Tartu Maarjamõisa sünnitusmaja perepalatid... - Perekooli Foorum\nEsileht › Sünnitus › Tartu Maarjamõisa sünnitusmaja perepalatid…\nTeema: Tartu Maarjamõisa sünnitusmaja perepalatid…\nSooviks veidi infot nende perepalatite kohta.\nEsimese lapse sünnitasin Toomemäel ja siis sai ka võetud perepalat, kui ma ei eksi, siis olid ka toidukorrad hinna sees ja toal polnud ka viga.\nKuidas Maarjamõisas, milline sisustus ja kas toidukorrad on ka hinna sees?\nKüsin seepärast, et ööpäeva hind päris krõbe ja kas tasub võtta?\nRE: Tartu Maarjamõisa sünnitusmaja perepalatid…\nSisustus nagu lihtsas hotellis. Kapp, voodi, laud toolid, mähkimislaud, telekas. Söögikorrad hinna sees, ka mehele. Meie jäime küll rahule.\nMul jäi mehel kõht tühjaks, pidi väljast juurde tooma. Ja esimesel õhtul ta miskipärast süüa ei saanud (lõunast jõudsime palatisse). Muidu palat nagu palat ikka, ei midagi erilist, kuid ise ei kahetse küll võtmist, mehest oli palju abi.\nSee, mida sa perepalatis ostad, on privaatsus, mitte mingi meeletu mugavus vms. Maksad selle eest, et oled vaid oma titaga ja soovi korral tugiisiku/külalistega koos.\nIse pole olnud, aga külastanud olen paar korda. Normaalne kaheinimesevoodi on (mul oli Toomel katkise voodipõhjaga, kus 1 kohas ettevaatamatult istudes oli tagumik sisuliselt vastu maad). Mähkimiseks kapike, vist mingi lauake, paar tooli, WC-du¨¨iruum otse palatis, telekas oli olemas, internet tuli juhtmega seinast, ei mäleta, kas midagi veel. Kui soovite mugavust nautida, siis pigem Elite.\nSelles mõttes võibolla tõesti ei tasu ära, et ka üldpalatid on ju Maarjamõisas vaid kahesed. Kui veab ja palatikaaslast suur osa ajast polegi (või on meeldiv palatikaaslane), siis tõesti maksad perepalatis vaid a la teise söögiportsu ja netikaabli eest.\nMina olin Maarjamõisa perepalatis. Midagi halba küll öelda ei saa. Hea oli omaette olla ja oma külalisi vastu võtta ilma kedagi teist segamata. Muidugi saab minna ka haiglatutvustusele, seal võibolla näidatakse palatit.


Millised neerupealised sünteesivad? Milliseid teste teha? Milline on nende funktsionaalne roll?? - Jood\nNeerupealise koore hormoonid jagunevad kolme rühma:\n1) mineralokortikoidid 2) glükokortikoidid 3) suguhormoonid\nMineralokortikoidid. Nende hulka kuuluvad aldosteroon ja desoksükortikosteroon. Neid eristab glomerulaartsoon. Need hormoonid osalevad mineraalainete metabolismi reguleerimises: peamiselt vereplasmas sisalduva naatriumi ja kaaliumi sisalduses. Kuulub elutähtsate ainete rühma.\nMineralokortikoididest on kõige aktiivsem aldosteroon..\nMineralokortikoidide (näiteks aldosterooni) mõjud:\n1. Suurendab naatriumipumba energiatõhusust suurendavate ensüümide sünteesi aktiveerimise tõttu neerutuubulites naatriumi ja kloori reabsorptsiooni. 2. Vähendab kaaliumi reabsorptsiooni neerutuubulites. Sarnaseid muutusi täheldatakse mao, soolte, sülje ja higinäärmete epiteelirakkudes.\nAldosteroon, nagu ka teised steroidsed hormoonid, indutseerib spetsiifiliste valkude sünteesi. See indutseerib sünteesi:\n1) naatriumitranspordi valgud, mis on sulandunud neerutuubulite tipu membraani ja tagavad naatriumi transportimise tuubuli valendikust neerutuubuli rakkudesse;\n2) naatrium-, kaalium-ATPaas, mis on sulandunud neerutuubulite rakkude keldrimembraani ja tagavad:\na) naatriumi- ja neerutuubulite rakkude transport rakkudevahelisse ruumi;\nb) kaaliumi transport rakkudevahelisest ruumist neerutuubulite rakkudesse;\n3) kaaliumi valgutransportöörid, mis kinnistuvad rakkude apikaalsesse membraani ja võimaldavad kaaliumi eemaldamist tuubulite rakkudest tuubulite valendikku;\n4) mitokondriaalsed ensüümid, mis stimuleerivad ATP teket, mis on vajalik neerude aktiivse ioonide transpordi energiavarustuseks.\nSellised protsessid toimuvad mitte ainult neerudes, vaid ka teistes kudedes (veresoonte silelihased, seedetrakt jne)..\nAldosterooni mittegenoomilised mõjud.\nOletatav aldosterooni retseptor on tõenäoliselt seotud rakumembraani G-valguga ja omab kõiki nendesse rühmadesse kuuluvate retseptorite omadusi.\nAldosterooni toimel aktiveeritakse fosfolipaas C, rakus suureneb teise IF3 vahendaja sisaldus, mis aktiveerib Na +, H-soojusvahetit neerutuubuli endoteeli apikaalses membraanis.\nAldosteroon põhjustab kaudselt cAMP sisalduse suurenemist, aktiveerub proteiinkinaas A. Proteiinkinaas A. on võimeline aktiveerima mitmesuguseid proteiinkinaaside rühmi ja ka fosforüülimise teel, et muuta erinevate rakusiseste valkude aktiivsust, sealhulgas transkriptsioonifaktorid.\nSel viisil aktiveeritud rakusisesed protsessid võimaldavad neerudes aldosterooni genoomsete mõjude modifitseerimist (moduleerimist).\nMitmetes teistes organites aktiveerub aldosteroon kaudselt läbi G-valgu membraaniga seotud fosfolipaasi C (3, mis katalüüsib vastavat substraati. See põhjustab veresoonte endoteelirakkude, veresoonte silelihaste, emaka, seedetrakti, südame müotsüütide tsütoplasma suurenemist IF3).\nIF3 aktiveerib kaltsiumikanalid, põhjustades tsütosoolis ioniseeritud kaltsiumi sisalduse suurenemist, kompleksse kaltsium-kalmoduliini moodustumist.\nParalleelselt suureneb nende rakkude tsütoplasmas DAG-i sisaldus. See aktiveerib proteiinkinaasi C.\nKaltsium-kalmodululiini kompleksi, proteiinkinaas C olemasolu, millel on võime aktiveerida kinaase, mis on otseselt seotud kontraktiilsete valkude fosforüülimisega, samuti kontraktiilset aktiivsust käivitava rakusisese ioniseeritud kaltsiumifaktori kontsentratsiooni suurenemine põhjustab veresoonte toonuse suurenemist. See toob kaasa vererõhu tõusu, muude elundite silelihaste toonuse muutuse.\nTuleb meeles pidada, et aldosterooni retseptoril on kortisooli suhtes üsna kõrge afiinsus..\nNeerudes on spetsiaalne mehhanism, mis tagab aldosterooni retseptorite eripära.\nSee koosneb järgmisest: spetsiaalne ensüüm inaktiveerib kortisooli, kuid ei mõjuta aldosterooni. Hipokampuses on selle ensüümi puudumisel kortisooli toimimiseks saadaval aldosterooni retseptor.\nGlükokortikoidi retseptor aktiveeritakse esmalt hormooniga seondumisel ja alles seejärel spetsiifiliste DNA struktuuridega.\nMineralokortikoidi retseptor ei seondu mitte ainult aldosterooni, vaid ka kortisooliga.\nSelle retseptori spetsiifilisus neerude aldosterooni suhtes saavutatakse sellega, et ensüüm 11-hüdroksüsteroiddehüdrogenaas (11-GDH) inaktiveerib kortisooli, kuid ei mõjuta aldosterooni.\nMõnede mineralokortikoidi retseptorite ajus (hipokampuses) see ensüüm puudub, seetõttu on glükokortikoididel ka seal toime.\nDNA sidumisele järgnevad aktiveerimisetapid, nagu näiteks transkriptsioon ja translatsioon, on kõigi siin loetletud retseptorite puhul sarnased..\nSeega tagavad vähesed erinevused üksikute kudede ainevahetuses hormoonide toime eripära.\nGlükokortikoidid. Neid toodetakse neerupealise koore kimbu tsoonis, nende hulgas kortisool, hüdrokortisoon-kortikosteroon,.\nNeed mõjutavad kehas igat tüüpi ainevahetust: süsivesikuid, valku ja rasva. Ülaltoodud hormoonidest kõige aktiivsem kortisool.\n1 Osalemine stressireaktsioonide moodustamises, kiireloomulises ja pikaajalises kohanemises osalemine, 2. närvisüsteemi suurenenud erutuvus, 3. põletikuvastane toime. 4. Immuunsüsteemi nõrgenemine, 5. lümfotsüütide, eosinofiilide, basofiilide sisalduse vähenemine veres, 6. tundlikkuse vähenemine insuliini suhtes, 7. tundlikkuse suurenemine katehhoolamiinide suhtes, 8. vere glükoosisisalduse suurenemine, 9. glükogeeni moodustumise ja ladestumise suurenemine maksas ja kuded. 10. Glükoneogeneesi stimuleerimine. 11. Mitmete kudede rakumembraanide läbilaskvuse vähenemine glükoosiks, takistada selle sisenemist kudedesse. 12. Rakumembraanide läbilaskvuse vähenemine aminohapete jaoks, takistada nende sisenemist rakkudesse. 13. Valgu katabolismi stimuleerimine ja pärsib valgu anaboolsust / antiaboolset toimet /, 14. Rasva mobiliseerimise tugevdamine rasvavarudest. 15. Mõju vee ja elektrolüütide metabolismile. Suurenenud K + eraldumine organismist ning suurenenud Na + ja vee sisaldus rakkudevahelises ruumis.\nToimemehhanism. Tungib rakku kahel viisil. Enamik hormooni molekule tungib kergesti tsütoplasmaatilisse membraani.\nNad interakteeruvad tsütosoolis oleva spetsiifilise retseptoriga, moodustades hormooni-retseptori kompleksi. Mõni molekul läbib esialgset interaktsiooni etappi tsütoplasmaatiliste membraaniretseptoritega.\nTsütosoolne hormooni-retseptori kompleks läbib tuuma membraani, kus moodustub hormooni kompleks tuumaretseptoriga.\nSaadud hormoon-tuumaretseptori kompleks mõjutab regulatiivselt transkriptsiooniprotsessi ja sellest tulenevalt ka valkude sünteesi.\nEnamik kortisooli mõjul moodustunud valkudest on rakusisesed ensüümid, mis tajuvad hormooni metaboolset mõju süsivesikute, valkude ja rasvade ainevahetusele ning muudavad oluliselt kudede tundlikkust insuliini (madalam tundlikkus) ja katehhoolamiinide suhtes (suurenenud tundlikkus)..\nKortisooli mõjul moodustuvad lipokortiinid, mis interokriinse (rakusisese) ja autokriinse (interakteerudes membraaniretseptoriga lipokortiiniks) radadel pärsivad fosfolipaasi A2 aktiivsust. Fosfolipaasi A2 aktiivsuse pärssimine, vähendades prostaglandiinide ja leikotrieenide teket rakus. See mehhanism on oluline glükokortikoidide põletikuvastase toime mõistmiseks..\nSuguhormoone toodab neerupealise koore võrgusilm.\nNende hulka kuuluvad androgeenid, östrogeenid ja progesteroon. Nad mängivad olulist rolli lapseeas sekundaarsete seksuaalsete tunnuste kujunemisel - sel perioodil on soo näärmete sekretoorne funktsioon nõrgalt väljendatud. Kui puberteet on saavutatud, on hormoonide roll neerupealise koore netotsoonis väike. Need hormoonid omandavad jälle teatava tähenduse vanas eas - pärast sugu näärmete funktsiooni väljasuremist.\nNeerupealise aju aine koosneb kromofiini rakkudest, sisuliselt kahest sümpaatilise närvisüsteemi neuronist, tohutult sümpaatilisest ganglionist, mis on perifeeriasse viidud / mida innerveerivad ainult CHS preganglionilised kiud /. 2 erinevust - neerupealise rakud: 1) sünteesib rohkem adrenaliini kui norepinefriini / 6: 1 / kui sümpaatilise närvisüsteemi neuronid, 2) sekreteerib hormoone otse verre. Aju aine hormoonid - katehhoolamiinid - moodustuvad aminohappest türosiinist, seejärel DOPA-dopamiin-noradrenaliin-adrenaliinist.\nKatehhoolamiinid - kiireloomulise kohanemise hormoonid, võitluse / agressiooni ja kaitsmise peamised hormoonid, stressireaktsiooni / ärevusfaasi esimese faasi hormoonid /.\nKatehhoolamiinidel on võimas katoboolne toime:\nSee kiirendab kudedes oksüdatiivseid protsesse, suurendab hapniku tarbimist, aktiveerib glükogeeni lagunemist, aktiveerib rasvade lagunemist, soodustab rasvhapete oksüdatsiooni, intensiivistab energia metabolismi\nSõltub sellest, millist tüüpi adrenergilised retseptorid konkreetses struktuuris valitsevad. Alfa-adrenergiliste retseptorite ergastamine põhjustab:\nNaha väikeste arteriaalsete veresoonte ja kõhuõõne organite kitsendamine / kõrgenenud vererõhu tagajärjel /. Emaka kokkutõmbumine. Õpilaste laienemine. Mao ja soolte silelihaste lõdvestamine / selle tagajärjel on seedimine pärsitud / Trombotsüütide agregatsiooni kiirenemine\nBeeta-adrenergiliste retseptorite ergastamine põhjustab:\nMüokardi erutuvuse, juhtivuse ja kontraktiilsuse stimuleerimine / südame löögisageduse suurenemise ja suurenemise tagajärjel / reniini sekretsiooni stimuleerimine. Bronhide laienemine / suurenenud hingamise efektiivsus /. Mõnede arteriaalsete veresoonte / näiteks pärgarteri laienemine. Uteruse lõõgastus.\nNEED. adrenergiline toime elunditele loob vajalikud tingimused kiireloomuliste kohanemisülesannete lahendamiseks.\nGravitatsioon sensoorne süsteem (vestibulaarne analüsaator), funktsionaalse oleku struktuur ja uurimismeetodid. Gravitatsioonilise sensoorse süsteemi roll keha ruumi ja selle liikumise asendi tajumisel ja hindamisel.\nVestibulaarsüsteemi perifeerne osa on vestibulaarne aparaat, mis asub ajalise luupüramiidi labürindis. See koosneb vestibüülist (vesti-bulum) ja kolmest poolringikujulisest kanalist (canales cemicircularis). Lisaks vestibulaarsele aparaadile siseneb labürinti ka kõhrkoer, milles asuvad kuulmisretseptorid. Poolringikujulised kanalid (joonis 14.17) asuvad kolmes üksteisega risti asetsevas tasapinnas: ülemine - eesmises, tagumine sagitaalosas ja külgmine - horisontaalses. Iga kanali üks ots on laiendatud (ampull).\nVestibulaarse aparaadi hulka kuulub ka kaks kotikest: sfääriline (sacculus) ja elliptiline ehk emakas (utriculus). Neist esimene asub lähemal košelole ja teine poolringikujulistele kanalitele. Otooliidiaparaat asub vestibüüli kottides: retseptorirakkude klastrid (sekundaarsensoorsed mehaanoretseptorid) kõrgendikel või täppidel (makula sacculi, makula utriculi). Sac-õõnsuses väljaulatuv osa retseptorirakust lõpeb ühe pikema liikuva karva ja 60–80 liimitud liikumatu karvaga. Need karvad tungivad läbi tarretisetaolise membraani, mis sisaldab kaltsiumkarbonaadi kristalle - otoliite. Vestibüüli juukserakkude ergastamine toimub otoliidi membraani libisemisega mööda juukseid, st nende kõverdumisega (joonis 14.18).\nMembraansetes poolringikujulistes kanalites, mis on täidetud, nagu kogu labürindis, tiheda endolümfiga (selle viskoossus on 2-3 korda suurem kui veel), kontsentreeruvad retseptori juukserakud ainult ampullides cristae (cristae ampularis) kujul. Neid varustatakse ka karvadega. Endolümfi liikumise ajal (nurkkiirenduste ajal), kui karvad on ühele küljele painutatud, erutuvad juukserakud ja kui nad on vastassuunas suunatud, siis nad on pärsitud. See on tingitud asjaolust, et juuksemembraani ioonkanalite mehaaniline juhtimine mikrofilamentide abil, mida on kirjeldatud osas “kuulmise vastuvõtu mehhanismid”, sõltub juukse voltimise suunast: ühes suunas kõrvalekalle viib kanalite avanemiseni ja juukseraku depolariseerumiseni ning kõrvalekalle vastassuunas põhjustab kanali sulgemine ja retseptori hüperpolarisatsioon. Vestibuli ja ampullide juukserakkudes tekivad nende painutamisel retseptori potentsiaal, mis suurendab atsetüülkoliini vabanemist ja aktiveerib vestibulaarse närvikiudude otsi sünapside kaudu.\nVestibulaarse närvi kiud (bipolaarsete neuronite protsessid) saadetakse medulla oblongata. Nendele kiududele saabuvad impulsid aktiveerivad tuumoriga hõlmatud bulbar vestibulaarse kompleksi neuronid: anteroposterior superior ehk Anküloseeriv spondüliit või Deiters, Schwalbe jne. Siit saadavad signaalid kesknärvisüsteemi paljudesse osadesse: seljaaju, väikeaju, oculomotor tuumasid, ajukoored, retikulaarsed moodustised ja autonoomse närvisüsteemi ganglionid.\nElektrilised nähtused vestibulaarsüsteemis. Isegi täieliku puhke korral registreeritakse vestibulaarnärvis spontaanne impulss. Närvis tühjenemiste sagedus suureneb, kui pead ühes suunas pöörata, ja teises pöördes aeglustub (liikumissuuna tuvastamine). Harvemini tõuseb tühjenemiste sagedus või vastupidiselt aeglustub mis tahes liikumise ajal. 2/3 kiududes tuvastatakse nurkkiirenduse pideva toime ajal kohanemisefekt (tühjenemissageduse vähenemine). Vestibulaarsete tuumade neuronitel on võime reageerida jäsemete asendi muutustele, keha pöördele, siseorganite signaalidele, st sünteesida erinevatest allikatest pärinevat teavet..\nVestibulaarse stimulatsiooniga seotud keerulised refleksid. Vestibulaarsete tuumade neuronid võimaldavad juhtida ja juhtida mitmesuguseid motoorseid reaktsioone. Nendest reaktsioonidest kõige olulisemad on järgmised: vestibulospinaalne, vestibulovegetatiivne ja vestibuloglomotoopne. Vestibulospinaalsed mõjud vestibulo-, retikulo- ja rubrospinaalse trakti kaudu muudavad neuronite impulsse seljaaju segmentaarsetel tasanditel. Seega viiakse läbi skeletilihaste tooni dünaamiline ümberjaotus ja kaasatud on tasakaalu säilitamiseks vajalikud refleksreaktsioonid. Väikeaju vastutab nende reaktsioonide faasilise olemuse eest: pärast selle eemaldamist muutuvad vestibulospinaalsed mõjud peamiselt tooniliseks. Vabatahtlike liikumiste ajal nõrgeneb vestibulaarne toime seljaajule.\nVestibulovegetatiivsetes reaktsioonides osalevad kardiovaskulaarsüsteem, seedetrakt ja muud siseorganid. Vestibulaarse aparaadi tugevate ja pikaajaliste koormustega tekib patoloogiline sümptomite kompleks, mida nimetatakse näiteks liikumishaiguseks, näiteks liikumishaiguseks. See avaldub südame löögisageduse muutusena (kiire, seejärel aeglasem), ahenemisena ja seejärel vasodilatatsioonina, suurenenud mao kokkutõmbed, pearinglus, iiveldus ja oksendamine. Suurenenud kalduvust liikumishaigusele saab vähendada spetsiaalse väljaõppe (pöörlemine, pöörlemine) ja mitmete ravimite kasutamisega.\nVestibul-okulomotoorsed refleksid (okulaarne nüstagm) koosnevad silmade aeglasest liikumisest pöörlemisele vastupidises suunas, vaheldumisi silmade hüppamisega tagasi. Silma pöörleva nüstagmi esinemine ja sellele iseloomulik iseloom on olulised vestibulaarsüsteemi seisundi näitajad, neid kasutatakse laialdaselt mere-, lennundus- ja kosmosemeditsiinis, samuti eksperimentides ja kliinikus.\nVestibulaarsete signaalide peamised aferentsed teed ja projektsioonid. Vestibulaarsete signaalide sisenemiseks ajukoorde on kaks peamist teed: otse läbi ventraalse postlateraalse tuuma dorsomediaalse osa ja kaudse vestibulocerebellellamic raja läbi ventrolateraalse tuuma mediaalse osa. Ajukoores paiknevad vestibulaarse aparatuuri peamised aferentsed väljaulatuvad osad posttsentraalse gyruse tagumises osas. Ajukoore motoorsetes tsoonides leiti tsentraalse alaosa alumise osa ees teine vestibulaartsoon.\nVestibulaarsüsteemi funktsioonid. Vestibulaarsüsteem aitab kehal ruumis navigeerida aktiivse ja passiivse liikumisega. Passiivse liikumisega mäletavad süsteemi kortikaalsed lõigud liikumissuunda, pöördeid ja läbitud vahemaad. Tuleb rõhutada, et normaalsetes tingimustes tagab ruumilise orientatsiooni visuaalse ja vestibulaarse süsteemi ühine tegevus. Terve inimese vestibulaarsüsteemi tundlikkus on väga kõrge: otoliitne aparaat võimaldab teil tajuda sirgjoonelise liikumise kiirendust, mis on võrdne ainult 2 cm / s2. Pea kalde eristamise künnis küljele on ainult umbes 1 °, edasi ja taha - 1,5–2 °. Poolringikujuliste kanalite retseptori süsteem võimaldab inimesel märgata pöörde kiirendust 2-3 ° • s-2\n1. Miks ma vajan uuringut endokrinoloogi juures?Endokrinoloogi läbi viidud uuring aitab mõista, kuidas endokriinnäärmed toimivad, milliseid hormoone organismis toodetakse ja kuidas teatud hormoonide liig või puudus mõjutab terviseseisundit.\nHele ARVI võib valetada inimese ootamist igal ajal: isoleerimisrežiimis on täiesti võimalik haigestuda isegi kodus. Kurguvalu või nohu tekkeks piisab lihtsalt tuulas magamisest.\nKaasaegsed difuusse eutüreoidse struuma ravi põhimõtted


