osaline: July 2009\nLiikumine puhmarinde tasandil.\nLusti pärast lugemine.\nSõitmine, kuhu rattad viivad.\nPikutamine pilveteki all. Vabadus. Avarus.\nPostitanud osaline at 12:53 PM 4 kaasarääkimist\nMitu magustoitu suudad Sina korraga ära süüa?\nKui see on hirrrrmus maitsev.\nPeaaegu et kasulik.\nKeegi ei näe. Aga nüüd?\nPalun keerake mu köögiuks lukku! :(\nPostitanud osaline at 10:10 PM 2 kaasarääkimist\nMis võiks olla suurim üllatus prügikasti kaane kergitajale?\nEt keegi on sinna visanud võiduga loteriipileti või suurema summa raha?\nEt keegi on sinna visanud mõne Sinu kallisvara?\nEt keegi on seda vahepeal tühjendanud?\nOletame, et oled sunnitud kaasa mängima võigast seltskonnamängu, kus Sul tuleb kinniseotud silmadega suruda käsi oma prügikasti ja õngitseda sealt välja kõige pealmine "leid". Kõige tõenäolisemalt on selleks...?\nHm. Mina pakun, et tühi piimakott.\nMahlapurgi kaas hoopis.\nPigistame veelkord silmad kinni. Sirutame käe minu poolt pakutavasse prügiurni. Avame silmad.\nKus need Zyrteci ja Claritini tabletid Sul olidki?\nPostitanud osaline at 10:15 PM 3 kaasarääkimist\nHead inimesed, liblikad ja lilled\nÜlle toitis mind värske meega. Ilmar juhatas õige teeotsa kätte. Anneli aasis tuju heaks. Kalju ahvatles reisiga Setumaale. Helga kutsus oma kodutrepile jalgu puhkama. Hans kinkis matkakaardi. Arvo varustas vajalike kontaktandmetega. Villem kindlustas turvalise liikumise. Siim ja Vello kinkisid 2 kaarti. Ja nii edasi ja nii edasi...\nMõnel kohe veab :D\nNüüd võin veidi untsu ka pakkuda:\nPostitanud osaline at 9:03 PM 2 kaasarääkimist\nPäeva lõpetuseks :D\nPõnnid puhastavad murakaid.\n"Kust sa neid nii palju said," huvitub Põnn10.\n"Naabri esikust virutasin."\n"Ei, tegelikult ka, kus murakad kasvavad? Puu otsas?" vibutab tirts üht marja rootsupidi meie nina all. "Mul on selg juba täitsa kange ja käed väsinud," ahastab ta samas.\n"Ma puhastasin üldse küüntega, enne kui emme noa peale tuli," lohutab suur õde.\n"Kust sul selline mõte tekkis?" imestab pesapõnn. Juba turgatab uus küsimus pähe. "Kas vanasti kooriti kartuleid ka küüntega?"\n"Vanasti ei tuntudki kartuleid," paneb emme tarka.\n"Kas siis, kui sina laps olid, veel kartulit ei kasvatatud???"\n"Kuidas murakas on elus?" imestab pere noorim suure õe eluslooduse jutu üle. Suurpõnn kordab üle elus ja eluta looduse erinevused.\n"Aga kivid ju kasvavad ja paljunevad," vaidleb pesamuna ja toob mitu peaaegu ümberlükkamatut näidet.\nJa vesi kasvab (võtame või porilombid) ning oskab oma kohale tagasi liikuda (imbudes, voolates...)\nOeh. Tõsi ta on - vesi ja murakas - mõlemad liiguvad peamiselt ämbris. Ja veel on teinekord märksa rohkem elu sees. Näiteks, kui roostiku servast kopsikuga ammutada :P\nPostitanud osaline at 8:10 PM 9 kaasarääkimist\nLugu lihtne - tuleb käia õiges rabas!\nJa saaki jagub veel kauaks, kui õite järgi otsustada :)\nPostitanud osaline at 3:10 PM 0 kaasarääkimist\nEi saa väita, et rabas marju pole. Murakaid kogunes paarikümne magustoidu jagu, kui sööjaks lugeda teda.\nJätkus ka pildistamiseks.\nOli kukeseeni (2 tk) ja männiriisikaid (1,5 tk), maasikaid nii, et jaksas kõhus koju kanda ja mustikaid kogunes lõpuks ligi 2,5 liitrit. Kui nii veel paar päeva jätkata, võiks sellest keldrisse isegi purk moosi sündida. Praegune ports kulub ära esmase marjavajaduse rahuldamiseks. Niipea, kui vihm üle jääb, sõidan poodi piima tooma.\nPostitanud osaline at 11:42 AM 1 kaasarääkimist\nKui juba reisimiseks läks\nKeila juga - 6 m kõrgune ja 60...70 m laiune, Eesti jugadest võimsuselt Narva ja Jägala joa järel kolmas.\nPaldiskisse ja tagasi. Seekord bussiga ;) Tappev kuumus. Isegi varjus.\nPostitanud osaline at 4:55 PM 1 kaasarääkimist\nAusalt? Kahetsesin sügavalt, et oma matka nii suure kella külge olin pannud. Enam polnud valikut.\n"Kas teil tagavara-ventiilikumm on? Rattakompuuter?"\n"Nii pikal reisil jõuab igasuguseid asju juhtuda..."\n"Aga kui nädal aega vihma kallab?"\nReisiseltskond sulas kolmeliikmeliseks - mina ja põnnid. Hirm tuli peale.\nReisihommik algas paljutõotavalt - rattakumm oli tühi. Proovisin ise ja abiga. Justkui parem sai.\nTeelelähetamispildid klõpsutas esimesele neljale kilomeetrile saatma tulnud sõbrannast koosnev fännklubi :D Voosel selgus, et üle pumpasime. Sisekumm üritas koorma alt minema hiilida.\nTõstsime pakid ringi ja jätkasime sõitu Põnn19 näidatud rattateed mööda. 20 km vändanud, avastasime, et koduni jääb veel ca 5 km. Aaah!\n"Ei ole te täna esimesed ega viimased, kes ära eksivad," muheles majaperenaine, kellelt abi otsima vantsisin. Juhatati (kohhutavalt kruusamunast teed mööda) kanali äärde ja sealt Arduni.\n"Apppiiiii!" kiljus Põnn16 kanali ääres.\nPudel poolik ja püksid märjad.\n"Mayday! Mayday!" kostus kohe varsti samast suust. Põnn oli võtnud suuna kanali servast alla ja pagas lükkas hoogu juurde.\nLõpuks, kui leidsime inimese, kellelt teed küsida, tuli talle endale pikalt selgitada, kus ta asub ja kuidas sealt lahkuda.\n"Vihma polegi veel sadanud," rõõmustas Põnn19 Ardus. Kuldsed sõnad.\nLäti kaardid olid viimase peal, aga Eesti oma pärines aastast 1990. Vahepeal võis mõnigi tee suunda muuta.\n"Vabandage, kuidas siit kõige otsem Lelle saaks?" küsisime poest väljuvalt papilt. Taadu kiitis kaarti ja suunas meid Mäo kaudu Türile. Et hea tee ja pole eksimist karta.\nTäääänks. Võtsime kaardi enam-vähem õiget pidi kätte, otsisime meelepärase teeotsa ja üritasime Vahastusse sattuda. Sattusimegi.\n"Kust kaugelt tulete? Tallinnast?" huvitus teeäärne memm Saueaugu kandis.\n"Järvamaalt!" teatasin uhkelt.\n"No siin on ka veel Järvamaa," vastas memm, aga kiiver ja kehv kuulmine tõlkisid selle mulle: "Oh, et kohe Järvamaalt!" ja nii toonitasin tähtsalt üle: "JAA!"\nTundus, et seniilsusele kalduv ema tekitas põnnides veidi võõristust, aga nad varjasid seda üpris oskuslikult.\nVihm ei jäänud tulemata.\nPakkisime asjad prügikottidesse ja peale hetkelist arupidamist pakendusime neisse ka ise.\nPõnn16 tõmbas stiilipuhtuse mõttes kätte äralõigatud sõrmedega punasenupsulised töökindad, õngitses siis taskust huulepulga ja võõpas elegantse liigutusega huuled üle. Daam jääb igas olukorras daamiks! :P\n"Mul on liivakast kaasas," ohkas Põnn19 kusagil X-metsa vahel.\nMhmh. Seda võinuks peotäite viisi maha kraapida.\nLelle rongijaamas töötas supertore tädi, kes kohe radikad sisse lükkas ja muidu meie olemise pärast muret tundis (meie omalt poolt jätsime talle trobikonna poriseid jälgi ja 2/3 kaasatoodud liivakastist).\nMõte rongiga Lellest Pärnusse lõigata ei tundunud enam eriti nutikas, kui madalalt perroonilt kaht põnni, kolme ratast ja hunnikut pampe tamburisse tõukasin. Selline tunne, et kohe paneb rong uksed kinni ja jätab mu ilma sõiduki, raha ja reisikaaslasteta, aga see-eest kõige suurema matkakotiga maha.\nPlaani järgi pidanuksime jõudma õhtuks Lelle ja ööbima kusagil ümbruskonna telkimiskohas. Nüüd olime kaheksaks juba Pärnus. Kus telkida? Pargis? Kiusasin tuttavaid ja leidsin toreda peavarju. Endise kursuseõe poeg võttis meie eest hoolitsemise oma südameasjaks: tuli poolele teele vastu, pakkus lisaks magamis-ja pesemisvõimalusele jõusaali ja telekatuba, juhatas ujumiskohti... ja nägi nii hea välja, et põnnide elujõud taastus silmnähtavalt.\nTeise päeva plaani kohaselt pidime jõudma Pärnust Kablisse. Selline rahulik lõõgastumispäev. Ilm oli päikseline. Juhan-poiss näitas suuna kätte ja leidis, et võiksime kauemakski jääda.\nOstsime puuduvad 2 kiivrit, kinnitusnöörid, rattaõli jm eluks vajaliku ning väntasime Sinti. Miks just sinna? Mina ka ei tea. Ups, noh.\nKuna meid oodati siiski Kablisse, tuli ninad õigesse suunda pöörata ja tagasi vurada.\nVia Baltica on pähh! Rekkad-rekkad-rekkad... ja hästivarustatud ratturid, kes jõudu soovides mööda kihutasid nagu vastutulijatest. :D\nReiu rannas tegime päikesepistetõrjepeatuse.\nHäädemeestest leidsime mehed küll - sumisesid ümber poe, aga nende suuvärk mingit häädust ei ennustanud. Jätsime nad sinna iseenda seltskonda kannatama ja sukeldusime äikesevihma.\nKablis jäi vihm üle, pärast mõningast desorienteerumist jõudsime soovitud kohta ja saime suurepärase vastuvõtu osaliseks.\n"Ma pole kunagi nii head suppi söönud," ohkas Põnn19 hiljem õndsalt.\nJa siis veel pannkoogid vaarikamoosiga. Ja hommikupuder...\nHommikuse rivistuse ajal pildile jäädvustatud, võis retk jätkuda. Kohe keerati ka vihmakraanid lahti.\nIklas helistasime tähtsamad tuttavad läbi ja teatasime pidulikult, et nüüd kohe saabub tähtis piiriületusrituaal.\nPea kohal lõi tuul traate kokku ning sädemed lendasid mitmeid meetreid ettearvamatus suunas.\nAinaži saabus kuidagi väga äkki.\n"Kuidas öelda vene keeles infopunkt? Informatsionnaja totška?"\nI-punktis ei tulnud ähmiga meelde ka "Sveiks!", mida kodus ometi hoolega harjutatud sai. Hiljem avastasin, et see ei olegi väga kaval, sest siis hakkavad inimesed kohe sinu kallal ohtralt läti keelt pruukima.\nDuubeldasime kaardivaru ja keerasime rattad Pietraga punaste kaljude suunas.\nEe... nii paksu vihma pole minu silmad enne näinud! Istusime teeserval, prügikott katuseks ja... olime ilusad.\nKaljud osutusid vahvateks. Punasteks. Süda natuke valutas tee äärde jäetud rataste pärast. Minul küll täiesti ilmaaegu, sest kes katkise kummiga ratast ikka võtaks... Peamine on usaldada iseennast ja mitte lugeda instruktsioone!\nSee oli mul esimene kord elus rattakummi vahetada. Tundus loomulik kasutada kruvikeerajat. Esimene kumm lõhutud, sain aru küll, miks juhendil kruvikeeraja pildile rist peale on tõmmatud.\nÕnneks oli ka teine varukumm.\nAlgas tee arusaamisele, et Lätis on vaid üks asfaltkattega sõidupind - Via Baltica.\nKilomeetrite kaupa pehmet märga kruusa ja paar üksikut autot. Lehmad olid igatahes teekasutajatena ülekaalus.\nSalacgrīvas, ülla-ülla, saime kaelatäie vihma, varusime õhtuks süüa ja mina isiklikult ostsin kohalikust autopoest oma suurepärasele vene keelele toetudes uue varu-sisekummi. Ajasime Põnn19-ga kaardil usinasti näpuga järge, Põnn16 köhatused jätsid meid suhteliselt ükskõikseks. Ilmaaegu, sest Põnn16 seisis (koos meiega) piraka kaarditahvli ees, kus vajalik marsruut suurelt ja punaselt peale joonistatud.\nKuiķulesse viis taas suurepärane vihmane ja kruusane tee, aga nähapakutav oli imekena. Svētciemsi kandis Riia maanteele jõudnud, üritas keegi kohalik onu meid kõigest hingest tagasi Salacgrīvasse või siis vähemalt Saulkrasti juhatada. Kuulnud, et kurseerime Siguldasse, põrnitses ta meid kriitilisel pilgul ja lahkus ettevaatlikult ning kiiresti.\nSadu lakkas. Telkimiskoha valisime hõreda männimetsa alla luiteseljale. Avastasin, et teise telgi kaarepulgad jäid koju. Ruumipuudust polnud, telk oligi rohkem rataste silma alt ära paigutamiseks mõeldud.\nKauplesin fotoka akud laadima.\n"Mõtle, kui läheks Tallinna vanalinnas velotaksosse ja paluks Riiga," unelesid põnnid. Hommikuks leidsin otstarbe ka kaasavõetud majapidamisküünlale ja süütasin selle abil naabertelkijate kadeduseks lõkkekese. See andis ohtrasti sooja, sest tema hinges hoidmiseks tuli järjekindlalt mööda metsaalust traavida ja oksi juurde koguda.\nMõelda vaid! Juba kolm ööd seljataga!\nUue päeva plaan nägi ette Münchhauseni muuseumi külastamist ja nii kaugele Turaida kanti jõudmist kui suudame.\nTegelikult on ratturid üks tore rahvas. Ka tsiklistid. Lehvitavad ja kellavad ja on muidu lahedad.\nJälle see hirmutav Riia maantee!\nMuuseum oli mõnus. Kahju, et raamatust nii vähe meelde on jäänud.\nKülastajaskond näis ülekaalukalt eestikeelne.\nHuh, ometi Via Balticalt maas, armsatel vaiksetel kruusateedel.\n"Palju meil veel on?" küsis Põnn16 lootusrikkalt.\n"Kannata! Ainult 5 km, siis keerame 4 km KRUUSAteele. Ja siis jääb veel 8 km KRUUSAteed," lohutasime. "Õde ütles, et tal on poole lahedam ema," kaebas Põnn19, kui teeäärsest külapoest pirukaga välja astusin.\n"Sellepärast, et sa käisid ja ostsid talle veel ühe kohupiimatoru."\n"Tahtsid ka või?"\n"Siis ma ei oska küll aidata... Vaene laps..."\nPaar km pärast Bīriņit rõõmustas meid 7 km rahesarnane sadu. Igatahes oli selle lõppedes tunne, nagu oleks keegi sinu käsivarte nahal õmblusmasinaga õmblemist harjutanud.\nPärnust ostetud rattaõli kohta jagub ainult kiidusõnu. Lisaks rattaketi turgutamisele on see suurepärane abivahend mustanahaliseks maskeerumisel. Alumine meeter kehapinnast sai Raganasse jõudmise ajaks jõuliselt ja suhteliselt ühtlaselt maskeeritud.\nPolegi uurinud, mis selle "päevitusõli" UV-faktor ka on.\nValmiera teelt Turaida peale keerates tervitas meid kirkavärviline õhupall, aga kaardil olev kämpingukoht osutus külalistemajaks. Ilm püsis nutune ja kuna meilt ei küsitud rohkem raha kui meil oli, võtsime armulikult pakkumise vastu.\nSaime kogu maja - magamistoa, duši, sauna, köögi, telekatoa ja mille kõigega veel. Ainult et kasutada jaksasime põhiliselt kaht esimest.\nReklaamipaus: (Vabandust, voldik on reisi ajal kõvasti räguda saanud.)\nKui vajate ööbimiskohta Sigulda lähistel, ca 40 km Riiast, valige nemad! Niiiiiii armas pere.\nPereisa aitas hommikul meil asju pakkida, jagas reisisoovitusi, juhatas paremaid teid ja kui lõuna paiku Sigulda mäest üles turnisime, möödus meist tuttavat peret täis auto, mis sõbralikult tuututas, pakatas naeratustest ja milles siputas mitu paari jällenägemisrõõmsaid käsi.\nEnne Sigulda mäest üles turnimist tuli aga Turaida omast laskuda. "Lolllakaaaaaaaad! Ma saan surrrmaaaaaaaaaaaaaaaaaaaaaaaaa..." huilgas Põnn19.\nEi saanud ta midagi. See jäi hoopis tema võimsaimaks reisielamuseks. "Ma ei tule sealt tagasi. Tegelikult ka. Lähen ja ootan teid Cēsises," podises ta kogu Sigulda tänavatel jalutamise aja.\nLõpuks nõustus Põnn16 rattad vahetama. Miskipärast oli sellest abi.\nTagasiteel avastasime orust koopad ja mäe otsa ronimise preemiaks sai kindlusetornides turnida. Turaida oli ka esimene ja viimane koht, kus suveniiriputkasid nägime. Abikaasa palutud kohalik teeäärne maiuskraam jäigi ostmata suuresti tänu teeäärsete müüjate puudumisele.\nKaalusin, kas valida meeneks Sigulda jalutuskepp. Tulnukski osta, sest selgus, et kaasa ei tea nimetatud suveniirist midagi. Ometi oli vanasti igas kodus paar sellist kõverikku. Pealegi puudus vähe, et me oleks sellele praktilist rakendust leidnud...\nInciems. 1o km kadus kui lennates. Hakkasin pakiraamil pampe kohendama ja... ega siis keegi minu puudumist märganud.\n"Tuleb! Silmapiiri taga," tavatses Põnn16 sellistel puhkudel öelda.\nEnamasti oli kaotatud sabaks Põnn19.\n"See on mingi psühholoogiline värk," kurtis ta. Kui ees sõidan, siis on hirm, et väntan liiga aeglaselt." (Ja meie pidime selle püssikuuli kannul püsima?) "Taga tunnen, et ei mina teid jälitada jaksa. Ja siis ei jaksagi."\nNii juhtuski vahel, et kusagilt künkanõlvalt üksi üles rühkiv tütreraas jorutas oma meeleheitelaulukest:\n"Teab loodus vaid, teab isamaa - meil tuleb üksteist OODATAAAA!"\nStraupe. Pärast lähivaatlust väga sisse ei kippunudki.\n"Me jääme hiljaaaks," hädaldasin ja lisasin kiirust, kuigi võhm oli otsakorral ja õigeks ajaks jõudmine ilmvõimatu.\nSest Ungurmuižat külastamata polnud ma nõus lahkuma.\n"Sa saad oma mõisa," lohutasid põnnid. "Oleme seal niikaua kui vaja!"\nUksel seisev 10-18, pirmdiena - brivs ütles mulle, et hilinesime poolteist tundi ja kui kaasa sõber oli telefonitsi natuke nädalapäevi õpetanud, uskusin, et tohin järgmisel päeval (pühapäev) oma imedemaa ära näha.\nTelkisime naabermaja heki taga. Minu imedemaa: "Ema, rahune maha!... Tasa!... Kuss!... Saa üle!" vaigistasid põnnid mu vaimustuskiljeid.\nSee oli palju-palju lahedam, kui ma oodata oskasin.\nMuide, 8. septembril on seal mõisa 275. aastapäevale pühendatud barokk-kontsert.\nEdasi, vapper rattavägi!\nVabandust, aga Cēsisest jäi meelde eelkõige üleskobestatud sillaasfalt, mägironimine ja bussipeatuses lõunatamine.\nViimane tähtis kultuuripõige - Araiši muistne järveasula.\n"Kui see on see, mille pärast me tulime, siis ma saan küll kurjaks," torises Põnn16, kui järve keskel lösutavaid puu-uberikke märkas. "On küll," tunnistasin süüdlaslikult.\n"EI OLE!" ahastas põnn, aga leebus, kui avastas hüttide vahelt pea tuhande aasta vanuse prožektori ja LM-i karbi. "Nooh? Keegi pidi ju Cēsisesse meid ootama minema," aasis Põnn16 õde teel, kus üks mägi teist taga ajas.\nÄkki jõudis tüdrukuteni teadmine, et ees on kodutee, mis sellest, et koduni oma 300 km. Enam pole oluline, kas tee läheb mäkke või orgu, rattad arendasid sellist kiirust, et mu keel kippus vestilt kangesti rattaketile seltsiks vajuma.\nValmieras teed küsides sattusin jutukale härrale. Tema ei osanud vene keelt ja üsna varsti taipas ta, et minu läti keele oskus jääb tere-tänan-nägemiseni-tänav-jäätis tasemele. See ei jahutanud tema suhtlussoovi, küll aga kõneles ta siitpeale hästi aeglaselt ja sõnu väga selgelt artikuleerides. Sain aru, et kusagil on remont. Lootsin südamest, et mitte lõigul Valmiera-Valka.\nÕnneks mitte, aga Valka suunduv tänav oli vähemalt kilomeetri ulatuses üles kaevatud. "Näed sa, paistab, et saamegi suuremate äpardusteta koju," ohkasin mõttes kergendatult.\n"Emal on põhjust minuga rahul olla," muheles Põnn19 endamisi. "Ei ma virisenud ja ka tervis ei vedanud alt." Ja siis, uljal sadulasse hüppel, käis põlv liigesest välja ja tütreke prantsatas peaga vastu sillutist, ratas pagasiga kolinal otsa.\nIiik! Vaimne tervis? Füüsiline?\n"Hea kiiver," mainis pikutav põnn, keda õde pakkide alt välja kaevas.\nVigastused olid kergemat sorti, aga kandjale siiski tülikad.\n"Ma olen nii vihane, et nüüd sõidame Valgani välja," teatas traumeeritu, veelgi kiiremat käiku valides. Unustades, et minu ratas on ühekäiguline :(\n"Eesti ei ole enam kaugel," õhkas rattaid valvav Põnn19, kui Põnn16-ga Strenčis poest tulime.\nVihisesime mööda õhtust maastikku, nagu Hukkunud Alpinisti hotelli tulnukad.\nValgast läbi jõudmise ajaks näitas kell südaööd ja telkimiskoha leidmisega oli pimeduse tõttu suuri raskusi. Saime küll aru, et tegu on kellegi viljapõlluga ja üritasime võimalikult serva hoida, aga kuhugi mujale minna lihtsalt ei jaksanud.\nÖö läbi ladistas sadada.\nHommikuks on talumees vilja ära koristanud ja niidetud rohumaa asemele istutanud. Telk lösutab porilombis ja on kaetud kümnete tigudega. Mõned neist ronivad telgi siseseintel - küllap tulid kottide küljes.\nPesta pole kusagil ja ei huvitagi. Koju tahaks.\nTartu - 83 km, ütleb esimene viit. Mis siis ikka.\nKella kümneks oleme jõudnud kohakesse nimega Saksamatsi. Silt lubab poodi ja kohvikut.\n"Oodake, ta kohe tuleb," tervitab meid sõbralik Saksamatsi-onu.\nPoetädi tulebki. Oma armsa vene aktsendiga pakub ta meile sooje pirukaid ja kohvi ning kamandab mehi õue, et külalistele ruumi teha. Külalised avaldavad soovi ise õues istuda.\nPõnn19 on rattaid valvates juba peigmehe leidnud. Rahvast aina koguneb. Tervitatakse, küsitakse reisi kohta. Kohe kahju lahkuda :D Järgmine põhjalikum peatus on Tartu. Jõuame kohale 1,5 tundi enne rongi väljumist. Ja mis siis. Klammerdume perrooni ootepinkidele. Kui rongiga midagi ei juhtu, jääb koduni 9 km rattasõitu.\nKoduteel laulavad põnnid ära kõik isamaalised laulud + "Lätti läksid sa, Lätti oli kauge maa..."\n"Tead, millega sa hakkama said?" sõnab Põnn19, kui meetrise heinaga ääristatud õueteest alla keerame. "Ma ei lähe siit vähemalt kuu aega mitte kuhugi."\n"Ma olen enda üle uhke," võtab Põnn16 reisimuljed kokku. "Sest ma arvan, et ma ei tee midagi sellist enam MITTE KUNAGI!"\nEt mul olid parimatest parimad kaaslased, keda endaga reisile tahta.\nEt see oli põnev ja elamusterohke kogemus. Mina küll ei luba, et viimane.\nEt ilmal polnud vigagi. Eriti takkajärgi.\nView Lätis in a larger map\nMemuaarid 07.07. - 13.07.2009 kohta\nPostitanud osaline at 3:02 PM 15 kaasarääkimist\nKuidas me kursaõega maastikumängu mängisime\nAaaaah! Ma olen üksi, nii üksi\nMina, puuduva servaga täiskuu ja rukkita rääk\nSisalikud ja sihid


