Vastuvõetud tekstid - Majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta: tööhõive- ja sotsiaalaspektid - Teisipäev, 25. veebruar 2014\nMajanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta: tööhõive- ja sotsiaalaspektid\nEuroopa Parlamendi 25. veebruari 2014. aasta resolutsioon majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta ning 2014. aasta majanduskasvu analüüsi tööhõive- ja sotsiaalaspektide kohta (2013/2158(INI))\n– võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artiklit 9,\n– võttes arvesse ELi toimimise lepingu artikleid 145, 148, 152 ja artikli 153 lõiget 5,\n– võttes arvesse komisjoni 13. novembri 2013. aasta teatist „2014. aasta majanduskasvu analüüs” (COM(2013)0800) ja sellele lisatud ühise tööhõivearuande eelnõu,\n– võttes arvesse oma 23. oktoobri 2013. aasta resolutsiooni majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta ja 2013. aasta prioriteetide rakendamise kohta(1),\n– võttes arvesse komisjoni 2. oktoobri 2013. aasta teatist „Majandus- ja rahaliidu sotsiaalse mõõtme tugevdamine” (COM(2013)0690),\n– võttes arvesse suuliselt vastatavat küsimust O-000122/2013 – B7-0524/2013 komisjonile ja parlamendi sellega seotud 21. novembri 2013. aasta resolutsiooni, mis käsitleb komisjoni teatist majandus- ja rahaliidu sotsiaalse mõõtme tugevdamise kohta(2),\n– võttes arvesse oma 8. septembri 2010. aasta resolutsiooni ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta: Euroopa 2020. aasta strateegia koondsuuniste II osa(3),\n– võttes arvesse komisjoni 18. aprilli 2012. aasta teatist „Töövõimalusterohke majanduse taastumine” (COM(2012)0173),\n– võttes arvesse suuliselt vastatavat küsimust O-000120/2012 komisjonile ja sellega seotud parlamendi 14. juuni 2012. aasta resolutsiooni töövõimalusterohke majanduse taastumise kohta(4),\n– võttes arvesse komisjoni 23. novembri 2010. aasta teatist „Uute oskuste ja töökohtade tegevuskava. Euroopa panus täieliku tööhõive saavutamisse” (COM(2010)0682) ning sellel põhinevat Euroopa Parlamendi 26. oktoobri 2011. aasta resolutsiooni(5),\n– võttes arvesse komisjoni 16. detsembri 2010. aasta teatist „Vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu võitlemise Euroopa tegevusprogramm: sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse Euroopa raamistik” (COM(2010)0758) ning sellel põhinevat Euroopa Parlamendi 15. novembri 2011. aasta resolutsiooni(6),\n– võttes arvesse komisjoni teatist „Noortele pakutavate võimaluste algatus” (COM(2011)0933),\n– võttes arvesse oma 20. novembri 2012. aasta resolutsiooni sotsiaalinvesteeringute kokkuleppe kohta vastuseks kriisile(7),\n– võttes arvesse suuliselt vastatavat küsimust O-000057/2013 – B7-0207/2013 komisjonile ja sellega seotud Euroopa Parlamendi 12. juuni 2013. aasta resolutsiooni komisjoni teatise „Sotsiaalsed investeeringud majanduskasvu ja ühtekuuluvuse edendamiseks – sealhulgas Euroopa Sotsiaalfondi rakendamine aastatel 2014–2020” kohta(8),\n– võttes arvesse tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni raportit (A7-0091/2014),\nA. arvestades, et arvnäitajate kohaselt lõppes majanduslangus euroalal 2013. aasta teises kvartalis, kuid aastane majanduskasv euroalal jääb käesoleval aastal nõrgaks ning tööpuudus on ikka veel väga kõrge; arvestades, et jätkusuutlikku majanduskasvu tuleb märkimisväärselt tugevdada, et seda saaks pidada pikaaegseks taastumiseks, ja luua juurde vajalikku jõudu, mis vabastaks ELi sotsiaal-majanduslikest probleemidest;\nB. arvestades, et tööpuudus ELis on jõudnud muret tegeva arvuni – 26,6 miljonit, kusjuures pikaaegne tööpuudus on