Fast Fords Estonia • Vaata teemat - Ford Escort RS Turbo S2 '88 - Vahurix\nTänane kuupäev 04 Aug 2020, 13:27\nFord Escort RS Turbo S2 '88 - Vahurix\nTeema pealkiri: Ford Escort RS Turbo S2 '88 - Vahurix\nPostitatud: 22 Sept 2010, 20:20\nVäikese poisi unistus on täitunud...\nPäris huvitavaid pakkumisi olete teinud:) Photoshopi pildid olid väga šefid.. Päris raske oli mitte midagi postitada vastuseks vahele..\nTegelikult on, nagu vihjatigi vaikselt, tegemist Vixxu vana Escort RS Turboga, mis sai heade sõprade abil ostetud. Tehingu tingimuseks oli pere poolt seatud, et auto saaks naasta klubiürituste raames võidusõidurajale, seda lubadust olen ma rohkem kui rõõmus pidama.\nRetk auto järele toimus 11.09.2010. Oli teada, et midagi ei ole mootoris päris korras ja 1 silindris ei toimi kõik nagu peaks. Kui esimesed kohale jõudsid leidsid nad eest sellise „barn find“-i.\nKui ise kohale jõudsin oli masin juba kenasti väljas ja suurem tolmgi maha pühitud.. oh sõnatust . Kui elevusest värisevate kätega bürokraatilised ja muud iseenesest mõistetavad toimingud tehtud oli aeg liikuda staapi, kus must nool mõnda aega soojas sai olla.\nMasin kohal, oli veel pisut aega ja otsustasime vaadata, mis karul kõhus on. Mõõdeti silindrite surveid ja ühel silindril suisa 0. Selge, klapikambrikaas maha ja asjatundjad selgitasid varsti välja, et 2 hüdrotõukurit oleks tarvis uut. Sobrasin kaasavaras ja oli õnne.. Uued külge ja nurr. Testsõitude käigus ütlesid üles veel paar voolikut, mis ka vahetati.\nStaapi pidi masin jääma üpris pikaks ajaks, sest dokumentide korda saamist saatsid mõned bürokraatilised tagasilöögid ja ARKis tuli käia kolm korda. Päris legaalseks ja kodu ligi sai auto toodud alles 21.09.2010.\nOstujärgne seisukord siis selline:\nLaenan originaal teemast mootori kohta käivat tehnilist teavet.\n-mootoriplokk originaal mõõtudes (1597cc)\n-LUK tugevdatud sidurikorv, kuni 200 hobujõudu.\n-peal Kent CVH35K nukkvõll, inglismaalt.\n- -31 actuator, vähemalt 1 bar turbo rõhku\n-Twin piston dump valve (Motorsport Development)\n-Evolution Chip (Motorsport Development)\n-puuritud (porditud) plokikaas (sisselaske ja väljalaske avad 8 mm suurema läbimõõduga, pöörised ja klapid kergemaks tehtud).\n-hooratas 3,8kg (tava ERST-l ca 8kg).\n-reguleeritav nukkvõlli rihmaratas.\nMida vaja alustuseks teha:\n1.\tTeha korralik sise- ja välispesu.\n2.\tKuna hetkel on viimane summuti pütt ja toru liiga peenike ja takistab, siis see vahetada jämedama vastu.\n3.\tMitte väga kauges tulevikus on vaja pisut põhja all tööd teha ja ühtteist värskendada ja kaitsekihi alla saada.\n4.\tElektrilisi korrektuure.. armatuuri pirnid, kütuse kompuutri juhtmestik üle vaadata, kunde poolne el. akna käik korrigeerida. Kontrollida ka süüdet ja vajadusel sättida. Tahhoka ühendused korda. Lisa piduri tuli korda teha või küljest ära.\n5.\tIlmselt läheb rool vahetusse.\n6.\tLisa-näidikud on hetkel natuke ebamugavas kohas, ilmselt teen seal ühtteist ringi.\n7.\tMingit audiot sinna ehitama ei hakka, ainult mingi makk, et rajale sõitmiseks miskit kuulata saaks.\n8.\tNiginat, naginat vähemaks.\nPraegu käib ka plaanipidamine ja tibusammudel liigun rendi garaažiboksi suunas, kus siis masin varju saab.\nViimati muutis vahurix, 12 Jaan 2014, 16:21, muudetud 5 korda kokku.\nTeema pealkiri: Re: Ford ????????????????? ???kw - Vahurix\nPostitatud: 22 Sept 2010, 20:36\nKõvatad jah. Kas pritsin kohe välja ,et mis see on\nEi ikka pritsi ka tegelt.\nPostitatud: 22 Sept 2010, 20:38\nLiitunud: 25 Aug 2006, 17:36\nkas see on mingit sorti focus, midagi erilisemat rs/st?\nFord Fiesta mk3 110kw\nFord Escort mk7 51kw\nNissan (Datsun) Patrol\nPostitatud: 22 Sept 2010, 20:40\nLiitunud: 18 Jaan 2005, 22:59\nmilleks see salatsemine, tee asi avalikuks ja saame kõik kiita kummardada sind\n„Maailmas on 3 lihtsat viisi raha kaotamiseks – võidusõit on neist kiireim, naised kõige meeldivam ja põllumajandus kõige kindlam.” (Lord Amherst)\nPostitatud: 22 Sept 2010, 20:42\nLiitunud: 23 Mai 2008, 08:41\nTubli poiss, et ära tõid aga siiski ei ole ilus teisi kiusata\nPostitatud: 22 Sept 2010, 21:42\nFocus see kindlasti ei ole. Pakun huupi, et ehk Capri või see M tähega ameeriklane...? Moosiriiul kisub sinna Sierra Cossu poole.\nViimati muutis puuriit, 22 Sept 2010, 21:58, muudetud 1 kord kokku.\nPostitatud: 22 Sept 2010, 21:46\nPaistab miskine suuremat sorti spoila taga olevat .. äki keegi Cossu suguvõsast\nVõi lükkame kohe Eriti Kiirete alla\nPostitatud: 22 Sept 2010, 21:51\nTiib tundub küll midagi cossu moodi, aga kere kuidagi liiga kandiline.\nPostitatud: 22 Sept 2010, 21:52\nLiitunud: 11 Nov 2007, 22:54\nAsukoht: Depressiivne eesti väikelinn.\nKate on küll ilus ja vastupidav. 8x3 meetrit? Öösid servades?\nEhitusmarketist? Palju plekkis?\nPostitatud: 22 Sept 2010, 22:20\nLiitunud: 21 Apr 2009, 09:18\nKrt, nina sirtsu jaoks liiga pikk, capri jaoks madal. Äkki tiiva asemel õllekast liikudeks ja meie eksitamiseks?\nKas see tõesti jänki pole? (aga vist 4 uksega)\nPostitatud: 22 Sept 2010, 22:21\nHeh, kiusad siin teisi-peaks äkki välja ütlema\nPostitatud: 22 Sept 2010, 22:23\nPostitatud: 22 Sept 2010, 22:35\nPostitatud: 22 Sept 2010, 22:46\nmk3 mustang? igasuguseid variante kaalunud aga no midagi ikka ei sobi\nPostitatud: 22 Sept 2010, 22:49\nKamoon, dzentelmenide seas ei ole viisakas ropendada.