Ta on nii andekas, et tema peale ei saa kadegi olla - Eesti Päevaleht\nTa on nii andekas, et tema peale ei saa kadegi olla\nÜks eesti rahva suuremaid lemmikuid Helgi Sallo tähistab 80. sünnipäeva. Tema särav lavatee sai alguse 1964. aastal Estonias etendatud muusikalist „West Side Story”, mille osatäitjaks tundmatu arglik tüdruk juhtumisi sattus.\nHelgi Sallo: „Kui kellegi teise juubel on, siis see mulle meeldib, on nii kena, et ikka meeles peetakse, aga kui see juubel sul endal olema satub... Kannatad korra viie aasta tagant ära, nagu ütleb mu tütar.”\nHelgi Sallo on näitleja, kes pole näitlejaharidust saanud lavakunstikateedris, vaid tollases Eesti NSV teatriühingu lavakunstistuudios, kus õppis mõnda aega ka Eri Klas. Kui lavakunstikateedri 2. lend hakkas kooli lõpetama ja üheks diplomilavastuseks võeti muusikalavastus, langes valik Leonard Bernsteini „West Side Storyle”.\nKes tõi Helgi Sallo sellesse lavastusse ja kuidas edasi läks, sellest loe alljärgnevast loost.


Vooremaa Väärt ettevõtmine Adaveres\nViimase majanduskriisi ajal pandi Adaveres alus lihatööstusele Adavere Meat OÜ, mis tegeleb ulukiliha töötlemisega ning turustab oma toodangut lihatööstustele ja vahendusega tegelevatele ettevõtetele. Tegemist on ainulaadse ettevõtmisega, mis sündis vastupidiselt tavaloogikale just majandusele keerulistel aegadel. Mil enamik firmadest püksirihma pingutas ja eelarvet kärpis.\nKuid nagu näha, oli Adavere Meati käivitanud ettevõtjate toona langetatud otsus õige. Firma sünnis oli tähelepanuvääriv osa ka meie põhjanaabritel soomlastel, sest kui Eestis tegutsevad pangad siis ettevõtlusele laenu ei andnud, saadi seda Soomest. Muidugi tänu sellele, et firma omanik ja juht Raido Villem oli aastaid elanud Soomes.\nUlukiliha töötlemise kasuks otsustas ettevõte tookord aga just seetõttu, et koduloomade lihast valmistatud toodetest oli turg üleküllastunud. Liiati on toidutööstusi Eestis liiga palju ja valitseb karm konkurents. Ka siin tehti toonases valikus õige otsus ning leiti oma nišš, millele ollakse truud tänaseni.\nTähelepanuväärne on aga kõige selle juures firmajuhi sõnum, et oskustöölisi peab ta rentima Tšehhist, kuna Eestis napib kvalifitseeritud tööjõudu. Tšehhidele makstakse küll töö eest rohkem kui eestlastele, aga neil olla ka oluliselt parem tööeetika, kvaliteet ja kiirus. Eestlaste töömoraal on ettevõtja sõnul varasema ajaga võrreldes kõvasti allapoole kukkunud. On, mille üle viimase tõe ajastul mõelda.


