Osalejad: Lemmit Kaplinski, Vladimir Šokman, Jüri Sasi, Ants Johanson, Andrus Punt, Rein Kokk, Toomas Kapp, Vahur Kalmre, Jüri Mölder, Ülle Saar, Anneli Apuhtin, elektrooniliselt Kristo Seli, Jüri-Ott Salm\nPuudusid: Ene Ergma, Indrek Särg, Argo Annuk\nFailid: LVK_APMK_Protokoll_2020_00011.asice ( 76 kb )\n25. september 2020. a. nr 11\nMuudatusettepanekud linna põhimäärusele volikogu istungite korralduse kohta\nKuulati Lemmit Kaplinski selgitusi muudatusettepanekute kohta.\nToimus arutelu § 13 lg 3 muudatusettepanekus kasutatud mõiste "objektiivse takistuse korral" istungil kirjaliku osalemise üle.\nLemmit Kaplinski selgitas, et "objektiivse takistuse" all on mõeldud ettenägematut olukorda, kus volikogu liige ei saa füüsiliselt või muude elektrooniliste vahendite abil istungil osaleda.\nJüri Mölder lisas, et "objektiivsed takistused" on juriidiliselt määratlemata mõiste. Seadus kasutab ka mõistet "mõjuv põhjus".\nAnneli Apuhtin selgitas, et oma seisukohtade esitamine kirjalikult on erandolukord, kus volikogu liige vabatahtlikult loobub võimalusest sõna võtta ja kasutab teadlikult piiratud õigust istungil osalemiseks.\nVahur Kalmre tegi ettepaneku asendada "objektiivse takistuse korral" sõnadega "mõjuvatel põhjustel".\nVladimir Šokman tegi ettepaneku esitatud muudatusettepanekuid mitte veel hääletamisele panna, vaid anda aega fraktsioonides läbiarutamiseks.\nLemmit Kaplinski tuletas meelde, et komisjon on varasemalt kokku leppinud, et tänasel koosolekul tehakse otsus volikogu istungi korralduse kohta esitatud muudatusettepanekute osas.\nKomisjoni liikmetest enamus ei toetanud Vladimir Šokmani ettepanekut muudatusettepanekuid veel mitte hääletada.\nVahur Kalmre toetas Vladimir Šokmani ettepanekut istungite korraldusega seonduvaid muudatusettepanekuid mitte veel "lukku" panna. .\nArutati volikogu istungi ettevalmistamise ja istungile eelneva komisjonide töökorra kohta esitatud muudatusettepanekuid.\nVladimir Šokman tegi ettepaneku defineerida volikogu liikme kohustused.\nLemmit Kaplinski tegi ettepaneku luua komisjonidele volikogu istungitega võrdsed tehnilised võimalused.\nVahur Kalmre oli seisukohal, et andes volikogu liikmetele õiguse osaleda istungitel elektrooniliste vahendite abil ja füüsiliselt mitte kokku tulla, vähendab volikogu rolli. Muudatusettepanekutega üritame kaitsta vähemuse õigusi. Eelistatuim töövorm peaks olema volikogu istung, kus volikogu liikmed osalevad füüsiliselt kohal olles ning see peaks olema väljendatud ka põhimääruses.\nJüri Sasi toetas elektrooniliste vahendite abil istungil ja komisjonides osalemist, sest muidu võivad tegusamad inimesed volikogu tööst kõrvale jääda, kuna on muude tegevustega rohkem hõivatud.\nAnts Johanson toetas võrdsete võimaluste loomist volikogu istungitel ja komisjonide töös osalemiseks.\nKomisjoni liikmed tutvusid Jüri-Ott Salmi esitatud seisukohtadega muudatusettepanekute kohta ning nende kohta esitatud ettepanekutega.\nAnneli Apuhtin esitas redaktsioonilisi parandusi § 11 kohta.\n1. muuta § 13 lg 3 ettepanekut ning asendada sõnad "objektiivse takistuse korral" sõnadega "mõjuvatel põhjustel" ning sõna "diskussioonis" sõnaga "arutelus" (poolt 10, vastuhääli ei olnud);\n2. toetada muudatusettepanekuid nr 1-4 (poolt 9, vastuhääli ei olnud);\n3. muuta § 11 ettepanekut ja sõnastada lg 5: "(5) Komisjonil on õigus vastu võtta otsuseid koosolekut kokku kutsumata. Komisjoni esimehe otsusel saadab volikogu kantselei eelnõud komisjoni kõikidele liikmetele, määrates tähtaja, mille jooksul komisjoni liikmed peavad esitama kirjalikult oma seisukoha. Komisjoni liige võib nimetatud juhul komisjoni töös osaleda, edastades oma seisukohad kirjalikult enne komisjoni koosoleku algust. Kui komisjoni liige ei teata nimetatud tähtaja jooksul, kas ta on eelnõu poolt või vastu, loetakse ta hääletamisel mitteosalenuks.";\n§ 11 lg 7 jätta välja ja lg 8 muuta vastavalt lõikeks 7 (poolt 10, vastuhääli ei olnud, Vahur Kalmre ei osalenud hääletamisel.).\n4. mitte toetada Jüri-Ott Salmi ettepanekuid (poolthääli ei olnud).\nLemmit Kaplinski informeeris komisjoni, et hääletussüsteemi kohta tellitud audit peaks valmima järgmisel nädalal, selle tulemusi tutvustatakse komisjonile järgmisel koosolekul, mille toimumise aeg teatatakse.


Seetõttu ärge söötke ega andke maiustusi koerale 15 minuti jooksul pärast geeli manustamist.\nKui geel on alla neelatud, võib seda uuesti manustada siis, kui eelmisest manustamisest on möödunud 2 tundi. Alfaagonistide nt deksmedetomidiin farmakoloogiline toime võib sellistel loomadel väheneda.\nRehvipiima lisamis süstal OKO for Tube sealant 150ml\nDeksmedetomidiini ohutust manustamisel alla nädalastele kutsikatele ja üle aastastele koertele ei ole uuritud. Ettevaatusabinõud veterinaarravimit loomale manustavale isikule Juhuslikul ravimi allaneelamisel või ravimi pikaajalisel limaskestaga kokkupuutel pöörduda viivitamatult arsti poole ja näidata pakendi infolehte või pakendi etiketti.\nÄrge juhtige autot,sest võib tekkida sedatsioon ning muutused vererõhus. Vältige ravimi kokkupuudet naha, silmade ja limaskestadega.\nRehvipiima lisamis süstal OKO for Tube sealant ml - shogun.ee\nŽelee+süstal "SYRIN GEL" - Kommipomm\nAnonüümne foorum | Üle postituse - shogun.ee\nKandke veterinaarravimi käsitsemisel ühekordseid kaitsekindaid. Kui ravim satub nahale, peske nahka viivitamatult suure hulga veega ning eemaldage saastunud riided.\nPärast igat aerutamast tulekut eemalda liiv ja muda nii paadi seest kui ka väljast. Veega loputamine on tavaliselt piisav.\nJälgi, et pedaalide vahele poleks liiva ja need saaks vabalt liikuda. Pagasiruumi luukide eest hoolitsemiseks võib neid aeg-ajalt silikoonõliga määrida. Et teie komposiitkajakk või -kanuu püsiks läikiv ja värske väljanägemisega, võib seda paadivahaga poleerida.\nSee kaitseb kajakki või kanuud UV-kiirte eest ning paat näib ka pärast pika-ajalist kasutamist nagu uus. Komposiitkajaki- või kanuu värvi parandamine.\nHobustel on tavaliselt sedatsiooni ajal normaalne tundlikkus kuulmis- ja nägemismeelt mõjutavate stiimulite suhtes. Lärm ja kiired liigutused võivad sedatsiooni lõpetada. Pärast ravimi manustamist ei tohiks hobused 36 tunni jooksul töötada. Ravimi manustamisel bokseritele tuleb olla ettevaatlik. Toimeaine atsepromasiin on fenotiasiini derivaat.\nKõik kajakid või kanuud saavad aeg-ajalt suuremaid või väiksemaid vigastusi. Pärast ravimi manustamist ei tohiks hobused 36 tunni jooksul töötada.\nŽelee+süstal “SYRIN GEL”\nRavimi manustamisel bokseritele tuleb olla ettevaatlik. Toimeaine atsepromasiin on fenotiasiini derivaat. Sellesse rühma kuuluv teine toimeaine kloorpromasiin põhjustab mõnedel inimestel fotosensitiivsust ülitundlikkust valguse suhtes. See võib kesta aastaid.\nSümptomiteks on tõsine punetus, tursed või villid nahal pärast kokkupuudet päikesevalgusega. Atsepromasiin ei põhjusta arvatavasti esmast fotosensitiivsust, aga neil inimestel, kes on ülitundlikud kloorpromasiini suhtes, võib ravim põhjustada eelloetletud nahareaktsioone päikese käes olnud kehaosadel niinimetatud ristallergiat.\nKõrvaltoimed sagedus ja tõsidus Pärast manustamist võib langeda arteriaalne vererõhk ja tekkida bradükardia. Pärast atsepromasiini manustamist võivad esineda ajutine hüpotermia ja ajutised muutused verepildis: erütrotsüütide arvu, hemoglobiini sisalduse, trombotsüütide ja leukotsüütide hulga ajutine vähenemine.\nAtsepromasiin suurendab prolaktiini eritumist ja võib põhjustada sigimishäireid.