tõusnud enamikus liikmesriikides ja jõudnud ELis tervikuna kõigi aegade kõrgeima tasemeni; arvestades, et tööhõive langus on olnud ilmsem nendes riikides, kes on pidanud eelarvet oluliselt muutma;\nC. arvestades, et noorte tööpuuduse määrad on jõudnud enneolematu tasemeni, olles ELis tervikuna keskmiselt 23%, ning mõnes liikmesriigis on tööpuuduse määr 16–25aastaste noorte seas üle 50%; arvestades, et tööturu olukord on eriti kriitiline noorte jaoks – sõltumata nende haridustasemest –, kes sageli jäävad töötuks või töötavad ebakindlate töölepingutega, tasustamata praktikakohtadel või emigreeruvad; arvestades, et 2011. aastal oli noorte tööturust taandumise tõttu liikmesriikide majanduslik kahju 153 miljardit eurot, mis vastab 1,2%-le ELi SKPst; arvestades, et tööturu reguleerimise liigse jäikuse tõttu puudub mitmes liikmesriigis paindlikkus tõhusalt leevendada šokke; arvestades, et praegused tööturgu käsitlevad õigusaktid kaitsevad ebaproportsionaalselt n-ö omainimesi ja avaldavad ebasoodsat mõju noorte kaasamisele tööturul;\nD. arvestades, et see on olnud viimase 100 aasta sügavaim ja pikaajalisim majanduslangus, kuid katastroof hoiti ära ja kriisi tagajärjed jaotati mitmele aastale, isegi aastakümnele; arvestades, et need tagajärjed hõlmavad asjaolu, et pikaajaline tööpuudus suureneb jätkuvalt, mille võimalikuks tagajärjeks on struktuurne tööpuudus; arvestades, et tööturu killustumine suureneb jätkuvalt, leibkondade keskmine sissetulek langeb mitmes liikmesriigis ning näitajad osutavad vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse, sealhulgas töölkäivate inimeste vaesuse kõrgemate tasemete ja sügavamate vormide suundumusele;\nE. arvestades, et Rahvusvaheline Valuutafond (IMF) juhtis hiljuti tähelepanu sellele, et maksustamist on võimalik paremini ja järk-järgult teostada, mis võib aidata ELis ebavõrdsust vähendada; arvestades, et maksukoormus tuleb nihutada tööjõult muudele jätkusuutliku maksustamise vormidele, et edendada majanduskasvu ja töökohtade loomist ning selle kaudu lisatulude saamist ning suurendada konsolideerimispüüdluste õiguspärasust;\nF. arvestades, et kriisi mõju tagajärg on pretsedenditu ja kasvav lõhe toodangu ja tööhõive osas kesksete ja äärepoolsete riikide vahel; arvestades, et keskuse–perifeeria lõhe tööpuuduse määra puhul jõudis 2012. aastal 10 protsendipunktini võrreldes üksnes 3,5 protsendipunktiga 2000. aastal; arvestades, et prognooside kohaselt jõuab see lahknemine tipptasemeni käesoleval aastal;\nG. arvestades, et vaja on järgida kasvusõbralikku ja eristuvat eelarve konsolideerimist, tagamaks heaoluriigi ja riigi rahanduse pikaajaline jätkusuutlikkus;\nH. arvestades, et majandusliku olukorra parandamist tuleks seega võtta kui julgustust jätkata jõupingutusi sihikindlalt, keskenduda kasvule ja tööhõivele, et pidada sammu konkurentsivõime parandamise reformikavadega ja kindlustada kestev taastumine;\nI. arvestades, et süstemaatilised vead komisjoni majandusprognoosides majanduskasvu ja tööpuuduse kohta viimastel aastatel näitavad vajadust diagnoosi ja strateegiat muuta, et kriis lõpetada; arvestades, et eelarve konsolideerimise tempo on aeglustunud; arvestades, et töökohtade loomine euroalas on endiselt väga nõrk; arvestades, et Eurostati andmetel on euroala inflatsioon EKP eesmärkidest madalam;\nJ. arvestades, et demograafilised arengud avaldavad survet riikide eelarvetele ja pensionisüsteemidele; arvestades, et keskmine eeldatav eluiga tõuseb jätkuvalt;\nK. arvestades, et oodatava eluea koefitsienti on vaja arvesse võtta, selleks et tagada pensionisüsteemide