kasutatud põhiliselt valget, aga ka kahvatusinist, erksinist, hallikaslillat, veidi kollast, oranži ja punast klaasi. Valge mõjub vitraažil kõige kirkamana, eriti teiste värvide kõrval.\nVasakpoolse kollase sektsiooni ringi sees vasakul seisavad tõsiste nägudega poolviltu noor mees, temast paremal noor naine. Naine vaatab silmadega vaataja poole. On teada, et kujutatud on Dolores Hoffmanni vanemaid noorena. Naine hoiab käes isa fotot. Nende kohal on mehed kõhuli kaevikus.\nRingis paremal pool on kunstniku ema juba eakana, käes Doloresi foto. Temast paremal, veidi allpool, hoiab laps mõlema käega nukku. Ka temal on käes foto. Nende vahel üleval on kollaste juustega noormehe pea. Nende kohal vasakul roomavad inimesed. Paremal on kollase lindiga seotud käed ja selili mehe pea profiilis. Ka siin on näod ja fotod must-valged ja tõetruud.\nKollase sektsiooni ülemistes nurkades vasakul protestivad inimesed.\nParempoolses nurgas jätkub valgel sektsioonil alanud rõõmsate noorte teema. Kollase sektsiooni serval seisab neiu, kes on ühendanud ülestõstetud käed valge sektsiooni noortega. Mõnedel on suud avatud.\nAll vasakus nurgas on longuspäised kinniseotud silmadega inimesed. Katkenud valge lint tuleb ringi seest ja on paremal inimeste taga keerdus.\nAll paremas nurgas jooksevad sõdurid, medtöötaja talutab haavatut.\nParempoolne valge sektsiooni poolne pool on heledam ja kollasem, sees on veidi oranžikat ja foto juures veidi punast klaasi. Vasak pool sisaldab rohkem oranži, punast ja tumepunast. See on nagu üleminek kõrvalasuvale punasele sektsioonile.\nParempoolsel kollase sektsiooni ringi keskmes on vastakuti viis meest kummalgi pool. Vasakul ülal salvestavad kolm mikrofonidega reporterit parempoolset kõnelejat. Alumised mehed esiplaanil suruvad kätt.\nÜlemistes sektsiooni nurkades jätkub protestilaine. Vasakul on kolm erirahvustes meest, neist parempoolne näitab pöidlaga alla. Paremal on kolm naist, keskmisel noorel ja parempoolsel vanal rätiga naisel on rusikad püsti. Tagaplaanil võib lugeda hispaaniakeelset kirja” Chile Dolor Y Esperanza”\nAll vasakul nurgas jätkub valge sektsiooni sporditeema.\nParemal istub peasalliga naine lebava lapse kõrval, ta avatud peopesa on lapse kohal. Lapsel on esiletungivad ribid ja kõhnad jalad. Lapse nägu paremal on pööratud vaataja poole.\nKa selle sektsiooni värvid on analoogiliselt vasakpoolsele, valge sektsiooni pool on heledamad ja kollasemad toonid, punase sektsiooni poolsed paneelid on oranžimad ja teiste hulgas on tumepunast klaasi.\nKollaste sektsioonide kõrval on punased. See on aken kultuuriellu: vasakul maailma, paremal eesti kultuuri.\nVasakpoolse punase sektsiooni ringi sees, alumise poole keskel, seisab kõrvaletõstetud kätega valges pikas ürbis noore näoga inimene. Tema kohal on suured valged pöördes käed. Vasakpoolne käelaba on allpool, parempoolne selle kohal. Näpud on harali ja kaks tagumist sõrme puutuvad kokku. On teada, et vitraažil on kujutatud nukuteatri näitleja Ferdinant Veike käsi. Käte kohal ulatub stiliseeritud Colosseum ringist välja. Vasakpoolsest käest jäävad kummalegi poole kaks antiikset teatrimaski. Maskide all vasakul, puhub keebiga pillimängija sirget puhkpilli, ise näoga paremale.\nAll paremal tantsib saksa lihtrahvas. Ees on lopsakas naine, seelik on tõusnud üle põlvede. Mees on taga, mõlema ühendatud käed on paremal kõrval.\nPillimängijate ja tantsijate jalad ulatuvad ringist allapoole, ümberringi väikesed rombid.\nKuna järgmisena tuleb sinine sektsioon, on üleminekuna lisatud vasakule lillat, veidi ka oranži.\nPunane parempoolne sektsioon on samasuguse lahendusega. Ringi alumise poole keskel sätib valge neiu pähe tanu- muhu laevukest. Tema kohal on suured valged kuduvad käed ja kummalgi pool kaks rahvuslikku maski. Käte kohal, ringi ülemises osas, kõrgub väikeseruuduliste akendega tare katus ringi kohale.\nRingis allpool vasakul tantsib eesti rahvariietes paar. Kõrge tanuga tüdruk on näoga, poiss seljaga. Paremal mängivad saateks kaks torupillimängijat, poolviltu teineteisest ära pöördunud.