EKÜL: sada lagunenud maja lammutav Valga annab head eeskuju – Adaur.ee: kinnisvaraturg peopesal\nEKÜL: sada lagunenud maja lammutav Valga annab head eeskuju\nSildid: EKÜL, elamu, hoone, investor, Kohtla-Järve, kommunikatsioon, Kopli, korter, korteriühistu, linn, maa, maja, ostja, piirkond, plaan, Põhja-Tallinn, Rimi, Tallinn, ühistu, Urmas Mardi, uuring, Valga, Valgamaa\nEesti Korteriühistute Liidu juhatuse liikme Urmas Mardi hinnangul annab Valga plaan lammutada sada lagunenud kortermaja head eeskuju teistele Eesti piirkondadele, mis kubisevad lagunenud hoonetest. Hiljutise majandus-ja kommunikatsiooniministeeriumi poolt läbi viidud uuringu kohaselt oli Valgamaal on probleemseid kortermaju 108, neist enamik Valga linnas. Kohtla-Järvel on seis sama kurb: 42 kortermaja on hullus seisukorras. Uuringu kohaselt on probleemseid kortermaju üle kogu Eesti 302, neist 167 vajavad lammutamist ning 135 renoveerimist.\nPealinnas on Mardi sõnul probleemseim piirkond Põhja-Tallinnas asuvad nn. Kopli liinid, mille järjekordne investoriotsing liiva jooksis. “Tegemist on ju äärmiselt atraktiivse maa-alaga, kuhu annaks luua korraliku elamuala, rannapromenaadist kõnelemata. Paraku on see praegu täis kõdunenud, poolpõlenud elamute jäänuseid, kus pesitsevad asotsiaalid. Täielik pealinna häbiplekk,” nentis Mardi.\nMardi sõnul on kortermajade tühjenemine regionaalprobleemide otsene tagajärg: piirkonnas on vähe töökohti, seetõttu jääb rahvast vähemaks ning noori juurde ei tule, elanikkond vananeb. “Tegemist on aga nõiaringiga – taolises piirkonnas ei leidu kinnivarale aga ostjat isegi mitte sümboolse hinna eest,” nentis Mardi.\nMardi toetab uuringus ühe lahendusena välja pakutud võimalust taolistes majades asuvate erastatud korterite sundvõõrandamiseks. “See võimaldaks seniseid elanikke piirkonnas paremas seisukorras olevatesse majadesse koondada, täpselt nagu Valga linn seda teha plaanib. Tühjad räämas ahervared tuleb lammutada,” nentis Mardi.\n22.02.2015 Lammutustoetus aitab eluohtlikest majadest lahti saada\nEesti Korteriühistute Liidu juhatuse liige Urmas Mardi tunnustas riigi plaani läbi sihtasutuse KredEx toetada rahaliselt lagunenud hoonete lammutamist. Majandus- ja kommunikatsiooniministeeriumi mulluse uringu kohaselt on probleemseid kortermaju ü\nUuem uudis: Konjunktuuriinstituut: Majanduskasvu peavad tooma eksport ja investeeringud ››\n‹‹ Vanem uudis: Technopolis Ülemiste investeerib uutesse arendusprojektidesse 20 miljonit eurot


Pau D' Arco sipelgapuukoor 100 kapslit - Toidulisandid - Nahahooldus\nPau D' Arco sipelgapuukoor 100 kapslit\nECOSH Pau D' Arco sipelgapuukoor 100 kapslit\n17,95 € 0,18 €/tükk\nSipelgapuu koor ehk Pau d’Arco (Tabebuia impetiginosa) tuleb Brasiiliast ja peamiselt ta kasvab Kesk- ja Lõuna-Ameerikas ning tema nimetus tuleneb sellest, et kõik õõnsused tema okstes on asustatud sipelgatega. See teeb puu tugevaks ja vastupidavaks kõikvõimalikele kahjuritele ja seentele. Selle taime kasulikke omadusi teavad hästi Peruu ja Mehhiko põliselanikud, kes nimetavad seda “jumalikuks puuks”. Puukoor on harvaesinevalt rikas erinevate mineraalide, vitamiinide ja ühendite poolest. Selles leidub nii fosforit, kroomi, kaltsiumit, rauda, joodi, fosforit, tsinki, mangaani, magneesiumi, boori ja suurel hulgal sellist ainet nagu lapahool.\nSipelgapuu ehk Pau d´Arco (Tabebuia impetiginosa) koor droogina, sipelgapuu ehk Pau d´Arco (Tabebuia impetiginosa) koor 10:1 ekstraktina, taimne kapsel (glaseeraine pullulaan)\n2 kapslit päevas vastavalt terapeudi või arsti soovitusele.\nMitte kasutada toidulisandit mitmekesise toitumise asendajana. Oluline on toituda mitmekülgselt ja tasakaalustatult ning harrastada tervislikku eluviisi. Hoida lastele kätesaamatus kohas.


Neljapäev, 10.03.2016, kell 10:00\nNeljapäev, 10. märts 2016, kell 10:00\n1. 10:06 Korruptsioonivastase seaduse muutmise seaduse eelnõu (143 SE) kolmas lugemine\nHead ametikaaslased, tere hommikust! Alustame Riigikogu täiskogu III istungjärgu 7. töönädala neljapäevast istungit. Kõigepealt palun Riigikogu kõnetooli neid Riigikogu liikmeid, kes soovivad üle anda eelnõusid või arupärimisi! Palun, Toomas Vitsut!\nAustatud eesistuja! Lugupeetud kolleegid! Ma soovin anda siseminister Hanno Pevkurile üle arupärimise ümberkorralduste kohta Päästeametis. Mina ja minu fraktsiooni liikmed oleme natuke mures nende plaanide pärast, mis siseministril Päästeametiga on. Me tahame teada, mis hakkab toimuma, kas ümberkorraldused mitte ei kahjusta päästevõimekust ja kui paljud inimesed töö kaotavad. Praegu on informatsioon olnud kuulujuttude tasandil, aga eks me siis küsime siseministri käest.\nPalun Riigikogu kõnetooli Aadu Musta!\nAustatud juhataja! Head kolleegid! Rühmal Riigikogu liikmetel on tekkinud huvi ühe Haridus- ja Teadusministeeriumi suure riigihanke vastu, mis pidi lahendama mitmed olulised küsimused. Kõigepealt on see hange hästi huvitav, sest see puudutab eesti keele õpetamist vene koolides, teiseks on see innovaatiline (digitaalne õppevara jne) ning sel on ka muid huvitavaid aspekte. Riigihange kuulutati välja novembris ja tundus, et nii suurt tööd – venekeelsete koolide kõikidele klassidele peavad valmima õppevahendid eesti keele õpetamiseks – ei ole võimalik nelja kuuga ära teha, kuid selgub, et see probleem siiski lahendati. Riigihanke võitis OÜ Hevami, kelle tegevusalad äriregistri andmetel on lillede, taimede, seemnete, istikute ja väetiste jaemüük spetsialiseeritud kauplustes ning juuksuri- ja muud iluteenused. Nagu dokumendid näitavad, ei ole sellel osaühingul seni olnud pedagoogilise tegevuse kogemusi. Üleüldse on toimunud detailiderohke menetlemine. Seetõttu on meil haridus- ja teadusministrile mitmeid küsimusi, millele vastamisel tuleb kindlasti appi tema varasem kogemus rahandusministrina, ilmselt on vaja ka tugevaid juriidilisi teadmisi. Aitäh!\nAustatud juhataja! Lugupeetud rahvaesindajad! On päris kena, et eile anti siin üle väga laiapõhjaline avaldus seoses Nadia Savtšenkoga. Selle kurva üksikjuhtumi kaudu saab Riigikogu käsitleda ka rahvusvahelist julgeolekuolukorda, mis on meil ehk tähelepanu fookusest pisut välja jäänud. Kaheksa Vabaerakonna fraktsiooni liiget esitavadki nüüd arupärimise peaministrile, mis puudutab ühte teist väga olulist küsimust, mida ei siin ega Eesti avalikkuses üleliia arutatud ei ole. See on torujuhtme Nord Stream 2 võimalik ehitamine meie külje alla, millel on tagajärjed nii Euroopa Liidu energiajulgeolekule kui väga selgelt ka Ukraina tulevikule, kui see torujuhe sellisel kujul ehitatama peaks. Me esitame peaministrile kuus küsimust selle kohta, mida on valitsus naaberriikidega ja Euroopa tasandil Euroopa Komisjonis suheldes selle probleemi teadvustamiseks teinud. Muu hulgas on üks küsimustest seotud sellega, kuidas me kavatseme suurendada Eesti võimekust ja õigusalast kompetentsust, et saaksime Euroopa Liidu energiapoliitika kujundamisel paremini kaasa rääkida, silmas pidades ka peatselt saabuvat Euroopa Liidu eesistumist. Aitäh!\nHead ametikaaslased, rohkem kõnesoove ei ole. Olen Riigikogu juhatuse nimel vastu võtnud kolm arupärimist. Riigikogu juhatus otsustab nende edasise menetlemise kodu- ja töökorra seaduse järgi.\nLiigume edasi tänase päevakorrapunkti menetlemise juurde. Aga kõigepealt teeme kohaloleku kontrolli.\nMeie tänane päevakorrapunkt on põhiseaduskomisjoni algatatud korruptsioonivastase seaduse muutmise seaduse eelnõu 143 kolmas lugemine. Kas fraktsioonide esindajad soovivad läbirääkimisi pidada? Kõnesoove ei ole, läbirääkimisi ei avata. Alustame lõpphääletuse ettevalmistamist.\nPanen lõpphääletusele eelnõu 143. Palun võtta seisukoht ja hääletada!\nPoolt 73 Riigikogu liiget, vastuolijaid ega erapooletuid ei ole. Põhiseaduskomisjoni algatatud korruptsioonivastase seaduse eelnõu 143 on seadusena vastu võetud. Esimese päevakorrapunkti käsitlemine on lõpetatud.