jätkusuutlikkus;\nL. arvestades, et keskendumine kiirusele ja intensiivsusele struktuurireformide elluviimisel on olnud liikmesriikide vahel ebaühtlane, olles palju nõudlikum äärepoolsete riikide kui keskse asukohaga riikide jaoks; arvestades, et kõikidel liikmesriikidel peaks olema sama tõukejõud ja kohustus vajalike struktuurireformide tegemisel, et soodustada jätkusuutlikku ja tasakaalustatud majanduskasvu ja töökohtade loomist kõnealuses piirkonnas;\nM. arvestades, et kõik liikmesriigid peavad oma tootlust ja konkurentsivõimet parandama ning et euroala praegune suurim probleem on kasvav sotsiaal-majanduslik lõhe liikmesriikide vahel; arvestades, et kõigi liikmesriikide huvides on tagada, et tööhõive- ja sotsiaalprobleeme käsitletakse õigeaegselt ja tõhusalt, et vältida majandusolukorra halvenemist;\nN. arvestades, et investeeringud haridusse ja koolitusse, teadusuuringutesse ning innovatsiooni – st peamistesse majanduskasvu ja töökohtade loomise valdkondadesse – on ELis ikka veel madalamad kui tema peamistel majanduspartneritel ja konkurentidel mujal maailmas; arvestades, et produktiivsed investeeringud nendesse valdkondadesse on väga olulised, et kriisist jätkusuutlikul viisil väljuda;\nO. arvestades, et ettevõtjate toetamine peaks olema liikmesriikide jaoks esmatähtis;\nP. arvestades, et tsükliliste šokkide leevendamiseks on vajalik ühtne poliitikameetmestik, mis ühendab makromajanduslikke poliitikasuundi, struktuuripoliitikat, usaldusväärseid tööjõuturu institutsioone, killustamata tööturge, kollektiivläbirääkimisi ja hästi varustatud hoolekandesüsteeme; arvestades, et tsükliliste šokkide leevendamiseks on samuti tähtis sellise süsteemi olemasolu, mis põhineb töötajate kiirel tööturule taasintegreerimisel ja turvalisel paindlikkusel põhinevatel kõrvalmeetmetel;\nQ. arvestades, et vaesuse tase on tõusnud alates 2007. aastast ning 24,2% ELi elanikkonnast ohustab praegu vaesus või sotsiaalne tõrjutus; arvestades, et sotsiaalkaitse kulutused on vähenenud peaaegu kõigis liikmesriikides ning sotsiaalkaitsekomitee hoiatab, et suurenev arv inimesi on sissetulekute nappuse, laste vaesuse, rahuldamata ravivajaduste, tõsise materiaalse puuduse ja sotsiaalse tõrjutuse ohus;\nR. arvestades, et EL ei saavuta peaaegu ühtegi strateegia „Euroopa 2020” eesmärkidest, ning arvestades, et edusammud strateegia „Euroopa 2020” eesmärkide saavutamisel liikmesriikides valmistavad pettumust; arvestades, et 2013. aasta riiklike reformiprogrammidega võetud kohustused on ebapiisavad selleks, et saavutada enamikku ELi tasandi eesmärkidest;\nS. arvestades, et on vaja tugevdada kõigi Euroopa poolaasta osaliste demokraatlikku aruandekohustust, omanditunnet ja õiguspärasust; arvestades, et Euroopa Parlamendi nõuetekohane kaasamine on selle protsessi väga tähtis osa; arvestades, et liikmesriikide parlamendid on omandatud õiguste esindajad ja tagajad ning kodanike poolt delegeeritud; arvestades, et Euroopa poolaasta peaks täielikult austama liikmesriikide parlamentide õigusi;\nT. arvestades, et puudub kord, mis tagaks, et Euroopa Ülemkogu tunnustaks Euroopa Parlamendi seisukohti enne komisjoni iga-aastase majanduskasvu analüüsi ettepanekute prioriteetide vastuvõtmist;\nU. arvestades, et 20.