\nKa siin ulatuvad ringist allapoole üksnes pillimängijate ja rahvatantsijate viiskudes jalad.\nPunaste kõrval asuvad sinised sektsioonid, mis on aken teadusmaailma: vasakul huvitavad avastused, geneetika, paremal on kosmoseteema.\nVasakpoolse sinise sektsiooni ringi keskel on poole väiksem hele ring. Selle keskel on imik näoga vaataja poole, käed üleval nagu kaaluta olekus. Inimene sünnib. Tema ümber on korrapäratult värvilistele klaasidele paigutatud mustad kromosoomid. Need on väiksed ja keskelt kokkupigistatud H-tähe kujulised. Lisaks valgele on ringis helesinist, veidi rohelist, lillat ja lapse pea ümber punast. Ringi välimine osa koosneb ebakorrapärase kujuga tumesinistest ja heledamatest klaasitükkidest, kus võib märgata tuumadega rakke. Punase poole jäävas parempoolses osas lipsab sisse ka lillat ning kaks punast klaasikildu.\nRingi kohal kummalgi pool on neli poolviltu teineteise poole pöördunud töösse süvenenud teadlase pead. Vasakpoolne naine segab ümara kolvi sisu, parempoolne mees uurib midagi käte vahel. Prillidega mees naise kõrval paremal loeb pea käel. Ringi all on tumesinised väikesed rombid. Vasakul lisandub tumeda sisse helesinist.\nParempoolne sinise sektsiooni ring on samasugune, suure ringi sees on väike ring. Kuid imiku asemel hõljub keskel kaaluta olekus kosmonaut, käed ja jalad laiali. Kosmonaudi nägu on naerul ja meenutab Gagarinit. Võib aimata kosmoselaeva sisemust ja inimese esimesi samme Kuul. Kosmonaudi kõrval paremal on maskitaoline nägu. Ülejäänud ring kujutab erisuurustes värvilisi sini-puna-lillasid laike ja leegikujulisi omavahel haakuvaid siniseid klaasitükke. Ringi kohal on väikesed rombid, punase sektsiooni pool koos lillaga, järgneva rohelise sektsiooni pool aga sinakasrohelisega. Ringi all vaatavad erinevate ilmetega inimesed taevasse. Parempoolsel profiilis mehel hoiab rusikas kätt suu juures, noormees vaatab pikksilmaga, vasakul on õnnelikud naised.\nKõige äärmised rohelised sektsioonid on aknaks maailma nii noortele kui vanadele. Vasakpoolsel sektsioonil on kortsus nägu. Paremal aga vaatab läbi auto akna teadaolevalt Dolorese Hoffmani poeg.\nVasakpoolse rohelise sektsiooni ringi sees on nelja ülemise paneeli suuruselt vanainimese kortsus nägu pööratud paremale. Näo ees on üksteise all kaks triibulist teleriekraani. Alumisel ekraanil on inimese pea kahe peo vahel ja üks pihk suleb ta silmad. Sest kõik ei ole tõsi, mida näed. Sinuga räägitakse eri keeltes. Mis on sellest tõsi, järeldad ise.\nVanuri pea all vasakul kõrguvad kiriku võlvid, mille seinad ulatuvad alla ringist välja. Vanuri kohal vasakul ulatub aken ülespoole ringist välja. Usk, teler ja aken on tema side maailmaga. Paremas ülemises ja alumises nurgas on rohelised rombid. Sees on ülalpool valget ja allpool sinist. Eri värvi rohelistele lisanduvad ülemisel teleriekraanil värviteleri värvide püstised triibud, vanuri pea ümber valget ja kiriku võlvides lillat.\nParempoolse rohelise sektsiooni sees on poolpöördes vasakule noormehe sale nägu. Tal on lühike tukaga soeng ja suured silmad. Vasakpoolne silm on tume, teine aga hall. Silmade kohal on tundlikud veidi tõusvad kitsenevad kulmud, sirge nina ja pruntis huuled. Lõug on terav.\nNoormehe taga ja tema kohal kõrgub ringist välja paneelelamu. Noormehe näost vasakul on üksteise all kolm teleriekraani. Neist ülemisel näitab must-valge käsi noormehe oimu kõrgusel nimetissõrmega paremale. Käega risti, selle peal, hoiab teine käsi läbipaistvat rohelist muna. Alumised ekraanid on erivärvi horisontaal triibulised, sisse viskab valget, kollast, sinist, lillat. Noormehe pea taga on aknakardin poolenisti kõrvale tõmmatud. Noormehe lõua all kulgeb vasakule alla maantee kahe autoga. Taga on mäed ja teepervel kasvavad puud.\nNoor ja vana vaatavad teineteise suunas, nende vahel on terve elu. Ühine on teleriekraan.\nVitraaži läbiv küsimus on “mis on kellelegi aknaks maailma?” Kui aken on suletud tuleb paluda ta avada. See töö kõneleb palju enam, on läbi põimunud kunstniku isikliku looga ja igal sektsioonil on oma peidetud mõte.\nEDASI: VITRAAŽI SAAMISLUGU.