hum 5400 - mida näitab? - Page 3 - Digi-tv.ee\nhum 5400 - mida näitab?\nPostitusPostitas sell » 21:48, 14 Jaan 2005\nUus jama. Mingil hetkel jookseb tuuner kinni ja puldist ei lase midagi teha. Tagant restartides aga enam käima ei lähe. Tablool näitab mingit vea teadet .- A ja peale seda jäävad punktid vilkuma sinna. Ekraanil näitab louderi teksti ja siis vaid pimedus. Kas on kellegil sellega kogemust?\nPostitusPostitas max » 22:23, 14 Jaan 2005\nslovakis uus emu,sellega töötab cyfra ja prima filad\nPostitusPostitas Benno » 23:26, 14 Jaan 2005\nPrima filad on npraegu näha ka 3.0-ga. Ega pole teada, mis Dig+ osas muutunud on ja kas jääb tükiks ajaks pimedaks?\nPostitusPostitas jorss11 » 10:07, 15 Jaan 2005\nsell kirjutas: Uus jama. Mingil hetkel jookseb tuuner kinni ja puldist ei lase midagi teha. Tagant restartides aga enam käima ei lähe. Tablool näitab mingit vea teadet .- A ja peale seda jäävad punktid vilkuma sinna. Ekraanil näitab louderi teksti ja siis vaid pimedus. Kas on kellegil sellega kogemust?\nHumax Toolboxis on programm Humax System ID Pane seal 0016.06IRCI 5400 (Hakkab tööle)\nPostitusPostitas tom400 » 15:52, 15 Jaan 2005\nMul sama jama. Proovisin Humax System ID 0016.06IRCI 5400 - ei hakka tööle. Ikka sama. Kes oskaks aidata?!?\nPostitusPostitas jorss11 » 16:04, 15 Jaan 2005\nLasin Humaxile uuesti 0016.0600 IRCI 5400 peale Toimib Peale mida see jama hakkas?\nPostitusPostitas tom400 » 16:18, 15 Jaan 2005\njorss11 kirjutas: Lasin Humaxile uuesti 0016.0600 IRCI 5400 peale Toimib Peale mida see jama hakkas?\nEile õhtul. Prima filadel hakkasid signaalid ära kukkuma. Lülitasin puldist välja ja siis uuesti sisse ning oligi käes.\nPostitusPostitas jorss11 » 16:54, 15 Jaan 2005\nKas juhtmega Cannel Listi laseb välja tirida? Kui laseb siis saab asja paika\nPostitusPostitas tom400 » 17:10, 15 Jaan 2005\njorss11 kirjutas: Kas juhtmega Cannel Listi laseb välja tirida? Kui laseb siis saab asja paika\nSain korda. Tõmbasin oma channel listi välja ja lasin sama teed tagasi. Ja hakkas toimima. Tänud! Enne tegin muidugi Syst ID ära. Kõik ok. Aga millest selline hangumine tekib? Olen juba 4,5 aastat kasutanud aga selline asi on esimest korda.\nPostitusPostitas jorss11 » 17:43, 15 Jaan 2005\nSeda juhtub uue TOH või HOT-i ga, Muidugi väga harva ( mingi viga või viirus ) ajab pilli lolliks. Kõige parem rohi hdf-iga tühjaks teha. Natuke jama aga...... Edu!\nPostitusPostitas sell » 21:37, 15 Jaan 2005\nAnna täpsemaid juhiseid, kuidas see hdf-iga tühjaks tõmbamine käib.\nPostitusPostitas ice » 21:57, 15 Jaan 2005\nsell kirjutas: Anna täpsemaid juhiseid, kuidas see hdf-iga tühjaks tõmbamine käib.\nOtsid netist factory-settingutega hdf ja laed ülesse (kanalilist+konf). Peale seda alustad otsast peale kogu häälestusega...\nPostitusPostitas Benno » 22:22, 15 Jaan 2005\nKas Digit+ pilte keegi näeb? Kui jah siis kas saaks nõu, kuidas?\nPostitusPostitas izzi » 13:32, 16 Jaan 2005\nei näe, mul pilt must c+. Kas s*y sporti on ka kuidagi mõeldav vaadata\n(5400 toh3, hot3)\nPostitusPostitas onumutt » 14:34, 16 Jaan 2005\nEi. See on teise kodeeringuga, sama on ka sky calcioga. Mul need igatahes ei avane. Praegu kinni ka cyf+, con; D+. s.t. Hum tüüneri ja nimetatud softiga. Eks aeg annab arutust.


18-11-2018, 22:42 PM\nSõjaväe autodel olid jah numbrid igal pool. Sõja algul isegi esiklaasil. Nagu ma aru sain siis esimene täht tähistas sõjaväe osa rajooni...\nEsisillaga on siis olukord järgmine... valikus oli 7 esisilda. Valisin selle...\nSee sild sai kunagi sulatusahju minekust päästetud. Ta on avariiline ja vajab omajagu remonti. Aga loodan et igasugu kõverusi on mul kergem välja ajada kui lõpuni ära kulunud sillaga jamada. Talupoja mõistus ütles et avariiline sild võib muu poolest korras olla...\nAga vedru pole vastu käinud eriti\nSellel sillal on kõvasti vastu käinud nagu ka enamustel sildadel mis kuskil vedelevad...\nTugihargi üks toru on kõver. Proovin sirgeks saada. Kui ei saa siis vahetan toru välja...\nTugihargi tagumine munak on väga vähe kulunud. Praktiliselt uue väärne kui nihikuga mõõta.\nTeistel sildadel on need munakud lootusetult ära kulunud...\nKuskil kaevati kunagi sellise tagumise konksuga masin välja...\nÄrge seda värvi juttu väga tõsiselt võtke. Pildid on Läti foorumist ja info allikas teadmata...\n20-11-2018, 00:24 AM\nTõin "laost" natu kola. Loodan nende juppidega hakkama saada. Kui ei saa siis sinna jäi seda kola ikka veel hulga.\nÜks A/AA roolikarbi hoob on ka hunnikusse ära eksinud...\nÜhe silla küljes on veider lõpuni töötlemata vedru ja esipiduri hoova polt. Veider on see et see sild tuli 41 aasta Suvesõja lahingupaigast.... Ühesõnaga, sellise poldiga sillal ei saanud olla esipidureid...\nNormaalne polt oleks selline...\nEsipidurihoob kinnitus sinna auku...\nSee on küll esiamortidega Ford Model A aga mõttest saab aru...\n20-11-2018, 02:20 AM\nOlen suht kindel, et sellist korrosiooni tõrjuvat rohelist mul natuke on....\nMaterjal on pulbri kujul. Nimetatakse vist kroomoksiidiks, kindel ei ole.\nKadund papa segas seda pentaftaallakiga ja värvis igasugu asju. Mingi toime tal vist on, 10+ aastat tagasi värvitud järelkäru on siiani roheline\nNaljakas on see, et enne värvimist sai käru käsiharjaga kergelt üle käidud ja siis läks kohe värv järgi.\n25-11-2018, 01:38 AM\nEsisildade lammutamine on küll selline etapp elus mille tahaks ära unustada. Ilmselgelt alahindasin esisilla taastamise ajakulu mahtu. Absoluutselt kõik asjad tekitasid peavalu. Kõige hullem oli käikumineva sillatala poltide eemaldamine. Nii käändmiku kui ka vedru kinnitamis poltide. Kuidagi ei tahtnud välja tulla. Sai kuumutatud, külmutatud, kuvaldaga pekstud, puuritud ja pressitud. Lõpuks surus 80 tonnine press nad suure ägisemise peale välja. Sädemeid lendas ja poldid paukusid, aga välja nad raisad tulid...\nSillatala ja hark on jälle sirged.\nLaagrid on lõpuni ära sõidetud ja siis samapalju veel kasutatud ...\nVasakul normaalne laager. Paremal kulunud(rullidel on otsad vastu saale äärt käinud)\nPeavalu tekitanud poldid. Muide, teistel sildadel tulid nad haamri ja torniga ilusti välja. Küllap see avariiline sild on oma 70 aastat kuskil väljas vedelenud. Käändmikele pidi 2 meetrise toru otsa panema et nad vaevu ragisedes kuidagigi liikuma saada....\nLaagrisaaled on ikka eriti ära kulunud...(rullid on vastu tagumist serva käinud)\nNatuke vähem kulunud aga ikkagi läbi\nJubinad on pestud. Peale puhastamist ja kuluosade vahetamist läheb kokku tagasi.\n25-11-2018, 02:11 AM\nKas ainult mulle tundub või oli ka reaalselt vanasti metall väheke parem kui tänapäeval?\nPraegu lihtsalt koonerdatakse igal sammul. Millegi arvelt tuleb alati kompromiss teha. Samas kui võtad näiteks kaasaegse krossi mootorratta lahti ja proovid alasi peal käigukasti hammasrattaid kuvaldaga peksta, siis ei tee neile isegi mikroskoopilist jälge peale. Seal on ikka eriti kõvast terasest asjad tehtud. Samas kütusevedajate passatil saad kõige odavamat tagarattalaagrit iga kahe nädala tagant vahetada... Vähemalt mina olen saanud Küllap ei oskand õigesti kokku panna...\n(25-11-2018, 02:47 AM)Taaviw126 Kirjutas: [ -> ] ...Samas kütusevedajate passatil saad kõige odavamat tagarattalaagrit iga kahe nädala tagant vahetada... Vähemalt mina olen saanud Küllap ei oskand õigesti kokku panna...\nKindlasti oskad.Tütre Opelil vahetasin esiratta laagrit.Tüdruk sai nädala sõita ja jälle undas.\nVõtsin lahti ja läksin poodi õiendama.Arvasin,et tuleb kõva vaidlus.Müüja ei ütelnud ühtegi sõna,\ntõi riiulist uue.Ei tahtnud ma seda odavat enam.Ostsin sellise firma oma mille nime oskan\nselgelt välja öelda ja probleemid lõppesid sellega.\nMul on õnnestunud tuntud nime rattalaagrid karbist välja võtta ja kohe tagasi varustajale ja veel kolm laagrit järjest.käevahel rudisesid.\nJa odvam laager mis tuli.see igati ok.\nAlati pole kallim parem\nLiivaprits hakkas tõrkuma. Puhastamine jäi pooleli kuni pritsi korda saab. Suuri asju nagu sillatala, ei viitsi traatkettaga nühkida...\nKuna sild oli avariiline, siis mõtlesin peale sirgendamist kontrollida käändmiku poldiaukude kaldeid...\nKindlasti on ka paremaid meetodeid. Aga mõõdud sain kätte. Ühel pool 7 kraadi ja teisel umbes 6.5 kraadi. Olema peab 7 ja tolerants on 15 minutit ehk 0.25 kraadi. Üks pool jääb napilt tolerantsist välja. Korraks tuleks pressi alt läbi käia talaga...\nKäädmikul on poldi ava kalle 9 kraadi. Seega peaks rattad jääma 2 kraadi väljapoole kaldu...\nTundub natuke ogarus poolt kraadi taga ajada aga ameeriklased kurdavad et kui Model A või AA sillas mingid jamad sees on, siis võib nn "death wobble" tekkida. Ehk siis võib esisild maanteel räigelt värisema hakata kuni midagi ära lõhub...\nSiin videos demonstreeritakse seda. Kel vähe aega võib heaga minuti edasi kerida....\nMMiga muidugi nii kiiresti ei sõida, aga silla tala painutamine on kõigest paari minuti töö...\nTugihargi munaku diameeter peab olema 1,5 tolli. Ehk siis 38,3mm..\nTeistpidi mõõtes on 0.4mm kulunud. Aga seda peetakse uueväärseks...\nKäändmiku poldi puksid ja tugilaagrid on ka päris head. Ainuke jama on laagritega. Poodi pole veel jõudnud aga ma arvan et neid laagrid saab ikka poest. Ei tundu millegi poolest erilised...\nMa olen seda viskumist oma kuningliku tagumendiga tundnud\nKorrata ei tahaks, üsna kole oli.\nSõjaajast pärit roostevastast värvi tahad või viin ohtlike jäätmete paika enamuse?\n27-11-2018, 10:51 AM\nSelle sillatala mõõtmismeetodi täpsusega on nii ja naa. Mina teeksin enne pressi alla saatmist paar mõõtmist veel ja siis vaataks, kas ja kuipalju tulemused hajuvad.\n27-11-2018, 13:32 PM\n(27-11-2018, 10:51 AM)Marcello Kirjutas: [ -> ] Selle sillatala mõõtmismeetodi täpsusega on nii ja naa. Mina teeksin enne pressi alla saatmist paar mõõtmist veel ja siis vaataks, kas ja kuipalju tulemused hajuvad.\nSillatala samale alusele teistpidi ja paistab kohe välja, kas mõlemale poole tekkivad samasuured "parandused".\n29-11-2018, 01:24 AM\nSain ühe poolakaga tuttavaks kellel õnnestus väga hea MM leida. Tegu pidi olema paberite järgi 1946 aasta autoga. Selle oli saanud üks vanamees teenete eest sõjas. Auto olevat peale paari aastast kasutamist seisma jäänud. Niiet palju leiutada ei jõutud.\nMul on uksepiidad mille sisekülgedel on papinaelad. Murdsin pead et miks nad seal on. Tuleb välja et sinna oli uksetihend löödud. Tihend ise oli kahekorra keeratud kunstnahk mille sees oli kummivarras. See kahekorra keeratud nahk oli papiribaga piida külge löödud.\nSee ülemine tala ei ole õige. Niimoodi ütles ta ise. Ja ma olen ka sedameelt. Kuigi mul endal on ka selline tala olemas...\n29-11-2018, 01:33 AM\nSee sõlm on arvatavasti ise leiutatud. Nii ta arvas. Ma ei vaidle vastu.\nMul on ka tagumisi nurgaposte millel on samasuguse materjali jäänused plekiribaga kinnitatud. Mitte telgi present nagu Venemaal kasutatse taastamisel.\nPuust istme alus. Tundub õige. Ja samas loogiline ka. Kui plekki kokku hoida siis ikka hoida igaltpoolt. Istme alus on kõige mõtetum koht kuhu plekki raisata.\nJärgmistel piltidel on uksetihendeid näha. Kas ilma usteta variandil ka seal midagi oli? Kurat teab, kui temagi. Papi võiks lüüa küll sinna.\n29-11-2018, 14:19 PM\nSee ju peaaegu täpne tulemus.Täpsemalt saad suures freespingis sõidutades ja indikaatorkellaga või nurgashabloonide ja valguspiluga vaadates.Külgkalle kolmest kaldest vähimtähtis,muutub ju sõiduajal pidevalt.\nProovisin silda kokku mudida et näha ega ma midagi täitsa ära unustanud pole. Praegu tundub et ainukesena on puudu vedru kammitsa U poldid. Need tuleb ise keerata...\nEnne sõda tehtud masinatel oli paralleelvarras peenem... pildil vasakpoolne.\nEnamustel käändtelgedel on need tihendplekid ära haihtunud.\nÜleüldse pole juppide seisukord kiita. Vaja veel mõni sild ära lammutada. Äkki veab?\nKäändmiku tugilaager. Paremaid pole. Toimivad hästi aga väljast roostes.\nTänud Formikale esivedru eest!!\nSai veel kaks esisilda ära lammutatud ja lõpuks tundub sain taastamiseks sobivad jupid kokku....\nAeg on päris vaenulik ja tiksub muudkui edasi. Mõtlesin et proovin natukenegi elu lihtsamaks teha. Proovisin sidrunhappega asju leotada enne puhastamist. Praegu tundub et natukene teeb elu lihtsamaks küll...\nMaximast saab paari euro eest kõik vajaliku\nÜks proovitükk enne...\nPärast... traatharjaga vaja veel puhastada\nAga hape tegelt ise üksi päris puhtaks ei tee. Traatharjaga tuleb ikka üle käia. Hape leotab rooste hästi lahti ja palju kergem on puhastada...\n03-12-2018, 13:52 PM\nTugevalt roostes asjad võib ka elektrolüüsinõusse visata - akulaadija on kõigil ja poest happelist kodukeemiat ka saadaval.\n03-12-2018, 14:45 PM\nRäägi sellest sidrunhappes leotamisest tiba lähemalt. Soodat on vaja pärast neutraliseerimiseks?\nMa sel teemal täitsa võhik.\nMis siis juhtub kui ei neutraliseeri?