–22. jaanuaril 2014 korraldas Euroopa Parlament Euroopa parlamentaarse nädala raames kõrgetasemelise kohtumise liikmesriikide parlamendiliikmetega, et arutada 2014. aasta majanduskasvu analüüsi, sealhulgas selle tööhõive- ja sotsiaalaspekte;\n1. väljendab heameelt selle üle, et käesoleval aastal hõlmab iga-aastasele majanduskasvu analüüsile lisatud ühise tööhõivearuande eelnõu esimest korda tööhõive- ja sotsiaalpoliitika tulemustabelit, mis aitab tugevdada tööhõive ja sotsiaalsete arengute järelevalvet osana makromajanduslikust järelevalvest Euroopa poolaasta raames; leiab, et sellega mõjutatakse Euroopa poolaasta poliitilisi suuniseid, et tugevdada majandus- ja rahaliidu sotsiaalset mõõdet, mis on nii soovitav kui ka vajalik selleks, et kriisiga tegeleda ja vältida tõsiseid sotsiaal-majanduslikke lõhesid euroalal, tõhustades nii euroala jätkusuutlikkust; väljendab sügavat muret Euroopa Parlamendi piiratud osaluse pärast Euroopa poolaastas; taunib asjaolu, et komisjon ja nõukogu on teinud väheseid edusamme majanduspoliitika suuniste demokraatliku kontrolli tugevdamisel; on arvamusel, et kehtivate aluslepingute alusel lubab ELi toimimise lepingu artikkel 136 nõukogul komisjonipoolse soovituse alusel ja ainult nende liikmesriikide toetushäältega, kes kasutavad rahaühikuna eurot, võtta vastu siduvaid majanduspoliitilisi soovitusi euroala riikide jaoks Euroopa poolaasta raames; rõhutab, et tõukemehhanism tagaks majanduspoliitika kooskõlastamise siduva iseloomu; nõuab institutsioonidevahelise kokkuleppe sõlmimist, selleks et kaasata Euroopa Parlament iga-aastase majanduskasvu analüüsi ning majandus- ja tööhõivepoliitika alaste suuniste kavandamisse ja heakskiitmisesse;\n2. rõhutab, et strateegia „Euroopa 2020” raamistiku sotsiaalsed ja majanduslikud prioriteedid on omavahel tihedalt seotud; usub, et majanduslikku jätkusuutlikkust ja makromajanduslikku tasakaalu ei ole võimalik saavutada – ei keskpika ega ka pika aja jooksul – ilma majandus- ja rahaliidu sotsiaalse mõõtme täiustamise ja kaitsmiseta; leiab, et liidu sotsiaalsed ja majanduslikud tegurid on ühe medali kaks külge ning et mõlemal on oluline roll ELi arengus;\n3. märgib siiski, et kõnealuseid näitajaid ei ole tehtud kohustuslikuks, erinevalt makromajandusliku tasakaalustamatuse menetluse tulemustabelist; palub komisjonil ja liikmesriikidel ELi kasvava sotsiaalse ja tööhõivealase tasakaalustamatuse taustal käesolevat olukorda hinnata;\n4. peab kahetsusväärseks, et tööhõivealased ja sotsiaalsed näitajad, mille komisjon on välja pakkunud, on ebapiisavad selleks, et hõlmata liikmesriikide tööhõive- ja sotsiaalolukorda kõikehaaravalt; nõuab, et tulemustabel sisaldaks täiendavaid näitajaid, eriti laste vaesuse taset, juurdepääsu tervishoiuteenustele, kodutust ja inimväärse töö indeksit, et sotsiaalolukorda liikmesriikides saaks nõuetekohaselt hinnata; usub, et näitajaid tuleks pärast parlamendiga konsulteerimist regulaarselt läbi vaadata; juhib tähelepanu asjaolule, et puudub kord, mis tagaks, et Euroopa Ülemkogu tunnustaks Euroopa Parlamendi seisukohti enne komisjoni iga-aastase majanduskasvu analüüsi ettepanekute prioriteetide vastuvõtmist;\nEurorühma tööhõive- ja sotsiaalministrite kohtumised\n5. rõhutab vajaduse korral eurorühma tööhõive- ja sotsiaalministrite tasandil kohtumiste korraldamise tähtsust enne euroala tippkohtumisi; usub, et ühiskohtumised nõukogu (tööhõive, sotsiaalpoliitika, tervise- ja tarbijakaitseküsimused) ning nõukogu (majandus- ja rahandusküsimused) vahelise ühtse seisukoha saavutamiseks on samaväärselt olulised, millega tagatakse, et euroala asutuste aruteludes ja otsustes tegeletakse täieulatuslikumalt sotsiaal- ja tööhõiveprobleemidega ning täiendatakse euroala riigi- ja valitsusjuhtide kohtumisi;\nVajadus uuesti stimuleerida sisenõudlust ja luua kvaliteetseid töökohti tootlike investeeringute ja suurendatud tootlikkuse abil\nPakt investeeringute ja tootlikkuse suurendamiseks ELis\n6. juhib