ÄRIÜHINGUD: Osanike koosoleku kokkukutsumise korra rikkumised ja selle tagajärjed - Raamatupidaja\nAutor: Raamatupidaja.ee • 7. mai 2008\nÄRIÜHINGUD: Osanike koosoleku kokkukutsumise korra rikkumised ja selle tagajärjed\nRiigikohtu tsiviilkolleegium selgitas oma 8. aprilli 2008. a otsuses nr 3-2-1-22-08, et koosoleku teates näidatud üldkoosoleku päevakorras kajastamata või ebaselgelt kajastatud küsimuste arutamine osanike koosolekul, on käsitletav osanike koosoleku kokkukutsumise korra rikkumisena, mis toob kaasa vastavasisuliste otsuste tühisuse. Lisaks andis Riigikohus tõlgenduse korduskoosoleku kokkukutsumise tähtaegade regulatsioonile.\n1. Osanike koosoleku kokkukutsumise korra rikkumine\nÄriseadustiku (edaspidi ÄS) § 172 lg 2 kohaselt tuleb osanike koosoleku teates muu hulgas näidata ka osanike koosoleku päevakord. ÄS § 178 lg-te 1 ja 3 kohaselt võib kohus muuhulgas osaniku nõudel tunnistada kehtetuks seaduse või põhikirjaga vastuolus oleva osanike otsuse, kui nõue on esitatud kolme kuu jooksul otsuse vastuvõtmisest.\nRiigikohus asus seisukohale, et eelnimetatud sätete koostoime tõttu võib koosoleku teates näitamata jäetud või ebaselgelt näidatud otsuse vastuvõtmise korral tekkida olukord, mil koosolekult puudunud osanik ei tea koosolekul tehtud otsusest ning laseb seetõttu mööda otsuse vaidlustamise tähtaja. Kolleegium kordas oma varasemat järeldust, et käsitlus, mille kohaselt oleks osanike koosoleku kokkukutsumise korra rikkumise ainsaks tagajärjeks ÄS § 178 lg-st 1 tulenev osaniku võimalus esitada kohtusse hagi kolme kuu jooksul otsuse vastuvõtmisest, võimaldaks jätta osaniku sisuliselt täiesti õigusliku kaitseta, mis ei saa olla seadusandja valitud regulatsiooni mõtteks.\nEelnevast tulenevalt on juhul, kui koosoleku teates ei olnud koosolekul arutamisele tulevat küsimust selgelt või üldse näidatud, see käsitatav koosoleku kokkukutsumise korra rikkumisena, mis toob kaasa päevakorras näitamata või ebaselgelt näidatud otsuse vastuvõtmise korral selle otsuse tühisuse.\nÄS § 178 lg-s 1 sätestatud kolmekuuline hagi aegumise tähtaeg on Riigikohtu arvates kohaldatav üksnes neil juhtudel, mil koosoleku teates olid selgelt näidatud kõik koosolekul otsustamisele tulevad küsimused ning koosolekult puudunud osanik oskas tehtavate otsustega seetõttu arvestada.\nKui juriidilise isiku organi tühise otsuse alusel on tehtud kanne juriidilise isiku kohta peetavasse registrisse, võib juriidilise isiku organi otsuse tühisuse tuvastamise hagi kohtule esitada kahe aasta jooksul registrikande avaldamisest arvates (vt ÄS § 1771 lg 3). Tühisusele tuginemise tähtaeg hakkab kulgema kande tegemisest. Riigikohus märkis, et juhul, kui juriidilise isiku organi tühise otsuse alusel ei ole tehtud kannet registrisse, võib otsuse tühisusele kohtumenetluses tugineda reeglina piiramatult, sest õigusaktides ei ole piiravaid tähtaegasid kehtestatud.\nKorduskoosoleku kokkukutsumise tähtaeg\nRiigikohus andis seaduse ühetaolise kohaldamise eesmärgil tõlgenduse ka ÄS § 171 lg-s 6 sätestatud korduskoosoleku kokkukutsumise tähtaegade regulatsioonile. ÄS § 171 lg 6 kohaselt kutsub juhatus juhul, kui osanike koosolekul ei ole esindatud vajalik häältearv, ühe nädala jooksul, kuid mitte varem kui kahe päeva pärast, kokku uue koosoleku sama päevakorraga.\nRiigikohtu arvates ei ole ÄS § 171 lg-s 6 nimetatud ühenädalane tähtaeg uue koosoleku toimumise hiliseim tähtaeg, vaid tähtaeg juhatusele uue koosoleku kokkukutsumiseks. Koosolek ise võib toimuda ajaliselt hiljem. Sätte osa "kuid mitte varem kui kahe päeva pärast" tuleb aga koostoimes ÄS § 172 lg-ga 1, mille kohaselt tuleb osanikele koosolekust ette teatada vähemalt üks nädal, mõista nii, et uus koosolek ei saa toimuda enne ühe nädala ja kahe päeva möödumist esimesest koosolekust.\nTäiendav informatsioon: partner Ilmar Straus ([email protected]) või jurist Merit Lind ([email protected])