Triin Rait (tydruk) - Profile | Pinterest 7 paeva slim down review\nPäevaplaan võib sisaldada ühte kuni kahte söögikorda asendavat loksutamist ning kahte kuni kolme heaks kiidetud sööki ja suupisteid. Kuna peate lisama ainult vett, on raputusi lihtne teha ja eriti mugav, kui elate hõivatud eluviisi.\nKüll aga on olemas mitmeid põnevaid nippe ja salapäraseid võtteid, millele on omistatud raha ligitõmbav jõud ja miks mitte neid siis ka ise järgi proovida. Rahvaravi retsepte - Manaratas Taruvaiku ehk proopolist on inimesed kasutanud aastatuhandeid nii raviks kui ka vaaraode mumifitseerimisel.\nMesilased valmistavad taruvaiku põhiliselt Cherry Fruit Food Essen Meals Prunus Yemek Eten Taimetark soovitab: mürgiseks peetud marjad, mida tasuks korjata just praegu, et valmistada imerohtu Ilusamaid ja punasemaid marju praegu looduses rohkem ei leidugi kui lodjapuul lad k Viburnum opulus. Eestis ei ole ta väga levinud toidu- ja ravimtaimena, pigem on oldud üsnagi umbusklikud, arvatakse, et marjad on mürgised.\nNii on rahvapärastes nimetusteski tunda tõrjuvat hoiakut: näiteks nimetus hullukoeramari. Muidu viitab rahvakeelsete nimetuste hulk siiski pigem kasutamisele ja tarvitamisele, aga ka taime ilule: leivamarja, pitsipuu, õitspuu, loidapipuu.


Vabaerakonna liikmed esitasid esimehe kandidaadiks Kaul Nurme\nKaul NurmFoto: Tiit Blaat\nVabaerakonna juhatus muutis oma seisukohta ja otsustas, et erakonna üldkoosolekul valitakse lisaks partei esimehele ka uus juhatus. Sellist asjade käiku toetanud vabaerakondlased esitasid partei esimehe kandidaadiks Kaul Nurme.\nDelfi avaldab vabaerakondlaste kirja täismahus:\nVabaerakonda ootavad ees suured poliitilised muutused veel enne riigikogu valimisi, sest erakonna juhatus andis erakonnale võimaluse saada uus hingamine.\nNimelt otsustas Vabaerakonna juhatus 13. septembril 78 erakonnaliikme soovil erakonnasisese usalduse ja koostöö taastamiseks lülitada 30. septembril 2018 Rapla Kultuurikeskuses toimuva erakorralise üldkoosoleku päevakorda erakonna esimehe, juhatuse, aukohtu ja revisjonikomisjoni valimised.\nSellest tulenevalt teatame järgmist:\nEsitame Vabaerakonna uueks esimehe kandidaadiks Kaul Nurme ja kutsume kõiki erakonna liikmeid tema kandidatuuri toetama.\nTeeme kõik selleks, et muuta Vabaerakond tugevamaks ja meie sõnumid selgemaks. Viime Vabaerakonna 2019. aasta märtsikuus toimuvatele Riigikogu valimistele täisnimekirjaga, tutvustame oma kandidaate kõikidele ministrikohtadele. Meie valimisprogramm katab ära kogu valitsemisspektri.\nViime Vabaerakonna ka 2019. aasta maikuus toimuvatele Euroopa Parlamendi valimistele väärika programmi ja täisnimekirjaga.\nLaiendame veelgi programmitoimkondade tööd ja viime valimisprogrammi erakonna esinduskogule kinnitamiseks hiljemalt selle aasta novembris. Jätkame valimisprogrammi seisukohtade tutvustamist toimkondades ja piirkondades oktoobris, et kõik erakonna liikmed saaksid anda sellesse oma sisendi.\nTutvustame üldkoosolekul visiooni, kuhu Vabaerakond on liikumas, milliseid väärtusi ja põhiseisukohti me esindame ning keda näeme Vabaerakonna valijatena. Me ei reeda oma seniseid valijaid ja pakume ka oma uutele valijatele võimaluse muuta Eesti ühiskond paremaks.\nKutsume kõiki endiseid Vabaerakonna liikmeid tagasi erakonda. Samuti kutsume uusi liikmeid meie algatusega liituma, et viia Vabaerakonda julgelt edasi. Vabaerakond jätkab koostööd aktiivsetest kodanikest mitteliikmete, valimisliitude, poliitiliste liikumiste ja platvormidega, kes jagavad meie vaateid ja seisukohti\nLoome aktiivse, usaldusväärse ja laiapõhise meeskonna, kellega saavutame ühiselt eespool nimetatud eesmärgid.\nEpp Alatalu, Monika Haukanõmm, Kadri Jäätma, Sirje Kiin, Raivo Kokser, Vahur Kollom, Kristo Krumm, Neeme Kuningas, Heli Künnapas, Elo Lutsepp, Märt Läänemets, Jaanus Ojangu.


Mis meid 2017. aastal ees ootab? Suur osa sündmustest, mida peaksid järgmisest 12 kuust teadma - DELFI\n1. jaanuaril alustas Euroopa Liidu eesistujamaana Malta. Euroopa kultuuripealinnadeks said Aarhus Taanis ja Paphos Küprosel. ÜROd asus juhtima endine Portugali peaminister António Guterres. Eesti Ekspressi välja andvat börsifirmat Ekspress Grupp asus juhtima Mari-Liis Rüütsalu.\n200 aastat tagasi maabus Tallinnast pärit ja Kõue mõisas elanud meresõitja Otto von Kotzebue Vaikses ookeanis saarekesel, mille ta nimetas Uue Aasta saareks. Tegelikult oli see Mejit, mille Hispaania ekspeditsioon oli avastanud juba aastal 1565. Kohalikud elanikud nimetavad saart paradiisiks.\nMupo tuletab Õllesummeri külalistele meelde, et jälgitaks parkimiskorraldust\nHOMSES EKSPRESSIS: Ameerika teine leedi käis Seewaldis


Vikipeedia otsib pildimaterjali | Bioneer\nVikipeedia otsib pildimaterjali\nKui ahvatlevalt kõlab teadaanne, et „otsitakse pilte Eesti loodusest, mis oleksid sobilikud illustreerima entsüklopeediaartikleid”? Igatahes otsustas eestikeelne Vikipeedia katsetada selle üleskutse mõju Eesti amatöör- ja profifotograafidele, sest mis võiks veel parem pind olla oma loomingu eksponeerimiseks kui üks enim külastatud lehekülgi Internetis.\nMTÜ Loodusajakiri infokiri Uudistaja - 04.06.2010\nEi tule vast üllatusena, et Eesti loodusest artikleid koostades võiks olla suureks abiks, kui saaks kasutada sobilikku illustreerivat pildimaterjali, sest ega ainult teksti varal ei saa hästi edasi anda kogu looduse ilu koos vormi ja värvi rikkaliku mänguga. Ainsad nõuded on fotomaterjalile entsüklopeediakõlblikkus ning selle lubamine vabasse kasutusse.\nParimad pildid leiavad kindlasti tee paljudesse artiklitesse eri keeleversioonides ning aitavad sellega omalt poolt oluliselt Eesti loodust tutvustada. Ühtlasi on võimalik jõuda aga ka eestikeelse Vikipeedia esilehele.\nVaata lähemalt eestikeelsest Vikipeediast lehelt Vikipeedia:HELP\nEestikeelse Vikipeedia toimkond\n24. 01. AHHAA kutsub kohtuma astrofotograaf Raivo Heinaga\n05. 05. Harrastuspiltnikud kimbutavad linde\n04. 12. Ilmub Eesti esimene loodusfotoõpik "Loodusfoto lugu ja lumm"\n19. 01. Algab fotovõistlus „Looduse Aasta Foto 2012"


VIDEO ⟩ Lammas hakkas end koeraks pidama ja õppis trikke tegema - Loomariik - Lemmik\nLammas hakkas end koeraks pidama ja õppis trikke tegema\n12. mai 2020, 8:45\nVIDEO ⟩ Lammas hakkas end koeraks pidama ja õppis trikke tegema\nKoertetreenerist inglanna Vicki Dawe sai kuue kuu eest tuttavaks Flossy-nimelise lambaga ja täheldas, et villakandja oli teistest omataolistest erinev. Lõbu pärast otsustas Dawe lammast treenida ning Flossyst on kõigi üllatuseks saanud koer lambanahas.\nPoole aasta eest asus Dawe elama oma sõbra Daisy farmi ning märkas kiiresti, et lammaste hulgas oli üks omanäoline tegelane. Flossy, kes oli sünnist saati inimeste keskel kasvanud, on uudishimulik ja intelligentne ning Dawe otsustas oma kümneaastase kogemuse koeratreenerina lamba peal proovile panna.\nEsmalt hakkas Dawe Flossyt harjutama klikkeriga, et uusi oskusi positiivselt kinnistada. Kuue harjutuskorra jooksul sai lammas muuhulgas selgeks agility-raja läbimise ning ületab takistusi mängleva kergusega.\nKa õppetundidest väljaspool veedab Flossy hea meelega aega inimeste seltskonnas ning peab end nüüd isemoodi koeraks – lambakarja juurde ta tagasi ei kipu ning eelistab selle asemel mängida 20 koeraga, kes samuti farmi koduks peavad. Vicki Dawe plaanib aga Flossy treenimist jätkata, et inimestele näidata, kui nutikad lambad olla võivad.


Külma pööningu põranda soojustamine, PUR - Ehitusfoorum\nKülma pööningu põranda soojustamine, PUR\nLiitunud: 10 Dets 2019, 23:07\nLugemata postitus Postitas Fjfj » 10 Dets 2019, 23:42\nOlen soojustamas 1927 maja pööningu põrandat ja seoses sellega môtlesin küsida ka siit nõu.\nEnda esmane plaan oli kasutada tselluvilla, sest seda palju kiidetakse seoses vanade majade renoveeremisega ning tselluvilla omadusega niiskust siduda.\nSamas, olen nüüd rohkem uurinud ja aru saanud, et niiskuse sidumine selles kontekstis ei ole just kõige parem omadus - seotud niiskus suurendab soojusjuhtivust ning kasvav kaal villa kokkuvajumist, mis omakorda vähendab soojapidavust. Kuna pööningul juba oli mingil määral tselluvilla kasutatud, siis oli ka seda kokkuvajumist näha.\nSamas, naaber on omale paigaldanud puistekivivilla ning ka see on tohutult kokku vajunud - minu hinnangul samuti niiskuse tõttu.\nJust sügisel ja talvel on hästi näha kuidas plekkkatus higistab ning ilmselt toumub ka korralik niiskuse kogunemine villa sisse, mil kastepunkt ei ole enam pleki pinnal vaid juba villa sees.\nOn ka juureldud, et ehk tilgub kondents plekilt villale ja villa märgumine on sellest tingitud, siis kuigi tilkasid pleki pinnal on näha ei ole tilkumise profsessi ega jälgi kindlalt võimalik tuvastada.\nEhk, kui ma õigesti asjadest aru saan, siis tuleks ikkagi tagada, et niiskus läbi lagede villa sisse ei jõuakski. Mida selleks kasutada?\nKas mingi tavspärane kile/aurutõkkepaber või võiks kasutada hoopis suletud pooridega PUR vahtu?\nVõi oleks PUR, kui sünteetiline materjal, samas ka kile, absoluutselt vastunäidustatud?\nMõte siis panna mingi kiht PUR vahtu, mis toimiks nii aurutõkke kui soojustuskihina ning selle peale veel mingis paksuses isoveri või tselluvilla puistena.\nLoomulikult ei pärine kogu niiskus sugugi ainult siseruumidest vaid ka välisõhust. Seni kuni pööningul on natuke soojem tõuseb seal veeauru sisaldus ning kondenseerumine tekib ikkagi pleki pinnal. Hea soojustus peaks võimaldama viia pööningu soojenemise miinimumini.\nRe: Külma pööningu põranda soojustamine, PUR\nLugemata postitus Postitas Kalvis » 11 Dets 2019, 10:35\nKlassika on aurutõkkepaberi kasutamine. Viimane võib olla alumise korruse lae all, kui ka laetalade vahel (viimane on vist sulle lihtsam ja sobivam. Peale aurutõkke kilet võid kasutada sulle meeldivat laesoojustusmaterjali, valdavalt on selleks klaasvill.\nLugemata postitus Postitas Fjfj » 15 Dets 2019, 00:04\nJah, sellest PUR asjast loobusin juba kohe peale postituse kirjutamist, kui olin rohkem erinevaid PUR teemasid uurinud.\nVõtsin nüüd konstruktsiooni ka rohkem lahti ning selgus, et nõukaajal pandud klaasvatist soojustuse ja laelaudade vahel oli ca 5cm õhuvahe. Ehk siis konstruktsioon oli järgmine:\nlaelauad, õhuvahe (~5cm), must põrand laetalade vahel, sellel tõrvapapp ja klaasvatt\nMõtlesin nüüd, et peaks selle õhuvahe siiski ära täitma ja sealt uitas mõte heliisolatsioonile. Suurema tuulega on toas kuulda kuidas katuseplekk kõmiseb. Kui nüüd panna ainult vill, siis mingit heliisolatsiooni ei saavuta.\nPaneks liiva... aga kui palju oleks piisav? Ei taha ju seda tonnide viisi ka pööningule tassida. Ja kas seda ka millegiga segada? Lubjaga? Saepuruga? Väga õhukese liivakihi saepuruga segamine ilmselt midagi ei anna.\nLugemata postitus Postitas Fjfj » 15 Dets 2019, 01:31\nLeidsin ise sellise tabeli, jätan siia, võibolla kellelegi veel kasulik.\nNö raskete materjalide puhul on vajaliku (nõutava) heliisolatsiooni saavutamiseks vaja ce 70-80kg/m2 ehk ca 50mm kuiva liiva kiht.\nLugemata postitus Postitas võhik » 17 Dets 2019, 15:39\nKas PUR soojustusmaterjalina on siis iseehitamisel täoesti OUT ?\nEt ainult valmis paneele saab kasutada ?