tähelepanu sellele, et kuigi struktuurireformid võivad kanda vilja keskpikas ja pikas plaanis, nõuab vajadus stimuleerida ELi sisenõudlust seda, et komisjon ja nõukogu suurendaksid investeerimist, et säilitada majanduskasv ja kvaliteetsed töökohad lühikeses perspektiivis ning suurendada potentsiaali keskpikas plaanis; märgib, et peaeesmärgid on juba määratletud strateegias „Euroopa 2020” ning 2012. aasta juunis kokku lepitud majanduskasvu ja töökohtade loomise kokkuleppes, kuid rahastamist tuleb suurendada; julgustab seetõttu liikmesriike looma investeerimispaketi, et saavutada märkimisväärne lühiajaline majandusliku olukorra ja tööturgude olukorra paranemine liikmesriikides, nagu põhjendati parlamendi 11. septembri 2013. aasta resolutsioonis noorte tööpuuduse vastase võitluse ja võimalike väljapääsuteede kohta(10);\n7. rõhutab, et ELi konkurentsivõimet suurendatakse peamiselt tootlikkust suurendavate investeeringutega haridusse, teadus- ja arendustegevusse, pidevasse innovatsiooni, täiendavasse digitaliseerimisse ja pilveteenustesse; leiab, et need on tõukejõud, mis muudaksid ELi eelistatud sihtpunktiks ülemaailmsete ettevõtete jaoks, kõrge lisandväärtusega toodete ja teenuste eksportijaks ja kvaliteetsete töökohtade pakkujaks;\n8. väljendab muret selle pärast, et enam kui 20 liikmesriiki on vähendanud kulutusi haridusse suhtarvudes (protsendina SKPst), ohustades seega oma majanduskasvu ning konkurentsivõimet, samuti ebakõla tööjõu vajaduste ja töötajate tegeliku kvalifikatsiooni vahel; juhib tähelepanu asjaolule, et selliste investeeringute vähendamine suurendab ELi struktuurilist nõrkust, arvestades kasvavat vajadust oskustööliste järele ja tõsiasja, et mitmes liikmesriigis on praegu suur osa tööjõust madala kvalifikatsiooniga; hoiatab, et Eurostati andmetel oli 2011. aastal EL 27-s peaaegu pool lastest, kelle vanematel oli madal haridustase, vaesuse ohus, võrreldes 22% lastega, kes elasid koos vanematega, kelle haridustase oli keskmine, ja 7% lastega, kelle vanematel oli kõrgharidus; kõige suuremad erinevused leidis Eurostat Rumeenias (78% madala haridustasemega leibkondade lastest võrreldes 2% kõrgharidusega leibkondadega), Tšehhi Vabariigis (76% ja 5%), Slovakkias (77% ja 7%), Bulgaarias (71% ja 2%) ning Ungaris (68% ja 3%);\n9. väljendab heameelt tõsiasja üle, et 2014. aasta iga-aastases majanduskasvu analüüsis kutsub komisjon liikmesriike üles kaitsma või edendama pikaajalisi investeeringuid haridusse, teadustöösse ja innovatsiooni, energia- ja kliimameetmetesse; leiab, et see on siiski ebapiisav, et niigi piiratud eelarvega liikmesriigid suudaksid seda eesmärki saavutada; palub komisjonil kehtestada kava, mis aitab nendel liikmesriikidel teha vajalikke tootlikke investeeringuid, näiteks haridusse ning teadus- ja arendustegevusse, võttes arvesse nende sektorite potentsiaali luua majanduskasvu ja töökohti;\nEuroopa rahalised vahendid\n10. juhib tähelepanu sellele, et rangete eelarvepiirangute ja erasektoris vähenenud laenuandmisvõime ajal kujutavad Euroopa rahalised vahendid liikmesriikide jaoks väga olulist hooba majanduse stimuleerimiseks ning strateegia „Euroopa 2020” majanduskasvu ja tööhõive eesmärkide saavutamisele kaasaaitamiseks;\n11. leiab, et ühtekuuluvuspoliitika on väga oluline selleks, et aidata vähendada sisemisi konkurentsi lahknevusi ja struktuurilist tasakaalustamatust; palub komisjonil kiiremas korras ümber kavandada kulutamata struktuurilised rahastamisvahendid noorte tööhõiveprogrammide ja VKEde kasuks; palub komisjonil leida erilahendused neile riikidele, kus on väga kõrge