Alates tänasest saab PÖFFil vaadata parima filmi tiitli nimel võistlustulle astuvaid meistriteoseid - PÖFF\nAlates tänasest saab PÖFFil vaadata parima filmi tiitli nimel võistlustulle astuvaid meistriteoseid\nPÖFF, Elise Eimre\n16. november 2016 1:16\nKaader filmist "Valge Kuningas" | FOTO: PÖFF\nTänavu aasta on esimest korda kõik PÖFFi Põhivõistlusprogrammi kuuluvad filmid maailma- või rahvusvahelised esilinastused, mida avavad tunnustatud filmitegijad isiklikult. Kõik Põhivõistlusprogrammi filmid võistlevad Grand Prix’i nimel, milleks on 10 000 eurot. Lisaks on võimalik võita auhindu tiitliga parim režissöör, parim operaator, parim stsenaarium, parim meesnäitleja, parim naisnäitleja ja parim helirežii.\nDebüütfilmide võistlusprogrammi valis PÖFFi rahvusvaheline programmitiim hoolikalt välja silmapaistvaimate noorte režissööride loomingust, mida hinnatakse samuti rahvusvahelise žürii poolt. Auhindu jagatakse selles võistlusprogrammis parimale filmile, mis pälvib 5000 eurot ning kahele silmapaistvale debüüdile eriauhindade kujul.\nRežissöör Pavel Lungini on varasemalt korduvalt Cannes’i filmifestivalil pärjatud kuulus vene režissöör. Lugini 11. mängufilm “Padaemand” räägib ooperilaulja Sofia Meyerist, kes üritab taasleida masside joviaalset tunnustust Moskvas oma kuulsaima rolliga Pjotr Tšaikovski ooperis seda ise lavastades. Küpsemas eas ooperilaulja plaane ähvardab pea peale ajada aga noor, šarmantne ning vaieldamatult andekas ooperilaulja Andrei, keda kehastab Ivan Jankovski. Tänasel linastusel on isiklikult kohal nii režissöör Lungini kui ka üks peaosatäitjaid Jankovski.\nAvasta teisi Põhivõistlusprogrammi filme SIIT.\nDebüütfilmidest saab täna näha:\nSee film põhineb György Dragomán’ populaarsel novellil, mida on avaldatud kokku 28 erinevas keeles. Kirjanik Dragomán' kiitis isiklikult heaks kahe režissööri adaptsiooni ühes selle visuaalse teostusega, mis on loodud nii Nõukogude Liidu, Kuuba, Põhja-Korea kui ka Kambodža kommunistlikku režiimi sümboliseerivate elementidega futuristlikus võtmes. Seda filmi tehti Ungaris ajal, mil seal ehitati piiritarasid, et peatada pagulaste sissevoolu. “Valge Kuningas” on viimase aja rahvusvaheliste poliitiliste sündmuste taustal hirmutavalt akuutne tuleviku muusika üks variantidest. Tänasel rahvusvahelisel esilinastusel on kohal ka filmi mõlemad režissöörid.\n“Pulmatants” on režissöör Çiğdem Sezgini esimene täispikk mängufilm, mis avab keskealise Leyla ning taksojuhi Ahmeti armastusloo kaudu Türgi ühiskonda ühes argipäeva eluolu ja seda korraldavate traditsioonidega. Nende kahe inimese armastuslugu ümbritseb omakorda suur pere- ning sõpruskond, kes kõik väsimatu agarusega soovivad lisaks enda elule ka teiste elu elada. Keda vastarmunud suure dilemma ees kuulda peaksid võitma, kas oma lähedasi või ainult iseennast? Tänasel rahvusvahelisel esilinastusel on kohal filmi režissöör, kaks peanäitlejat ja üks produtsent.\nAvasta teisi selle aasta parimaid debüütfilme SIIT.