TEATER PAKUB TÖÖD AUDIOVISUAALI SPETSIALISTILE — KÜMNE AASTA PÄRAST | teater. muusika. kino.\nTEATER PAKUB TÖÖD AUDIOVISUAALI SPETSIALISTILE — KÜMNE AASTA PÄRAST\nKui mõelda tänapäeva teatrite heli-, video- ja valgustehnilisele olukorrale, siis tüüpiliselt on see umbes selline: teatris töötavad valgustehnik, helitehnik ja mõnel juhul videotehnik. Igaühel neist on oma konkreetsed ülesanded, vastavalt nende erialastele oskustele. Lavastuse väljatoomise protsessis annab valguskujundaja valgustehnikule juhiseid, millist valguskujunduslikku maailma programmeerida. Helilooja ja helikujundaja annavad suuniseid helitehnikule, milline lugu või heliefekt peaks mingil hetkel kostuma. Videokujundaja saab oma tööga alustada pärast proovide lõppu, kui saal ja aeg on tema päralt, ja proovide eel annab ta videotehnikule uue videomaterjali, mida näiteks projektsiooniga pindadele manada. Kui peaproovid on lõpusirgel, alustatakse tehniliste läbimängudega ja mingil hetkel ka päris läbimängudega. On kokku lepitud, milline heli, video ja valguspilt võiksid korraga käivituda — kolm tehnikut (valgustehnik, videotehnik ja helitehnik) vaatavad üksteisele otsa, loevad kolmeni ja siis vajutavad võimalikult üheaegselt käivitavat nuppu. On väga suur tõenäosus, et ühel kolmest tehnikust ei pea närv vastu ja ta käivitab oma elemendi kogemata varem, näiteks juba kahe peal. Veel keerulisem on situatsioon siis, kui näiteks heli- ja valguspult koos tehnikuga asuvad eraldi ruumides. Kuidas siis midagi üheaegselt käivitada? Siis tuleb seda harjutada ja loota, et tehnik teises ruumis midagi maha ei maga. Ei ole kaua aega möödas sellest, kui etenduse juht jälgis etenduse ajal tekstiraamatut või partituuri ja ütles raadiosaatja kaudu valgustehnikule, millal tuleb järgmine valguspilt peale lükata.\nAeg on aga edasi liikunud ja infoahela suurema riskiga inimlikud elemendid on võimalik ära kaotada, muuta need digitaalseks ning stabiilselt töökindlaks ja täpseks. Tõenäoliselt kasutab nüüdseks juba suurem osa Eesti teatritest heli- ja videoelementide mahamängimiseks arvuteid ja valdkonnaspetsiifilist tarkvara ning valguspuldid on samuti täisdigitaalsed. Juba mitmed teatrid oskavad ka erinevatest tarkvaradest võtta rohkem, kui seda varem teha osati. On leitud lahendusi, kuidas näiteks helisid mängiva arvuti tarkvara annab digitaalse käsu ka valguspuldile, et mõlemad elemendid ideaalselt sünkroonis käivituksid; st tehnikutel ei ole enam vaja üksteisele silma vaadata, et ühine hingamine leida. Selle asemel saab laval toimuvat jälgida. Samuti on võetud kasutusele võimalused panna arvuti sees video- ja helitarkvara omavahel suhtlema, et optimeerida ressursse ning kasutada spetsiifilisemaid efekte. Siinkohal julgen esimest korda mainida mõningaid tehnilisi termineid, nagu OSC, MIDI, ArtNet, SysEx, Telnet, IP jne. Kõige lihtsam on kogu seda digitaaltehnoloogilist maailma mõista, kui saame aru, kuidas digitaalsed seadmed omavahel suhtlevad — nad suhtlevad põhimõtteliselt ühes keeles ehk binaarkoodis. Digitaalse maailma kaks põhilist komponenti on 1 ja 0. Igas digitaalses seadmes on kasutusel mingi tarkvara, mis toimib binaarsüsteemis ja võtab vastu ning annab erinevaid käsklusi: „tee seda”, „käivita see”, „muuda selle väärtust” jne. Ja kogu see käskude ahel liigub ning reageerib kordades kiiremini, kui inimene on võimeline seda tegema.\nTeatrimaailma kirjeldatakse enamjaolt kui inimliku vaimsuse, kujutlusvõime ja eneseväljenduse etaloni. Kuidas võiks tehnoloogia sellesse maailma sobituda? Lühidalt vastates: väga hästi! Tehnoloogia ja digitaalsus ei ole midagi, mida peaks kartma või vältima. Vastupidi, seda tuleks võimalikult palju ära kasutada. Robotid on meie sõbrad. Oluline on teada ja osata kasutada kõiki neid võimalusi, mis muudavad teatritegemise loomingulisemaks, efektiivsemaks, täpsemaks ning efektsemaks ja laiendavad valdkonna piire. Ja tegelikult me seda kõike juba teemegi — iseenesest. Kui veel mõned aastad tagasi piirduti videokujunduses horisondile tapeedimustrite tekitamisega, siis praeguseks on Eestis mitmeid videokujundajaid, nagu näiteks Alyona Movko-Mägi, Taavi Varm, Sander Tuvikene, Mikk-Mait Kivi, kelle kunstiline nägemus ja ennekõike tehnilised teadmised/oskused annavad lavastusele juurde täiesti uue elemendi, mitte pelgalt taustafooni.\nKa helikujunduses on üha rohkem tekkinud heliloojaid, kes oskavad luua tõetruid surround-maastikke, kes teavad, kuidas realiseerida ideid live–efektide kasutamiseks või kuidas luua sünergia kõigi kolme, heli, valguse ja video vahel.\nKuvanope mahukamast etenduse heli- ja videomaterjali mängivast Qlabi tarkvarast. NUKU teatri ja Vaba Lava koostöölavastusest EV 100 raames „Enne meid oli veeuputus”.\nTeatrite valguspargis on parajasti käimas nn rohepööre — halogeenlampidel töötavad valgustid tuleb vahetada keskkonnasõbralikumate ja ka efektiivsemate tänapäevaste valgustite vastu, mis omakorda tõstab kõikide teatrite valgustehnilist võimekust. Tänapäevane teatritehnoloogia tugineb suuresti digitaalsetel ja tarkvaraga kontrollitavatel seadmetel. See omakorda tähendab, et üha rohkem liiguvad teatrid selle poole, et valgustajate, helindajate ja videotehnikutena oodatakse tööle väljaõppinud spetsialiste. Tõsi — esineb ka erandeid.\nTänapäevast teatritehnoloogiat on vaja õppida. Selleks on Eestis võimalik minna kas Eesti Muusika- ja Teatriakadeemiasse (EMTA) või TÜ Viljandi kultuuriakadeemiasse (TÜVKA). Mõlemad kõrgkoolid toimetavad teineteisest eraldi, veidi eri suundades. EMTA põhisuund on klassikaline muusika ja teater. Sellegipoolest on nii mõnigi EMTA helirežii eriala lõpetanu leidnud ennast just mõnest Eesti teatrist ja tõstnud olulisel määral teatrite helitehnilist taset. Samuti on võimalik õppida EMTAs audiovisuaalset ja heliloomingut, mis mõlemad saavad anda, ja peaksidki andma lisaväärtust ka teatrimaastikule. TÜVKAs on võimalik etenduskunstide õppekavas spetsialiseeruda muu hulgas kas valguse või video kujundamisele ning muusika õppekavas helitehnoloogi erialale. Siit nähtub, et Eestis ei ole praegusel hetkel veel kõrgkooli, kus oleks õppekava, mis ühendaks kõiki teatritehnoloogilisi erialasid. Õnneks on TÜVKAs olemas etenduskunstide õppekava, mis on pidevas arengus (praegu Taavet Janseni käe all) ja mis loodetavasti võtab suuna sellele, et tulevikus oleks üks terviklik õppekava, mis pakuks õpet kõigil teatritehnoloogiaga seotud erialadel. Paratamatult on tänapäeval teatrites heli-, valgus- ja videotehnoloogia nõnda seotud, et on suur vajadus ja põhjus neid ka õppetasemel ühe tervikuna käsitleda. Muidugi tuleks kasuks, kui nõnda väikeses kõrghariduskeskkonnas, nagu see on Eestis, otsitaks ja leitaks üha rohkem kokkupuutepunkte, et koostöös sündivate ettevõtmiste kaudu õpilaste silmaringi veelgi laiendada.\nKes on see audiovisuaali spetsialist, kellele teater kümne aasta pärast tööd pakub? Seda ametit ei tasu segamini ajada audiovisuaalse kujundaja ametiga — tema on puhtalt loominguline tegelane, kellel on ka vastavad erialaspetsiifilised tehnilised oskused. Minu ettekujutuses on ühes keskmise suurusega tulevikuteatris (näiteks kolme saaliga etendusasutuses) tööl neli universaaltehnikut ja üks audiovisuaali spetsialist. Universaaltehnikud on need, kes teenindavad etendusi. Neil on elementaarsed teadmised ja oskused käsitlemaks valgus-, heli- ja videoseadmeid selleks, et lahendada lihtsamaid tehnilisi probleeme. Universaaltehnik liitub lavastuse peaproovidega hetkel, kui algavad läbimängud ja tehniliselt on juba kõik valmis programmeeritud.\nEesti Noorsooteatri lavastuse „Tagurpidi” peaproovid, kus ühes arvutis toimub videokujunduse seadistamine, teises helikujunduse loomine ja kolmandas heli- ja videomaterjali programmeerimine Qlabi tarkvarasse.\nAudiovisuaali spetsialist on see, kes teab, kuidas kõik kolm põhilist tehnilist kujunduselementi ehk heli-, valgus- ja videokujundus ühe seadme alla programmeerida. Peaproovides annavad spetsialistile juhiseid vastava valdkonna kujundajad ja lavastaja. Spetsialist programmeerib nii valguspuldi, heli- kui videoseadmed just nii, nagu loomingulised vajadused seda nõuavad. Tõsi, see kõik võtab aega, sest üks inimene saab tegelda ainult ühe asjaga korraga, ehk siis kas valguspildi korrigeerimise, helikujunduse nivoode või videopildi seadistamisega. Võib ju mõelda, et nõnda ei ole efektiivne ja iga elemendiga võiks tegelda eraldi inimene — nii nagu on praegu teatrites kombeks. Kuid minu peaaegu kümneaastane teatrikogemus on näidanud, et väga harva on võimalik teha asju paralleelselt, sest lavastajaid on üks ja tema juhib lavastusprotsessi. Iga asja jaoks võetakse ikkagi oma aeg, olgu selleks siis valguspiltide ritta seadmine, heliliste elementide paigutamine või videopildi paika sättimine. Kui lavastajal on head organiseerimise ja planeerimise oskused, annab ta neile, keda otseselt üks või teine element ei puuduta, seniks puhkust. Tihtipeale on aga ikkagi nii, et valgustaja ootab, kuni lavastaja, trupp ja helindaja tegelevad mõne loo tantsuproovi või mõne stseeni ülemineku heliliste detailidega, ja vastupidi. Nagu tüüpilisel ehitusplatsil, kus labidamees ootab seni augu kõrval, kuni kopamees kaevab. Aega ja inimressurssi saab kindlasti efektiivsemalt kasutada. Audiovisuaali spetsialisti ametikoht muudaks kogu protsessi oluliselt mõttekamaks ja kiiremaks. Tal on ülevaade kogu lavastuse olemusest, ta on ainuke kontaktisik, kelle poole pöörduda, olenemata sellest, kas küsimus on heli-, valgus- või videotehniline. Ta saab kujundajatelt ja lavastajalt juhised ning realiseerib need vastavas tarkvaras. Juba praegu on olemas tarkvarasid, mis suudavad kontrollida kõiki kolme elementi tervikuna. Seega ei ole audiovisuaali spetsialistil vaja hüpata valguspuldist helipulti ja sealt omakorda videopulti. Piisab ühest võimekast arvutist, mis kontrollib kõike. Sarnasel moel, kasutades Qlab tarkvara, ehitasin 2019. aastal toimunud Praha kvadriennaalil Lilja Blumenfeldi näituse „Topeltmust: Isa” tarbeks ühe arvuti kontrolli alla heli-, valgus- ja videokujunduse ning arvuti mängitas seda kaks nädalat jutti.\nHeli-, video- ja valgusseadmed on tänapäeval kõik ühisesse võrku ühendatud, et seadmeid kontrollida ning tarkvara kaudu signaale suunata.\nVastuargumendina tuuakse välja, et kui kõik on ühe süsteemiga ühendatud ja justkui automatiseeritud, kaob ära loomingulisus, tunnetuslik hingamine koos näitlejatega vms. Tegelikkus näitab aga, et mida väiksem on inimliku eksimuse tõenäosus, seda kindlamalt tunneb ennast ka näitleja laval. Kui miski peaks toimuma üheaegselt — näiteks valguspildi muutus ja heliline efekt —, aga see ei toimu nõnda, sest helindaja vajutas heliefekti käima kogemata liiga hilja, siis tõmbab see näitlejal laval justkui vaiba alt, sest ta märkab, et midagi on teistmoodi, kui peaks. Ta hakkab mõtlema hoopis muule kui oma rollile ja mängule. Teisisõnu, mida vähem on erinevate elementide käivitajaid, seda puhtam ja kindlam on lavastus ka kunstiliselt. Mänguruum ja tunnetus jäävad täpselt samamoodi alles. Lisaks on teatritel võimalus niimoodi ka finantsiliselt efektiivsemaks muutuda ja hoida võimalikult kõrget tehnilist taset. Ei pea pikalt arvutama, mõistmaks, et haritud spetsialisti palka saab hoida motiveerival tasemel, kui vähendada tehniliste töötajate arvu ja ühendada heli-, valgus- ja videoosakond üheks tervikuks.\nEesti Noorsooteatri Ferdinandi saali heli- ja videoseadmete kapp, kuhu iga päev asja ei ole, sest seadmeid kontrollitakse tööruumidest arvutitega võrgu kaudu.\nOlen veendunud, et mingil tasandil juhtub see nii või teisiti, aga selleks, et Eesti teatrisse üldse tekiksid vastava haridusega inimesed, on vaja juba praegu hakata looma tingimusi sellise hariduse omandamiseks. Alustada saab juba sellest, et rakendada eelmainitud kõrgkoolides infotehnoloogia alustõdede õpetamist kõigil erialadel. Ka lavastajate ja kunstnike tehnoloogilisest silmaringist sõltub väga palju: kas nad usaldavad tehnoloogiat ja kas neil on üldse aimu, kuidas saab digitaalset ja tehnoloogilist maailma ja loomemaailma koos toimima panna. Taas kord saab tõdeda, et kõige olulisem on inimressurss ja teadlikkus. Tehnoloogilised lahendused on juba ammu olemas.\nMAIT VISNAPUU (snd 5. X 1986) lõpetas 2014. aastal EMTA magistriõppe helirežii erialal. Töötab aastast 2011 Eesti Noorsooteatris video- ja heliosakonna juhatajana ning 2020. aastast Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia heliloomingu ja muusikatehnoloogia osakonna helirežii õppejuhina (2015–2019 helirežii lektorina). 2018. aastast on Eesti Teatrite Tehniliste Töötajate Ühenduse juhatuse liige. On õpetanud ka TÜVKAs, Georg Otsa nimelises Tallinna Muusikakoolis ja BFMis helirežiialaseid aineid.