tööpuuduse tase ja kes kaasrahastamise probleemide tõttu on sunnitud pöörduma tagasi ELi rahastamise juurde;\n12. palub komisjonil kohaldada eeljaotuse põhimõtet kõigi rahaliste vahendite suhtes, mis on vajalikud kriisist taastumiseks, näiteks Euroopa Sotsiaalfond ajavahemikuks 2014–2020, jälgides samas hoolikalt eeljaotuse soovimatut mõju, nagu automaatne kohustustest vabastamise oht ja makseprofiilide mõjutamine, neile liikmesriikidele, kus on kõrgeim töötuse tase ja käib ulatuslik eelarve konsolideerimise protsess, eriti seoses programmidega majanduskasvu, tööhõive ja strateegiliste investeeringute suurendamiseks;\n13. leiab, et vähemalt 25% riiklikest ühtekuuluvusfondidest tuleks kasutada konkreetsete programmide jaoks Euroopa Sotsiaalfondi alusel nendes liikmesriikides, kus on kõrgeim töötuse ja vaesuse tase;\nKvaliteetsed töökohad ja inimväärsed palgad eesmärgiga suurendada tootlikkust\n14. nõuab kohanemisvõimelisemaid ja paindlikumaid tööturge, mis on võimelised kohanema majandusolukorra häiretega, põhjustamata koondamisi ja palkade liigset korrigeerimist; tuletab meelde, et paljude ELi töötajate ostujõud on tugevalt nõrgenenud, leibkondade sissetulek on vähenenud ja sisenõudlus on alla surutud, suurendades veelgi tööpuudust ja sotsiaalset tõrjutust, eriti nendes liikmesriikides, mida kriis on tabanud kõige rängemini; juhib tähelepanu sellele, et tööjõukulude vähendamine, mis mõjutab otseselt palkasid/töötasusid, ei saa olla ainukene konkurentsivõime taastamise viis; märgib, et 2014. aasta iga-aastast majanduskasvu analüüsi käsitlevas teatises rõhutatakse, et tuumikriigid, kellel on vajalikku manööverdamisruumi, võiksid ühe kulutuste suurendamise viisina tõsta palkasid; nõuab, et soovitused oleksid kõrgete eesmärkidega, et edendada tasakaalustatumat majanduskasvu ja töökohtade loomist euroalas;\n15. märgib, et komisjon juhib oma 2014. aasta ühise tööhõivearuande eelnõus tähelepanu sellele, et tööjõu ühikukulude vähendamine ja palkade mõõdukamaks muutmine on täiendanud hindade arenguid, osalt samaaegse kaudsete maksude ja jäikade hindade tõstmise tõttu;\n16. märgib, et inimväärsed palgad on olulised mitte ainult ühiskonna sotsiaalse ühtekuuluvuse ja õigluse seisukohast, vaid ka tugeva majanduse säilitamiseks; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tegema kooskõlas nende asjaomaste pädevusaladega ettepanekuid meetmete kohta, mis käsitlevad ebavõrdsust ja tagavad inimväärse töötasu; kutsub liikmesriike üles võitlema töötajate vaesuse vastu, järgides tööturupoliitikat, mille eesmärk on tagada töötajatele äraelamist võimaldav töötasu;\n17. märgib, et töökohtade kasvu Euroopas juhivad naised ja et seega on vaja palju rohkem teha selleks, et täiel määral ära kasutada naiste tööjõu tootmispotentsiaali parema soolise võrdõiguslikkuse poliitika elluviimise ja ELi vahendite tõhusama kasutamise kaudu;\n18. rõhutab palkadele avalduva surve vähendamise võimaluse uurimise tähtsust riikide tavadele vastavate miinimumpalga skeemide kaudu;\n19. rõhutab, et töö kvaliteet on teaduspõhises majanduses vältimatu selleks, et edendada tööjõu kõrget tootlikkust ja kiiret innovatsiooni erialaoskuste ning kohanemisvõimelise ja pühendunud tööjõu abil, kellel on inimväärsed tervishoiu- ja ohutusstandardid, turvatunne ja mõistlikud töötunnid;\nReformid kvaliteetse tööjõu osaluse suurendamiseks\n20. palub liikmesriikidel esitada üldised ja noorte tööhõive riiklikud kavad 2014. aasta riiklikes reformikavades; peab kahetsusväärseks, et hoolimata Euroopa Parlamendi korduvatest nõudmistest ei esitanud märkimisväärne arv