Nutifotograafia koolitus 25.09.21 kell 11:00 | Jõhvi Kultuuri- ja Huvikeskus\nFotograafia ABC: kompositsioon ja valguse mõõtmine ehk õige säritamine, mis on hea pildi eeldusteks.\nKuidas jutustada pildi abil lugu, et see kõnetaks vaatajat?\nKiiresti liikuvate objektide ja sündmuste jäädvustamine.\nSelfie ja inimese pildistamine. Portree tegemine.\nNäpunäited kinnisvara ja arhitektuuri pildistamiseks.\nKuidas pilte telefonis töödelda?\nKoolitaja: Jaak Nilson\nJaak Nilson on 25+ aastat fotograafi ametit pidanud ning nüüd tegeleb lisaks ka sotsiaalmeediaga. Telefoniga pildistamise koolitustele on pühendanud viimased viis aastat.\nJaagu koolitustelt saadud uusi teadmisi saab koheselt kasutama hakata ja muuta oma sotsiaalmeedia postitused pilkupüüdvaks ja meeldejäävaks.\nJaagu instagram https://www.instagram.com/jaaknilson\nPalume osalejatel alla laadida telefoni Snapseed rakendus piltide töötlemiseks ning soovitav oleks ka sellega eelnevalt tutvust teha.\nSnapseed rakenduse ikoon on rohelise lehekesega.\nSamuti palume saata igal osalejal 3-5 fotot, mille olete ise töödelnud, kursuse juhendajale aadressil jaaknilson@gmail.com. Juhendaja annab neile veel enda poolse lihvi ning koolitusel saab koos vaadata, mida saaks teha paremini.\nKoolitusele pääseb vaktsineerimispassi või negatiivse testi alusel.\nPalume kursusel osalejatel kanda maski!\nKoolitusele sõidame ühise bussiga, mis väljub kell 09.00 Jõhvist Promenaadi talupoe vastas asuvast parklast. Koolituse sisse kuuluvad kohvipausid. Planeeritud on ka aeg iseseisvaks lõunaks. Koolitus lõpeb kell 15.00, seejärel sõidame tagasi Jõhvi.\nKohtade arv on piiratud, seega ole registreerumisega kiire. End saab kirja panna siin lingil.\nKoolitus toimub Kirderanniku Koostöökogu ühisprojekti “Muutustega kohanemine. Vol 2” raames, mille tegevusi viiakse ellu LEADER-projektitoetuse abil.\nTagasiPrevious post:Käitumisjuhised kultuuri-ja huvikeskuses alates 1.septembrist 2021EdasiNext post:Pööripäeva kontsert Tammiku hiies


ALATI ON KOOS PAREM\nFischeri Twin Skin laevastikku on lisandunud märkimisvaarne uus liige. Alustades uue tippmudeliga Twin Skin Speedmaxiga - oma World Cup suusa järglasega - kuni täisvereliselt kergeTwin Ski Carboni ja tulevuikustaaride Twin Skin Carbon Junior mudelini võib ütelda, et Fischeril on absoluutselt "nahk" mängus.\nKuna nahkade pikkust ei saa - erinevalt määrde lisamisest pidamisalale - kohandada lume tingimustega, on klambrite individuaalne seadistusasend eriti oluline. TURNAMIC® reguleeritavate sidemetega saate mõjutada jõudlust: nende liigutamine ettepoole annab teile parema pidamise ja lihtsamad mäkketõusud. Nende tahapoole liigutamine lisab rohkem libisemist ja paremaid libisemisomadusi. Olete hästi varustatud kõikidele tingimustele.