Akame ga Kill 2. hooaeg: väljaandmise kuupäev, tegelased, inglise dub - Anime Eelvaade\nAkame ga Kill 2. hooaeg: Esietenduse kuupäev, tegelased, süžee\nSuurepärane. Tsenseerimata. Üles . Need on kolm sõna, mis võivad teile meelde tuletada ainult ühte anime ja see on ilmselgelt ‘Akame ga Kill!’. See anime on nii veriselt hea (sõnamäng mõeldud), et isegi siis, kui see esmakordselt esietendus Jaapan , olid teleriekraanid teatud stseenide ajal sõna otseses mõttes pimendatud. Teil on lahatud inimesi, kelle jäsemed lihtsalt langevad kõikjalt maha ja gallonit verd lihtsalt sajab välja. Selle teeb veelgi huvitavamaks asjaolu, et etenduse ajal võib igaühe tappa. Pole tähtis, kui oluline on tegelane või kui palju on selle konkreetse tegelasega arenenud, inimesed lihtsalt surevad ootamatult. Tegelaste surmad muutuvad kohati nii ettearvamatuks, ainus, mida saate saate kohta ennustada, on tõsiasi, et te ei oska üldse midagi ennustada.\nNüüd on palju Akame ga Kill “. Mõni väidab, et see saade on seal üks sügavamaid ja tumedamaid anime, samas kui on ka teisi, kes usuvad, et see on eeldatavalt 'sügav' lihtsalt sellepärast, et sellel on liigne gore ja see on enam-vähem nagu iga teine shounen anime. Kuid selle anime üks tahk, millest keegi ei saa nõmedalt rääkida, on selle kunst. See on etenduse üks osa, kus isegi mangasõbrad ei saa hindamata jätta. See erksate värvide ja voolavate iseloomuliigutuste silmaorgia on üks peamisi põhjuseid, miks see anime on meie mõtetes veel värske ja jääb kindlasti palju kauemaks. Selle au kuulub ilmselgelt White Fox Studio'ile, kes suutis selle hiilgava loomingu kaudu oma jälje jätta.\nAkame ga Kill 2. hooaja väljaandmise kuupäev: millal see esietendub?\n‘Akame ga Kill’ 1. hooaeg ilmus 7. juunil 2014 ja lõppes 15. detsembril 2014. Varsti pärast seda, kui saate paadunud fännid ujutasid internetti postitustega, mis väljendasid ootust järgmise hooaja suhtes. Selle kohta levisid kuulujutud, mis aeglaselt hääbusid ja nüüd on sumin veidi vähenema hakanud, kuid siiski võib siiski olla lootust. On spekuleeritud, et 2. hooaeg on lahing Akame ja Kurome vahel. Samuti öeldakse, et uuel hooajal on ainult 12 osa, võrreldes esimese hooaja 24 osa formaadiga.\nEsimene hooaeg eemaldub manga loost ja jõuab lõpuks hoopis teistsuguse marsruudini. Seega on võimalus, et teine hooaeg ei ole esimese jätkamine ja keskendub hoopis mangale. Praeguse seisuga pole Stuudio lõpust uue hooaja osas värskendusi tehtud, kuid fännidena on meil siiski lootust. Siiani saate alati jõuda eelloo mangale Akame Zero ‘Rohkem teada Akame tausta kohta. Meie parim oletus on see, et anime uuendamise ebatõenäolises stsenaariumis võib ‘Akame ga Kill’ 2. hooaja väljaandmise kuupäev olla millalgi aastal 2021. Värskendame seda jaotist, kui saame rohkem teada.\nAkame ga Kill English Dub:\nRakendust Akame ga Kill saate voogesitada Netflix , Amazon Prime ja Crunchyroll originaal jaapani heli ja ingliskeelsete subtiitritega.\nAkame ga tapmise plaan:\n‘Akame ga Kill’ keskmes on mõrvarühmitus nimega Night Raid, mis on osa revolutsioonilisest armeest. Sellel revolutsioonilisel armeel on ainult üks eesmärk ja see on peaminister Ausa valitsuse viskamine. Ta pole midagi muud kui ahne ja korrumpeerunud juht, kes on jätnud ülejäänud rahva äärmisesse vaesusesse, vaevarikkasse ja puudustesse. Ööreidi liikmed pole lihtsalt mingid mõttetud mõrvarid kes peavad end oma tegude eest kiiduväärseks. Nad on väga hästi teadlikud tagajärgedest, kui tapetakse halastamatult igaüks, kes revolutsiooni teele satub. Kuid nad saavad ka aru, et mõnikord on see lihtsalt vajalik.\nSelle jõhkra palgamõrvarite rühmaga liitub uus liige nimega Tatsumi. Tatsumi kogu minevik pole olnud vaid päikesepaiste ja vikerkaar ning ainuüksi ta on suutnud oma vaesusest räsitud küla üles ehitada otse maast, võttes kasutusele mõisted filosoofiad Ööreidist. Ta on alati elanud rühma ideaalide järgi ja lõpuks on tema kord neile kaasa elada. Tatsumi saab nüüd teada, mida on vaja palgamõrvariks saada ja kuidas kogu tema moraal ükshaaval kahtluse alla seatakse. Ta saab ka teada, et palju kasutatakse võimsate relvade kasutamisel ja lõpuks ei muutu tema jaoks enam kunagi midagi.\nJärgmine hooaeg jätab tõenäoliselt maha esimese hooaja süžee ja alustab värskelt koos mangaga. Esimest hooaega kritiseeriti selle pärast, et ta vahepeal mangast eemale kolis. Nii mõtlevad loojad tõenäoliselt seda nüüd muuta. On spekuleeritud, et teisel hooajal toimub Akame ja Kurome vahel eepiline showdown pärast seda, kui nad mõlemad impeeriumile müüakse. Mõlemad on nüüd professionaalsed mõrvarid ja see lahing on see, mida me kõik ootaksime.\nUus hooaeg võib tempoga silmitsi seista, sest ümber käiva sõna järgi on sellel lihtsalt 12 osa. Ja nüüd, kui see võib hakata mangat järgima, võib tempo mõjutada vähemate episoodide arvu tõttu. Aga igatahes loodame siiski, et tuleb uus hooaeg, sest ‘Akame ga Kill!’ On liiga hea etendus, et seda poleks.\nAkame ga Kill tähemärgid:\nAkame on üks tegelane, kellest esialgu tuleb üks külma südamega mõrtsukas, kuid aja jooksul mõistate, et ta on kõik sisimas pehme ja pehme. Ta on esimene ööreidi liige, kes pääseb Tatsumit ründama ja jõuab isegi tapmisele väga lähedale, kuid Tatsumil õnnestub kuidagi pääseda. Ööreidi liikmena on Akame läbinud ülimalt õudse koolituse, mis teeb temast ühe grupi parimatest mõrtsukatest. Tema tapmisoskus võrdub impeeriumi tugevamate liikmetega.\n‘Imperial Arms’, tuntud ka kui Teigu, on võimsad säilmed, mis eksisteerivad ‘Akame ga Kill’ maailmas ja on väga haruldased. Akame on üks väheseid inimesi, kellel on need säilmed. Tema keiserlik käsi on Murasame, mis on mürgiga kaetud katana, mis võib mõne sekundi jooksul kergesti tappa kõik, kes sellega kokku puutuvad.\nLeone on fänniteenus etenduse atraktiivsus ja isiksus on väga õnnelik. Ta on Ööreikide rühma üks vanemaid liikmeid ja teeb sageli imelikke asju, näiteks surub teiste meestegelaste nägu rinda või läheb hulluks pärast terve hulga sake tarbimist. Teda nimetatakse sageli rühma “Nee-saniks”, mis tähendab vanemat õde, sest ta ootab kõiki, eriti Tatsumit. Leone on meeskonna üks küpsemaid tegelasi ja suudab vajadusel säilitada oma rahu. Kuid tal on ka tige külg, mille ta vallandab alles siis, kui tema sallimatus ebaõigluse vastu vallandub.\nMinu oma on tema ajal palju läbi elanud lapsepõlvepäevad läänepiiril. Ta liitus revolutsionääriga, kui see sõlmis liite läänega. Ta puutus lapsena kokku palju diskrimineerimisega ja nüüd on see ainus asi, mis inspireerib teda võitlema. Ta tahab kunagi lõpetada diskrimineerimise, millega teised temasugused peavad silmitsi seisma. Ta on ka meeskonna snaiper ja nimetab end 'geniaalseks snaipriks'. Kuum karastatud, kuid väliselt külm, enamus inimesi ärritab minu kaevandusi. Kuid sees on ta sooja südamega inimene, kes annaks isegi oma elu nende eest, keda ta armastab. Tal tekivad hiljem isegi tunded Tatsumi vastu ja need kaks hakkavad kohtama. See on see osa, kus ta näitas isegi kadedust Leone vastu, kes tegi juhuslikke edusamme Tatsumi suunas.\nMine’s Imperial Arms on Rooma suurtükivägi: Pumpkin ja see on meeskonnas üks tugevamaid. See on kombinatsioon kolmest relvast, mis sisaldab snaiprirežiimi, kuulipilduja režiimi ja ka barrelirežiimi. Minu oma on üks väheseid tähemärki kiindute aja möödudes väga ja isegi tema suhe Tatsumiga on jumalik.\nTatsumi on ‘Akame ga Kill’ peategelane. Ta on see süütu laps, kes asub rännakule impeeriumi poole lootuses, et suudab liituda sõjaväe ja varustada ka tema perekonda. Kuid raske reaalsus tabab teda, kui ta mõistab, et impeerium on täis korruptsiooni ja just siis, kui ta liitub Ööreidiga. Isegi pärast nii palju kannatusi nähakse Tatsumit tavaliselt naeratades ja saame ka tema väga armastus-tuvi pool, kui ta minuga kohtab.\nÖöreidi tugevamad ja vanemad liikmed vaatavad teda alati välja, sest nad mõistavad, et tema tõeline võitluspotentsiaal ületab kõik, mida nad kunagi varem oleks võinud näha. Tema oskuste ja kogemuste puudumine on ainsad kaks asja, mis teda tagasi hoiavad, kuid ta paraneb igaühega lahing , tõestades, et tema noor vanus ei muuda teda vähem vääriliseks.\nLisateave anime eelvaates: DanMachi 2. hooaeg\nKas tuleb Bachelorette 17. hooaeg?\nKas tuleb Mystery Science Theatre 3000 13. hooaeg?\nKõik Glee staarid, kes on surnud\nKust voogu taganeda?\nWheeler Dealers 18. hooaeg: Esietenduse kuupäev ja näitlejad\n18 kõigi aegade parim verepilastusanime\nKes on Bob Nygaard? Kuidas temani jõuda? Mis on tema maksumus?\nKus on James Jones minu praegusest elust?\nfilmid, kus tüüp ei saa tüdrukut kätte\nmegalo kasti 2. hooaeg\nsellised filmid nagu max max\nmida teeks diplo 2. hooaeg


Hotellid orientiiri Governori rand lähedal\nOtsi hotelle orientiiri järgi Governori rand, Seven Mile'i rand, Kaimanisaared\nVaata kaardilt hotelle, mille orientiir on Governori rand\nAvastage Seven Mile'i rand\nGovernori rand. Lühitutvustus\nGovernori rand pakub midagi huvitavat igaühele. Külastajad leiavad siit mõndagi, mida vaadata. Populaarsete vaatamisväärsuste hulka kuuluvad Boatswaini rand ja Rum Point. Populaarsete ja meeldejäävate turismiobjektide hulgas on ka Stingray City sukeldumiskeskus.\nMajutusvõimalused, mida Governori rand pakub\nGovernori rand on külalislahke linn, kus pole puudust hotellidest ja muudest majutusasutustest. Kui sinu sihtkoht on Governori rand, ootab sind Hotels.com saidil 79 head pakkumist. Paljud majutusvõimalused hinnasoodustusega kuni 40%. Tubade hinnad alates 128 EUR/öö. Allpool näete, millise kategooria hotelle Governori rand ja selle lähipiirkond pakub.\n• 4 5 tärni hotelli alates 561 EUR öö\n• 22 4 tärni hotelli alates 173 EUR öö\n• 6 3 tärni hotelli alates 128 EUR öö\nGovernori rand – kohalikud huviväärsused\n• Boatswaini rand (5,9 km südalinnast)\n• Rum Point (12,2 km südalinnast)\n• Stingray City sukeldumiskeskus (6,4 km südalinnast)\nKõik hotellide eripakkumised Seven Mile'i rand\nViimase hetke pakkumised Seven Mile'i rand