Ajutised püügikitsendused, harrastuspüügiõiguse tasu ja püügivahendite piirarv harrastuskalapüügil 2013. aastal – Riigi Teataja\nAjutised püügikitsendused, harrastuspüügiõiguse tasu ja püügivahendite piirarv harrastuskalapüügil 2013. aastal\nAjutised püügikitsendused, harrastuspüügiõiguse tasu ja püügivahendite piirarv harrastuskalapüügil 2013. aastal - sisukord\n§ 3 Lubatud püügivahendite piirarv, harrastuspüügiõiguse tasu ja püügikitsendused Peipsi, Pihkva või Lämmijärvel\n§ 6 Harrastuskalapüügiõiguse tasu sise- ja piiriveekogudel välja arvatud Peipsi, Lämmi- ja Pihkva järv ning Võrtsjärv\n§ 9 Kitsendused lõhe ja meriforelli püügil ning jõgedel spinningu ja lendõngega kalapüügil, kalastuskaardi alusel lubatud spinningu ja lendõngega püük ja harrastuspüügiõiguse tasu\n§ 10 Püügikitsendused harrastuskalapüügil forellijõgedel\n§ 11 Püügikitsendused ja harrastuspüügiõiguse tasu harrastuskalapüügil Silma looduskaitsealal\n§ 12 Püügikitsendused ja harrastuspüügiõiguse tasu harrastuskalapüügil Matsalu rahvuspargis\n§ 13 Püügikitsendused ja harrastuspüügiõiguse tasu harrastuskalapüügil Endla looduskaitsealal\n§ 14 Kasutada lubatud vähipüügivahendite piirarv\n§ 15 Ühe vähipüügivahendiga harrastuspüügiõiguse tasu Harju, Hiiu, Ida-Viru, Jõgeva, Järva, Lääne, Lääne-Viru, Põlva, Pärnu, Rapla, Saare, Tartu, Valga, Viljandi ja Võru maakonnas\n§ 16 Ajutised jõevähipüügi kitsendused\nRT I, 28.11.2012, 42\nVastu võetud 27.11.2012 nr 38\nMäärus kehtestatakse kalapüügiseaduse § 11 lõigete 11, 111, 112, 12 ja 18, § 19 lõike 3, keskkonnatasude seaduse § 11 lõike 2 punkti 3 ja Vabariigi Valitsuse 9. mai 2003. a määruse nr 144 „Kalapüügieeskiri” § 33 lõike 4 ja § 39 lõike 6 alusel.\n(1) Määrusega kehtestatakse 2013. aastaks:\n3) harrastuspüügiõiguse tasu kalastuskaardi alusel.\n(1) Harrastuskalapüügiks Läänemerel ühel kalendrikuul kasutada lubatud nakkevõrkude piirarvud maakondade kaupa, kui luba taotletakse vahetult Keskkonnaametist või elektroonilise kanali kaudu, on esitatud käesoleva määruse lisas 1.\n(2) Harrastuskalapüügiks Läänemerel 1. märtsist 31. oktoobrini antakse kalastuskaarte, mille alusel saab kala püüda kuni 100 konksuga õngejadaga seitsmepäevase ajavahemiku kestel:\n(3) Harrastuskalapüügiks Läänemerel väikesaari ümbritseval veealal on püsiasustusega väikesaare püsielanikul ühe kalendrikuu kestel kasutada lubatud nakkevõrkude piirarv:\n4) Pranglil – 90;\n(4) Harrastuskalapüügiks Läänemerel väikesaari ümbritseval veealal ajavahemikus 1. märtsist 31. oktoobrini antakse püsiasustusega väikesaare püsielanikele kalastuskaarte kuni 300 konksuga õngejadaga püügiks seitsmepäevase ajavahemiku kestel:\n(5) Harrastuspüügiõiguse tasu kalendrikuu eest, sõltumata püügipäevade arvust on:\n1) nakkevõrguga püügil käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud piirkondades – 13 eurot;\n(6) Harrastuspüügiõiguse tasu õngejadaga püügiks seitsmepäevase ajavahemiku kestel, sõltumata püügipäevade arvust, on käesoleva paragrahvi lõigetes 2 ja 4 nimetatud piirkondades 2 eurot.\n(7) Harrastuspüügiõiguse tasu võetakse iga käesoleva paragrahvi lõigetes 1–4 nimetatud piirkonna eest eraldi.\n§ 3. Lubatud püügivahendite piirarv, harrastuspüügiõiguse tasu ja püügikitsendused Peipsi, Pihkva või Lämmijärvel\n(1) Harrastuskalapüügil Peipsi, Lämmi- või Pihkva järvel ajavahemikul 1. märtsist 5. maini kasutada lubatud nakkevõrkude piirarv, kui luba taotletakse Keskkonnaametist, on:\n1) Ida-Viru maakonnas Peipsi järvel kaldast kuni 1 km kaugusel – 71;\n2) Jõgeva maakonnas Peipsi järvel kaldast kuni 1 km kaugusel – 50;\n3) Põlva maakonnas Pihkva ja Lämmijärvel kaldast kuni 0,5 km kaugusel mõlemal veekogul kokku – 93;\n4) Tartu maakonnas Peipsi järvel kaldast kuni 1 km ja Lämmijärvel kaldast kuni 0,5 km kaugusel mõlemal veekogul kokku – 102.\n(2) Harrastuskalapüügil Peipsi, Lämmi- või Pihkva järvel ajavahemikul 1. märtsist 5. maini kasutada lubatud nakkevõrkude piirarv, kui luba taotletakse elektroonilise kanali kaudu, on:\n1) Ida-Viru maakonnas Peipsi järvel kaldast kuni 1 km kaugusel – 103;\n2) Jõgeva maakonnas Peipsi järvel kaldast kuni 1 km kaugusel – 71;\n3) Põlva maakonnas Pihkva ja Lämmijärvel kaldast kuni 0,5 km kaugusel mõlemal veekogul kokku – 135;\n4) Tartu maakonnas Peipsi järvel kaldast kuni 1 km ja Lämmijärvel kaldast kuni 0,5 km kaugusel mõlemal veekogul kokku – 147.\n(3) Harrastuskalapüügil Peipsi ja Lämmijärvel ajavahemikul 1. märtsist 5. maini püsiasustusega väikesaare püsielanikule kasutada lubatud nakkevõrkude piirarv Piirissaart ümbritseval veealal on 100.\n(4) Peipsi, Lämmi- või Pihkva järvel ajavahemikul 1. märtsist 31. oktoobrini antakse kalastuskaarte kuni 100 konksuga õngejadaga harrastuskalapüügiks seitsmeks päevaks:\n(5) Tasu nakkevõrguga harrastuskalapüügiõiguse eest Peipsi, Lämmi- või Pihkva järvel, sõltumata püügipäevade arvust, käesoleva paragrahvi lõigetes 1–3 nimetatud piirkondades on:\n1) käesoleva paragrahvi lõigetes 1 ja 2 nimetatud piirkondades ajavahemikul 1. märtsist 5. maini – 13 eurot;\n2) käesoleva paragrahvi lõikes 3 nimetatud piirkonnas ajavahemikul 1. märtsist 5. maini – 6,5 eurot.\n(6) Tasu kuni 100 konksuga õngejadaga harrastuskalapüügiõiguse eest seitsmepäevase ajavahemiku kestel, sõltumata püügipäevade arvust, käesoleva paragrahvi lõikes 4 nimetatud piirkondades on 2 eurot.\n(1) Harrastuskalapüügiks Võrtsjärvel ühel kalendrikuul kasutada lubatud nakkevõrkude piirarv, kui luba taotletakse Keskkonnaametist, on:\n1) jaanuaris – 16;\n2) veebruaris – 16;\n3) märtsis – 16;\n4) septembris – 16;\n5) oktoobris – 16;\n6) novembris – 16;\n7) detsembris – 16.\n(2) Harrastuskalapüügiks Võrtsjärvel ühel kalendrikuul kasutada lubatud nakkevõrkude piirarv, kui luba taotletakse elektroonilise kanali kaudu, on:\n1) jaanuaris – 24;\n2) veebruaris – 24;\n3) märtsis – 24;\n4) septembris – 24;\n5) oktoobris – 24;\n6) novembris – 24;\n7) detsembris – 24.\n(4) Harrastuspüügiõiguse tasu kalapüügiõiguse eest kalendrikuus, sõltumata püügipäevade arvust, käesoleva paragrahvi lõigetes 1 ja 2 sätestatud juhtudel on 13 eurot.\n(1) Harrastuskalapüügiks sise- ja piiriveekogudel ühes kalendrikuus kasutada lubatud nakkevõrkude piirarvud, kui luba taotletakse Keskkonnaametist või elektroonilise kanali kaudu, on esitatud käesoleva määruse lisas 2.\n(2) Harrastuskalapüügil Jõgeva ja Tartu maakonna siseveekogudel on keelatud kasutada nakkevõrku pikkusega üle 35 meetri.\n(3) Harrastuskalapüügil Saare maakonna siseveekogudel on keelatud kasutada nakkevõrku silmasuurusega alla 130 mm.\n(4) Harrastuskalapüügil Valga maakonna siseveekogudel on keelatud kasutada nakkevõrku silmasuurusega alla 100 mm.\n(5) Järva maakonnas Tarbja paisjärves on harrastuskalapüük keelatud.\n(6) Kuni 100 konksuga õngejadaga harrastuskalapüügiks siseveekogudel ajavahemikus 1. märtsist 31. oktoobrini antakse kalastuskaarte seitsmepäevaseks ajavahemikuks:\n§ 6. Harrastuskalapüügiõiguse tasu sise- ja piiriveekogudel välja arvatud Peipsi, Lämmi- ja Pihkva järv ning Võrtsjärv\n(1) Harrastuskalapüügiõiguse tasu kalendrikuus, sõltumata püügipäevade arvust, käesoleva määruse § 5 lõikes 1 nimetatud sise- ja piiriveekogudel on:\n(2) Harrastuskalapüügiõiguse tasu seitsmepäevaseks ajavahemikuks, sõltumata püügipäevade arvust, käesoleva määruse § 5 lõikes 6 nimetatud siseveekogudel ja ajavahemikuks on:\n(3) Harrastuspüügiõiguse tasu võetakse iga käesoleva määruse § 5 lõigetes 1 ja 6 nimetatud piirkonna eest eraldi.\n(1) Harrastuskalapüügiks liivi ja kuuritsaga ajavahemikus 1. juunist 31. augustini antakse ühepäevase kehtivusega kalastuskaart.\n(2) Liivi ja kuuritsaga on keelatud püüda alla 10-hektarilistel järvedel, vooluveekogudel, Võrtsjärvel, Peipsi järvel, Narva veehoidlal ja kaitsealade sihtkaitsevööndis asuvatel veekogudel.\n(3) Harpuunpüssi ja harpuuniga harrastuskalapüügiks antud kalastuskaart kehtib käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud veekogudel üheaegselt.\n§ 9. Kitsendused lõhe ja meriforelli püügil ning jõgedel spinningu ja lendõngega kalapüügil, kalastuskaardi alusel lubatud spinningu ja lendõngega püük ja harrastuspüügiõiguse tasu\n(2) Spinningu ja lendõngega püügiks jõgedel antakse kalastuskaarte järgmistele jõelõikudele järgmisteks ajavahemikeks:\n(4) Kalastuskaart püügiks spinningu ja lendõngega kehtib üheaegselt kõigil käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud veekogudel.\n(6) Kalastuskaardi alusel lõhe ja meriforelli püügil lõikes 2 nimetatud piirkondades, välja arvatud Narva ja Jägala jõgi, on ühel isikul ühe ööpäeva jooksul lubatud püüda kokku kuni kaks kala: kaks lõhet või kaks meriforelli või siis üks lõhe ja üks meriforell.