liikmesriike selliseid kavasid 2013. aastal;\n21. avaldab kahetsust, et nõukogu ei võtnud arvesse Euroopa Parlamendi üleskutset keskenduda oma 2013. aastaks antavas juhendis töökohtade kvaliteedile; kutsub komisjoni üles lisama töökohtade kvaliteet, koolitus, duaalsed õppeskeemid, juurdepääs pidevõppele, töötajate põhiõigused ja toetus tööjõu liikuvusele ning füüsilisest isikust ettevõtja staatus suurema turvalisuse kaudu töötajatele riigipõhistesse soovitustesse, mis põhinevad 2014. aasta iga-aastasel majanduskasvu analüüsil;\n22. rõhutab, et tööturu reformid peaksid keskenduma tööviljakuse ja tõhususe suurendamisele, et suurendada ELi majanduslikku konkurentsivõimet ja toetada jätkusuutlikku majanduskasvu ning töökohtade loomist, austades rangelt nii Euroopa sotsiaalse õigustiku sätteid ja mõtet kui ka selle põhimõtteid; on veendunud, et tööturu reforme tuleks ellu viia nii, et need edendaksid sisemist paindlikkust ja töökohtade kvaliteeti;\n23. on veendunud, et struktuursete tööturu reformidega tuleks luua sisemist paindlikkust, et säilitada tööhõive majandusolukorra häirete ajal, ning tagada töökohtade kvaliteet, kindlus töökohavahetuste puhul ning aktiivse tööotsimise nõudel põhinevate ja taasintegreerimise poliitikaga ühendatud töötushüvitiste süsteemid, millega säilitatakse stiimulid töötamiseks, tagades samas inimväärse sissetuleku, samuti lepingulised korraldused tööturu killustatusega võitlemiseks, majanduslike ümberkorralduste prognoosimiseks ja pidevõppele juurdepääsu tagamiseks; on veendunud, et ainult turvalise paindlikkuse tasakaal võib tagada konkurentsivõimelise tööturu;\n24. rõhutab aktiivse, ulatusliku ja kõikehõlmava tööhõivepoliitika tähtsust praegustes tingimustes; väljendab sügavat muret selle pärast, et mitu liikmesriiki on töötuse suurenevast määrast hoolimata vähendanud eelarveeraldisi sellise tööhõivepoliitika rahastamiseks; kutsub liikmesriike üles suurendama aktiivse tööjõuturu poliitika haaret ja tõhusust tihedas koostöös tööturu osapooltega;\n25. palub liikmesriikidel kavandada – koostöös erasektori ja tööturu osapooltega vastavalt riiklikele tavadele – ja esitada konkreetsete töökohtade loomise meetmetega tööplaanid eelkõige sektorites, mille komisjon on tuvastanud kui eriti kõrge potentsiaaliga sektorid, nagu tervishoiu- ja sotsiaalhoolekandesektor, vähese CO2-heitega, ressursitõhusad majandusharud ning IKT-sektor; palub komisjonil toetada nende tööplaanide kaudu töökohtade loomist, eelkõige pikaajalistele töötutele, vanematele töötutele, naistele ja teistele prioriteetsetele rühmadele, keda kriis on eriti raskelt mõjutanud, nagu sisserändajad ja puudega inimesed;\n26. rõhutab Erasmus+ olulisust ning Euroopa haridus-, koolitus-, noorsoo-, spordi- ja keeleprogrammide märkimisväärset panust tööturu olukorra parandamisel, eriti noorte seisukohast;\n27. rõhutab riiklike tööturuasutuste koostöö edendamise olulisust, et arendada ja rakendada üleeuroopaline tõenditel põhinev kogemustest õppimise süsteem ning ellu viia Euroopa tööturu algatusi;\n28. väljendab sügavat muret selle pärast, et noorte tööpuudus on endiselt väga kõrge; märgib, et töötute noorte olukord on eriti murettekitav; kutsub seetõttu komisjoni ja liikmesriike üles võtma kiireloomulisi meetmeid noorte kaasamiseks tööturule; kutsub liikmesriike üles rakendama ammu kokku lepitud või uusi meetmeid eesmärgiga käsitleda noorte tööpuudust ja vähendada mittetöötavate ja mitteõppivate noorte (NEET-noored) arvu, võttes arvesse inimväärse töö kvalitatiivset külge, mille puhul austatakse täies ulatuses tööõiguse põhireegleid;\n29. tervitab