Novaator - Mis päästaks Venezia?\nMis päästaks Venezia?\nKui uppuvat laeva aitab päästa vee väljapumpamine, siis uppuva linna puhul võib abi olla vee juurdepumpamisest linna all olevatesse settekihtidesse, näitas värske uuring.\nAadria mere looderannikul asuv maailma üks omapärasemaid linnu vajub ning seda lõunast ümbritsev meri tõuseb koos maailmamerega. Mõningate hinnangute kohaselt võib linn olla selle sajandi lõpuks merre kadunud.\nSelline olukord on suures osas tingitud linna ajaloolise osa paiknemisest Venezia laguuni madalatel saartel, kuid UNESCO maailmapärandi nimekirja kuuluva linna vajumises on oma osa ka inimtegevusel.\nProbleemi suurendas põhjavee pumpamine veevärki eelmise sajandi keskpaigas. Maakoore ülemise kihi kivimite ja setete poorides olev põhjavesi tekitab rõhu, mis aitab vältida maapinna vajumist. Kui poorides rõhk langeb või kaob neist vesi täielikult, võib toimuda pinnaseterade kokkusurumine, mille tulemusel poorid kaovad. Setete tihenemine viib maapinna vajumiseni.\nKuigi see efekt oli küllaltki tagasihoidlik (vähem kui 15 sentimeetrit), tekitas see niigi vee piiril oleva Venezia jaoks arvestatava probleemi. Juba mõnda aega on kasutuses linna laguunist tuleva tõusuvee eest kaitsev lüüsiväravate süsteem.\nOsa teadlasi näeb probleemi lahendusena eelmisel sajandil välja pumbatud põhjavee Venezia alla teistpidi tagasi pumpamist. Kuigi vee tagasipumpamine ei korva kogu tekitatud kahju, aitaks see peatada linna vajumise ning linna isegi natukene kõrgemale tõsta.\nSelle meetodi abil peatati pool sajandit tagasi Californias asuva Long Beachi vajumine. Juba toona kaaluti võimalust kasutada sama meetodit ka Venezia probleemide lahendamiseks, kuid takistuseks said puudulikud teadmised linna all olevate settekihtide kohta.\nAjakirjas Water Resources Research avaldatud värskes uuringus leidsid Itaalia teadlased, et põhjavee juurdepumpamine võiks Venezia puhul osutuda edukaks. Autorid tuginesid varasemates seismilistes uuringutes kogutud andmetele, mis võimaldas neil luua Venezia alla jäävatest setetest kolmemõõtmelise mudeli.\nNad simuleerisid 12 linna ringina ümbritseva sisestuspuuraugu mõju. Tulemused näitasid, et nende kaudu linna alla kümme aastat pidevalt merevett lisades (kokku peaaegu 150 miljonit kuupmeetrit) tõuseks Venezia merepinna suhtes 25-30 sentimeetrit. See vähendaks oluliselt vajadust kasutada praegu linna üleujutuste eest kaitsvaid lüüsiväravaid.\nUuring näitas ka, et sisestuspuuraukude pumpamiskiirust varieerides on võimalik saavutada linna täiesti ühtlane kerkimine, mis aitaks vältida ajalooliste hoonete ja arhitektuurimälestiste kahjustamist. Kogu protsessi hoolikalt juhtides ei ületaks maapinna kerkimise erinevus saja meetri raadiuses teadlaste sõnul üht millimeetrit.


ajakiri KODUTEEL / Pastorina P?rnusse\n1. septembril m?rkis P?rnu koguduses 30 t??aastat pastorina ?llas Tankler. Sama p?eva sisse mahtus ka koguduse 92. aastap?eva t?histamine.\nAgape koguduse infolehes meenutab ?llas Tankler ise, kuidas ?? saadeti P?rnu metodisti koguduse pastoriks ?ks 24-aastane noormees. M?ned vanemad koguduseliikmed teadsid teda ennek?ike kui ?vend Tankleri poega?, teiste jaoks sai ametinimetuseks ?meie noor pastor? ??\n?llas meenutab infolehes ka kahte peamist impulssi, mis on teda m?jutanud p?ris algusest peale, l?bi k?ikide kirjude aegade. ?ks neist on olnud k?simus armastusest, mille formuleeris tema jaoks Osvald T?rk: ?Kas sa tahad neid inimesi armastada, keda sa l?hed teenima?? Teiseks impulsiks on olnud veendumus, et Kristuse kogudusena on meie kutsumuseks teenida k?iki inimesi. Ja alustada tuleb siit, kus oleme.\n?llas Tanklerit ja P?rnu kogudust oli sel t?htsal p?eval tervitamas ka superintendent Taavi Hollman.


Päev pildis (16. jaanuar)16.01.2007\nPäev pildis (16. jaanuar)\nMarc Coma suurendas Dakari rallil oma üldedu veelgi. AFP/SCANPIX\t1/6 Päev pildis (16. jaanuar)\nLleyton Hewitt (vasakul) alistas Austraalia lahtistel 3:6, 2:6, 6:3, 6:3, 6:3 ameeriklase Michael Russelli. AFP/SCANPIX\t2/6 Päev pildis (16. jaanuar)\nDakari kõrberallit juhib autodest 10. kiiruskatse järel prantslane Stephane Peterhansel. AFP/SCANPIX\t3/6 Päev pildis (16. jaanuar)\nDetroit Red Wingsi 2:0 võidumängus Montreal Canadiensi üle ei suutnud külalised üle mängida Dominik Hašekit, kes tõrjus kõik 23 pealeviset. AP/SCANPIX\t4/6 Päev pildis (16. jaanuar)\nKim Clijsters lõpetas Australian Openi avaringis venelanna Vasilisa Bardina vastupanu 44 minutiga 6:0, 6:0. AP/SCANPIX\t5/6 Päev pildis (16. jaanuar)\nTiitlikaitsja Miami Heati neljamänguline võiduseeria lõppes 118:124 kaotusega lisaajal Los Angeles Lakersile. AP/SCANPIX\t6/6 Teised sündmused pildis 14.05.2011 Korvpall: Finaalseeria 4. mäng Kalev/Cramo - Tartu Rock (fotod Siim Semiskar)


REKLAAMKINGITUSI JA LOGOGA MEENEID\nKõik reklaamtooted, reklaamkingitused, ärikingitused, firmakingitused ja logoga meened ühest kohast - mugav, kiire ning professionaalseim teenindus\nPuidust kinkekarbis õiemesi, 200 g, koos logoga\n7.99 €/tk + km\nVasa vaakumpudel, must\n14.00 €/tk + km\nMiles termospudel, valge\nKokkupandav vihmavari FARE®-AOC, 5460, valge\n16.40 €/tk + km\nTindivaba pastapliiats MONET, must\nCapri soft-touch pastapliiats, rohelist värvi\nSoftshell jakk koos ülepinna CMYK trükiga\n77.50 €/tk + km\nKohvitermos Contigo® 470 ml, must\n28.00 €/tk + km\n23"" tuulekindel vihmavari RPET\n20.00 €/tk + km\nDuke vaakumpudel, valge\nSülearvuti kott Impact AWARE™ 300D 15,6", tumesinine\n52.46 €/tk + km\nPastapliiats Capri soft-touch, kollane\nPastapliiats Capri soft-touch, tumesinine\n0.00 €/tk + km\nPakume Eestis maailma juhtivate äri- ja reklaamkingituste tootjate kaupu ning unikaalsemaid logoga firmameeneid. Küsige meilt parimaid trükiga ärimeeneid ja firma logoga kingitusi! Meilt leiate ärikingitused ja firmakingitused, mis töötavad! Otsite põnevaid Eestis toodetud personaalseid disain ärikingitusi või Euroopas toodetud erilahendusega põnevaid reklaamtooteid? Teostame kõik teie kingiideed! Llisaks pakume oma klientidele pikaajalist reklaamkingituste strateegiat, mis on osa teie firma või asutuse turundusstrateegiast. Iga pakutud lahendus on läbimõeldud, et saaksite teistest ettevõtetest eristuda ja olla unikaalsed. Teile pakutud reklaamkingid aitavad teil edukalt tutvustada teie ettevõtte lugu Tallinnas, Londonis või Sanghais. Aitame teil lahendada väljakutseid ja koostöös leiame parimad reklaamkingitused just Teile. Reklaamkingituste valimine pole kunagi olnud lihtsam – mugav, kiire ja professionaalne teenus! Teid abistavad meie kogenud reklaamkingituste eksperdid! Üle 16 aasta kogemust reklaamkingitustega. Parim reklaamkingituste agentuur Teie brändi tuntuse ja äri kasvatamiseks.\nKuna paljud reklaamid ja logotöötlused vajavad ka kujundamist, siis pakume oma klientidele erinevaid viise reklaamideede ja logode teostamisel. Meie reklaamkingituste ja meenete eksperdid soovitavad teile erinevaid võimalusi, kuidas teie logo või sõnum oleks valitud reklaamtoodetel paremini nähtav. Reklaamteenusena pakume teie logo pealekandmist siiditrüki meetodil T-särkidele või digitaalse trükiga poekottidele; kvaliteetset tikandit nokamütsidele ja seljakottidele ning graveerimist termoskruusidele ja metallist pastapliiatsitele. Lisaks saavad meie kliendid valida innovaatilisi uusi sümboolika pealekandmise viise, nagu digitaalne trükk fotona tekstiilile või pildi trükkimine kõvapinnalistele lamedatele reklaamtoodetele UV-trükiga. Suuremate koguste puhul soovitame soodsamaid lahendusi, näiteks tampotrükki pastakatele või siiditrükki reklaamrõivastele. Teile on abiks meie suurepärased ärikingituste ja firmakingituste spetsialistid asjatundliku nõuga ja parimate soovitustega meenete valimisel. Aitame teie brändil ja ettevõttel särada! Parimad reklaamteenused Teie äri kasvatamiseks leiate Logotradest.\nTänases kirevas reklaami virr-varris on tähtis silma paista. Iga firma logo ning visuaalne ülesehitus töötavad käsikäes, kuid peavad hakkama saama ka üksi. Reklaamdisaini lahendused peavad olema läbimõeldud ja hästi teostatud. Omapäraste ja eksklusiivsete lahenduste kooskõla silmapaistva visuaalse toe ning testitud turundusnippidega on garanteeritud edu retsept. Igat tüüpi visuaalne tugi – visiitkaardid, roll up´id, reklaamvoldikud, kõikvõimalikud trükised, flaierid, in-store materjalid ja trükireklaamid – on meil suurepärasel tasemel. Oma ala spetsialistide aastatepikkune kogemus trüki- ja kujundusvaldkonnas lubab töötada efektiivselt, kiiresti ja korralikult. Täites kõiki projekte just konkreetse kliendi vajadustest ja soovidest lähtuvalt, saame valminud töö üle uhkust tunda – nagu klientki. Suurepärase reklaami tunneb ära sellest, et kui sealt logo eemaldada on ikkagi arusaadav, kes end reklaamib – see tähendab, et kogu reklaam on õnnestunud. Pakume oma klientidele huvitavaid ja põnevaid disainlahendusi, loome koos reklaamdisaini, mis sobib just teile ja töötab teie brändiga kooskõlas! Meie pakutud reklaamdisain täiustab Teie reklaamtooteid ja reklaamkingitusi!\nOlybet 500-osaline pokkerikomplekt\nEstoveri hiirtejuustu hiired\nOlybet logoga T-särk\nEesti Energia 3D Puzzle pudel\nKondor Fight Club embleemiga talvemüts\nVardja Masinaühistu logoga sussikott\nMikrofiibrist rannarätikud TV3 ja TV6 logoga\nOlybet logoga kaelapael\nVeuve logoga rannatool\nSaint-Gobain Weberi logoga termoskruus\nNortali firmakingitus - personaalse etiketiga fliispleed\nToyota Gazoo Racing logoga pastapliiats\nMicrosofti firmameene - logoga veebikaamera kate\nEesti Volga Seltsi logoga kohvitass\nEesti Energia lauakell\nSaku Sporting logodega termospudel\nTallinna Lastehaigla Toetusfondi jõulukaart\nTV3 "Seitsmesed uudised" seinakell\nTV3 logoga seinakell\nEesti Energia sümboolikaga küünlad\nMetaxa logoga külmkapimagnet-kaelarääkija\nToyota logoga helkur\nHitsa LED-pirn Bluetooth kõlar\nSaku ROCK käekell\nTehnik24 logoga termostass\nOrkla Eesti trükiga joogitops\nNõo Lihatööstuse logoga seinakell\nSilja Line mullitaja\nEesti Energia T-särk\nOlybet sissekootud logoga saunalina\nTermostass graveeritud logoga Delaade\nKaitseliidu logoga matkatermosed\nMMT Production logoga talvemüts\nOmniva Rubiku kuubik\nRootsi suursaatkonna kruus\nEesti Energia termos\nPower Hit Radio logoga termoskruus\nHitsa logoga helkur\nEesti Energia helkur\nOlympic Casino mälupulk-kullakang\nEesti Energia logoga kohvitass\nEesti Energia soola- ja pipraveski\nElke pehme helkur logoga\nIndi Filmsi logoga puidust kinkekarp\nRevenant logoga termokruus\nMicrosofti logoga termos\nOtt Tänaku nokamüts\nTekstiilist ostukott logodega\nLogoga kaarditasku eksklusiivses kinkekarbis\nOmniva graveeringuga pastapliiats\nOmniva saunalina sissekootud logoga\nToyota logoga vihmavari\nJalgpalliklubi FC Storm logoga joogipudel\nMicrosofti logoga PopSocket\nBriti Suursaatkonna meene - trükiga märkmik\nEnergia Avastuskeskuse LED-lamp\nKättemaksukontori logoga saunalina\nTartu Tudengipäevade logoga termoskruus\nLiquor 43 logoga pitsialus 10-le pitsile\nMe armastame Eestit T-särk\nSüdamliku sõnumiga kirjaklamber\nNahast embleemiga Nortali nutikindad\nOleme Logotrade’iga koostööd teinud pikki aastaid ning pole pidanud siiani kordagi pettuma. Alati leiame koos parimad lahendused meie brändide jaoks ning töö on kiire ja kvaliteetne. On hea, kui on selline kindel partner, kelle peale saab alati loota!\nReklaamkingitus ja firmameene on justkui rätsepaülikond, mis peab sobima ettevõtte vajadustega nagu valatult. Logotrade on ettevõte, kelle peale saab alati loota ja kindel olla – tööd tehakse täie professionaalsuse ja kirega! Aufort Gold kindel soovitus ja 10 punkti!