\n§ 10. Püügikitsendused harrastuskalapüügil forellijõgedel\n1) kalapüügiõiguse eest 1 aastaks – 36 eurot;\n2) kalapüügiõiguse eest 1 päevaks – 3 eurot.\n(4) Kalastuskaart forellipüügiks kehtib üheaegselt kõigil käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud veekogudel.\n§ 11. Püügikitsendused ja harrastuspüügiõiguse tasu harrastuskalapüügil Silma looduskaitsealal\n(1) Silma looduskaitsealal antakse ühepäevase kehtivusega kalastuskaarte:\n1) Sutlepa merele;\n2) Saunja lahele.\n(2) Silma looduskaitsealal Sutlepa merel ja Saunja lahel on 1. märtsist 30. juunini kalapüük keelatud.\n(4) Silma looduskaitsealal on 2013. aastal harrastuskalapüügil keelatud kasutada nakkevõrku.\n(5) Harrastuskalapüügiõiguse tasu käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud piirkondades üheks päevaks on 6 eurot.\n§ 12. Püügikitsendused ja harrastuspüügiõiguse tasu harrastuskalapüügil Matsalu rahvuspargis\n(1) Harrastuskalapüügiks Matsalu rahvuspargis, välja arvatud Penijõe vasakul kaldal looduskaitseala piirist Bogeri auguni ja rahvuspargi piirides asuvate sadamate muulidel, antakse kalastuskaarte spinninguga, lihtkäsiõngega, käsiõngega, lendõngega ja sikutiga püügiks, kui neid taotletakse Keskkonnaametist, järgmiselt:\n2) 15. märtsist 10. maini Raana jõel, Liivi jõel ning Kasari jõel Säina sonnist kuni Liivi jõe suudmeni, Kasari jõel Rõude jõe lähtest ülesvoolu kuni Sitsi peakraavini, Kloostri sadamas, Kasari jõe vasakul kaldal Kloostri silla juures tähistatud alal ja Rõude jõel Rõude silla juures 50 m üles- ja allavoolu ehk piirkondades A, B, C, D, E, K ja J2 – 373;\n4) 1. juulist 15. novembrini Väinamere vabavee sihtkaitsevööndis ehk piirkonnas M2 – 69;\n5) 1. juulist 15. novembrini Matsalu lahe vabavee sihtkaitsevööndis, Kalatee sihtkaitsevööndis, Väinamere vabavee sihtkaitsevööndis ehk piirkonnas M1 – 28;\n(2) Harrastuskalapüügiks Matsalu rahvuspargis, välja arvatud Penijõe vasakul kaldal looduskaitseala piirist Bogeri auguni ja rahvuspargi piirides asuvate sadamate muulidel, antakse kalastuskaarte spinninguga, lihtkäsiõngega, käsiõngega, lendõngega ja sikutiga püügiks, kui neid taotletakse elektroonilise kanali kaudu, järgmiselt:\n2) 15. märtsist 10. maini Raana jõel, Liivi jõel ning Kasari jõel Säina sonnist kuni Liivi jõe suudmeni, Kasari jõel Rõude jõe lähtest ülesvoolu kuni Sitsi peakraavini, Kloostri sadamas, Kasari jõe vasakul kaldal Kloostri silla juures tähistatud alal ja Rõude jõel Rõude silla juures 50 m üles- ja allavoolu ehk piirkondades A, B, C, D, E, K ja J2 – 437;\n3) 1. juulist 15. novembrini Penijõel, Tuudi jõel, Raana jõel, Kasari jõel Kasari sillast kuni Tuudi jõe suudmeni, Liivi jõel, Kasari jõel Kasari sillast kuni Rõude jõeni, Kasari jõe lõunakaldal Rõude jõest kuni Kloostri sadamani ja Rõude jõe põhjakaldal Kasari jõest kuni Rõude sillani – piirarvuta;\n4) ajavahemikus 1. juulist 15. novembrini Väinamere vabavee sihtkaitsevööndis ehk piirkonnas M2 – 81;\n5) 1. juulist 15. novembrini Matsalu lahe vabavee sihtkaitsevööndis, Kalatee sihtkaitsevööndis, Väinamere vabavee sihtkaitsevööndis ehk piirkonnas M1 – 32;\n(4) Harrastuskalapüügiõiguse tasu võetakse iga käesoleva paragrahvi lõigete 1 ja 2 punktides 1–6 nimetatud piirkonna eest eraldi.\n(5) Matsalu rahvuspargis on keelatud kasutada harrastuskalapüügil nakkevõrku.\n§ 13. Püügikitsendused ja harrastuspüügiõiguse tasu harrastuskalapüügil Endla looduskaitsealal\n(1) Kalastuskaarte harrastuspüügiks Endla looduskaitsealal antakse üheks kalendrikuuks või üheks päevaks:\n(3) Kalapüük Endla looduskaitsealal Endla järvel ja Sinijärvel on 1. aprillist 30. juunini keelatud.\n§ 14. Kasutada lubatud vähipüügivahendite piirarv\n(1) Harrastuslikul vähipüügil kasutada lubatud vähinattade või vähimõrdade (edaspidi vähipüügivahendid) ööpäevade piirarv 2013. aastal, kui luba taotletakse Keskkonnaametist, on:\n1) Harju maakonnas – 164;\n2) Hiiu maakonnas – 62;\n3) Ida-Viru maakonnas – 123;\n4) Jõgeva maakonnas – 205;\n5) Järva maakonnas – 123;\n6) Lääne maakonnas – 82;\n7) Lääne-Viru maakonnas – 41;\n8) Põlva maakonnas – 205;\n9) Pärnu maakonnas – 123;\n10) Rapla maakonnas – 41;\n11) Saare maakonnas – 615;\n12) Tartu maakonnas – 164;\n13) Valga maakonnas – 246;\n14) Viljandi maakonnas – 123;\n15) Võru maakonnas – 164.\n(2) Harrastuspüügil kasutada lubatud vähipüügivahendite ööpäevade piirarv 2013. aastal, kui luba taotletakse elektroonilise kanali kaudu, on:\n1) Harju maakonnas – 236;\n2) Hiiu maakonnas – 89;\n3) Ida-Viru maakonnas – 177;\n4) Jõgeva maakonnas – 295;\n5) Järva maakonnas – 177;\n6) Lääne maakonnas – 118;\n7) Lääne-Viru maakonnas – 59;\n8) Põlva maakonnas – 295;\n9) Pärnu maakonnas – 177;\n10) Rapla maakonnas – 59;\n11) Saare maakonnas – 885;\n12) Tartu maakonnas – 236;\n13) Valga maakonnas – 354;\n14) Viljandi maakonnas – 177;\n15) Võru maakonnas – 236.\n(3) Vähipüügivahendi ööpäev on kalastuskaardi ööpäevades arvestatud kehtivusaja ja kalastuskaardile kantud püügivahendite arvu korrutis.\n§ 15. Ühe vähipüügivahendiga harrastuspüügiõiguse tasu Harju, Hiiu, Ida-Viru, Jõgeva, Järva, Lääne, Lääne-Viru, Põlva, Pärnu, Rapla, Saare, Tartu, Valga, Viljandi ja Võru maakonnas\nÜhe vähipüügivahendiga harrastuspüügiõiguse tasu üheks ööpäevaks ühes käesoleva määruse § 14 lõigetes 1 ja 2 nimetatud piirkonnas on 3 eurot.\n§ 16. Ajutised jõevähipüügi kitsendused\nMäärus jõustub 1. detsembril 2012. a.\nLisa 1 Harrastuskalapüügil Läänemerel üheks kalendrikuuks kasutada lubatud nakkevõrkude piirarvud 2013. aastal maakondade kaupa, kui luba taotletakse Keskkonnaametist või elektroonilise kanali kaudu\nLisa 2 Harrastuskalapüügil sise- ja piiriveekogudel üheks kalendrikuuks kasutada lubatud nakkevõrkude piirarvud 2013. aastal, kui luba taotletakse Keskkonnaametist või elektroonilise kanali kaudu


Planeerimisseaduse ja ehitusseadustiku eelnõud on avalikustatud ja nende osas on võimalik arvamust avaldada. Diskussiooni ärgitamiseks oleme andnud uudiskirjas ülevaate eelnõudega plaanitavatest suurematest muudatustest. Muud uudised räägivad olulisematest värsketest Euroopa Kohtu otsustest avalikkuse kaasamise ja keskkonnamõju hindamise teemal, energiatõhususe direktiivi eelnõu heakskiitmisest Euroopa Parlamendi poolt, geneetiliselt muundatud põllukultuuride käitlemise nõuetest jpm.\nEuroopa Komisjon avalikustas teatise EL keskkonnaõiguse rakendamise kohta\nEuroopa Kohus: õigusloomet puudutavale teabele võib juurdepääsupiirangu seada üksnes kuni õigusloomeprotsessi lõpuni\nEuroopa Kohus: KSH kohustuse rikkumise tulemusena tühistatud õigusakti mõju on erandkorras lubatud säilitada\nEuroopa Komisjon selgitas PVT viitedokumentide koostamise korda ning sisu\nEuroopa Parlamendi energeetikakomisjon andis heakskiidu energiatõhususe direktiivi eelnõule\nKäitajad peavad 30. aprilliks esitama kasvuhoonegaaside saastekvoodid aastatel 2008-2011 tekitatud heite eest\nEuroopa Komisjon täpsustas suurte põletusseadmete riikliku üleminekukava korda\nEuroopa Komisjoni avalik konsultatsioon võõrliikide teemal\nKodumajapidamises kasutatavates pesuvahendites piiratakse fosfaatide sisaldust\nMuudatused avalikult kasutatavate veekogude nimekirjas\nKeskkonnaministeerium algatas veemajanduskavade ajakohastamise\nProjekteerijad ja puurijad saavad andmeid puurkaevude ja -aukude kohta esitada ka e-keskkonnaameti kaudu\nEuroopa Komisjon: mulla degradeerumisega tuleb tõhusamalt tegeleda\nEuroopa Komisjon lisas REACH määruse eriti ohtlike ainete loetellu 8 uut ainet\nPõllumajandusministri uus määrus täpsustab geneetiliselt muundatud põllukultuuride käitlemise nõudeid\nEuroopa Komisjon avalikustas 7. märtsil teatise (COM 2012) 95, milles kirjeldatakse nii EL keskkonnaõiguse rakendamise ja jõustamisega soetud väljakutseid kui ka võimalikke lahendusi nendega tegelemiseks. Dokument ei ole esimene omalaadne, Euroopa Komisjon avaldas keskkonnaõiguse rakendamise alase teatise ka 2008. aastal.\nKomisjoni hinnangul on EL keskkonnaõiguse tõhus ning ühetaoline rakendamine oluline nii keskkonna ja inimtervise kaitseks kui ka ettevõtjatele õigusselguse loomiseks ja EL ühisturu toimimiseks. EL keskkonnaõiguse mitterakendamine toob kaasa ka märkimisväärse rahalise kahju; teatise kohaselt on kaasnevate kulude rahaliseks suuruseks ümmarguselt 50 miljardit eurot aastas. Olemasoleva seadusandluse täiemahuline rakendamine tooks endaga teisalt kaasa hinnanguliselt 400 000 uut töökohta.