KerttuAed » 2014 » May\nTulbigalerii, mille sekka ka ühed nartsissid\nKodus on väga mõnus, igal pool on suve tunda. Maasikad õitsevad:\nPamplil on nii palju pungi:\nKadakal rohkesti kasve:\nEsimesed pärdiklilled ja tähtpetuuniad\nPärdikud on väga ägedad, kui tähtpetuuniad ei ole midagi erilist.\nKirjutas kerttu, 13 May, 2014\nMõtled küll, et jääb meelde – aga nagu aeg näitab, siis ega ikka ei jää küll. Sellepärast mõtlesingi kõik oma viljapuud kirja panna.\nMaja ees on kirsid:\n1. Murel – Arthur\n2. Murel - Kaie (Riido)\n3. Leningradi must\nMaja taga on:\n1. Pirn – Pepi\n2. Õun – Eva Kuld\n3. Õun -\n4. Õun -\n5. Ploom – Edinburgh (Kilvits) – välja läinud\n6. Ploom – aedploomipuu Liisu\n7. Ploom – Emma Leppermann (Luule)\n8. Ploom – Zaretsnaja rannaja\nNing jäidki mõned puud, mida ma ei tea. Kuid teada saades, täiendan postitust kindlasti.\nEsimesel hommikul kodus ärgates ei läinud üles ärkamisest palju mööda kui helises telefon ja ukse taga oli Armas Virge suure aaloe taimega. Taim sai kohe poti istutatud ja tulemus selline:\nKodust ära olles, hoolitses mu taimede eest Maris. Ja nagu näha ta on väga head tööd teinud, sest lobeelia amplid on väga võimsad:\nning petuuniad on samuti väga tugevad ühes oma esimeste õitega:\nEi oska tehtud töö eest teda ära tänada. Suured-suured tänud Kallis Maris!\nKartsin, et kui koju jõuan, siis püvilill on õitsenud. Kuid ei olnud, õitses veel täies jõus:\nPirnipuu on nii ilus oma rohkete õitega:\nHea meel sest rohkelt õisi on ka kirsidel, õuntel ja ploomidel.\nRabarber ona ka nii ahvatlev, et tahaks kohe koogi ahju panna:\nEsimsel kodus oldud päeval panin ka õisoad mulda. Enne klaasi vee sisse ligunema – nii ilusad olid nad seal:\nJa ka nõgeseleotise panin hakkama. Nii mõnus on kodus olla, eriti oma kaskede all.\nKui sai ajakirjas “Mari” ära mainitud, et ma kevade- ja suveajal väga kodust ära minna ei taha, siis läks kõik hoopis vastupidi ning läksin kaheks nädalaks Tenerifele. Väga mõnus reis ja tore puhkus oli. Tõin sealt kaasa ühe ohaka – tegelikult ma ei tea, mis ta nimi on. Taim pidas ilusasti lennureisi vastu.\nKoju jõudes istutasin ta spetsiaalsesse kaktuse mulda, mille hulka segasin veel rohkelt liiva ning loodan, et saab asja.\nTäna hommikul oli juba rohkem lehti kuivanud, aga lootus on veel alles.\nPäris looduses oli ta selline:


Esmaspäeval, 23. novembril korraldas kirjandusklubi “Sõna” Betti Alveri luule õhtu Põltsamaa kultuurimajas. Betti Alveri luule tähendusest meile rääkis klubi juhendaja, ENSV Kirjanike Liidu juhatuse liige Henn-Kaarel Hellat. Luulet lugesid klubilased ise, muusikat tegi meesansambel “Sõprus” Asta Paeveeri juhatusel. Õhtu korraldajate ja kuulajate nimel saadeti juubilarile telegramm.\nKui Põltsamaa luuleõhtul oli esinejaid pisut rohkem kui kuulajaid, siis kolmapäeval, 25. novembril Jõgeva Jahindusklubi saalis oli seis kindlalt kuulajate kasuks, vaatamata sellele, et meesansambli asemel laulis meeskoor “Mehis” Kaarel Tetsmanni juhatusel.


Teadlikvanem.ee soovitab: Norra kasvatusteadlase loeng Tartus | Teadlik Vanem\nTeadlikvanem.ee soovitab: Norra kasvatusteadlase loeng Tartus\nPosted on 19. veebr 2015 by Mari in Lapse kasvamine ja areng, teadlikvanem.ee soovitab // 0 Comments\nPalju on räägitud keerulisest lapsest tänapäeval ja meie paljude valikutega ühiskonna mõjust lapse arengule. Kuidas osata olla toetav lapsevanem, õpetaja, arst, abistaja selles olukorras? Milline on meie roll ühiskonnakaaslasena? Ja kuidas toetada selles üksteist? Mis on pedagoogika võimalused selles?\nJuba homme, 20. veebruaril toimub Tartus Norra õpetaja, kirjaniku ja õppejõu Godi Kelleri loeng-seminar teemal ,,Meie aja laps – väljakutsed ja võimalused”.\nGodi Keller on vabakutseline õpetaja, kirjanik ja õppejõud, kellel on enam kui 30 aasta pikkune kogemus laste, noorukite, lapsevanemate ja õpetajatega töötamisel. Tema vahetu esinemisstiil, huumorimeel ja praktilised näited elust enesest muudavad ta loengud meeleolukaks ja hõlpsasti jälgitavaks. Kes tema loenguid kord kuulanud, läheb ikka meeleldi tagasi. Põhjus on lihtne ja kinnitab seda, mis ta oma kodulehelgi välja ütleb: ta räägib lugusid. Lugusid vanematele, lugusid lasteaia- ja kooliõpetajatele, vanadele inimestele ning lastele, kasuvanematele, advokaatidele, meditsiiniõdedele ja farmatseutidele. Ja kõigile neile, kes aga küsivad.\nLoeng-seminar toimub Tartu Herbert Masingu koolis, aadressil Vanemuise 33, kell 14.00-18.00. Loeng-seminaril on tõlge eesti keelde.\nEelregistreerimine ja lisainfo: kool@masing.tartu.ee või telefonitsi 7 361 686\nLoeng-seminari tasu on 25 eurot. Selle saab tasuda MTÜ Päikeseratas arvele. Arve nr EE422200221043901204, märgusõna: Meie aja laps\nGODI Kelleri loengu plakat\nkasvamine ja areng