Cutrin Aurora Haircolor for Home Use (40+80mL)\nAurora Haircolor for Home Use (40+80mL)\nTOON - Mint Chocolate 5.75 Dark Golden Blond 6.3 Dark Coffee 6.7 Cutrin Aurora Haircolor for Home Use (40+80mL) Medium Blond 7.0 Medium Golden Blond 7.3\nhttps://www.mylook.ee/media/catalog/product/cache/1/image/450x340/9df78eab33525d08d6e5fb8d27136e95/6/4/6412600548853_cutrin_aurora_juuksevarv_koduseks_kasutamiseks_5.75_002__1.png https://www.mylook.ee/media/catalog/product/cache/1/image/1200x/040ec09b1e35df139433887a97daa66f/6/4/6412600548853_cutrin_aurora_juuksevarv_koduseks_kasutamiseks_5.75_002__1.png https://www.mylook.ee/media/catalog/product/cache/1/image/53x/9df78eab33525d08d6e5fb8d27136e95/6/4/6412600548853_cutrin_aurora_juuksevarv_koduseks_kasutamiseks_5.75_002__1.png https://www.mylook.ee/media/catalog/product/cache/1/image/84x/9df78eab33525d08d6e5fb8d27136e95/6/4/6412600548853_cutrin_aurora_juuksevarv_koduseks_kasutamiseks_5.75_002__1.png 42219 https://www.mylook.ee/media/catalog/product/cache/1/image/265x/9df78eab33525d08d6e5fb8d27136e95/6/4/6412600548853_cutrin_aurora_juuksevarv_koduseks_kasutamiseks_5.75_002__1.png Mint Chocolate 5.75 Cutrin Aurora juuksevärv - professionaalne valik juuste värvimisel ja juuksevärvi hooldamisel salongikülastuste vahel. Niisutav, ammoniaagivaba Cutrin Aurora juuksevärv on välja töötatud põhjamaistele juustele ning on juuste vastu õrn. Ainulaadne Cutrin Color Radiance tehnoloogia koos vaarikavahaga tagavad juuksevärvi pikaajalise püsivuse ja sära.\nÜhest pakist piisab ühekordseks õlgadeni juuste värvimiseks.\n1 tuub Cutrin Aurora ammoniaagivaba juuksevärvi (40mL),\n1 pudel Cutrin Aurora vesinikku (80mL),\n2 Cutrin palsamit 20ml,\n1 paar kilekindaid (inglise keelse kasutusjuhendi küljes!)\nkastusjuhend – palun loe kasutusjuhendit hoolikalt!\nTähelepanu! Juuste värvimine võib esile kutsuda allergilise reaktsiooni.\nTesti peanaha tundlikkust 48 h enne toote kasutamist. Värvi ei tohi kasutada alla 16 aastastel. Ajutised musta henna tätoveeringud võivad allergiariski suurendada.\nÄra värvi juukseid, kui: su näol on lööve või peanahk on tundlik, ärritatud või kahjustatud; sul on esinenud allergilisi reaktsioone juuste värvimisel; sul on esinenud allergilisi reaktsioone ajutistele musta henna tätoveeringutele.\nÄra kasuta kulmude ja ripsmete värvimiseks.\nVärvi segamisel, pealekandmisel ja loputamisel kasuta kindaid.\nHoia värvi sattumist silma ja nahale.\nVärvi sattumisel silma loputa see koheselt rohke veega.\nLoe ja järgi kasutusjuhendit. Kanna sobivaid kindaid. Väldi toote sattumist silma. Toote silma sattumisel loputa silmi koheselt rohke veega. Ära kasuta kulmude ja ripsmete värvimiseks. Pese juuksed korralikult peale juuste värvimist. Ära jäta toodet kuumuse võI vaguse kätte. Hia lastele kättesaamatus kohas.\nJuuksevärv: juuste värvimine võib esile kutsuda allergilise reaktsiooni. Värvi ei tohi kasutada alla 16 aastastel. Ajutised musta henna tätoveeringud võivad allergiariski suurendada. Ära värvi juukseid, kui: su näol on lööve võI peanahk on tundlik, ärritatud võI kahjustatud; sul on esinenud allergilisi reaktsioone juuste värvimisel; sul on esinenud allergilisi reaktsioone ajutistele musta henna tätoveeringutele. Sisaldab phenylenediamine (toluendiamine).\nKinnitusemulsioon sisaldab vesinikperoksiidi.\nTundlikkuse test: testi peanaha tundlikkust 48 h enne toote kasutamist. Kandke väike kogus värvi käsivarre siseküljele. Jätke nahale 20 minutiks, seejärel peske hoolikalt veega maha. Kui 48h jooksul ei ilmnenud järgmisi nahaärritusi: punetus, sügelemine, turse võI lööve, võite alustada juuste värvimisega. Kui värvimisprotsessi ajal ilmnes mingi allergiline reaktsioon võI esines hingamisraskusi, siis tuleb värv kohe sooja veega maha loputada ja värvimine katkestada. Kui allergiline reaktsioon ilmneb kohe pärast värvimist võI mõne päeva pärast, siis võtke kohe ühendust arstiga.