\nKomisjon leiab, et EL õiguse parema rakendamise huvides on vaja parandada nii info kättesaadavust kui ka õigusrikkumistele reageerimist erinevatel tasanditel (riiklik, regionaalne, kohalik). Teave keskkonnaõiguse rakendamise praktika kohta tuleks võimalikult suures ulatuses teha interneti vahendusel erinevatele osapooltele kättesaadavaks. Teisalt on oluline tagada normide täitmist kogu Euroopa Liidus. Selleks on vaja tõhustada järelevalveorganite tööd, muuhulgas soovib Komisjon kaaluda uute EL õigusaktide puhul spetsiifiliste järelevalvesätete lisamist ning hinnata EL tasandi järelevalvemehhanismide loomise võimalusi lisaks riiklikele süsteemidele. Samuti aitab EL keskkonnaõiguse jõustamist tagada see, kui liikmesriikide poolt luuakse varasemast tõhusamad viisid kodanike ja organisatsioonide kaebuste läbivaatamiseks haldusorganite ning kohtute poolt.\nEuroopa Komisjoni teatis ei too otseselt kaasa õiguslikke muudatusi, küll on see aga aluseks Euroopa Liidu 7. keskkonnaalase tegevusprogrammi väljatöötamisele ning annab üldiseid suuniseid tulevaste õigusaktide väljatöötamiseks.\nVt Euroopa Komisjoni teatise teksti (pdf, ingl k)\nEuroopa Kohus tegi 14. veebruaril kohtuasjas C 204/09 otsuse, milles selgitas EL direktiivi 2003/4/EÜ (nn keskkonnainfo kättesaadavuse direktiiv) art 2 punktis 2 sätestatud riigiasutuse mõistet ning direktiivi kohaldamist keskkonnaalast seadusandlust puudutavale teabele. Kohtuasi puudutas Saksamaa klaasitootja teabenõuet keskkonnateemadega tegelevale ministeeriumile juurdepääsu saamiseks teabele seoses perioodil 2005-2007 kasvuhoonegaaside saastekvootide eraldamise otsuste menetlemise protsessiga (sh ministeeriumisisestele seisukohtadele ja kirjavahetusele). Ministeerium keeldus teabenõude täitmisest, viidates sellele, et õigusloomeprotsessis osalejana ei ole tal kohustust infot avalikustada, samuti oli teave kaetud konfidentsiaalsuspiiranguga, kuna see puudutas riigiasutuste tööd.\nDirektiivi 2003/4/EÜ alusel on riigiasutused kohustatud isiku taotlusel keskkonnainfole juurdepääsu võimaldama. Direktiiv võimaldab sätestada siseriiklikus õiguses, et riigiasutuse mõistega ei ole hõlmatud õigusemõistmise ja seadusandlusega tegelevad asutused ja institutsioonid (art 2 lg 2). Euroopa Kohus leidis, et sellest tulenevalt ei kohaldata direktiivi ministeeriumidele ja muudele asutustele õigusloome teabe osas, milles nad osalevad seaduseelnõude ettevalmistamise, parlamendile esitamise ja arvamuse kujundamise kaudu. Küll aga ei kohaldu kohtu hinnangul teabele juurdepääsu võimaldamise piirang enam pärast õigusloomeprotsessi lõppemist. Sellist lähenemist põhjendab kohus eesmärgiga tagada õigusloomeprotsessi laitmatu kulgemine, mis pärast protsessi lõppu pole enam ohustatud.\nDirektiiv näeb ette ka võimaluse piirata juurdepääsu infole, kui teabe avalikustamine võib kahjustada riigiasutuste töö konfidentsiaalsust (art 4 lg 2). Euroopa Kohus märkis selles osas, et riigiasutused võivad teabele juurdepääsu piirata riigiasutuse töö konfidentsiaalsuse tõttu üksnes siis, kui selline piirangu alus on siseriiklikus õiguses sätestatud. Kohus rõhutas, et sellisel juhul peab riigiasutuse töö ulatus, millele konfidentsiaalsus laieneb, olema siseriiklikes õigusnormides selgelt määratletud. Samas lisas kohus, et riigiasutuse töö konfidentsiaalsusele tuginemisel peab riigiasutus lähtuma huvide tasakaalustamisest iga üksikjuhtumi konkreetsetele asjaoludele toetudes – peab hindama, kuidas teabe avalikustamine teabe konfidentsiaalsust võib kahjustada.\nEestis lubab avaliku teabe seadus tunnistada õigustloovate aktide eelnõud asutusesiseseks kasutamiseks üksnes enne nende kooskõlastamisele saatmist või vastuvõtmiseks esitamist (AvTS § 35 lg 2 p 1). See tähendab, et meil ei ole võimalik piirata teabele juurdepääsu kogu õigusloomeprotsessi jooksul, vaid ainult osal sellest. Seega võib loota, et Eestis eeltoodud kohtuasjaga analoogseid probleeme praktikas tekkida ei saa.\nVt Euroopa Kohtu otsust asjas C 204/09\nVt ka EL direktiivi 2003/4/EÜ (nn keskkonnainfo kättesaadavuse direktiiv) (pdf)\nEuroopa Kohus tegi 28. veebruaril kohtuasjas C 41/11 otsuse, milles asus seisukohale, et erilistel asjaoludel on lubatud keskkonnamõju hindamise kohustuse rikkumisele vaatamata vastuvõetud ja seejärel tühistatud õigusakti mõju säilitada kuni õiguspärase akti jõustumiseni. Kohtuasi puudutas Belgia nitraaditundlike alade tegevuskava, mis on kehtestatud EL direktiivi 91/676/EMÜ veekogude kaitsmise kohta põllumajandusest lähtuva nitraadireostuse eest alusel, ning millele ei viidud läbi keskkonnamõju strateegilist hindamist (KSH) (selles asjas KSH kohustuse rikkumist puudutavat kohtulahendit kajastasime KÕKi 2010.a juulikuu uudiskirjas). Käesolevas asjas on tegemist Belgia kohtu eelotsusetaotlusele antud vastusega, kas on lubatud kõnealuse määruse tühistamise tagajärgi edasi lükata kuni õiguspärase õigusakti jõustumiseni. Kuna kõnealune tegevuskava võeti vastu KSH-d läbi viimata tuleks see vastuolu tõttu EL õigusega tühistada, kuid samal ajal on tegevuskava EL direktiivi 91/676/EMÜ kohaseks täitmiseks vajalik.\nEuroopa Kohus selgitas, et üldjuhul on liikmesriigil kohustus keskkonnamõju hindamise kohustuse rikkumisega vastuvõetud kava või programm peatada või tühistada. Kohus nentis aga, et erandkorras võib olla lubatud rakendada siseriikliku õiguse sätet, mis võimaldab tühistatud õigusakti mõju säilitada kuni õiguspärase õigusakti jõustumiseni. Kohus märkis, et seejuures peab olema täidetud kaks tingimust: esiteks peab tegu olema meetmega, mis võtab nõuetekohaselt üle direktiivi 91/676 ning teiseks tuleb tuvastada, et tegevuskava tühistamisega seotud kahjulik keskkonnamõju on suurem kui selle edasikehtimisel. Lisaks võib selline siseriikliku õigusakti mõju erandkorras säilitamine toimuda üksnes minimaalse perioodi jooksul, mis on vajalik KSH kohustuse rikkumise heastamiseks vajalike meetmete rakendamiseks.\nVt Euroopa Kohtu otsust asjas C 41/11\nVt ka EL direktiivi 91/676/EMÜ veekogude kaitsmise kohta põllumajandusest lähtuva nitraadireostuse eest (pdf)\nLoe samas asjas varasema eelotsusetaotluse kohta lähemalt 2010.a juulikuu keskkonnaõiguse uudiskirjast\n10. veebruaril võttis Euroopa Komisjon vastu rakendusotsuse 2012/119/EL, milles täpsustatakse parima võimaliku tehnika (PVT) viitedokumentide koostamise korda (eelkõige sellega seotud teabevahetust) ning nende dokumentide sisu.\nPVT viitedokumendid on EL tööstusheite direktiivi (2010/75/EL) kohaselt Euroopa Komisjoni poolt välja töötatavad tehnilised dokumendid, mis kirjeldavad mingi saastuse kompleksse kontrolli ja vältimise regulatsiooniga hõlmatud tööstusliku tegevusvaldkonna parimat võimalikku tehnikat. Parim võimalik tehnika on mingis kindlas tööstusharus kasutatav tehnika, mis on ühelt poolt keskkonna kaitsmisel kõige tõhusam ning teisalt seejuures majanduslikult ja tehniliselt vastuvõetav. EL tööstusheite direktiiv reguleerib suure keskkonnamõjuga tööstustegevusi ning koondab ja uuendab mitmeid varasemaid EL õigusakte, nt saastuse kompleksse vältimise ja kontrolli direktiivi (2008/1/EÜ) ning suurte põletusseadmete direktiivi (2001/80/EÜ). PVT viitedokumendi üheks osaks on eraldi Komisjoni otsusega vastu võetavad PVT järeldused, mis on aluseks konkreetse käitiste suhtes antava kompleksloa nõuete määramisel. Käitistest lähtuva heite piirväärtuste määramisel tuleb tööstusheite direktiivi kohaselt üldjuhul otseselt lähtuda PVT järeldustes kirjeldatud heitetasemetest. EL tööstusheite direktiiv tuleb liikmesriikidel üle võtta 7. jaanuariks 2013. a.\nKomisjoni rakendusotsus on juhiseks, kuidas viia läbi PVT viitedokumentide koostamist ning kuidas need üles ehitada (milline peaks olema viitedokumentide struktuur). Samuti kirjeldatakse täpsemalt, millised peaksid olema kompleksloa nõuete määramisel olulist rolli mängivad PVT järeldused. Seeläbi soovitakse saavutada ühtest praktikat nii erinevate valdkondade viitedokumentide ja järelduste koostamise protsessi kui ka dokumentide sisu osas.\nVt Euroopa Komisjoni rakendusotsuse teksti (pdf)\nVt ka Euroopa Komisjoni tööstusheidete teemalist veebilehte\nEuroopa Parlamendi tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjon (ITRE) andis 28. veebruaril oma heakskiidu uue energiatõhususe direktiivi eelnõule. Direktiivi peamiseks eesmärgiks on saavutada aastaks 2020 läbi energiatõhususe tõusu 20% primaarenergia sääst. Sellise eesmärgi võttis Euroopa Liit endale 2007. a märtsis, nn uue kliima- ja energeetikapaketi vastuvõtmisel. Komisjoni hinnangul on direktiivi vastuvõtmine vajalik, kuna ilma lisasammude võtmiseta saavutatakse eesmärgist vaid umbes pool (9% primaarenergia sääst).