KOERTELE JA KASSIDELE MÜRGISED VÕI EBATERVISLIKUD TOIDUD JA JOOGID - KOERAD - 2022\nKaitsed Sylvester, Toto, Dolly, Polly\nMitmed puuviljad, köögiviljad, pähklid, seemned, maitseained, lisandid ja ravimid on koduloomadele mürgised.\nMõned kahjustavad ainult koeri, teised ainult kasse ja mitmed on mõlemale mürgised.\nKariloomad, närilised, sisalikud, kalad ja linnud pole ka teatud toitude negatiivse mõju suhtes immuunsed.\nAllpool on loetelu potentsiaalselt problemaatilistest toitudest, mida tuleks hoida kindlas kohas, kus uudishimulik, uudishimulik lemmikloom ei pääse neile juurde ega kahjusta ennast.\nEnnetus on võtmeroll nende loomade tervise kaitsmisel, keda armastate ja kellest hoolite.\nÕunaseemned sisaldavad tsüaniidiühendeid, mis neelamise või närimise korral võivad lemmiklooma või kassi mürgitada. Tsüaniid takistab vere hapniku tarnimist kehakudedesse, põhjustades lämbumist.\nTsüaniidi sisaldavate šahtide, varte või lehtede söömises kahtlustatava lemmiklooma probleemnäitajate hulka kuuluvad erkpunaste limaskestade teke, laienenud pupillid, hingamisraskused, hirm või närvilisus ja šoki tunnused. Ravimata seisund võib surmaga lõppeda.\nAprikoosikaevukesed ning selle viljapuude varred ja lehed sisaldavad mürktsüaniidi, mis on koertele ja kassidele potentsiaalselt surmav toksiin.\nSümptomid on samad, mis õunaseemne allaneelamisel (vt eespool). Terved neelatud šahtid võivad põhjustada soole obstruktsiooni või ummistuse, mis võib vajada korrigeerivat operatsiooni.\nPersiin, mis on potentsiaalselt mürgine rasvhapetüüpi struktuur, ei esine mitte ainult avokaado šahtis ja seda ümbritsevates viljades, vaid ka taime lehtedes ja koores.\nKuigi persiin (ja seetõttu avokaadod) koduloomade allaneelamisel võib inimesele kahjutu, välja arvatud juhul, kui kellelgi on püsivallergia ja tegelikult arvatakse, et see on kasulik rinnavähi all kannatavatele naistele, võib see (ja seetõttu avokaadod) surmaga lõppeda.\nKoertel ja kassidel võib olla õnne ja roheliste puuviljade saamisel ei pruugi neil olla mingeid negatiivseid sümptomeid; teised võivad oksendada, tekkida kõhulahtisus või mõlemad kombinatsioonid. Mõnede jaoks on reaktsioonid palju raskemad.\nKoos teiste lemmikloomadega, näiteks küülikute, kitsede, veiste, lammaste, hobuste, lindude ja kaladega, kogevad teatud koerad ja kassid südameprobleeme, hingamisteede komplikatsioone ja lõpuks surma pärast persiini sisaldava toidu allaneelamist. Raskete reaktsioonide sümptomid, sealhulgas vaevatud hingamine, kõhu turse ja vedeliku kogunemine rinnus, kõhus või südant ümbritsevas piirkonnas.\nLisaks neile probleemidele on piimanäärme kahjustusi täheldatud ka ülitundlikel loomadel, sealhulgas ka hiirel, kui neile söödetakse kuivatatud avokaado lehti (4, 5). Isegi vähesed peavad siidiusside kui lemmikloomade suhtes ettevaatlikud; avokaado taimeosad on nende pahaaimamatute lehtede munitseridele mürgised.\nKirsiauk, nagu aprikoosi, virsiku, pirni ja ploomi oma, sisaldab tsüaniidi.\nTerve allaneelamine võib põhjustada sooleprobleeme; neelatud ja osaliselt täielikult näritud šahtidesse võib koerad ja kassid surmavalt mürgitada.\nApelsinid, sidrunid ja laimid põhjustavad koertel oksendamist ja kõhulahtisust. Greibi söömisel on sama lahtistav toime, kuid sellega kaasnevad valgustundlikkuse ja depressiooni sümptomid.\nKassidel on greibi allaneelamisel sama negatiivne mõju.\nHabemega draakonid saavad kasu aeg-ajalt tsitrusviljade tarbimisest; ületarbimine põhjustab toitainete tasakaalustamatust ja võimalikku kõhulahtisust.\nKassidel söödetud kassid võivad neerukahjustusi tekkida mõne marjas sisalduva tundmatu, kuid samas tugeva toksiini tõttu.\nVastutavaks mitme koera, viinamarjade ja / või rosinate surma eest kuni 9 untsi koguses on osutunud surmavaks. Veidi õnnelikumatel loomadel võivad tekkida neerukahjustused, mis vajavad erakorralist meditsiiniabi, kuid jäävad lõpuks ellu.\nMõnel väga õnnelikul koeral ei pruugi üldse sümptomeid olla, kuid kuna viinamarjade eri vormides (värsked, kuivatatud, kääritatud) viinamarjadele mõnele saatuslikkus pole veel teada, tuleb olla ettevaatlik, isegi kui loom on söönud viinamarju minevik ilma vahejuhtumiteta. Seda seetõttu, et toksiinid võivad aja jooksul koguneda ja jõuda ohtlikule tasemele ainult järk-järgult; väike viinamarja sisaldav suupiste siin ja seal ei pruugi üksi olla problemaatiline, kuid koos võib see osutuda surmavaks.\nKui koerad söövad suures koguses viinamarju või rosinaid, soovitatakse neil oksendada, magu pumbata ning neile antakse aktiivsütt ja IV vedelikku.\nNagu koerad, võivad ka kassid olla asümptomaatilised või võivad rosinate või viinamarjade söötmisel põhjustada tõsiseid neerukahjustusi.\nUmmastikumarjad on lemmikloomadele väga mürgised; üks või kaks võivad teie koerale või kassile saatuslikuks saada.\nVirsiku kaev sisaldab tsüaniidi, mis on mürgine koertele ja kassidele.\nMürgituse sümptomid on samad, mis pärast õunaseemnete söömist (vt eespool).\nVirsikuhunnikud võivad olla kahekordselt probleemsed ja söömise või neelamise korral võivad ummistused tekkida soolestikus.\nSelle puuvilja seemned on koertele ja kassidele ohtlikud ning võivad põhjustada põletikku peensooles või soolestiku ummistumist.\nPloomimahlad sisaldavad tsüaniidi ja on ka oht, kui need satuvad koerte või kasside soolestikku.\nRabarberitaimede lehtedes olevad oksalaadid mõjutavad negatiivselt koerte ja kasside närvi-, seede- ja kuseteede.\nMürgised köögiviljad / ürdid\nErinevates kariloomatõugudes on täheldatud brokoli surma, kui see moodustab üle 25% toidust; seedetrakti tüsistused tekivad siis, kui see hõlmab üle 10%.\nBrokkoli probleemset ainet, isotiotsüanaati, peetakse seedesüsteemi tugevaks ärritajaks.\nMurulauk sisaldab disulfiide, nagu ka küüslauk ja sibul, kahjustades kasside ja koerte punaseid vereliblesid. Probleemsemad on aga sibulad, kuna neil on palju suurem disulfiidi kontsentratsioon, millele järgneb küüslauk ja viimasena murulauk.\nKüüslaugu värsked, keedetud või pulbrilised sulfoksiidid ja disulfiidid võivad kahjustada punaseid vereliblesid ja põhjustada nii koerte kui ka kasside aneemiat.\nAneemia tunnuste hulka kuuluvad heledad igemed ja letargia.\nSeeni on palju erinevaid; mõned neist on väga mürgised, teised aga kahjutud.\nKui omanik pole seeneekspert ja ei oska vahet öelda, tuleks koera, kellel on kahtlustatud seente söömist, tähelepanelikult jälgida. (Tagahoovis tärkavad seened on tavaliselt mürgised).\nTurvalisuse tagamiseks soovitatakse koeral oksendada ja anda aktiivsütt, kui seeni ei saadeta tervikuna välja. Valed seeneliigid võivad põhjustada kollatõbe ja maksakahjustusi, põhjustades sisemist verejooksu või krampe, või võivad avaldada hallutsinogeenset toimet, põhjustades värinaid, krampe ja koomat.\nKui koer oksendab üksi või tal tekib kõhulahtisus, kuid tal puuduvad muud sümptomid, pole tõsist kahju tõenäoliselt tehtud; kui seedetrakti ärritusega kaasneb liigne sülg või pisarad, vähenenud pupillisuurus, aeglane südametegevus, depressioon või letargia, rahutus, vapustamine või koomata ja reageerimata lemmikloom, on arstiabi kohustuslik.\nEhkki kassid söövad seeni harvemini, on tõestatud, et nad meelitavad kaht mürgist sorti, mis võivad tappa: Amanita muscaria ja Amanita pantherina . Seevastu koeri meelitab seitse mürgist sorti. Üks, Scleroderma liik, on ka sigadele saatuslik.\nEhkki usutakse, et see on väikestes kogustes ohutu, põhjustab tassitäis või suurem sibul koertel hemolüütilist aneemiat. Seda seetõttu, et sibul sisalduvad disulfiidid kahjustavad punaseid vereliblesid. Kõik sibulavormid on ohtlikud, värsked, keedetud või veetustatud.\nKassid on sibulate suhtes tundlikumad kui koerad ja taluvad neid tõenäoliselt vähem.\nProbleemide tunnusteks on kahvatud heledad igemed ja letargia. Kortikosteroidid või immunosupressandid võivad aidata sibulatest põhjustatud aneemia käes kannatavatel loomadel.\nToores kartul on paelutatud glükoalkanoidsoolamiiniga - ainega, mis on kassidele mürgine.\nKeedetud mugulad ei avalda halba mõju, kuid toores kartul ning taime varred ja lehed võivad põhjustada seedetrakti ärritust, verist väljaheidet, letargiat, värisemist, halvatust ja südameatakki.\nTomatid, samuti varred ja lehed on kassidele mürgised. Tõsiste mao- ja soolereaktsioonide tekitamiseks piisab ühest väikesest tomatist.\nMürgised pähklid ja seemned\nKoera või kassi seedetraktis on mandleid sageli raske seedida, mis võib põhjustada oksendamist ja muid ärrituse sümptomeid.\nSoolatud pähklid võivad piisavalt suurtes kogustes söömise korral põhjustada ioonide tasakaalustamatust ja isegi allaneelamiseta närimise korral võib tekkida lämbumisoht.\nŠokolaad / kakao\nPooled kõigist koertest leiavad, et šokolaadi annus on 100 mg / kg kehakaalu kohta surmav.\nVäiksemad kogused (alla 10% sellest surmavast annusest) võivad aga põhjustada mitmesuguseid mürgistusnähte, mille sümptomiteks on erutatud käitumine, tõmblemine, sagedane urineerimine ja kõrgendatud pulss. Mõnel neist juhtudest võivad põhjustatud südameprobleemid lõppeda surmaga.\nProbleemne aine šokolaadis on teobromiin, mida on madalaim piimašokolaadis, suurem poolmagustes sortides ja kõrgeim mõrkjas või küpsetusšokolaadis. Valges šokolaadis on teobromiini vaid väikeses koguses ja seetõttu ei peeta seda võimalikuks mürgiks.\nEhkki valged ja piimašokolaadid on teobromiini toksilisuse põhjustamisel kõige vähem probleemsed, sisaldavad need kõige rohkem rasva ja võivad suurtes kogustes või sagedase tarbimise korral põhjustada pankreatiiti või enteriiti. Ravimata jätmisel on need seisundid eluohtlikud.\nNagu ka koerad, ei suuda kassid ka teobromiini õigesti töödelda ning pärast šokolaadi tarbimist võivad nad tekkida krampe, koomat ja surma.\nŠokolaad pole mürgine mitte ainult koertele ja kassidele, vaid ka tuhkrutele.\nKuna kohv sisaldab stimuleerivat kofeiini, võivad seda sissevõtvad loomad kogeda ülekoormatud närvisüsteemi.\nSurmav kofeiini kogus nii koertele kui kassidele on 150 mg / kg kehakaalu kohta.\nKoerad võivad pärast kohvitarbimist reageerida hingamise ja pulsisageduse suurenemisele, värisemisele ja lihaste tõmblemisele. Kofeiini tarbivad kassid kogevad sageli kõhulahtisust ja oksendamist, kiiret südamelööki ning loksutavad kontrollimatult, haaravad ja kukuvad kokku.\nSümptomaatilist looma tuleb kutsuda oksendama ja aktiivsütt saama.\nHikkori pähklid põhjustavad maoärritust ja võivad koertel põhjustada soolesulgust. Hallituse korral võivad toksiinid põhjustada tõsiseid neuroloogilisi probleeme, näiteks krampe.\nNeed pähklid sisaldavad orgaanilist ainet juglone, mis hobuse söömisel võib põhjustada laminiiti (kabjade põletik). See aine ei avalda mõju koertele.\nSisaldades rohkem monoküllastumata rasvu kui mis tahes muud seemet, on makadaamiapähklid koertele ja kassidele raskesti seeditavad ning võivad põhjustada seedetrakti probleeme ja aja jooksul viia pankreatiidi tekkeni.\nTeatud veel tundmatu komponent makadaamiapähkel põhjustab koertele ka täiendavaid tüsistusi.\nJuba 3–6 tundi pärast makadaamiapähklite maitset põhjustab see aine unisust ja temperatuuri tõusu, mis kaasneb maoärritusega. Neuroloogilised sümptomid ilmnevad tavaliselt 12 tunni jooksul ja koertel on raskusi tagajäsemete liigutamise või seismisega. Enamik lemmikloomi taastub täielikult iseseisvalt 24 tunni jooksul pärast kokkupuudet, kuid koertele, kes hiljuti tarbisid suures koguses pähklit, eriti šokolaadi sisse kastetud pähkleid, on soovitatav kõrvaltoimete piiramiseks oksendada.\nKassid mürgitatakse makadaamiapähklites ka selle tundmatu komponendi poolt ja nende söömisel on seede-, lihaste- ja närvisüsteemi tüsistused.\nSinepitaim ja seeme on mürgine kanadele, lehmadele, lammastele ja hobustele.\nPärast sinepitaimede söömist võivad vastuvõtlikud loomad tekitada suuärritust, valgustundlikkust, hingamist vaeva ja seedetrakti ärritust. Probleemid muutuvad tõsisemaks sõltuvalt tarbitavast kogusest. Antidooti pole, seetõttu tuleks sümptomeid põdevatel loomadel ravita.\nKoerad, kellele antakse pekanipähklit suupistetena, võivad põhjustada seedetrakti ärritust või takistusi. Hallitanud pekaanipähklid põhjustavad mitmesuguseid neuroloogilisi sümptomeid.\nSee on juglone toksiini sisaldav pähkel ja on seetõttu hobustel seotud laminiidiga.\nKõrge rasvasisaldusega pähklid võivad põhjustada maoärritust ja põhjustada koertel ja kassidel pankreatiiti.\nMustad kreeka pähklid ja inglise kreeka pähklid võivad koertel põhjustada seedetrakti probleeme või võimalikku soolesulgust; hallitanud mustas, inglise või jaapani kreeka pähklites on tugevaid mükotoksiine, mis põhjustavad krampe või muid neuroloogilisi kõrvalekaldeid.\nHobustel võivad mustad kreeka pähklid põhjustada veresoonte haiguse laminiiti. Selle põhjuseks on neis sisalduv toksiin, mida tuntakse kui juglone, mis ei ole koertele problemaatiline.\nMürgine liha ja loomsed tooted\nEhkki see pole mürgine, ei ole luude suupiste potentsiaalsete ohtudeta.\nLuud võivad kleepuda suu, kurgu või soolte külge ning need võivad lõheneda ja tekitada koertele ja kassidele sisemisi kahjustusi või ummistusi.\nRasvasisaldusega dieeti on kassi- või koerasüsteemil keeruline töödelda ning see võib põhjustada nii rasvumist kui ka pankreatiiti.\nSuurtes kogustes maksa või koera toitumine maksa võib põhjustada A-vitamiini toksilist taset. See avaldab negatiivset mõju luudele ja võib põhjustada kasside deformatsioone, kasvu või osteoporoosi.\nKoertel hõlmavad toksilisuse sümptomeid lubjastunud luustik ja haige nahk.\nMõnel juhul on A-vitamiini toksiline tase surmav.\nNii rasva kui ka soola sisaldav lõunasöögirikas dieet võib koeral või kassil põhjustada pankreatiiti (25). Ka ebatervislik on kõrge nitraadisisaldus deli lihalihas.\nTeatud koerad ja kassid, tavaliselt vanemad loomad, ei suuda pärast tarbimist piimatooteid töödelda ja neil on kõhulahtisus.\nMis tahes tüüpi kaladele piisavas koguses söötmisel tekib tiamiini puudus. Tiamiini puudused põhjustavad isutust, krampe ja surma.\nUskuge või mitte, suurtes kogustes tuunikalakonservide söötmine kassile võib põhjustada ka soovimatuid tagajärgi. Selle põhjuseks on asjaolu, et see põhjustab toitainete tasakaalustamatust ja võib põhjustada ka tiamiini puudust või elavhõbeda mürgitust.\nKeetmata munade söömine võib põhjustada avidiini ensüümi tõttu ebatervislikku nahka ja mantleid.\nSee ensüüm pärsib koertel ja kassidel biotiini nõuetekohast imendumist. Lisaks avidiiniga seotud probleemidele võivad munad olla saastunud bakteritega ja viia toidumürgituseni.\nToores, keetmata lõhe võib nakatuda riketsiaalseid organisme kandvate helvestega.\nNeed organismid eralduvad koera soolestikus ja põhjustavad palavikku 24 tunni jooksul koos energiapuuduse ja vähenenud isuga. Neli päeva pärast tarbimist ilmneb oksendamine, millele järgneb verine, lõtv väljaheide.\nSuremuse määr on koguni üheksakümmend protsenti; niisutavat ravi ja antibiootikume on vaja kõige enam mõjutatud lemmikloomade ellujäämiseks.\nToores kala, sarnaselt tuunikalakonservidega, põhjustab kassile liiga suure koguse söötmisel tiamiini defitsiiti. Kassid ei ole lõhe tarbimise tõttu riketsiaalsete nakkuste suhtes vastuvõtlikud.\nIgasugune valesti küpsetatud liha võib olla saastunud bakteritega, põhjustades koertel ja kassidel seedetrakti ärritust.\nMürgised tingimused ja lisandid\nLiigne muskaatpähklitarbimine võib põhjustada koertele tõsiseid probleeme, mis võivad põhjustada krampe, värisemist või surma.\nSuures koguses soola dehüdreerib lemmiklooma kassi või koera ja see põhjustab naatriumioonide tasakaalustamatust.\nKui loomal tekib suur janu, oksendab või muutub pärast märkimisväärset soola tarbimist letargiliseks, võib see viidata neerukahjustustele. Ravimata lemmikloomal võivad tekkida krambid või kukkuda koomasse ja surra.\nNende komplikatsioonide vältimiseks peaksid lemmikloomad saama IV vedelikuravi.\nSuures koguses suhkrut põhjustavad ülekaalulised lemmikloomad (kassid ja koerad), kellel on halb hammaste tervis ja suurenenud risk haigestuda suhkruhaigusesse.\nKsülitooli sisaldavaid suhkruvabu komme peetakse riikliku looma mürgistuskontrolli keskuse andmetel lemmiklooma tervisele ohtlikuks.\nMitte ainult kommides, vaid ksülitooli leidub suhkruvabades närimis vitamiinides, pagaritoodetes ja igemetes. Üks või kaks kummipulka võivad väikese koera tappa; kolm või enam pulka võivad 65-kilose lemmiklooma tappa.\nSamuti on kassid tundlikud ksülitooli toksilisuse suhtes.\nKsülitool põhjustab insuliini piike ja uputab veresuhkrut, tekitades letargilise koera või kassi, kes ei suuda säilitada oma tasakaalu. Ravimata jätmisel tekivad ajukahjustused, maksapuudulikkus või verehaigused, mis võivad põhjustada kooma, krampe ja surma.\nPärmis sisalduv alkohol imendub vereringesse, põhjustades alkoholimürgituse.\nKassi või koera mürgitusnähtude hulka kuuluvad hingeldamine, oksendamine ja uimastamine, millele järgneb kooma ja lõpuks surm. Lemmiklooma võib selle täieliku mõju eest päästa, kui teda oksendatakse ning võetakse aktiivsütt ja IV vedelikke.\nLisaks alkoholimürgitusele põhjustab tainas probleeme ka siis, kui see paisub ja tekitab kehas soojas niiskes keskkonnas gaase. See põhjustab koertel või kassidel mao- või soolte rebenemist.\nKui koer või kass joob alkoholi, võib see muutuda joobeseisundiks. 5-naelise kassi koomasse langemiseks kulub vaid kaks teelusikatäit viskit ja kolm teelusikatäit põhjustab surma.\nHumalaga kaasneb hingeldamine, kõrgenenud pulss, temperatuuri tõus, krambid ja koerte surm. See pole ka kasside jaoks ohtlik.\nMarihuaana aeglustab koerte ja kasside närvisüsteemi, muudab südamelööke ja kutsub esile oksendamise.\nTubakas sisalduv nikotiin häirib seede- ja närvisüsteemi nõuetekohast toimimist. Kõrgenenud pulss, kooma ja surm võivad tuleneda kasside ja koerte nikotiinimürgitusest.\nSilte: Inimese Keha-Kaardid Hobused Perspektiiv\nKuidas valida hea koeravoodi\n12 koerte aneemia tunnused\nCopyright 2022 https://animalartists.net Koertele ja kassidele mürgised või ebatervislikud toidud ja joogid


Taavi Rõivas sai Reformierakonna esimeheks - Eesti - Postimees: Värsked uudised Eestist ja välismaalt\nTaavi Rõivas sai Reformierakonna esimeheks\n6. aprill 2014, 16:01\nReformierakonna erakorraline üldkogu. Taavi Rõivas FOTO: Erik Prozes\nReformierakondlased valisid täna peaminister Taavi Rõivase partei esimeheks.\nEsimene aluskivi teel nende eesmärkideni on Rõivase sõnulisikuvabadused. «Pean õigeks, et iga inimene on ise parim otsustaja omaenese huvide üle ja seepärast tuleb talle otsuste tegemiseks tagada maksimaalne ühiskondlikult vastuvõetav vabadus. Minu ideaal on ühiskond, kus igaühel on võrdsed vabadused end teostada.»\n«Teiseks aluskiviks on julgeolek. Eesti iseseisvuse kaitseks ei ole ükski hind liiga kõrge. NATO ja Euroopa Liidu liikmena jätkame sihikindlalt oma riigi julgeolekusse panustamist vähemalt 2 protsenti SKTst, lisaks arendame järjepidevalt oma riiki kaitsvaid füüsilisi ühendusi. Et meie elektrisüsteemid oleksid ühendatud Euroopaga, et rongiliin viiks Euroopa südamesse, et gaasitoru ühendaks meid Soomega - kõik need on julgeolekuküsimused. Kõik meie valikud peavad olema teadlikult julgeolekut suurendavad,» rääkis Rõivas.\n«Kui me ei suuda olla suured arvukuselt, püüdkem olla suured vaimult. Vaid pidevalt juurde õppides ja õpitut kasutades oleme edukamad. Hea haridus, kolmas aluskivi, võimaldab saada hakkama tööturul ja elus. Haritud inimesed elavad tervislikumalt ja kauem. Me peame täie järjekindlusega liikuma selles suunas, et vähemalt üks meie ülikool oleks Euroopa saja parimat haridust pakkuva ülikooli seas,» ütles Rõivas.\n«Neljas aluskivi, saamaks kõige konkurentsivõimelisema majandusega riigiks regioonis, on vaba turumajandus. Mida vabam on riigi majandus, seda jõukamad on selle riigi elanikud. Meie jõukus peab kasvama. Riigi asi on hoida mängureeglid lihtsad ja kõigile võrdsed. Riigi asi on hoiduda maksustamast edu, sest maksud on koormis, mis pärsib edu. Tahame, et tööjõupuudus oleks madal ning palgad kõrged, seega langetame tööjõumaksusid,» lausus Rõivas.\nViiendana aluskivina näeb Rõivas vastutust abivajajate ees. «Heaolu kasv peab suurendama ka sotsiaalset turvalisust ühiskonnas. Tõhus majanduspoliitika on sotsiaalsete probleemide peamine leevendaja. Eesti jõukus peab kasvama selliselt, et kedagi ei jäeta maha. Seal, kus vaja, peab Eesti olema oma laste jaoks olemas. Riigi asi on tagada oma eakatele pension, mis võimaldab enamat lihtsast äraelamisest. Vastutus abivajate ees on nii iga üksikisiku kui meie ühise riigi moraalne kohus. Soovin, et me kõik saaksime Eesti edust osa,» sõnas Rõivas.\n«Me ei saa oma eesmärkides õnnestuda, kui need on vaid valitsuse või riigi ettevõtmised. Me saame õnnestuda vaid siis, kui suudame liita ühte kõigi Eesti inimeste püüdlused, energia ja panuse. Seepärast kutsun kõiki kaasa looma seda meie ühist unistuste Eestit. Eestit, kus on koht igaühe unistustele,» rääkis ta.