\nVärv annab naturaalsele juuksevärvile sära ja sügavust; heledad värvid helendavad juukseid kuni 1 toon.\nEnne juuste värvimist eemalda kõik ehted. Kaitse oma riideid ning kasuta kilekindaid värvimise ajal. Juuksevärv kanna kuivadele võI rätikukuivadele juustesse. Ära kasuta värvi pealekandmiseks metallist abivahendeid. Eemalda värv nahalt koheselt sooja veega immutatud vatipadja abil. Poorsete võI heledate juuste puhul soovitame värvi esmalt testida väikese juuksesalgu peal. Sega kokku väike kogus värvi ja vesinikku ning kanna testsalgule. Lase mõjuda 20 minutit. Loputa korralikult.\n1.\tVärvi segamine (1 osa värvi, 2 osa vesinikku). Eemaldage värvikreemi tuubilt kork ja vajutage läbi tuubi kaitsev membraan, kasutades korgi teist otsa. Eemaldage kinnitusemulsiooni pudelilt kork ja pigistage kogu värvikreem pudelisse. Sulgege kinnitusemulsiooni pudel ja loksutage, kuni värvikreem ja kinniti on täielikult segunenud. (joonis 1). Kasuta kogu värvisegukoheselt. Kui oled värvimise lõpetanud, keera segupudeli kork lahti.\n2.\tVärvisegu pealekandmine: keera lahti segupudeli ülemine kork ning kanna värvisegu otse pudelist juustele. Masseeri värvisegu õrnalt juustesse. Kammi juuksed hõredapiilise plastikkammiga läbi, et värv jaotuks ühtlaselt juustesse. (joonis 2)\n3.\tMõjuaeg 10 – 20 minutit. A) normaalsetel juustel lase värvil mõjuda 20 minutit. B) väga õrnade võI eelnevalt tugevalt töödeldud juuste puhul kanna värvisegu esmalt juukse juurtele ja pikkusesse ning 10 minutit hiljem otstesse. (joonis 3a ja 3b)\n4.\tJärelhooldus: kui värvi mõjuaeg on lõppenud, kanna juustesse väike kogus sooja vett ning masseeri vahule. Pese juukseid hoolikalt kuni loputusvesi on täiesti puhas. Pese juukseid cutrin värvikaitsega šampooniga. Kanna rätikuivadele juustele cutrin palsamit, mille leiad värvikarbist. (joonis 4)\nhttps://www.mylook.ee/media/catalog/product/cache/1/image/450x340/9df78eab33525d08d6e5fb8d27136e95/6/4/6412600548884_cutrin_aurora_juuksevarv_koduseks_kasutamiseks_6.3_002__1.png https://www.mylook.ee/media/catalog/product/cache/1/image/1200x/040ec09b1e35df139433887a97daa66f/6/4/6412600548884_cutrin_aurora_juuksevarv_koduseks_kasutamiseks_6.3_002__1.png https://www.mylook.ee/media/catalog/product/cache/1/image/53x/9df78eab33525d08d6e5fb8d27136e95/6/4/6412600548884_cutrin_aurora_juuksevarv_koduseks_kasutamiseks_6.3_002__1.png https://www.mylook.ee/media/catalog/product/cache/1/image/84x/9df78eab33525d08d6e5fb8d27136e95/6/4/6412600548884_cutrin_aurora_juuksevarv_koduseks_kasutamiseks_6.3_002__1.png 42221 https://www.mylook.ee/media/catalog/product/cache/1/image/265x/9df78eab33525d08d6e5fb8d27136e95/6/4/6412600548884_cutrin_aurora_juuksevarv_koduseks_kasutamiseks_6.3_002__1.png Dark Golden Blond 6.3 Cutrin Aurora juuksevärv - professionaalne valik juuste värvimisel ja juuksevärvi hooldamisel salongikülastuste vahel. Niisutav, ammoniaagivaba Cutrin Aurora juuksevärv on välja töötatud põhjamaistele juustele ning on juuste vastu õrn. Ainulaadne Cutrin Color Radiance tehnoloogia koos vaarikavahaga tagavad juuksevärvi pikaajalise püsivuse ja sära.\nhttps://www.mylook.ee/media/catalog/product/cache/1/image/450x340/9df78eab33525d08d6e5fb8d27136e95/6/4/6412600548891_cutrin_aurora_juuksevarv_koduseks_kasutamiseks_6.7_002__1.png https://www.mylook.ee/media/catalog/product/cache/1/image/1200x/040ec09b1e35df139433887a97daa66f/6/4/6412600548891_cutrin_aurora_juuksevarv_koduseks_kasutamiseks_6.7_002__1.png https://www.mylook.ee/media/catalog/product/cache/1/image/53x/9df78eab33525d08d6e5fb8d27136e95/6/4/6412600548891_cutrin_aurora_juuksevarv_koduseks_kasutamiseks_6.7_002__1.png https://www.mylook.ee/media/catalog/product/cache/1/image/84x/9df78eab33525d08d6e5fb8d27136e95/6/4/6412600548891_cutrin_aurora_juuksevarv_koduseks_kasutamiseks_6.7_002__1.png 42222 https://www.mylook.ee/media/catalog/product/cache/1/image/265x/9df78eab33525d08d6e5fb8d27136e95/6/4/6412600548891_cutrin_aurora_juuksevarv_koduseks_kasutamiseks_6.7_002__1.png Dark Coffee 6.7 Cutrin Aurora juuksevärv - professionaalne valik juuste värvimisel ja juuksevärvi hooldamisel salongikülastuste vahel. Niisutav, ammoniaagivaba Cutrin Aurora juuksevärv on välja töötatud põhjamaistele juustele ning on juuste vastu õrn. Ainulaadne Cutrin Color Radiance tehnoloogia koos vaarikavahaga tagavad juuksevärvi pikaajalise püsivuse ja sära.