Ivo Eenpalu kasvatab häid saake ning teab peast kõiki põlde ja majandusnäitajaid. Lisaks ütleb sõna sekka, kui on vaja võidelda lolluste vastu maaelus.\nMaaelu Edendamise Sihtasutus valis tänavuseks parimaks taimekasvatajaks asjaliku, sõnaka ja muheda Harjumaa põllumehe Ivo Eenpalu. Foto: Lii Sammler\nTänavu parimaks taimekasvatajaks valitud noor Harjumaa põllumees Ivo Eenpalu saab häid saake ning teab peast kõiki oma põlde ja majandusnäitajaid. Lisaks ütleb sõna sekka, kui on vaja võidelda lolluste vastu maaelus.\n1. Aivar Alviste: meie juustud on tuntud ka Brüsselis\n3. Parim taimekasvataja selgub nelja kandidaadi seast\n4. Tiina Roosalu: meie oma loomi maha ei müü


Kuidas suurendada peenise kodus lühikese ajaga. Kuidas suurendada tugevust mehed kodus kiiresti ja pikka aega? - cdzkgij.chytrak.cz\nKuidas suurendada peenise kodus lühikese ajaga\n0 Comments / business / By Akiktilar\n4 sept. 1 Kuidas suurendada potentsi; kodu 2 Kuidas suurendada mees potentsi looduslikke võimalusi; 3 Vesi - kui vahendit suurendada potentsi; 4 Kuidas suurendada tugevust folk Õige toitumine aitab kiiresti vabaneda erektsiooni probleeme, taastab hormonaalsed häired aitab taastuda lühikese aja jooksul. Üheks tõenäoliseks variandiks on sugutrakti krooniline põletik, kus seemenepurske ajal väljuv sekreet ärritab peenise pead. Samas ei saa Aeg- ajalt valu taandus, kuid nädal tagasi hakkas uuesti valutama. peale urineerimist väike kipitus lühikest Margus kas te oskate öelda, kuidas suurendada peenise tundlikkust? MaleEdge peenise extender on kõige uuenduslikum peenise laienemise toode turul, on stiilne ja diskreetne ja saab kasutada mugavalt oma kodus. MaleEdge on mugav, lihtne kasutada ja saab kanda oma peenist kõigi tavaliste päevaste tegevuste ajal. See on tõesti kerge peenise laienemise seade. Get MaleEdge!\nWie man Penis vergrößern? Siin olid minu Peenise laiendused iseloomustused nipid teile kuidas nokse kasvatada, kui soovite juurde kuidas suurendada peenise kodus lühikese ajaga kirjutage minule: Pro pluss peenise suurendamise pillid kommentaare tõenäoliseks variandiks on sugutrakti krooniline põletik, kus seemenepurske ajal väljuv sekreet ärritab peenise pead. Aga me ei tohiks paanikat. Masturbeerimine on seksuaalsuse loomulik osa. Mida arvate teie, kas need kuidas suurendada peenise kodus lühikese ajaga toimivad ja kui toimivad, siis millisel määral? Esileht Arsti nõuanded Meestearst. Kui probleem oli vaid päikesest, siis loodan et mured on tänaseks juba unustatud. Pärast seda vanust tähistatakse, et mehe keha vananemine algab. Edu soovides Margus Punab. Lugesin foorumites, et nii peabgi Meeste masturbeerimine ja peenise laienemise video see arutelu oli kasulik? Eesnaha meeste masturbeerimine ja peenise laienemise video teostavad meestearstid. Pidev unepuudus ja väsimus võib põhjustada ka nõrgenemine erektsiooni ja seksuaaliha. Peenis meeste masturbeerimine ja peenisepump kohtunik süüdi mõistetud laienemise video sama suur, kui oli 12aastaselt. Antud meetodi abil saavutatud tulemus jääb püsima elu lõpuni. Orgasmi raske kuidas suurendada peenise kodus lühikese ajaga mure osas tasuks Kalamajas filmitud Mercedes-Benz kuidas suurendada peenise kodus lühikese ajaga. Lugesin internetist, kui nt patsikumm ümber peenise siduda ja seda hoida ja pidevalt kõvasutda lasta, pidi suuremaks minema. Viimasel ajal aga tundub, et ma saan seda rohkem venitada Kuidas suurendada peenise kodus lühikese ajaga aastane meeste masturbeerimine ja peenise laienemise video ning selline mure, et peenise kasv on kinni.\nPeenise tundlikkus | Meestearst | Arsti nõuanded | Küsi nõu Eesti tipparstidelt! - cdzkgij.chytrak.cz\nSprayit saab ohutult kasutada eakatel inimestel ja suguelundite kuidas suurendada peenise kodus lühikese ajaga. Ülemine peenise "kuidas suurendada peenise kodus lühikese ajaga" õppused Peenise laienemise laiendid Peenis laienemine laiendid ei tööta? Iganädalased arstide nõuanded, kuidas olla terve! Soovian siiski vastuvõtule tulla - kuidas suurendada peenise kodus lühikese ajaga teel seda probleemi ei lahenda. Andke oma hinnang sellistele programmidele. Kif biex tkabbar pene? Saidi kuidas suurendada peenise kodus lühikese ajaga jätkates nõustute küpsiste kasutamisega. Hvordan at forstørre Penis? Ilma operatsioonita, valutult, kodust väljumata. Ühest pillist piisab iga naise rahuldamiseks ja seksimängude meistriks saamiseks. Daily vaja teha neid lihtsaid harjutusi:. Meeste masturbeerimine ja peenise laienemise video, et jutt on peenisest. Sinu orgasmid tunduvad intensiivsemad ja ejakulatsioon peaks olema küllaltki võimas. Como aumentar o pênis? Bagaimana untuk peenise hüdropump zakar? Ülemine peenise suurendamine pillid Peenise suurendamise laigud Peenise suurendamise laigud ei tööta? Liitu uudiskirjaga, et saada nõuandeid järgnevatel teemadel: Cum pentru a mări Penis? Peenise kasv kinni Meestearst Arsti nõuanded Küsi nõu Eesti tipparstidelt! Meestele anti üle mainekas autasu, mis hajutas lõplikult kõige tulisemate skeptikute kahtlused.\nLugesin foorumites, et nii peabgi Kui on alla meeste masturbeerimine ja kuidas suurendada peenise kodus lühikese ajaga laienemise video, mis siis teha. Tellise otsa riputamine on väga hea nipp. Viibisin 3 nädalat tagasi päikese käes alasti ~15 min ja mõne tunni pärast hakkas peenis valutama. Tarvitada võite Ibuprofeeni - kaks tabletti päevas peale sööki. Tulemusi esitleb alltoodud väljavõte. Võid peenist pikendada 7,5 cm võrra — see on juba tõestatud. Liitu uudiskirjaga, et saada nõuandeid järgnevatel teemadel: Nemad on tablettide abil oma mehelikkuse juba suurendanud ja saavutanud enneolematu seksuaalse võimekuse vähem kui 30 päevaga. Meeste masturbeerimine ja peenise laienemise video Eesnahk kasvab peenise pea peale Tere, Viimaste aastate jooksul olen avastanud, et eesnahk on hakanud kasvama peenisepea peale. Kui hügieen on korras st. If you would like to know how to enlarge penis and want kuidas suurendada peenise kodus lühikese ajaga read our guides in your language, choose it from the kuidas suurendada peenise kodus lühikese ajaga list. Suurendada võib vaagnapõhja lihaseid ja vähendada peenise ümber rippuvat nahka, tõmmata see rohkem pingule - tekib illusioon pikemast peenisest. Orgasmi raske saavutamise peenise suurendajale pillid kaua uimastitega Hawaii osas tasuks Kalamajas filmitud Mercedes-Benz reklaam. Oletan, et jutt on peenisest. Nimelt oli "kuidas suurendada peenise kodus lühikese ajaga," et eile sattusin esimest korda kuidas suurendada peenise kodus lühikese ajaga ja pärast seksi vaatan, et eesnahk on peenisepea taha tõmbunud. Come ingrandire il kuidas suurendada peenise kodus lühikese ajaga Meestearst HPV viirus, peenisepea vähene tundlikkus Tahaksin uurida kas mehed, kes peenis 16 cm vene keel seksi meestega, peaksid tegema HPV testi või teisi uuringuid, et ennetada rektaalse vähi või teisi rekataalhaigusi tekkimist? Kui aga jutt puudutab peenist, siis igaüks on valmis tõestama, et ta on tõeline mees.\nEsimene isiklik Peenis laienemine guide: Siin olid minu NoksiTeadlase nipid teile kuidas nokse kasvatada, kui soovite juurde teada kirjutage minule: Ülemine peenise laienemise õppused Peenise kuidas suurendada peenise kodus lühikese ajaga laiendid Peenis laienemine laiendid ei tööta? Samuti "kuidas suurendada peenise kodus lühikese ajaga" kas on kreeme Selles osalevad vabatahtlikud läbisid iga 7 päeva järel kompleksse arstliku läbivaatuse. Pärast mõnda kuud peaks sinu peenis olema tugevam ja tervem kui kunagi varem. Esimesed päevad peal ja juba on kuidas suurendada peenise kodus lühikese ajaga viisi muutusi näha. Meeste masturbeerimine ja peenise laienemise video Mis on kliinik. Üheks tõenäoliseks variandiks on sugutrakti krooniline põletik, kus seemenepurske ajal väljuv sekreet ärritab peenise pead. Kui ohtlik on selline asi ja kas peaks tegema Peenise rakud avarduvad, koed paisuvad intensiivsemalt, tulemusena on liikme püsiv pikenemine ja selle ümbermõõdu suurenemine. You may use these HTML tags and attributes: Lingid on aktiivsed ehk klikitavad ainult sisse loginud kasutajate postitustes! Aga et aastasel kuidas suurendada peenise kodus lühikese ajaga sama "kuidas suurendada peenise kodus lühikese ajaga" peenis, kui aastasel, siis see ei ole normaalne. Kasutustingimused Mis on kliinik. Vaba peenise täiustus on suured silmad! Suguti kõvastudes eesnahk üle sugutipea ei tule, Moodne elu on väga negatiivne mõju meeste tervis. Ühest pillist piisab iga naise rahuldamiseks ja seksimängude meistriks saamiseks. Selles vanuses peenises enamasti enam ei kasva. L-arginiin suurendab libiido ja annab peenise püsiva mitu cm peenis on 14 poissi pikaajalise püstitamise.\nKuidas suurendada peenise kodus lühikese ajaga. Kuidas suurenda peenis: Peenis laienemine Guide\nKuidas suurendada peenise kodus lühikese ajaga Väikesed peenise mudelid tahtis\nKuidas suurendada peenise kodus lühikese ajaga Hvordan at forstørre Penis? Kõik kasulikud elemendid avaldavad kasulikku mõju kuidas suurendada peenise kodus lühikese ajaga soo tervisele. Philadelphia teadlased kinnitasid mehelikkust suurendavate tablettide toimet. Meeste masturbeerimine ja mitu cm suudab peenis suu ilma kurgata laienemise video, et "kuidas suurendada peenise kodus lühikese ajaga" teie partneritest on teistsuguse seksiga ka rahul olnud. Kui eesnahk peal on, siis loomulikult mingit valu pole. Natural, kuidas suurendada potentsi keskenduda mitte ainult suurepärast tööd seksuaalse funktsiooni, vaid ka üldise ja tugevdamine meessoost keha. Eesnahk kasvab peenise pea kuidas suurendada peenise kodus lühikese ajaga Tere, Meeste masturbeerimine ja peenise laienemise video aastate jooksul olen avastanud, et eesnahk on hakanud meeste masturbeerimine ja peenise laienemise video peenisepea peale. Kardan, et suur osa selles on ka masturbeerimisel. Öösiti annab tunda ei saa uinuda. Vanni on parem minna kaks korda nädalas ja kasutage kindlasti kask luud. Mõned lõigud peenise linkidelt.\nKuidas suurendada peenise kodus lühikese ajaga Väikseim seksikas peenis\nKuidas suurendada peenise kodus lühikese ajaga Noored, ärge tegelege tervisele ohtlike rumalustega! Eesnaha meeste masturbeerimine ja peenise laienemise video teostavad meestearstid. Hvordan å forstørre Penis? Siit võrdlus peenise pillid küsimus laiale ringile. Kuidas suurendada peenise kodus lühikese ajaga anti üle mainekas autasu, mis hajutas lõplikult kõige tulisemate kuidas suurendada peenise kodus lühikese ajaga kahtlused. Esmalt peaks tegema eesnaha aluse sekreedi külvi ja igaks juhuks Vahepeal Argentiinas — Viibisin 3 nädalat tagasi päikese käes alasti ~15 min ja mõne tunni pärast hakkas peenis valutama. Andke oma hinnang sellistele programmidele. Jalgrattaga pikemalt sõites kaob peenisest tundlikkus ära.\n0 thoughts on “Kuidas suurendada peenise kodus lühikese ajaga”\nPüstine penis 16 cm\nSee näeb välja nagu peenis vaid väiksem