\nVaidlused Euroopa Parlamendis direktiivi eelnõu täpse sisu üle olid pingelised, Euroopa Komisjoni poolt eelmise aasta juunist avalikustatud ettepanekusse (mille sisu kohta võib lugeda meie 2011. a juuli uudiskirjast) tehti mitmeid muudatusi. Positiivseks võib pidada, et direktiivi eelnõule lisati liikmesriikidele siduvad energiatõhususe suurendamise eesmärgid. Samas alandati avalike hoonete kohustuslikku energiasäästlikumaks renoveerimise mahtu 3%-lt aastas 2,5%-le. Teisalt jäi direktiivi eelnõusse sisse üks olulisemaid nõudeid - energia turustajate ja jaemüüjate suhtes kehtiv kohustus säästa igal aastal 1,5% enda poolt müüdavast energiast (nt küttesüsteemide tõhustamise, topeltklaasidega akende ehitamise vms teel).\nJärgmise sammuna algavad läbirääkimised Euroopa Parlamendi ning liikmesriikide esindajate (Euroopa Nõukogu) vahel. Euroopa Nõukogu eesistujamaa Taani on pidanud direktiivi osas kokkuleppe saavutamist oma 2012. a juulis lõppeva eesistumisaja üheks tähtsaimaks eesmärgiks.\nVt Euroopa Komisjoni algse eelnõu teksti (pdf, ingl k)\nVt Euroopa Parlamendi poolt eelnõusse tehtud muudatuste teksti (pdf, ingl k)\nVt ka Euroopa Parlamendi pressiteadet (ingl k)\nVt ka portaali Euractiv.com artiklit hääletuse kohta (ingl k)\nVt ka Euroopa Komisjoni veebilehte EL kliima- ja energeetikapaketi kohta (ingl k)\n27. veebruaril võttis keskkonnaminister vastu määruse „Kasvuhoonegaaside heitkoguste ühikutega kauplemise kord“ muudatused. Muudatuste kohaselt peavad kasvuhoonegaaside kauplemise süsteemiga hõlmatud käitajad esitama aastatel 2008-2011 tekitatud heitele vastava hulga saastekvoote käesoleva aasta 30. aprilliks. Määruse varasema versiooni kohaselt oleks neil vastav kohustus tulnud täita alles kauplemisperioodi lõpus, st järgmise aasta 30. aprilliks.\nMuudatus on seotud kasvuhoonegaaside riikliku jaotuskava heakskiitmisega Euroopa Komisjoni poolt möödunud aasta detsembris. Selle alusel oli käitajatele võimalik tasuta välja jagada teatud hulk saastekvoote (selle kohta kirjutasime lähemalt jaanuari uudiskirjas), puudujääva koguse peavad käitajad vajadusel hankima oksjonite teel.\nVt muudetud keskkonnaministri määruse teksti Riigi Teatajas\nVt ka 2011. a detsembrikuise keskkonnaõiguse uudiskirja uudist Eesti riikliku kasvuhoonegaaside jaotuskava heakskiidu kohta\nEuroopa Komisjon võttis 10. veebruaril vastu rakendusotsuse 2012/115/EL, millega täpsustatakse suurtele (vähemalt 50 MW nimisoojusvõimsusega) põletusseadmetele kohaldatavatest heite piirväärtustest erandite tegemise korda siseriikliku üleminekukava alusel. Rakendusotsuses on täpsustatud, milliseid andmeid peab siseriiklik üleminekukava sisaldama ning kuidas üleminekukavasid koostada ja rakendada.\nEL direktiivi 2010/75/EL (nn tööstusheite direktiivi) kohaselt hakatakse alates 2016. aastast enne 7. jaanuari 2013. a keskkonnakompleksloa saanud suurte põletusseadmete (nt üle 50 MW nimisoojusvõimsusega fossiilkütuseid põletavate elektrijaamade) suhtes rakendama varasemast rangemaid heite piirväärtusi. Siseriiklikud üleminekukavad on üks selles direktiivis leiduvaid üleminekuregulatsioone, mille alusel saab suurte põletusseadmete suhtes erandkorras kohaldada tavapärasest leebemaid heite piirväärtusi vääveldioksiidi, lämmastikoksiidide ja tolmu heitele. Üleminekukavad saavad vastavalt tööstusheite direktiivile kehtida 2016. a 1. jaanuarist 2020. a 30. juunini, selle aja jooksul vähendatakse kavaga hõlmatud põletusseadmete heitele kohaldatavaid piirväärtusi järk-järgult selliselt, et need vastaks 2020. aastast direktiiviga ette nähtud, varasematest rangematele heite piirväärtustele.\nVastuvõetud rakendusotsus on liikmesriikidele üleminekukavade koostamisel oluline, kuna kirjeldab täpselt, milliseid andmeid selles esitada tuleb selleks, et üleminekukava loetaks Euroopa Komisjoni poolt nõuetele vastavaks. Euroopa Komisjoni heakskiit üleminekukavale on selle kohaldamise eelduseks. Liikmesriikidel on nõuetekohase üleminekukava esitamiseks aega järgmise aasta 1. jaanuarini.\nVt Euroopa Komisjoni rakendusotsuse 2012/115/EL teksti Euroopa Liidu Teatajas (pdf)\nEuroopa Komisjon on algatanud veebipõhise konsultatsiooni võõrliikide sissetungi teemal. Mujalt sissetoodud invasiivsed võõrliigid, mis kohalikus keskkonnas kiiresti levivad, võivad ohustada kohalikku loomastikku ja taimestikku ning kahjustada tõsiselt ökosüsteeme ja bioloogilist mitmekesisust. Euroopa Komisjon on kaalumas võimalusi probleemi lahendamiseks, vajaduse korral ka vastava õigusakti vastuvõtmisega. Algatatud arutelu eesmärgiks on koguda arvamusi, kuidas probleemi kõige tõhusamalt lahendada. Võimalike meetmete hulgas on Komisjoni teatel kaubanduspiirangud, märgistussüsteemid, järelevalvemehhanismid, tõrjemeetmed ning kahjustatud ökosüsteemide taastamine.\nArutelul osalemiseks palutakse huvitatud isikutel – üksikisikutel, ettevõtete ja tarbijate esindajatel, huvirühmadel, vabaühendustel ja ametiasutustel – esitada oma arvamus enne 12. aprilli 2012. Uuringus saab osaleda aadressil: http://ec.europa.eu/environment/consultations/invasive_aliens.htm\nLoe invasiivsete võõrliikide kohta lähemalt Komisjoni veebilehelt (ingl k)\nEuroopa Liidu Nõukogu võttis 10. veebruaril vastu määruse fosfaatide ja muude fosfori ühendite kasutamise piiramiseks kodumajapidamises ja pesumajades kasutavates pesupesemisvahendites ja nõudepesumasina pesemisvahendites, mille eesmärgiks on vähendada pesuvahenditega vetesse kanduvate fosfaatide hulka. Määrusega muudetakse EL määrust 648/2004/EÜ puhastusvahendite märgistamise kohta.\nMääruse kohaselt kehtestatakse pesupesemisvahendite fosfori piirmääraks 0,5 grammi ühe pesemiskorra kohta, piirmäär jõustub 30. juunil 2013. aastal. Nõudepesumasinates kasutavate puhastusvahenditele seatakse fosfori piirmääraks 0,3 grammi ühe pesemiskorra kohta, see nõue jõustub 1. jaanuaril 2017. aastal. Pikaajalise üleminekuperioodi põhjuseks on võimaldada pesuvahendite tootjatel asendada fosfaadid keskkonnasõbralikemate ainetega.\nFosfaate kasutatakse vee pehmendamiseks ja pesemisvahendite töö tõhustamiseks, kuid tegemist on veekeskkonda kahjustavate ainetega, mis suurendavad eutrofeerumist (vetikate vohamist).\nVt Euroopa Liidu Nõukogu pressiteadet\nVt määruse teksti Euroopa Liidu Nõukogu kodulehel (pdf, inglise keeles)\nVt EL määrust 648/2004/EÜ puhastusvahendite märgistamise kohta\n8. märtsil võttis Vabariigi Valitsus vastu uue avalikult kasutatavate veekogude nimekirja. Senine valitsuse määrus avalikult kasutatavate veekogude nimekirja kohta tunnistati kehtetuks. Muudatus on tingitud asjaolust, et avalikult kasutatavate veekogude nimekiri tuleb kinnitada korralduse kui üksikaktiga, mitte määruse kui üldaktiga. Nimelt vastab nimekiri haldusmenetluse seaduse kohaselt üldkorralduse tunnustele – avalikult kasutatavate veekogude nimekirja kinnitamisega reguleeritakse nimistus olevate veekogude avalik-õiguslikku seisundit ja nende kasutamisega seotud subjektiivseid avalikke õigusi ja kohustusi. Veekogu avalik kasutamine on veekogu kasutamine igaühe poolt ilma veekogu seisundit mõjutavate ehitiste või tehnovahenditeta (nt suplemine, veesport, veel ja jääl liikumine jms). Kõik veekogud ei ole avalikult kasutatavad, kuna kuuluvad eraomandisse.\nLisaks vormilisele muudatusele on nimekirjas tehtud ka sisulisi täpsustusi, kuna see on olnud muutumatu alates 2003. aastast. Nii on nimekirja lisatud uusi tekkinud järvi (saartel ja Läänemaal on tekkinud rannajoone muutuse ja maapinna kerke tõttu endistest merelahtedest uusi järvi, põlevkivi-, pae-, liiva-, kruusa- ja turbakarjääridesse on tekkinud mitmed uued tehisveekogud). Mõned järved, paisjärved ja vooluveekogud on nimekirjast ka välja arvatud seoses veeseaduses §-s 7 sätestatud nõuetega avalikult kasutatavate veekogude nimekirja kandmise kohta (nt ühe kinnisasja piires asuvat eraõiguslikule isikule kuuluvat väljavooluta seisuveekogu ei kanta avalikult kasutatavate veekogude nimekirja; samuti ka vooluveekogu, mille valgala on väiksem kui 25 km2).\nVabariigi Valitsuse määrus kehtiva avalikult kasutatavate veekogude nimekirja kehtetuks tunnistamise kohta jõustub 30. märtsil 2012.a ning korraldus uue nimekirja kohta jõustub 30. märtsil 2012.a\nVt VV korraldusega kehtestud uut avalikult kasutatavate veekogude nimekirja Riigi Teatajas\nVt VV määrust kehtiva nimekirja kehtetuks tunnistamise kohta Riigi Teatajas\nVt taustaks ka Vabariigi Valitsuse 8.03.2012. a istungi kommenteeritud päevakorda ning uue nimekirja eelnõud ja seletuskirja eelnõude infosüsteemis (EIS)\nKeskkonnaministeerium on teatanud, et hakkab ajakohastama veemajanduskavasid. Veemajanduskavad on vee kaitse ja kasutamise korraldamise alusdokumendid, mis on koostatud kõikide veemajanduspiirkondade ehk vesikondade jaoks. Eestis on kolm vesikonda – Ida-Eesti vesikond, Lääne-Eesti vesikond ja Koiva vesikond. Kehtivad veemajanduskavad kinnitas Vabariigi Valitsus 2010. aasta aprillis ja need tuleb Keskkonnaministeeriumi teatel ajakohastada hiljemalt 2015. aasta detsembriks.