\nhttps://www.mylook.ee/media/catalog/product/cache/1/image/450x340/9df78eab33525d08d6e5fb8d27136e95/6/4/6412600548914_cutrin_aurora_juuksevarv_koduseks_kasutamiseks_7.0_002__1_.png https://www.mylook.ee/media/catalog/product/cache/1/image/1200x/040ec09b1e35df139433887a97daa66f/6/4/6412600548914_cutrin_aurora_juuksevarv_koduseks_kasutamiseks_7.0_002__1_.png https://www.mylook.ee/media/catalog/product/cache/1/image/53x/9df78eab33525d08d6e5fb8d27136e95/6/4/6412600548914_cutrin_aurora_juuksevarv_koduseks_kasutamiseks_7.0_002__1_.png https://www.mylook.ee/media/catalog/product/cache/1/image/84x/9df78eab33525d08d6e5fb8d27136e95/6/4/6412600548914_cutrin_aurora_juuksevarv_koduseks_kasutamiseks_7.0_002__1_.png 42223 https://www.mylook.ee/media/catalog/product/cache/1/image/265x/9df78eab33525d08d6e5fb8d27136e95/6/4/6412600548914_cutrin_aurora_juuksevarv_koduseks_kasutamiseks_7.0_002__1_.png Cutrin Aurora Haircolor for Home Use (40+80mL) Medium Blond 7.0 Cutrin Aurora juuksevärv - professionaalne valik juuste värvimisel ja juuksevärvi hooldamisel salongikülastuste vahel. Niisutav, ammoniaagivaba Cutrin Aurora juuksevärv on välja töötatud põhjamaistele juustele ning on juuste vastu õrn. Ainulaadne Cutrin Color Radiance tehnoloogia koos vaarikavahaga tagavad juuksevärvi pikaajalise püsivuse ja sära.\nhttps://www.mylook.ee/media/catalog/product/cache/1/image/450x340/9df78eab33525d08d6e5fb8d27136e95/6/4/6412600548921_cutrin_aurora_juuksevarv_koduseks_kasutamiseks_7.3_002__1.png https://www.mylook.ee/media/catalog/product/cache/1/image/1200x/040ec09b1e35df139433887a97daa66f/6/4/6412600548921_cutrin_aurora_juuksevarv_koduseks_kasutamiseks_7.3_002__1.png https://www.mylook.ee/media/catalog/product/cache/1/image/53x/9df78eab33525d08d6e5fb8d27136e95/6/4/6412600548921_cutrin_aurora_juuksevarv_koduseks_kasutamiseks_7.3_002__1.png https://www.mylook.ee/media/catalog/product/cache/1/image/84x/9df78eab33525d08d6e5fb8d27136e95/6/4/6412600548921_cutrin_aurora_juuksevarv_koduseks_kasutamiseks_7.3_002__1.png 42224 https://www.mylook.ee/media/catalog/product/cache/1/image/265x/9df78eab33525d08d6e5fb8d27136e95/6/4/6412600548921_cutrin_aurora_juuksevarv_koduseks_kasutamiseks_7.3_002__1.png Medium Golden Blond 7.3 Cutrin Aurora juuksevärv - professionaalne valik juuste värvimisel ja juuksevärvi hooldamisel salongikülastuste vahel. Niisutav, ammoniaagivaba Cutrin Aurora juuksevärv on välja töötatud põhjamaistele juustele ning on juuste vastu õrn. Ainulaadne Cutrin Color Radiance tehnoloogia koos vaarikavahaga tagavad juuksevärvi pikaajalise püsivuse ja sära.


Raini kalablogi: Uus isiklik rekord, 15. mai 2019\nHommikul ostsin laevapiletid ära - päris väsitav on see igapäevane püük. Peab väikese puhkuse sellest võtma:-) Tahaks mingit vaheldust ka, jõe iga nurk on juba pähe kulunud....\nSamal hetkel keerati veekraanid lahti ja tekkis vool. Õnneks ankur pidas. Esimene vise ja kohe ka võtt. Haug oli all hambaid teritamas. Järgmise tunni jooksul sain võtte igale maitsele. Korralik pauk, tagant peale lendamine, nõksakaga otsa, vajumine, lõgistades otsa koperdamine ... Väga palju tühje võtte ja samamoodi ka ära kukkumisi.\nKogu selle kammi keskel, sain korraga ka ühe säina. Klouniga. Kuna ma pole eriti säinapüügil käinud, vaid korra juhtus ühte kevadesse mingi imelik Hiiumaa seiklus, ja nii polnud ma ülekilo kala saanudki. Uus tippmark kerkis 1.6 kilo peale. Hiidlaste ja mereäärsete elanike jaoks on see muidugi konn, aga mulle...