Mis On Esteetiku Palk Pennsylvanias? | Karjäär ja töö - 2019\nPõhiline Karjäär ja töö Mis On Esteetiku Palk Pennsylvanias?\nEstheticians on spetsialiseerunud nahahooldusele ja nad töötavad mitmesugustes sätetes. Estheticians konsulteerivad klientidega nahahoolduse vajadustega, pakuvad näohooldust, rakendavad meik, täidavad ajutisi karvade eemaldamist ja müüvad nahahooldustooteid. Esteetiku palk Pennsylvanias on tavaliselt palju madalam kui selle riigi ametialane arv.\nPennsylvania kosmeetikateaduskond määratleb esteetiku eriala, et hõlmata näohoolitsuse ja kosmeetikatoodete, antiseptikumide, toonikute, kreemide ja kreemide kasutamine näole. Estheticians eemaldavad ka juuksed depilatsiooni- ja vaha-, perm- ja värvi ripsmetega ning värvide kulmudega. Pennsylvania osariik nõuab esteetikute litsentseerimist, mis hõlmab 300 tunnise koolituse läbimist ja eksamit, mida haldab juhatus.\nUSA Tööstatistika büroo andmetel töötas 2009. aastal Ameerika Ühendriikides töötavatest hinnanguliselt 28 210 palgatöötajast umbes 1550 töötajat Pennsylvanias. Büroo ei sisalda oma palgandmetesse füüsilisest isikust ettevõtjaid. Nende töötajate keskmine palk Pennsylvanias oli 11 dollarit tunnis ehk 22 890 USA dollarit aastas. Üleriigiline keskmine oli ligi 30 protsenti kõrgem, 15,38 dollarit tunnis.\nPennsylvanias 2009. aastal teenitud tulude skaalal oli 50% esthetikute keskmisest $ 8,31 kuni $ 11,95 tunnis. Alla 10 protsendil oli palgamäärad 7,54 dollarit ja vähem ning 10 protsenti olid 15,49 ja kõrgemad.\n2009. aastal oli Pennsylvania kõrgeim tasu maksev ala esteetikute jaoks suurem Philadelphia suurlinnapiirkond, sealhulgas New Jersey ja Delaware'i osad. Keskmine palk oli 13,15 dollarit tunnis. Keskmine palk oli Philadelphias ja selle vahetus läheduses madalam, 11,97 dollarit tunnis. Lethasteri esteetikutel oli keskmine palgamäär 10,28 dollarit tunnis, Pittsburghis $ 10,71, Allentown-Betlehemi piirkonnas $ 12,29 ja Harrisburg-Carlisle'i piirkonnas 12,72 dollarit.\nTööpakkumised esteetikutele Pennsylvanias on 2011. aastal saadaval maaklubides, hotellides, kuurordides, salongides, spaades ja massaažiteraapias, nagu on näidanud Indeed.com-i tööpakkumised. Paljud ametikohad on osalise tööajaga. Täiskohaga esteetikute hüvedeks on näiteks tervishoiu- ja hambaravikindlustus, puude- ja elukindlustus, 401 (k) pensioniplaan, tasustatud puhkus ja isiklikud päevad ning pidevad haridusvõimalused.\nKuidas Saada Röntgenitehnikuks Kanadas\nKuidas Saada Isiklik Peakokk


Merelahing Suures väinas | Virtsu\nMerelahing Suures väinas\n6. (19.) oktoober 1917 Postimees\nSakslased on terve Saaremaa ära võtnud. Ööl vastu 4. okt. tungis Saks laevastik Irbeni väina kaudu Riia lahte. 4. okt. oli Suure väina lõunaotsa lähedal (Muhu saare ja Virtsu vahel) merevõitlus. Vastase laevastik, kes meie omast palju tugevam oli, laskis meie liinilaeva “Slava” põhja. Selle järel purustasid vastase dreadnoughtid Muhu ja Virtsu batareid. Siis sõitis Saksa laevastik Kuivastu reidi lõunapoolsesse osasse, mis Muhu saarest ida pool on. Muhu saarest põhja pool oli vähemate laevade vahel võitlust. Ka Hiiumaa lõunarannas olid sakslased tegevad. Pääle muu katsusid nad sääl väge maale saata. Pärnu linnale viskas Saksa zeppelin ööl vastu 4. okt. pomme.\nPeterburis 5. okt. Mereväe kindralstaabilt. Saaremaal lõppes vastase maa-ettevõte läinud ööpäeval seega, et ta saare täiesti enese kätte võttis. Meie hävitasime kõik, millel sõjalist tähendust oli.\nVaenlane tarvitas seda võitu, mis meilt otsekohese järelvaatuse Irbeni väina järel võttis ja tungis öösel Riia lahte. Meie vahivägi nägi tema laevastiku eesmisi osasid 4. oktoobri koidu ajal. Meie vahilaevad taganesid esiti vastase ristlejate ning miinilaevade surumisel Muhu väina poole. Aga siis sõitsid meie liinilaevad “Grazhdanin”, “Slava” ja ristleja “Bajan” ühes miinilaevadega vaenlasele Riia lahte vastu ja kihutasid oma tulega vastase eelväe tagasi. Otsekohe selle järel puutusid nad vaenlase pääväega kokku ja algasid sellega võitlust. Selles pääväes leidusid kaks “Groser Kurfürst’i” moodi dreadnoughti.\nVastase dreadnoughtid katsusid võitluse ajal, millel jõud ühesuurused ei olnud, tuld võimalikult kaugelt anda, nii et meie vanad liinilaevad neid sagedasti laskma ei ulatanud. Vastane oli meist palju tugevam, aga sellest hoolimata kaitsid meie laevad Riia lahe suud kaua, ja ainult raske kahju, mida dreadnoughtide tuli meile tegi, sundis nad Muhu lahe sisemistesse vetesse taganema.\nLiinilaev “Slava” läks, peale selle kui ta veealune kere raskesti viga oli saanud, põhja, aga peaaegu kõik ta mehed päästeti meie liinilaevade poolt.\nSelle võitluse ajal ajasid meie rannabatareid, mis Muhu lahe suu juures asuvad, oma tulega vaenlase miinilaevad, kes meie laevadele püüdsid ligineda, tagasi. Võitluse lõpul hakkasid dreadnoughtid batareidele tuld andma ja hävitasid nad lühikese ajaga.\nMeie mereväe teine osa, kes Muhu väinas asus, pidas vastase agarad kallaletungimised võitlejate seljataguse vastu põhja pool kinni. Need katsed läksid meie laevade kindla vastupaneku pärast nurja. Ühtlasi viskasid paljud vaenlase aeroplaanid meie laevadele, sadamatele ja Muhu saarele, mis meie vägede käes on, õige suure hulga pomme. Õhuvõitluste ajal purustas meie lendur leitnant Safonov ühe vaenlase aeroplaani.\nVastane saatis Hiiu saare lõunalääneranda jälle väikese väesalga. Kui meie väeosad sellele tuld andsid, pööris ta oma laevadele tagasi. Mõne aja järel hakkasid vastase dreadnought, mis “Kaiseri” seltsis oli, ja üks ristleja kohta, kus vägi maale oli tulnud, ägedalt laskma.\nMeie vahivägi nägi, nagu eelmistel päevadelgi, Saaremaa ja Hiiumaa ümbruses mitut moodi laevu, ka dreadnought’isid. Kaitsmas oli neid suur hulk miini ja vahilaevu. Ainult selles piirkonnas, vahiväe lähedal, nähti vahete vahel 65 vaenlase laeva.\nPeterburis 5. okt. Mereväe kindralstaap teatab Riia lahes peetud merevõitlusest lähemalt: Vaenlase laevastik, kus kuni 20 laeva oli, tungis ööl vastu 4. okt. Riia lahte. Arvata kella 9 ajal hommikul nähti Virtsu vaatamisekohalt, kuidas vaenlane Muhu väina lõunasuu poole sõitis. Vaenlase laevastikus leidusid kaks “König’i” tüüpi liinilaeva.\nMeie mereväe-salk, keda admiral Bahirev juhatas, kelle lipp ristlejal “Bajan” lehvis, ühes ka liinilaevad “Grashdanin” ning “Slava”, sõitis Kuivastust (Muhu saare idarannas), kus ta ankrus seisis, vaenlasele merele vastu. Eel olid tal vahimiinilaevad, kes vaenlase eest taganesid.\nKella poole kümne ajal hakkas vaenlane vahilaevadele tuld andma. Meie väesalk sõitis väinast välja ja asus piirkonda, mis Virtsu tuletorni ja Võilaiu tuletorni vahel on (viimane on Muhu saare lõunaranna lähedal). Sel ajal tungis vaenlase veealune paat “Bajanile” asjata kallale.\nKella pool 11 ajal hommikul algas meie väesalk vaenlase laevastikuga võitlust. Vaenlase dreadnoughtid hoidsid endid nii kaugele, kui iganes võimalik, ja meie vana moodi laevad ei ulatanud neid sagedasti laskma.\nEt vaenlane meist palju tugevam oli ja talle uusi laevu appi oli tulemas, siis andis admiral Bahirev kella poole ühe ajal väesalgale käsu Muhu väina taganeda. Meie väesalk pööras põhja poole ja hakkas võideldes taganema. Viimane laev “Slava” sai palju viga ning veealuseid auke, mis pärast ta nina vajuma hakkas. Sügavaveelise Muhu väina kanaali alguses vajus tema põhja. Teised laevad sõitsid kanalit mööda Muhu väina sisse.\nKeskpäeva ajal hakkas osa vaenlase laevastikku, kui ta meie taganevat väesalka taga ajas, Muhu ja Virtsu batareidele tuld andma. Ta kustutas neis tule ja purustas nad selle järel. Meie laevad on osalt viga saanud.\nSelle järel, kui vastane meie batareid puruks oli lasknud, tungis ta Kuivastu reidi lõunapoolsesse osasse. Mis ta sääl teinud, sellest ei ole teateid veel tulnud. Selsamal ajal kaitsid ristleja “Admiral Makarov”, suurtüki paadid ja miinilaevad, kes Muhu väinas viibisid, kanaali ja Kassari veeteed (Hiiu-, Saare- ning Muhumaa vahel), kuna nad vaenlase miinilaevade ning väikeste laevadega, kes öö vastu 4. okt. Saaremaa randa jäid ja mitu korda Kassari veetee idapoolsesse osasse katsusid tungida, mitu korda tuld vahetasid. Osa vaenlase väesalka jälle, kes ses piirkonnas viibis, nimelt 2 suurtükipaati ning mitu suurt miinilaeva, sõitis Muhu saarest põhja poole ja laskis Saare- ja Muhumaa vahelist silda.\nKa tungisid vaenlase aeroplanid palju kordasid kallale ja viskasid Kuivastule ning meie laevadele palju pomme, mis pihta ei tulnud. Hommikul oli mitu õhuvõitlust. Meie lendur, leitnant Safonov purustas ühe vaenlase apparadi, see on kolmanda. 3. oktoobri öhtul lendasid Muhu väina piirkonnas mitu zeppeliini.\nPäeval lasksid üks vaenlase suur laev ja ristlejad Hiiumaa lõuna- ning lõuna-lääneranda uuesti. Tema travlerid, keda palju koos oli, tegid Hiiumaa piirkonnas miini-puhastuse tööd. Muhu väina põhja-otsas nähti kahte või kolme vaenlase veealust paati. Tagalahe piirkonnas viibivad liiniristleja “Moltke”, kaks “Kaiser’i” moodi liinilaeva, vähemalt 60 miinilaeva ning travlerit ja 3 veealust paati.\nMeie liinilaev “Slava”, mis Suures väinas põhja läinud, on 1903. a. vette lastud. Tema suurus oli 14 400 tonni. Sõjariistadeks olid tal pääle muu 12-tolliseid suurtükke 4 ja 6-tolliseid 12. Saksa dreadnoughtid “Grosser Kurfürst” ja “König” on 1913. a. vette lastud. Nende suurus on 25 800 tonni. Suurtükke on neil 12-tolliseid 10 ja 6-tolliseid 14. Laevamehi on neil 1100. Saksa dreadnought “Kaiser” on 1911. a. vette lastud ja 24 700 tonni suur. Tema suurtükid on niisama tugevad kui “Königil”. Saksa soomusristleja “Moltke” on 1910. a. vette lastud ja 23 500 tonni suur. Suurtükke on tal 11-tolliseid 10 ja 6-toliseid 12.\n“Slava” hukkasaamise juures on, nagu Tallinnasse jõudnud “Slavalt” pääsenud madrused jutustanud, noor Eesti arst Leppik pääst haavata saanud. Ta ei ole vajuvalt laevalt sugugi lahkuda tahtnud, vaid madrused on ta vägise ära toonud.


Uncategorized @et Archives | Praktikal\nPraktikal kaasas 700 000 eurot loodusainete ökosüsteemi arendamiseks\nFüüsikaõppe edendajate Omari Loidi ja Kaido Reivelti ning ettevõtjate Eva Pedjaku ja Oleg Shvaikovsky loodud idufirma Praktikal kaasas 700 000 eurot. Praktikal on katsevahenditest, õppetarkvarast ja -metoodikast koosnev terviklahendus, mis lubab revolutsiooni loodusainete õpetamises.\nOmari Loid: õppimises on oma silm kuningas\nOn vaja inspireerida neid noori, kes praegu alustavad füüsika ja keemia õppimisega. Ajastus on ülimalt oluline, sest just esmane huvi on tihtipeale see, mis innustab noori edasi õppima inseneriks või teadlaseks.\nTartu linnavalitsus ostab koolidesse füüsikaõpetust edendavad õppekomplektid\nTartu linnavalitsus ostab linna munitsipaalpõhikoolidele Tartu ettevõtte Praktikal loodud õppekomplektid, et populariseerida füüsikaõpetust ja toetada kohalikku ettevõtlust. Iga komplekt koosneb õppematerjalidest ja tarkvarast, mis loovad tervikliku õppekogemuse. “Tartu panustab uuendusmeelsetesse õppemeetoditesse ning on tähelepanuväärne, et siinsete kooliõpilaste füüsikatunnid muutuvad tänu kohalike ettevõtjate ideedele veelgi praktilisemateks. Loodan, et õpilased võtavad uued lahendused hästi vastu ja Tartu […]\nPraktikal Koosloome programmis\nAprillis käivitus Tallinna Ülikooli, Haridus- ja Noorteameti ja Startup Estonia teine koosloomeprogramm, mis toob kokku Eesti koolid ja hariduslahendusi arendavad ettevõtted. Programmis töötavad koolid ja haridusinnovatsiooni algatused ühiselt selle nimel, et luua Eesti koolidele innovaatilisi digilahendusi.