\nMinisteeriumi teatel keskendutakse ajakohastatavates veemajanduskavades senisest enam põllumajandusest ja hajaasustusest tulenevale reostusele, kliimamuutuse mõjule, paisutatud ja tõkestatud jõgedele ning veekogude tervendamisele. Täpsustada plaanitakse üksikasjalikke meetmeid vete seisundi parandamiseks, meetmete elluviijaid, tegevusteks vajalikke kulutusi ja neist saadavat tulu.\nVeemajanduskava, meetmete kava ning üleujutusohuga seotud riskide maandamiskava koostamises osalemine on avatud kõigile asjast huvitatud isikutele ning kõik saavad esitada oma seisukohti. Selleks korraldatakse igas vesikonnas kolmel korral kuuekuuline avalik väljapanek – kõigepealt oodatakse 2012. aastal seisukohti veemajanduskavade koostamise ajagraafiku ja tööplaani kohta, 2013. aastal oluliste veemajandusprobleemide kohta ning 2015. aastal veemajanduskava eelnõu kohta.\nVt ka Keskkonnaministeeriumi teadet veemajanduskavade ajakohastamise kohta\nVt täiendavat infot veemajanduskavade koostamise, sh vesikondade ja kehtivate veemajanduskavade kohta Keskkonnaministeeriumi vastavalt veebilehelt\n29. veebruaril võttis keskkonnaminister vastu puurkaevu ja puuraugu rajamise nõuete määruse muudatused, mis puudutasid puurkaevude ja -aukude kohta Keskkonnaametile andmete esitamist nende projekteerijate või puurijate poolt.\nMääruse muudatuste kohaselt saavad puurkaevude ja -aukude projekteerijad ja puurijad esitada andmeid rajatud või rekonstrueeritud puurkaevude ja -aukude konstruktsiooni, geoloogilise läbilõike, veekeemia jmt kohta, sisestades nõutud andmed ise otse elektroonilisse andmebaasi e-keskkonnaameti portaali kaudu. Seni kehtinud määruse järgi kandis puurkaevude ja -aukude andmeid elektroonilisse puurkaevude ja -aukude andmebaasi Keskkonnaamet, tehes seda puurijate ja projekteerijate poolt esitatud materjalide põhjal. Seega võimaldavad määruse muudatused eelnõu seletuskirja kohaselt oluliselt vähendada Keskkonnaameti töökoormust ning lühendada puurkaevu või -augu rajamise või rekonstrueerimise protsessi. Keskkonnaameti ülesandeks jääb e-keskkonnaameti kaudu esitatud andmete kontrollimine ja nõuetele vastavuse kinnitamine.\nPuurkaevu või -augu andmete esitamiseks elektroonilisel teel peab isik järgima keskkonnaministri määruses kehtestatud nõudeid Keskkonnaametile elektroonilisel teel esitatavate dokumentide kohta. Isik peab sõlmima Keskkonnaametiga e-keskkonnaameti kasutamise lepingu. Määruse muudatused jõustusid 9. märtsil.\nVt puurkaevu ja puuraugu rajamise nõuete määruse teksti Riigi Teatajas\nVt puurkaevu ja puuraugu rajamise nõuete määruse muudatusi Riigi Teatajas\nVt ka määruse muutmise eelnõud ja seletuskirja Eelnõude Infosüsteemist EIS\nVt ka määrust Keskkonnaametile elektroonilisel teel esitatavate dokumentide nõuete kohta Riigi Teatajast\nEuroopa Komisjon esitas veebruaris kaks uut aruannet, milles käsitletakse Euroopa mullapinnaga seotud poliitilisi ja teaduslikke aspekte. Aruannetes esitatud järeldustest on Komisjon toonud olulisena välja, et aastatel 1990-2006 kaotati iga päev vähemalt 275 hektarit mullapinda selle alatiseks veekindla materjaliga katmise läbi (mis tähendab kümne aastaga Küprose suuruse pindala kaotamist); mulla vee-erosioon mõjutab Euroopas 1,3 miljoni km2 suurust maa-ala; mulla degradeerumine mõjutab meie võimet toota toiduaineid, hoida ära põude ja üleujutust, peatada bioloogilise mitmekesisuse vähenemine ning võidelda kliimamuutusega.\nÕigusliku regulatsiooni seisukohalt on oluline, et Komisjon on jälle kord toonud välja vajaduse meetmete järele, et mulla jätkuvat degradeerumist ennetada. Seni on Komisjon toetanud teadlikkuse tõstmisega seotud algatsui ning teadus- ja seireprojekte, samuti eraldanud finantsvahendeid tööstusalade ja saastunud maa taastamiseks. Samas ei ole praegused meetmed Komisjoni teatel piisavalt tõhusad, et Euroopa mullapinda kaitsta. Euroopa Komisjon esitas juba 2006. aastal eelnõu mulla raamdirektiivi kehtestamiseks, ent seda ei ole senini nõukogus ja Euroopa Parlamendi poolt vastu võetud.\nVt ülevaadet mullakaitse teema reguleerimisest KÕKi temaatilisel veebilehel\n14. veebruaril võttis Euroopa Komisjon vastu määruse (EL) nr 143/2011, millega lisati 8 uut ainet EL määruse (EÜ) nr 1907/2006 (nn REACH määrus) XIV lisasse. REACH määrus on õigusakt, mis reguleerib kemikaalide (eriti ohtlike kemikaalide) kasutamist Euroopa Liidus. Määruse kohaselt kuuluvad kemikaalid, mida kasutatakse tööstus teatud kogustes registreerimisele, mõningatel juhtudel hinnatakse nende ohutust. Ohtlike ainete kasutamine on piiratud (lubatud teatud juhtudel või ainult vastava loa alusel) või täielikult keelatud. Määruse XIV lisas on loetletud ained, mida loetakse eriti ohtlikeks, kuna tekitavad vähki, on mutageensed, põhjustavad kahju reproduktiivorganitele või on bioakumuleerivad. Selliste ainete puhul on nende kasutamine ükskõik kui väikestes kogustes lubatud vaid Komisjoni poolt antud loa alusel.\nREACH määruse XIV lisasse lisatud uute ainete kasutamine ilma loata on keelatud sõltuvalt ainest hiljemalt 21. augustist 2015. a. Taotlusi ainete kasutamiseks loa saamiseks on võimalik esitada samuti sõltuvalt konkreetsest ainest kuni 21. veebruarini 2014 (mõningate ainete puhul on taotluste esitamise tähtaja lõpp varasem). Koos uute ainetega kuulub eriti ohtlike ainete loetellu nüüd 14 erinevat ainet. Esimesed kuus ainet lisati loetellu eelmise aasta veebruaris, kajastasime seda ka 2011. a märtsikuises keskkonnaõiguse uudiskirjas. Kandidaatainete nimekirja, mis võidakse samuti Komisjoni poolt eriti ohtlike ainete loetellu lisada, kuulub lisaks neile veel 73 ainet.\nVt Euroopa Komisjoni määruse (EL) nr 143/2011 teksti (pdf)\nVt ka EL määruse (EÜ) nr 1907/2006 teksti (pdf)\nEelmises uudiskirjas kirjutasime kahest uuest määrusest, millega täpsustatakse geneetiliselt muundatud põllukultuuride käitlemise nõudeid seoses GM põllukultuuride käitlemiseks vajaliku koolituse ning GM põllukultuuride andmekogusse andmete esitamise taotlusega. Nüüdseks on Riigi Teatajas ilmunud kolmaski selleteemaline põllumajandusministri määrus (määrus nr 11) – selle määrusega kehtestatakse GM maisi ja kartuli kasvatamisest teavitamiseks esitatava teatise sisu- ja vorminõuded, teavitusvahemaa ulatus ning käitlemise täpsustatud nõuded.\nUue määruse kohaselt tuleb enne GM põllukultuuri kasvatamise alustamist teavitada teavitusvahemaa piiresse jääva põllu valdajat vastavast kavatsusest väljastusteatega tähtkirjaga või elektrooniliselt digitaalallkirjaga (teate vorm on määruse lisas, teade tuleb GMOVS kohaselt esitada vähemalt 3 kuud enne kasvatamisega alustamist). Teavitusvahemaa ulatuseks on 400 m GM maisi kasvatamise korral ja 100 m GM kartuli kasvatamise korral. Lisaks tuleb GM põllukultuuri kasvatamisel jätta sama liiki geneetiliselt muundamata põllukultuuri põllu ja GM põllu vahele vahemaa, milleks on maisi puhul 200 m ja kartuli puhul 50 m (või saavutada selle vahemaa piiresse jäävate sama kultuuri kasvatavate põldude omanikega kirjalikud kokkulepped). Lisaks on määrusega sätestatud nõuded GM põllu servas olevale puhvertsoonile ning ajavahemikule, mis tuleb jätta GM põllukultuuri ja samal põllul sama, ent geneetiliselt muundamata kultuuri kasvatamise vahele (maisi puhul 2 aastat, kartuli puhul 4 aastat). Eraldi nõuded kehtestatakse GM põllukultuuri veole, ladustamisele, seadmete puhastamisele ning GM põllukultuurist hiljem tärganud taimede eemaldamisele.\nGM põllukultuuride käitlemise nõuded tulenevad geneetiliselt muundatud organismide keskkonda viimise seadusest (GMOVS), mida täiendati vastava peatükiga juba 2010. aastal – vt selle kohta lähemalt keskkonnaõiguse uudiskirja tollasest uudisest. Nõuete eesmärgiks on vältida tava- ja mahepõldude saastumist geneetiliselt muundatud organismidega.\nVt põllumajandusministri määrust nr 11 Riigi Teatajas


Kasutatud Montenegro muud poolhaagised müügis - Eesti - Mascus Eesti\nTe olete siin: Mascus Eesti > Transporditehnika > Poolhaagised > Muud poolhaagised > Montenegro\nRp Ch Eg Es C (1)\nKasutatud Montenegro muud poolhaagised müügis\nSirviga kasutatud müügisolevaid Montenegro muud poolhaagised üle Euroopa. Värskeimad kuulutused kuvatakse esimesena. Et sorteerida kasutatud Montenegro muud poolhaagised vajutage soreetimisnuppe nagu mark, väljalaskeaasta, hind, töötunnid, riik.Et otsida kasutatud brände.\nMontenegro Rp Ch Eg Es CTelgede pikivahe: 131000, Esisilla rehvide jääk: 20%%, Tagasilla rehvide jääk: 20%%\nSee on täielik nimekiri kohe saadaolevaid kasutatud Montenegro muud poolhaagised müügiks.Kui olete mõnest kuulutusest huvitatud vajutage kastikesele selle kõrval et lisade kuulutus lemmikutesse Montenegro muud poolhaagised. Kui soovite teha detailsema pärinug palun lii