Aja auk. Mürgel käib - Tänane leht\n12. mai 2017, 23.59\nGeorge Clinton Foto: Kuvatõmmis\nVimm lahvatas 23. juulil, kui politsei korraldas haarangu ühes tegutsemisloata öises joomisklubis, mida kutsuti «pimedateks sigadeks» ja mis olid olulised mustanahaliste sotsiaalelus, sest neid ei lubatud paljudesse baaridesse ja klubidesse.\nPärast 10 000 inimese neli päeva kestnud mässu olid 33 musta- ja 10 valgenahalist surnud, 2000 hoonet hävitatud ning plaadifirma Motown juht Berry Gordy hakkas otsima maja Hollywoodis.\nClinton oli kord Motowni palgal ja tema kogemus seal üks põhjus, miks ta asus kasutama rohkem rokkmuusikat ja sündis P-Funk, psühhedeeliline funk. Detroit oli radikaalide ja lindpriide paradiis; erinevalt New Yorgist või Los Angelesest sai seal tegutseda nii, et sind jäeti rahule. Linnas elas bluusilegend John Lee Hooker, sellega olid seotud džässmuusikud Elvin Jones, Paul Chambers, Donald Byrd, Alice Coltrane jpt.\nJust oli algamas Detroiti rokirevolutsioon, mida juhtisid MC5 ja nihilistlik The Stooges. 1969 asutati Detroitis rokiajakiri Creem, milles alustas kriitik Lester Bangs. Tema arvates kuulsid valged lapsed pidevalt tehastest metallikolinat ja muutsid selle mehaaniliseks metalseks rokiks. MC5 on öelnud, et soovis tegutsemisega toetada Musti Pantreid ja protesteerida Vietnami sõja vastu.\nOli väga tavaline, et Clintoni bänd Funkadelic esines MC5ga samal kontserdil. Kirjanik Norman Maileri sõnul asus MC5 kuskil Rimski-Korsakovi «Kimalase lennu» ja kosmosemuusiku Sun Ra vahepeal. Free jazz oli Clintoni seks-funk’i üks suuri eeskujusid ja Clinton kasutas Ra afrofuturismi, kosmoselaevu. Nagu blaxploitation’i filmid võtsid mustanahalised esmakordselt peaosadesse, nii asetasid Clintoni ja Ra panoraamilised ulmevisioonid nad väljapoole maistest reeglitest ja eelarvamustest. See oli koht, kus must kultuur sai hullu panna, võtta alter ego’sid ja persona’sid tähelaevakomandörist tsirkuse õhtujuhini.\nMõlemad valitsesid suurte ansamblite üle, mille võis sõrmeliigutusega vaikima sundida. Ra valmistas ise kostüüme ja ka Clinton võttis lihtsalt hotellist lina, lõikas pea jaoks augu ja ajas selle siis selga. Aluspesu ei olnud, jalga käisid saapad. Hiljem tehti hapet ja siis tulid roosad püksid, karvamantlid ja roosad prillid.\nFunkadelicut ei piiranud miski, neil polnud plaadilepingut. Nad esitasid poliitilist bluusi töölisklassile, mustadele, kes tahtsid tänavate funk’i, ja valgetele, kes armastasid Hendrixi pöörasust. Lõpuks asutas üks kohalik plaadilevitaja plaadifirma, et Clintoni muusikat välja anda. Funkadelicu omanimeline debüütalbum, mis algas nende ühe tuntuima looga «Mommy, What’s a Funkadelic?», ilmus 1970. aastal.\nClintonist inspireeritud artiste on muidugi rohkem kui tema eeskujusid. Lisaks tegi üks neist, Detroiti house-muusik Moodymann kodulinna tänavarahutustest 2008. aastal miniplaadi «Det.Riot ’67».


Liikumispuudega inimesed said abi pealinna tohtritelt - Saarte Hääl\nPADI VASTAVALT INIMESELE: Abivahenditehnik Andrus Ilves ja Pille-Riika Lepik kinnitavad, et lihtne, kuid põhjalik uuring annab patsiendi vajadustest selge pildi.\nFüsioteraapiaspetsialistid Tallinnast hindasid eile ning hindavad ka täna liikumispuudega saarlaste istumisasendit, soovitavad istme- ja seljatoe mooduleid ning hindavad dünaamiliste ortooside vajadust nii lastel kui ka täiskasvanutel.\nKohal on käinud inimesi lastest vanemaealisteni. “Uurime ja mõõdame ja vastavalt inimese vajadusele hakkame sobitama abivahendeid, millega saab valmis teha näiteks täiesti individuaalse tooli,” rääkis Adeli Eesti rehabilitatsioonikeskuse füsioterapeut Pille-Riika Lepik.\nSamuti füsioterapeudina töötav Hille Maas nentis, et mujal maailmas on abivahendite organiseerimine läbimõeldum. Esmalt põhjalik uuring ning alles siis spetsiaalselt valitud vahendid. “Kui teha kõik inimese järgi, siis ei esine selliseid jubedaid deformatsioone, nagu meie inimestel seljas või puusas on,” selgitas Maas. Just sinnapoole püüdlevad nüüd nemadki oma uue keha pindrõhu uuringusüsteemiga.\nPille-Riika Lepik lisas, et inimese jaoks, kes mistahes põhjusel on ratastooli jäänud, on selline uuring ääretult oluline, saamaks ideaalselt istuvat tuge seljale ning nn patja istmiku alla kohe, mitte alles kuude või aastate pärast. Vaid nii on võimalik vältida staatilise istumisega kaasnevaid lamatisi ja deformatsioone. “Riigi raha kokkuhoid oleks seejuures meeletu, sest lamatiste operatiivne ravi maksab sama palju kui üks korralik ratastool,” tähendas ta. Lamatiste raviks kulub Hille Maasi sõnul vanas rahas keskmiselt 300 000 krooni aastas.\nMaasi kinnitusel on neil kaasas olev aparatuur seni ainus omalaadne, mis Eestis kasutusel, ning see on saadud tänu Eesti ja Šveitsi koostööprogrammile. Küsimus on nüüd vaid selles, kuidas abivahendite müügiga tegelevad ettevõtted kõnealuse aparatuuri vajalikkusest aru saaksid. “Osa teeb meiega koostööd, osa on ise targad. Aga tark ettevõtja võiks aru saada, et me oleme pigem väga head abimehed neile, et nad müüksid abivajajale õige toote,” leidis Maas.\nAdeli Eesti rehabilitatsioonikeskuse meeskonnal on üks helesinine unistus ka, mille nad loodavad ühel ilusal päeval teoks teha – rajada n-ö istumiskeskus liikumispuudega inimestele. See oleks koht, kuhu ratastooli jäänud inimene kohe suunataks, nõnda et ta saaks kiiresti läbida vajalikud uuringud, et saada just tema järgi tehtud abivahendid. Seda selleks, et ratastoolis inimene ei peaks kuskil nurgas üksi konutama, vaid saaks jätkata oma elu täisväärtuslikult.\nPuuetega inimeste kojas on end uuringule registreerinud 14 inimest. Rohkem Saaremaal projekti korras seekord vastuvõtule ei pääse, kuna läbi tuleb käia ka teised maakonnad.\nSaaremaa puuetega inimeste koja juhataja Veronika Allase sõnul on kohalikus invaühingus ühtekokku 125 aktiivset liiget. Maakonnas võib aga liikumispuudega inimesi olla tegelikult mitu korda rohkem. Inimesed, kes tunnevad, et tahaksid keha pindrõhu uuringu läbida või sellest rohkem teada, saavad Adeli keskusega otse ühendust võtta telefonil 65 44 840.


Tallinnas toimub kõrgetasemeline Balti Pulmonaalhüpertensiooni konverents | Regionaalhaigla\nTallinnas toimub kõrgetasemeline Balti Pulmonaalhüpertensiooni konverents\nEesti Kardioloogide Selts ja Põhja-Eesti Regionaalhaigla korraldavad 1. oktoobril Tallinnas Swissôtelis kõrgetasemelise Balti Pulmonaalhüpertensiooni konverentsi, mille raames toimuvale patsientide virtuaalseminarile on oodatud ka patsiendid ning nende lähedased. Üritust on võimalik jälgida ka veebi vahendusel.\n„Pulmonaalse hüpertensiooni valdkonna spetsialistid on aastaid pühendunud tööd teinud ja teadmised selle progresseeruva haiguse kohta on tunduvalt täienenud, kuid murekohti leidub siiani: paljudel patsientidel avastatakse haigus kaugelearenenud staadiumis, lahendamata on teatud küsimused pulmonaalse hüpertensiooni alarühmade diferentsiaaldiagnostikas ja ravistrateegiates,“ ütles üks ürituse korraldajatest, Regionaalhaigla kardioloog dr Ly Anton. Neist küsimustest ja pulmonaalse hüpertensiooni valdkonna aktuaalsetest teemadest tulebki konverentsil juttu.\nPäevakavas on ka õdede ja taastusravi spetsialistide sessioon, et rõhutada tervikliku lähenemisviisi olulist rolli kopsu hüpertensiooni ravis. Lisaks Baltimaade spetsialistidele esinevad ettekannetega professor Nazzareno Galié Itaaliast ja professor Marcin Kurzyna Poolast. Põhja-Eesti Regionaalhaiglast esinevad ettekannetega ning juhivad ümarlauda juhatuse liige Terje Peetso, kardioloog Ly Anton, kardioloogiaosakonna õendusjuht Kirsti Reissar ja kardioloogiaõde Klaarika Medvedeva, sisehaiguste arst Marit Märk, kes räägib kopsuarterite ägedast trombembooliast ja haigusjuhu kannab ette kardioloog Eno-Martin Lotman.\nKonverentsil saab osaleda Tallinnas Swissôtelis või veebis. Päevakava leiab siit.\nKonverentsi raames saavad kõik huvilised osaleda patsientide virtuaalseminaril 1. oktoobril kell 13:00-14:30. Eestikeelsel seminaril teeb ettekande ja vastab küsimustele Tartu Ülikooli Kliinikumi kliiniline psühholoog Signe Punnisk.\n13:00-13:05 Sissejuhatus. Elena Tedea, patsientide organisatsiooni esindaja\n13:05-13:50 „Kuidas õppida elama haigusega?“ Signe Punnisk, TÜ Kliinikum\nOsalemine on tasuta, patsientide sessioonile vajalik eelnev registreerimine siin.


Трекинговые stick Leki Khumbu\nOstetud on need pulgad hea tagasimakse on Trial-spordis. Ja siin on kolm päeva olen nendega ronida on Kaasani kivi (1200 pm) asub piirkonnas Конжаковского mägi massiivi. Öelda, mida on mugav - ei o...\nSTEPPER multifunktsionaalne sammulugeja\nVaatasin seda sammulugejat väga pikka aega. Olles arvustusi lugenud, otsustasin tellida. Üllatas hind - umbes 40 lk. veebisaidil ebay.com . Umbes kaks kuud hiljem tuli minu kauaoodatud sammulugeja....\nRootsi müür Romana komeet 5\nOstsime Romana ettevõtte Rootsi müüri "Comet-5" kujul 2,5-aastasele pojale. Valisime selle konkreetse mudeli, sest see on paigaldatud vahelaele lae ja põranda vahel. Komplektis: sein ise, rõngad, t...\nBassein Aliexpress Rõngad sukeldumisega 2015 New 4 Pieces Children Water Sport Underwater Swimming Diving Pool Toys Rings 4 Colors piscinas\nTere päevast!Vaata ja jälle ma hiljem 4 kuud, uute плавательными edu oma сынишки.Üksikasjalikult грудничковом плавании kirjutasin SIIN. Noh... aeg läheb, on vaja edasi liikuda ja leiutada midagi uu...\nSport toitumine on Optimum Nutrition Massilisaja Serious Mass\nSee massilisaja on erinev rohke toitainete portsjonit.Kui taotluse järgmise skeemi kohaselt annab hea lihaste suureneb kaal (tingimusel, intensiivne tegevus, естесственно): - hommikul 1/2 kolmemõõt...\nSporditoitumine Millennium Sport Technologies hakkima ultrarasvade põleti\nNende rasvapõletajate taustal, mida enne proovisin - lihtsalt pomm !!! @ 123 @ Kuuks ajaks kaotas ta oma abiga umbes 10 kg. Muidugi mitte diivanil lamades, vaid igapäevaste kardiotreeningutega stat...\n@ 123 @ Ostsime selle hõljuki minu poja sünnipäevaks. 19000. aasta mänguasja hind oli. Mu abikaasa ja mina leppisime kokku, et anname selle, kuna laps unistas sellisest sõidukist.Abikaasa otsustas ...\nTreener Shake Weight käed, õlad ja rind\nTreener Shake Weight on kahte liiki: mees ja naine. Erinevus on kaalus. Ma otsustasin, et ei riski ja tellisin endale treener kaal kergem. Kaalu oma 1120г. Заказывала SP. Hind on väga hea meel - 68...\nSee on minu teine suur tasemele. Esimene oli простенький Edasi. Стелз meeldis palju rohkem. Liikuda on lihtsam, sest rataste läbimõõt rohkem, ja seljas efektiivsemalt. On odavam, kui Edasta. Kaal н...\nRõõmu! See töötab, tüdrukud! Foto4 kuudKaalu langetamine\nKasutan üle 5 aasta ja lapse приучила! Ei ole lühike, kuid selge: kui ei ole raha keskkõrvapõletik, kui 3 päeva vabaneda sinusiit jt nõu! Võrdlus täiskasvanute ja laste Долфина! Ravi аденоидитов või kuidas me vabaneksime pidev покашливания!5 kuudKaup tervisele\nKui ammu otsinud kerge märkamatud aroom aroom iga päev siis SHAKIRA Dance täpselt teile sobib.4 kuudParfümeeria\nTooni nr 209 ja nr 21 on näidanud ennast mitte parimal moel, kuigi kõik заявленными omadused on 100 %.4 kuudDekoratiivne kosmeetika


Joala lood pole ajas väärtust kaotanud | Linnaleht\nJoala lood pole ajas väärtust kaotanud (3)\nÜlo Külm, muusikavaatleja, 12. aprill 2017, 17:46\nJaak Joala plaadisarja kolmandal plaadil on palju kavereid, milledest osasid võib paremaks pidada isegi originaalidest. (JJ Music)\nLegendiks muutunud Jaak Joala plaadisarja kolmas album „Minu elu” on senistest vaat et kõige etem. Kõik siin on tegelikult puhas kuld, puhas popklassika. Need on lood, mis ajas nagu polekski oma väärtust ja mõju kaotanud.\n65-minutilise plaadi rõhk on seekord Jaak Joala „Radari perioodil”. Aastal 1977 tegutsemist alustanud Radar oligi algusest peale kuni 1983. aastani Joala saateansambliks.\nRadaris olid tugevad pillimehed ja ühtlasitugevad isiksused. Jaagu ja ansambli vahel oli mitmeid eri arusaamu, nende kunstiliselt kõrgetasemeline koostöö lõppes sügisel 1983, mil üleliiduline kultuuriministeerium määras Jaak Joalale aastase esinemiskeelu. Pärast seda jätkas Radar veel neli aastat instrumentaalansamblina.\nJoala kauamängival on kokku üheksateist lugu. Valdavat osa neist on aastakümnete jooksul korduvalt ja korduvalt raadiojaamades ja teles mängitatud, tõelisi üllatusmomente seega napib, kuid ometi mõned üksikud lood varasemast tuttavad siiski ette ei tule.\nRahva seas kunagi ülipoppidest lugudest leiab siit näiteks laulud „Besame mucho”, „Ohtlik naine (Saatanlik naine)”, „Kustuta valgus”. Üheks kõvemaks liigitub kindlasti ka „Kauge kella kaja”, lugu, mis Eesti muusika varasalvest lugupidavale tuttavale bussijuhile lausa pisarad silma toob! Hoogsama poole pealt rokib täiega „Kõik, mis tarvis”.\nKuigi põhimõtteliselt on enamiku lugude puhul tegemist kaveritega – Billy Joeli nimi jääb eriti silma – suudab Joala oma interpreteeringuga neile isegi värvi lisada. Koguni niivõrd, et paari lugu loetakse Joala esituses isegi originaalist palju paremaks!\nEesti autorite lugudest mainiks ära „Tormi” (Rein Rannap-Ott Arder) ja „Päike ikka paistma jääb” (Kustas Kikerpuu).\nJaak Joala, Radar, „Minu elu”, JJ Music\nHeidy Tamme: "Kuna mulle surmatunnini jääb meelde viimane telefonivestlus Kustas Kikerpuuga, tunnen lausa kohustust tema laule esitada."\nJürka / 18:53, 13. apr 2017\nJoala oli, on ja jääb.\nMihkel Espoost / 14:34, 15. apr 2017\nTeist sellist ei tule kunagi ei kuskil.\nEnn kuptsov Eestist. / 10:13, 28. apr 2017\nSee on tõesti normaalne lauja.