Detsembri kuukiri nr 54 – Eesti Kultuuriseltside Ühendus\nEKSÜ alustas novembrist uue veebiseminaride sarjaga “Mina, eestlane“. Sarja tegijate püüd on avada eestluse võimalikult erinevaid tahke vestluste, loengute ja kontsertide kaudu, kus vaatajate ees on eestlased ja estofiilid üle kogu maailma.\nJuba kolmandat aastat annab EKSÜ välja oma seltside ning sündmuste kalendrit. Seinakalendrist 2021 on võimalik leida 11 liikmesseltsi fotod, EKSÜ ürituste kalendri ning ka teiste seltside sündmusi. Kalendrit on võimalik tellida info@kultuuriseltsid.ee\nMitmete Soomes tegutsevate eesti seltside, ühingute ja huvirühmade koostööpäevade teemaks on pikemat aega olnud ühise keskorganisatsiooni loomise vajadus. ESTO 2019 korraldamisperioodi kogemused Helsingis andsid ettevalmistava töörühma kokkukutsumisele otsustava tõuke. 30.10.2020 võeti vastu otsus luua Eesti Organisatsioonide Võrgustik Soomes (EOVS), et esindada ja edendada eestlaste ühiseid huve jõulisemalt.\nERMi Sõprade Seltsi auliige Kärt Summatavet, Tartu Ülikooli vabade kunstide professor eksponeerib oma loomingulist teekonda seltsi esinduses. Professori loome-laua vitriini ilmub uusi ideid, ehteid ja joonistusi, mis valmivad professuuri ajal ja järel. Viienda väljapaneku inspiratsiooniallikas on TARKUS ja TIIVAD.\nMaarja kabeli vare on märk Eesti vanimast kivist sakraalehitisest, mis on püstitatud juba 13. sajandil ja mille ehitust seostatatakse Rakvere lahinguga 12. sajandist. Viru-Nigula Hariduse Selts on soovinud anda paigale ka lisaväärtust, rajades sinna juurde huvitava puhkeala koos Maarja nimelisi taimi tutvustava kollektsiooniga.\nVõru Keskraamadukogo on 6.märdikuu pääväl läts raamadunäütämine ka kenäste kõrda. Juhataja Kuljusõ Inga oll` kõvva ettevalmistustüüd tennü ja eski suurõ ekraaniga aparaadi dokfilmi “Tallina võrokõsõ” jaoss kohalõ vidänü.\n12. novembril oli Amandus Adamsoni (1855-1929), eesti kujuri, akadeemiku ja ühe eesti rahvuslikule kunstile alusepanija 165. sünniaastapäev. Eestis on palju tema tehtud ausambaid: Russalka, Vabadussõja ausammas Pärnus Alevi kalmistul, Tartu Kalevipoeg, Köleri hauamonument Suure-Jaanis, esimene monument Kreutzwaldile Võrus jne. Kujuri viimane taies on Lydia Koidula monument Pärnus (avati 1929).\n13.11.2020 toimus Tartus hotell Londoni konverentsisaalis Akadeemilise Ühistegevuse Seltsi poolt korraldatud X Ühistukonverents “Ehitame Eestit! Ühine eesmärk, ühine energia, ühine Eesti!”. Ühistukonverentsidele omaselt toimus fuajees laat, kus kauplesid kodumaised väike-ettevõtjad.\n6. novembril toimus Peterburi kõige suuremal laval iga-aastane galakontsert “Ikka üheskoos”. Ka Peterburi eestlased võtsid üritusest osa. Rahvatantsuansambel Neevo tähistas oma tantsuga Georg Otsa 100. sünniaastapäeva. Nimelt esitati suurel laval “Saaremaa valssi”.\nPeterburi loominguline õhtu „Georg Ots: 100 aastat”\nKauaoodatud üritus toimus karantiini tõttu alles 28. novembril ning vaid Peterburi Rahvuskirjanduse Raamatukogus. Üritus oli Peterburi Eesti Kultuuriseltsi ja raamatukogu koostöös juba ammu ette valmistatud. Meeldivaks üllatuseks oli värske fotoalbum „Georg Ots 100“ (autor-koostaja Kulle Raig, kirjastus Aleksandra, Tallinn, 2020), mida esitles publikule Veronika Mahtina.\nHindan Teie panust ühiskonda väga kõrgelt ja tänan Teid südamest, et olete andnud omalt poolt suure panuse Eesti riigi kestlikkuse kindlustamisele. Soovin Teile jätkuvat indu kõigis teie tegemistes ja loodan ka edaspidisele heale koostööle eestluse edendamisel. Südamlikud õnnesoovid Siseministeeriumi rahvastikupoliitika valdkonna poolt!\nRootsi Eestlaste liidu kuukiri\n20. detsembril korraldab EKSÜ esimese virtuaalse jõululaulude laulmise. Saadame enne sündmust osaleda soovijatele laulusõnad ning avame lingi üritusele nii meie kodulehel kui FB lehel. Eestlauljateks on Inga ning Toomas Lunge.\nEelmine Järelvaadatav sarjas “Mina, eestlane” – Sirle Sööt\nJärgmine Mina, eestlane. Jõululaulud Inga ja Toomas Lungega


Coop Tartu, Kalda tee, 1c - lahtiolekuajad ja kliendilehed | Minu Kataloogid\nAvaleht > ... > > Asukohad > Tartu > Coop Tartu > Kalda tee, 1c\nKui olete sellele lehele jõudnud, siis ostate tõenäoliselt sageli Coop kauplusest aadressil Coop Tartu - Kalda tee, 1c. Meie kodulehelt Minukataloogid.ee leiate kõige ajakohasemad kliendilehed Coop Tartu - Kalda tee, 1c kauplusest!\nTartu Kalda tee, 1c\nSee kauplus Coop esindus on üks 317 kauplusest Eestis. Teie linnas Tartu on kokku 12 kauplust, mida haldab teie lemmikmüüja kauplus Coop. Praegu on meil 3 kliendilehed, mis on täis suurepäraseid Coop Tartu - Kalda tee, 1c pakkumisi ja vastupandamatuid eripakkumisi. Nii et ärge pikalt oodake, vaadake oma poes kehtivaid iganädalasi pakkumisi ja pöörake need suurepärased pakkumised enda kasuks. Sellelt veebisaidilt leiate ka kauplus Coop Tartu - Kalda tee, 1c lahtiolekuajad. Kui kiirustate, saate kindlasti mõne 3 tootest, mid on praegu soodushinnaga. Ärge unustage võimalust säästa järgmistelt kaupadelt: rannarootsi, koorejäätis, kodujuust, head, pirn, tortilla, veisehakkliha, mango, edam, seavälisfilee ja muud tooted, mida te regulaarselt ostate.\nKalda tee, 1c


Spetsiaalne imikute piimasegu ei vähenda I tüüpi diabeeti haigestumist - Tervis\nSpetsiaalne imikute piimasegu ei vähenda I tüüpi diabeeti haigestumist\nEelnevad uurimused on viidanud sellele, et võõrvalkude, sealhulgas lehmapiimavalkude varane saamine imikute toiduga võib suurendada I tüüpi diabeeti haigestumist diabeedi geneetilise riskiga lastel. "Selle tõttu alustasime 2002. aastal ülemaailmset uuringut 2159 imikul, kelle pereliikmetel esines I tüüpi diabeeti ning kellel oli I tüüpi diabeedi geneetiline risk," ütles Helsingi ülikooli rahvusvahelise TRIGR uurimistöö juht professor Mikael Knip.\nPärast rinnaga toitmise lõppemist said lapsed kas täielikult hüdrolüseeritud kaseiinivalguga imikupiimasegu, milles lehmapiimavalgud olid lõhustatud väikesteks peptiidideks, või tavalist imikupiimasegu, milles lehmapiimavalgud olid terved. Lapsed said nimetatud imikupiimasegusid vähemalt kahe kuu jooksul 6.–8. elukuuni ning samal ajal ei antud neile ka teisi lehmapiimavalke sisaldavaid toiduaineid. Kõiki lapsi jälgiti vähemalt 10 aastat, et selgitada I tüüpi diabeeti haigestunud laste arv.\nTulemused näitavad, et selles suures rahvusvahelises juhuvalimiga uurimistöös imikute toitmine täielikult hüdrolüseeritud kaseiinil põhineva imikupiimaseguga ei vähendanud 11,5 aasta jooksul I tüüpi diabeeti haigestumist võrreldes tavalist imikupiimasegu saanud lastega. Seetõttu ei ole vajadust muuta käesolevaid imikute toitmissoovitusi ka I tüüpi diabeedi geneetilise riskiga laste jaoks.\nTRIGR uurimuses osales 15 riiki Euroopast (sh Eesti), Põhja-Ameerikast ja Austraaliast, projekti rahastasid peamiselt USA riiklik tervishoiu instituut (NIH), Kanada terviseuuringute instituut (CIHR) ja Euroopa Komisjon. Eestis osalesid uuringus Tartu ülikooli lastekliinik ja Tallinna lastehaigla.


MEESTE SAAPAD CATERPILLAR COLORADO, BEEŽ HIND | kaup24.ee\nCaterpillar meeste kingad, saapad\nMeeste saapad Caterpillar Colorado, beež hind\nMeeste saapad Caterpillar Colorado, beež Internetist\nMeeste saapad Caterpillar Colorado, beež tagasiside\nEksperdi arvamus - Meeste saapad Caterpillar Colorado, beež\nSülearvuti jahutaja. Väline paneel pehmendab ja tagab külmaisolatsiooni, libisemiskindel. Mõeldud erakordseks mugavuseks!\nNaturaalne nahk, Nubuk\nToote kirjeldus: Meeste saapad Caterpillar Colorado, beež\nPealismaterjal: naturaalne nahk, nubuk.\n25 25.5 26.5 27 28 28.5 29.5 30.5 31\nCATerpillar on üks maailma suurimaid ettevõtteid, mis laiendades oma tegevust rõivaste ja jalatsite tootmises.\nCATerpillar kingad, mis on valmistatud kvaliteetsetest materjalidest, on tugevad ja vastupidavad, töötamiseks, reisimiseks ja seiklusi armastavatele inimestele.\nSoovitame osta koos Meeste saapad Caterpillar Colorado, beež\nSoovitame osta koos: Meeste saapad Caterpillar Colorado, beež\nÜldine informatsioon tootest: Meeste saapad Caterpillar Colorado, beež\nKauba ID: 1365566\nSuurus: 44, 41\nVaade: Caterpillar, vabaaja jalatsed\nPealismaterjal: Naturaalne nahk, Nubuk\nTagasiside tootele: Meeste saapad Caterpillar Colorado, beež\nKüsimused ja vastused toote kohta: Meeste saapad Caterpillar Colorado, beež