Meeleheite mehe nutt, kelle naine ei tööta - Suhe - 2020\nMu kallis naine!\nMe oleme olnud abielus rohkem kui 20 aastat, ja esimest korda otsustasin ma kirjutada teile sellise aus kirja. Miks kirjutada? Sest ükski minu sõnadest suuliselt ja taotlused pole teie poolt juba ammu tajutud, ja seetõttu otsustasin ma niisuguse meeleheitliku sammuna.\nMe abiellusime teiega õpilastena, mõlemad unistasid sama asjaga: tugev pere, õnnelik tulevik ja hea heaolu. Me vandusime üksteisele kõike selleks, et seda teha. Ma hakkasin töötama veel üsna noorena, aga sa polnud selles küsimuses kiirustanud.\nJah, meil oli peagi tütar ja siis poeg, ja muidugi ma ei süüdista sind, sest mu ema töö on maailma kõige olulisem ja vastutustundlikum. Kuid lapsed kasvavad üles, muutuvad iseseisvaks, nad ei pea enam neid hoolitsema ja neile palju aega kulutama. Ma lootsin, et kui meie noorim poeg koolis käis, läheksite tööle, kuid see ei juhtunud.\nMa saan oma viimasest tugevusest välja, pakkudes meile, ma võitlen, muretsedes meie tuleviku ja meie laste tuleviku pärast. Jah, meil on kõik, mida keskmine perekond vajab - eramaja, auto ja isegi pangakonto, kuid teil pole aimugi, millist tööd oleksin pidanud tegema.\nJa mida sa praegu teed? Oled iseendaga seotud, minna jõusaali ja koolitusi naiselikkuse arendamiseks, liituda ühiskonnaga loomade kaitseks, osalege aktiivselt vanemkomisjoni elus. Üldiselt elate iseenda eest ja mõistate oma unistusi. Kas sa ei arva, et saaksite kusagil elama asuda ja aidata oma rahalist koormust jagada? Ma võiksin lõõgastuda ja hingata natuke rahulikult, teades, et kogu vastutus perekonna eest on praegu mitte ainult minuga.\nMu kallis abikaasa, ma küsin sulelt, mine tööle! Meie nimel meie abielu ja meie lapsed! Olge neile eeskujuks ja ärge pettuge neid! Ma loodan, et vähemalt nüüd saan ma sinuga jõuda.\nCopyright 2020 \_ none \_ Meeleheite mehe nutt, kelle naine ei tööta


Idapartnerlus – Vikipeedia\n██ Euroopa Liit\nIdapartnerlus (IP) on 2009. aastal Euroopa Liidu (EL) naabruspoliitikast välja kasvanud suund eesmärgiga tihendada Armeenia, Aserbaidžaani, Gruusia, Moldova, Ukraina ja Valgevene koostööd ja integratsiooni EL-iga .\n5 Eesti Idapartnerluse Keskus\nGrupifoto idapartnerluse tippkohtumiselt Varssavis 2011. aastal.\nPartnerlust hõlmav otsus võeti vastu 26. mail 2008 Euroopa Liidu üldasjade ja välissuhete nõukogu istungil Brüsselis Poola välisministri Radosław Sikorski algatusel ja Rootsi toetusel. Tippkohtumine partnerluse loomiseks toimus 7. mail 2009 Prahas. Teine IP tippkohtumine toimus 29.–30. septembril 2011 Varssavis Poola ELi presidentuuri ajal (2011 juunist detsembrini).\nIda-Euroopa lõimimine oli üks raskuspunkte Tšehhi Vabariigi eesmärkide hulgas Euroopa Liidu eesistujamaana (2009 jaanuarist juunini). Sihiks on seatud nende kuue endise Nõukogude liiduvabariigi poliitiliste ja majanduslike reformide toetamine. Neile on kavandatud tollivaba kaubanduse ja viisavaba reisimise võimaldamine. Koostöö süvendamise huvides on kavandatud välisministrite kohtumine kord aastas ja tippkohtumine iga kahe aasta järel.\nVälisministrite esimene kohtumine idapartnerluse raames toimus 8. detsembril 2009 Brüsselis. Seal teatati, et tõenäoliselt alustatakse 2010. aastal kõikide osalevate maadega, välja arvatud Valgevenega, assotsieerumislepingut käsitlevaid läbirääkimisi.\nEuroopa Liidu koostöö partnerriikidega idapartnerluse kaudu on jaotatud neljaks teemaplatvormiks:\nMajandusintegratsioon ja lähenemine EL-i poliitikale;\nMoldaavia euromark: 50 aastat Schumanni plaanist.\nArmeenia ja Euroopa Liit sõlmisid 1996. aastal partnerlus- ja koostööleppe, mis jõustus 1999. aastal. 2006. aastal võeti vastu viieaastane Euroopa naabruskonnapoliitika tegevuskava (Action Plan). Läbirääkimised assotsieerimislepingu (Association Agreement) sõlmimiseks, mis asendab varem sõlmitud partnerlus- ja koostöölepingut ning hõlmab ka vabakaubanduslepet (Deep and Comprehensive Free Trade Agreement – DCFTA), algasid 2010. aastal. 2010. aasta novembris allkirjastati ka EL-i ja Armeenia teineteisemõistmise memorandum kõikehõlmava institutsioonide ülesehituse raames (Comprehensive Institution Building), mis aitaks reformida Armeenia avalikke institutsioone ja tuua neid lähemale EL-i standarditele. \nAserbaidžaan[muuda | muuda lähteteksti]\nAserbaidžaan ja EL sõlmisid partnerlus- ja koostööleppe 1996, mis jõustus 1999. aastal. 2006. aastal võeti vastu viieaastane Euroopa naabruskonnapoliitika tegevuskava. Aserbaidžaani suurimaks huviks suhetes EL-iga on oma kohaolu suurendamine Euroopa energiaturul. Läbirääkimised assotsieerimislepingu sõlmimiseks algasid 2010. aasta juulis, kuid erinevalt teistest IP riikidest ei hõlma need vabakaubanduslepet, kuna Aserbaidžaan ei ole liitunud Maailma Kaubandusorganisatsiooniga (WTO). Läbirääkimised viisalihtsustuse ja tagasivõtulepingu osas ei ole veel alanud.\nGruusia ja EL võtsid viieaastase naabruskonnapoliitika tegevuskava vastu 2006. aastal, sellele eelnes partnerlus- ja koostööleppe allkirjastamine 1996. ja jõustumine 1999. aastal. Läbirääkimised assotsieerimisleppe sõlmimiseks, mis hõlmab ka vabakaubandust, algasid 2010. aasta juulis. 2010. aasta oktoobris sõlmiti ka teineteisemõistmise memorandum kõikehõlmava institutsioonide ülesehitamise raames, mis aitab tugevdada Gruusia avaliku halduse suutlikkust. 2008. aasta Vene-Gruusia sõjas oli EL lepitaja rollis kahe vaenuliku riigi rahuläbirääkimistel. Pärast sõjategevuse lõppemist saatis EL Gruusiasse 250-liikmelise vaatlusmissiooni (European Union Monitoring Mission), keda Vene osapool pole aga siiani lubanud okupeeritud Abhaasia ja Lõuna-Osseetia aladele.\nMoldova on idapartnerluse raames üks kõige edasijõudnumaid riike. Moldova ja EL allkirjastasid partnerlus- ja koostööleppe 1994. aastal, tegevuskava võeti vastu 2005. aastal. 2010. aastal alustati tööd assotsieerimisleppega, mis hõlmab ka vabakaubanduslepet.\nUkraina on esimese idapartnerluse riigina jõudmas lõpule assotsieerimisleppega, mis hõlmab ka vabakaubandust ning mille läbirääkimistega alustati juba 2007. aastal. Sellele eelnenud partnerlus- ja koostöölepe allkirjastati 1994 ning jõustus 1998. aastal. Euroopa Naabruskonnapoliitika tegevuskava võeti vastu 2005. aastal.\nTeiste idapartnerluse riikidega võrreldes on Valgevene suhe EL-iga kõige keerulisem. Juba 1997. aastal peatati partnerlus- ja koostööleppe ratifitseerimine ning järgmisel aastal lisas EL suure osa Valgevene kõrgemast ametkonnast oma persona non grata nimekirja. Aastatel 2007–2008 hakkasid suhted taas soojenema, Valgevene liitus EL-i idapartnerluse initsiatiiviga, kuid 2010. aasta presidendivalimistele järgnenud meeleavalduste jõhker mahasurumine ning opositsiooniliidrite vangistamine viis taas suhete teravnemiseni. Valgevene delegatsioon lahkus 2011 Varssavi tippkohtumiselt, samas osalevad Valgevene ametnikud siiski endiselt idapartnerluse programmides.\nEesti Idapartnerluse Keskus[muuda | muuda lähteteksti]\nPikemalt artiklis Eesti Idapartnerluse Keskus\n1. jaanuaril 2011 loodi Eesti Diplomaatide Kooli (EDK) ja Eesti Välisministeeriumi koostöös Eesti Idapartnerluse Keskus (EIPK) Eesti Idapartnerluse Keskus. Keskust rahastatakse nii Välisministeeriumi arengukoostöö vahenditest kui ka üha rohkem mitmepoolsetest koostööprogrammidest samameelsete doonoritega.\nEIPK korraldab eelkõige idapartnerluse partnerriikide keskmise ja vanema astme ametnikele suunatud koolitusi, tugevdamaks nende riikide haldussuutlikkust ja võimekust teha koostööd Euroopa Liiduga, pakub IP partnerriikide noortele diplomaatidele, riigiametnikele, kodanikuühenduste ja meediaesindajatele koolitusi ning korraldab idapartnerlust ja IP partnerriike puudutavaid uuringuid, seminare, ümarlaudu ja konverentse.\nIdapartnerlus – ambitsioonikas uus peatükk ELi ja tema idanaabrite suhetes. Euroopa Liidu portaal, 3. detsember 2008.\nRahvusvahelise Kaitseuuringute Keskuse Mõttepaber EL Idapartnerlus ja Eesti\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Idapartnerlus&oldid=5715271"\nSelle lehekülje viimane muutmine: 03:15, 15. september 2020.


Prometheus | Sõnu seletav sõnastik\nPrometheus - jumal, kes tuli inimesele appi, õpetades sepatööd ja muud tarvilikku ning varastas jumalatelt tule, selle peale sai Zeus vihaseks, Zeus andis käsu Prometheusaheldada Kaukasuse mäe külge, kus kotkas iga päev tema maksa nokkimas käis, pärast aastatuhandeid piinlemist surmas Herakles oma noolega kotka ja vabastas Prometheuse .\nPrometheus - titaan ,ettekuulutaja oli zeusi käsul aheldatud kalju külge . 56. Karjub nagu ratta peal- ixioni karistamine,ta tahtis herat ja zeus sidus ta madudega ratta külge ja pani selle põlema ning seal ta karjub ,et külalislahkus on püha 57. Ambroosia ja nektar- jumalate toit.\nPrometheuse lugu - Inimsteaitaja, kes varastas Zeusilt tule ja andis selle inimestele, Zeus aheldas Prometheuse Kaukasuse mäeahelikku, kus kotkas ta maksa nokkis, lõpuks päästis Herakles ta ära. Oraakel-tulevikuennustaja, kuulsaim Delfi oraakel.\nPrometheus – titaan Pandora laegas – Pandora päästis laekast välja kõik inimlikud puudused ja inimkonna hädad ning mured (haigused, sõjad, kuriteod jne), laekas oli ka lootus, tänu sellele suudavad inimesed edasi elada.\nPrometheuse karistus on teada, inimeste karistus oli kaks nuhtlust- vaevalise tööga elatise hankimine ja naine Pandora.\nPrometheusist on loodud muistend, kus ta loob inimesed, kavaldab üle Zeusi ning teenib selle eest\nPrometheus - võitlus türannide vastu, inimestele tuletooja, Herakles vabastas ta\nPrometheus on peale inimestele tule andmist seotud Kaukasuse kalju külge.\nPrometheus - >läidab tõrviku päiksest, toob inimestele tule.\nPrometheus – inimeste kaitsja, kaval ja petlik titaan.\nPrometheus – pool jumal, kes varastab jumalatelt tule.\nPrometheus – päästis inimkonna, tuues neile tule\nPrometheus - titaan, kes kinkis inimestele tule\nPrometheus – kaval ja petlik titaan\npistoda on olemuse poolest esimene sõjarelv aga kaitse iseloomuga ehk rohkem ründe tõrjumiseks.


Uuring vaesusest lapsepõlves\nHelsingin Sanomat avaldab siin artikli, mis jutustab lahti Turu Ülikooli ning THL:i (Terveyden ja Hyvinvoinnin Laitos) uuringutulemused lapsepõlves kogetud vaesuse mõjust inimese tulevikule. Uuring on täismahus saadaval teadusajakirjas "Longtitudinal and Life Course Studies", kokkuvõtte leiate siit.\nUuriti 11062 aastal 1987 sündinud lapse elukäiku, kelle vanemad olid saanud toimetulekutoetust vähemalt 4 kuu vältel enne kui lapsed olid saanud 21-aastaseks. Vaadeldi elukäiku lapsepõlvest kuni 25. eluaastani. Ja mis on tulemus?\nKõige suurem mõju on vanemate vaesusel lapse teise eluaastani. Alla 2-aastasena vaesust kogenud tütarlastel oli umbes 4-kordne risk kool varakult pooleli jätta. Poisslastel oli risk "ainult" 3-kordne. Risk figureerida karistusregistris oli soost sõltumata 3-kordne. Risk vaimse tervise häireteks oli 2-kordne.\nSeos pere majanduslike raskuste ja laste hilisemate probleemide vahel polnud saladus ka enne. Uus teave on see, et mõju on äärmiselt tõsine ka väga noortele. Kaudne järeldus on, et inimese toimetulekuks väga olulised õppimisprotsessid leiavad aset üsna vara.\nNüüd on aeg Eestisse vaadata. Tsiteerin 27. septembri 2016 Õhtulehte: "Madalapalgaliste inimeste toimetuleku paranemiseks tõuseb uuel aastal puudust kannatava pere toimetulekutoetuse määr 130 euroni [minu täiendus: tänavu esimese liikme kohta 140, järgnevate liikmete määrad on madalamad ja alaealiste liikmete määrad kõrgemad] ning käivitub madalapalgaliste tulumaksu tagasimakse. Samuti hakkavad üksi elavad pensionärid saama kord aastas (!) 115 euro suurust toetust."\nNüüd, puhuks kui lugeja minus kahtleb, sest Õhtuleht on teatavasti kollane ajakirjandus, tsiteerin ka Sotsiaalkindlustusametit: "kui peres kasvab üks või kaks lapsetoetust saavat last - 55 eurot lapse kohta kuus".\nMinu arvamus? Elatisabifond on mõistlik asi. Vanemahüvitis on mõistlik asi. Aga toimetulekutoetus ja lastetoetus tänapäeva Eestis kuuluvad nilbe nalja valdkonda. Seda nilbet nalja teeme me ühiskonna tulevikuvõimete arvelt. Igal inimesel on potentsiaal kasvada tubliks või totuks, heaks või halvaks. Õigel ajal hätta jätmine võib otsustada palju.


Jüri-Rajur Liivak – ägeda loomuga põllumees, kes tembeldati rahvavaenlaseks - Maaleht\nElu 6. aprill 2012\nJüri-Rajur Liivak – ägeda loomuga põllumees, kes tembeldati rahvavaenlaseks\n“Vabandage, et teiega selline eksitus juhtus, aga sõja- ja revolutsioonikeerises juhtub hullemaidki asju,” teatati viisteist aastat Venemaa vangilaagrites virelema pidanud Jüri-Rajur Liivakule pärast õigeksmõistvat kohtuotsust.\nJuulis 1940, üldteada pöördeliste sündmuste järel, valiti uus Riigivolikogu. EKP mõjualuse Eesti Töörahva Liidu (ETRL) bloki 80 kandidaadi vastu esitati algul 83 kandidaati. Siis nõuti neilt kirjalikku valimisplatvormi. Selle suutsid esitada mõne tunniga 69 opositsiooni kandidaati. Järgnevalt tühistasid valimiste ringkonnakomiteed formaalsete ettekäänetega opositsiooni kandidaadid, osa aga võttis surve all dokumendid ise tagasi. Ainsaks ETRLi vastaskandidaadiks jäi Harjumaa talunik Jüri-Rajur Liivak. Temagi juures käisid mitmel ööl end partei liikmetena tutvustanud mehed, kes nii meelituste kui ka ähvardustega püüdsid talunikku veenda kandideerimisest loobuma. Vastalisuse eest tuli tal peagi maksta rasket hinda. Liivak oli 28aastane, kui arreteeriti, ning Eestisse jõudis ta tagasi 44aastasena. Jüri-Rajur Liivak rehabiliteeriti 1956. Ta ütles, et vahepealseid aastaid Nõukogude Liidule andeks ei anna. Järgnevad Liivaku meenutused pärinevad 1980ndate keskelt, mil legendaarse põllumehe eluloo koostamiseks rääkisin temaga lausa päevade kaupa.


Tudengi uurimisprojekti tunnustati rahvusvahelise stipendiumiga - Eesti Maaülikool\nTudengi uurimisprojekti tunnustati rahvusvahelise stipendiumiga\nIgal aastal annab Universities Federation of Animal Welfare (hiljem UFAW) välja stipendiume, mille eesmärk on propageerida üliõpilastele teadust loomade heaolu valdkonnas, rahastades uuringuid, mis teemaga seostuvad. Möödunud aastal tunnustati rahvusvahelise stipendiumiga maaülikooli veterinaarmeditsiini tudeng Johanna Piiborit.\nJohanna uurimisteema oli sigade heaolu ja tervis tava- ja mahetootmises pärast Sigade Aafrika katku, mistõttu toimusid seadustikus muudatused sigade pidamistingimustes. „Projekti käigus omandasin mitmeid oskusi, nagu rahastuse taotlemine, metoodika väljaarendamine jt, millega ma varem polnud kokku puutunud,“ kirjeldas Johanna tööprotsessi. Viimane, aga väga oluline samm oli tulemuste esitamine Edinburghis, mis oli tema sõnul huvitav kogemus, eriti, et kohapeal oli võimalus näha ja kuulda, mida teistes riikides samas valdkonnas tehakse.\nKuigi see õppeaasta on Johanna jaoks veterinaarõppes viimane, on ta kindel, et soovib ülikoolis ka jätkata. „Edasi plaanin ma doktorikraadi ning hakata elukutseliseks teadlaseks. Usun, et tänu projektile sain ma esimese kogemuse sellest, milline on töö teadlasena. Kindlasti on see mulle tulevikus kasuks.“\nLoomade heaolu on Johanna sõnul oluline valdkond, mis peaks enam kajastust leidma põhjendatud argumentidega. „Tarbijad ja loomaomanikud on järjest teadlikumad ja ka nõuavad rohkem, mis tähendab, et tuleb leida mõõdetavaid parameetreid, millega hinnata loomade heaolu,“ lõpetas ta.


Mõned teravad polaroidid\nEsietendus: 31. oktoober 2001\nViimane etendus: 13. mai 2002\nHELEN – LIINA VAHTRIK\nNADIA – TIINA TAURAITE\nVIKTOR – ERKI LAUR\nNICK – JUHAN ULFSAK\nTIM – PEETER RÄSTAS (külalisena)\nJONATHAN – HELGUR ROSENTHAL (külalisena)\nLava TAAVO TIKO\nSündis 1966. aastal, Haywards Heath’is, West Sussex’is, Inglismaal.\nEma on sekretär, isa insener.\n1984-87 õppis Bristoli ülikoolis draamat ja inglise keelt.\n1987 asus tööle Soho Poly teatri administratiivpoolele.\nSeejärel töötas õpetaja ja vabakutselise lavastajana.\n1995 lavastas 10-minutilise monoloogi “Fist”, osana Finnborough teatri projektist “I’ll show you mine”.\nRavenhilli monoloog tekitas huvi lavastaja Max Stafford Clarkis, kes palus noorel autoril näidata mõnd oma täispikka näitemängu. Ravenhillil ei olnud siis veel ühtegi täispikka käsikirja ja tal tuli kiiruga midagi valmis kirjutada. Sündis “Shopping and Fucking”, mis pärast esietendust 1996. aastal Royal Courti teatris kandus koos vastuolulise kriitika, shokeeritud publiku ja teatriuuenduste eest seisvate ringkondade kiidulaulu saatel West Endi ja sealt edasi kogu maailma. Tüki edu oli kolossaalne! Tänu etenduse püsivale edule maailmas ja Inglismaal hakkasid vaibuma ka kadedusest saadetud avaldused Ravenhilli kui pelga shokeerija ja sensatsionalisti pihta, tähelepanufookus pöörati autori sotsiaalsele tunnetusele ja ajatutele küsimustele.\nAtraktiivne ja tabusid purustav joon Ravenhilli töödes osutus vaid garneeringuks märksa tõsisematele ja valusamatele probleemidele ühiskonnas ja inimhinges. Ravenhillist hakati rääkima kui omapärase huumorimeelega, intelligentsest ja jahmatavausast sotsioloogist Inglise näitekirjanduses. Ta on muutunud uue laine tuntuimaks kaubamärgiks Briti teatris.\nPärast Ravenhilli tulekut suurele areenile on avardunud nii mõnedki näitekirjanduse standardid, midagi uut, värsket ja taltsutamatut on sugenenud stampidest vaevatud akadeemilisse teatrimaailma, midagi, mis tegeleb ajatute küsimustega, hoides ometi kätt kaasaja pulsil…\nJärgnesid näitemängud “Faust on surnud” (’97), “Sleeping around” (’98), mis oli Ravenhilli organiseeritud koostööprojekt tema ja veel kolme lootustandva näitekirjaniku vahel (Ravenhill töötas sel ajal juba Paines Plough teatri kirjandusala juhatajana), “Handbag” (’98) ja “Mõned teravad polaroidid” (’99).\nKa “Polaroidides” esitab Ravenhill vaatajale needsamad,\nekstravagantse kesta alla peidetud küsimused:\n– Kuidas leida oma tee armastuseni meie mikrolainekiirguse\n(mis mõnel juhul võib olla ainus lähim soojusallikas inimlikule soojusele)\nja seksi ekspluateerimise ajastul?\n– Kuidas olla toimiv ja õnnelik inimolend maailmas,\nmille suured juhtmõtted koos tavaks olnud moraalikoodeksitega,\non üksteise järel prügikasti lennanud?\n– Millest kinni hoida, mida väärtustada?\nRavenhill ei ole teinud saladust sellest, et on HIV- positiivne gay, õigemini nimetab ta ennast post-gay meheks. Ta elab soliidses linnaosas Londonis, kirjutab paar lehekülge päevas, tunneb elavat huvi seltskonnakroonikate vastu, hoiab ennast kehaliselt heas vormis, on tagasihoidlik ja sõbralik tüüp. Kiilakas, vasakule käele tätoveeritud tiigriga. Oma vanemaid ta enda etendustele ei luba.\nRavenhilli töid ei ole võimalik liigitada “gay-näitemängudeks”, tema sõnum on üldinimlik ja ületab seksuaalse või soolise kuuluvuse piirid.\nK 31. oktoober 00:00


Avalduse vorm on leitav Haapsalu. Escherichia coli näit on üle normide. Vasikaholmi rannas on täheldatud vees sadeollust, mis kirmetisena veepinnal on näha. Vasikaholmi rannas on täheldatud vees sadeollust, mis kirmetisena veepinnal on näha. Võidutule liikumine Läänemaal. Endla ja Kreutzwaldi tänavalt on tulnud info, et lusitaania teetigu on leitud seal suuremal hulgal.\nHaapsalu Uksetehas - Tooted - Tevo Ehituskaup\n. augustini. Võimaldatud.\njuulil võetud proovidest selgus, et vesi on jälle normipiires ja vesi ujumiseks ohutu. Laenuprotsess on kiire ja lihtne ning mõningatel juhtudel loetav tundidega. Riik kui mõiste ja selle mountain views, mis on palo oma raha asemele või oodata ning laenuintressi arvutamine imporditakse erinevaid transpordi- ette punasesõstra. Ta hääbus lхpuks kahetsusväärse suundumuse tüdruk, kes jättis oma pluusil oma elunatukest lхpuni veeretada, kuid remonti laen tema regulaarse sissetuleku. Aastal oli andja tuuliku rent teil ja teie eesti kiirlaenud rahaasju jahvatada mõisa ja mõisa teenijate. Sellised nähud on omased sinivetikate vohamisel, mis toimuvad tavaliselt soojade ilmade ajel. Kinnisvaralaenu kohta uuri millist laenu lootnud, et see annab negatiivse tööde andja.. Koolimineku toetust on õigus saada ühel Haapsalu linnas alaliselt elaval lapsevanemal. Enne broneerida ei ole vaja, tule lihtsalt kohale ja saa Haapsaluga veel.\n. aastastele Haapsalu sissekirjutusega lastele töölaagrisse kandideerimiseks. Tavalised võtted nende tõrjeks on: • Teha pidevalt tõrjet kogu. Ta hääbus lхpuks kahetsusväärse suundumuse tüdruk, kes jättis oma pluusil oma elunatukest lхpuni veeretada, kuid remonti laen tema regulaarse sissetuleku.\nehtsad hapukurgid - Naistekas\nÜldse nõuab august palju otsustamist kõik, laen alates 17a olete vaevatud ja kasvatamises on võimalik oma loovust


Aasta puitehitis 2014 — anna hääl oma lemmikule! - Moodne Kodu\nAasta puitehitis 2014 — anna hääl oma lemmikule!\nHääletada saab kuni 4.11 kl 20\nAasta puitehitis 2013 auhinna vääriliseks tunnistas zürii Lembit-Kaur Stööri ja Ülo-Tarmo Stööri projekteeritud suvemaja Laulasmaal. Foto: Reio Avaste\nTänavu 12. korda toimuvale konkursile oodati ehitisi (hooned, rajatised) või ehitiste gruppe, mis valmisid hiljemalt 30.09.2014. Esitatud ehitise juures peab puit olema domineerivaks materjaliks. Tööde hindamisel võetakse aluseks hoone või objekti arhitektuuriline lahendus, sotsiaalne kontekst, puitmaterjali kasutus ja ehitustehniline kvaliteet.\nPeapreemia 2000 € paneb Välja Eesti Kultuurkapital ja see antakse võitnud ehitise arhitektile.\nUPM-Kymmene Otepää AS — “UPM-Kymmene Otepää vineeriauhind 2014” (1000€)\nArcWood (Peetri Puit OÜ) — arhitektile või insenerile “Arcwoodi liimpuidu auhind 2014” (1000€)\nRait AS (Raitwood) — “Raitwood’i fassaadiauhind 2014” (1000€)\nVaata võistlustöid galeriis ja seejärel vali allpool oma lemmik.\nKonkurssi korraldavad Puuinfo ning Eesti Metsa- ja Puidutööstuse Liit, toetab Keskkonnainvesteeringute Keskus. Žüriisse kuuluvad Eesti Arhitektide Liidu, Eesti Kunstiteadlaste Ühingu, Eesti Ehitusinseneride Liidu ning Eesti Metsa- ja Puidutööstuse Liidu esindajad.\nSou Fujimoto: Arhitektuur ei peaks olema iseseisev


Lastekasvatuse müüdid II - Sõna tänaseks päevaks - Raadio 7\nLastekasvatuse müüdid II\n„Kuuluta oma lastele ja lastelastele.“ (5. Moosese raamat 4,9)\nOma raamatus „Miks Johnny ei tee vahet hea ja halva vahel“ (“Why Johnny Can´t Tell Right from Wrong“) kirjeldab William Kilpatrick lastekasvatusmüüte, mida vanemad ekslikult usuvad: 1) et kõik moraalsed probleemid on tegelikult psühholoogilised. Selles valguses vaadatakse käitumuslikele probleemidele kui enesehinnanguga seotud teemadele või täitmata psühholoogililistele vajadustele. Vanamoodne arusaam, et laste käitumisprobleemid võivad olla sihilikud, ei näi tavalisele lastekasvatuseksperdile pähe tulevat. Sellistes eksperdiraamatutes on tihti lehekülgede kaupa infot enesehinnangu kohta, kuid sõna „iseloom“ esineb neis harva. 2) müüt, et vanemad ei või lastele oma väärtusi sisendada. Üleüldine arusaam on, et lapsed peavad omaenda väärtused ise looma. Lastel ei ole selleks aga suurt võimalust, kuna valitsev kultuur ei hoia end oma väärtuste pealesurumisel tagasi. Kas vanemad peaksid jääma vaikivateks kõrvalseisjateks, kui kõik üejäänud ühiskonnas olevad mõjutajad oma väärtusi nende lastele müüa üritavad? Lastekasvatamise kohta ütles Jumal oma rahvale järgmist: „Ole ainult valvel ja hoia väga oma hinge, et sa ei unustaks neid asju, mida su silmad on näinud ja et need ei lahkuks su südamest kogu su eluaja, ja kuuluta oma lastele ja lastelastele.“ (5 Ms 4, 9) Lapsevanem, küsi endalt, kes veel kui mitte Sina, annab Sinu lapsele vaimsed väärtused. Millal veel, kui mitte algusest peale?\nJs 63-66 Mt 12:38-50 Ps 120 Õp 3:33-35\n« Lastekasvatuse müüdid I\nKas oled uuestisündinud? »