noortegarantii vastuvõtmist nõukogus ning järgmise mitmeaastase finantsraamistiku raames 6 miljardi euro eraldamist noorte tööhõive algatusele; palub liikmesriikidel rakendada noortegarantii skeem kiireloomulise küsimusena ja kasutada kättesaadavaid vahendeid tõhusalt, keskendudes neile, kes on kõige keerulisemas olukorras; on siiski mures, et mõned valitsused ei ole võimaldanud vajalikku rahastamist selle teostamiseks; palub liikmesriikidel kehtestada piisav rakendatud meetmete tõhususe ja kaasatud rahaliste vahendite järelevalvesüsteem;\n30. märgib rahuloluga, et kõnealuseid vahendeid saab kasutada järgmise finantsraamistiku esimese kahe aasta jooksul; tuletab meelde, et nendest vahenditest siiski ei piisa, et võidelda noorte töötuse vastu jätkusuutlikul viisil, ning seda peaks pidama esimeseks osamakseks, mis aitab probleemi lahendada; rõhutab, et Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) arvutuste kohaselt läheks ainuüksi euroalal noorte töötuse vastase programmi tõhus elluviimine maksma 21 miljardit eurot, võrreldes noorte tööturult taandumisest tekkinud majandusliku kahjuga, mis 2011. aastal oli liikmesriikides hinnanguliselt 153 miljardit eurot, mis vastab 1,2% ELi SKPst; palub komisjonil teha noortegarantiist prioriteet ja suurendada kättesaadavat eelarvet mitmeaastase finantsraamistiku lubatud vahearuandes;\n31. palub komisjonil ja nõukogul tagada, et liikmesriikidel, kelle suhtes kohaldatakse ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust, oleks eelarvepoliitilist manööverdamisruumi noortegarantii skeemi rakendamiseks;\n32. kutsub komisjoni üles esitama praktika kvaliteediraamistiku, et suurendada noorte töölesobivust ja parandada nende töötingimusi; märgib samas suutmatust nõuda piisavat palgataset; kutsub komisjoni, liikmesriike ja Euroopa tööturu osapooli üles Euroopa Õpipoisiõppe Liitu sihikindlalt rakendama;\n33. on veendunud, et arvestades nende töötajate, eriti noorte arvu, kes lahkuvad oma päritoluriigist töövõimaluste otsingul teistesse liikmesriikidesse, on kiiresti vaja välja töötada asjakohased meetmed; märgib, et selleks, et tagada pensioniõiguste ülekantavus ja tööhõivega seotud hüvitiste jätkumine vähemalt kolme kuu jooksul, kui nende hüvitiste saaja otsib tööd muus liikmesriigis, muudetakse praegu ELi õigusakte; märgib, et nõukogu ja parlamendi vahel on saavutatud kokkulepe täiendavate pensioniõiguste piiriülese ülekantavuse kohta;\n34. rõhutab mõnes liikmesriigis rakendatud duaalse haridussüsteemi olulisust; on veendunud, et duaalset haridussüsteemi võiks kasutada veel paljudes liikmesriikides, võttes samal ajal arvesse riigi eripära;\n35. toetab komisjoni kavatsust suurendada ja laiendada Euroopa tööalase liikuvuse portaali (EURES) tegevust ning edendada eelkõige noorte liikuvust; kutsub üles koostama sel otstarbel koostöös liikmesriikidega konkreetse strateegia; tõdeb siiski, et liikuvus peab jääma vabatahtlikuks ega tohi piirata jõupingutusi luua kohapeal töökohti ja koolituskohti, et ära hoida ajude äravool, mis on juba juhtunud nendes liikmesriikides, mida kriis kõige enam mõjutas;\n36. märgib, et sissetulekute ebavõrdsus liikmesriikide vahel ja liikmesriikides kasvab, eriti ELi lõunaosas ja äärealadel; lisaks märgib, et mitmes riigis on kriis suurendanud palkade erinevuse ja tööturu killustumise pikaajalisi suundumusi;\n37. märgib, et Rahvusvaheline Valuutafond (IMF) juhtis hiljuti tähelepanu asjaolule, et maksustamist on võimalik paremini ja järk-järgult teostada, mis võib aidata ELis ebavõrdsust vähendada; rõhutab, et maksukoormus tuleb nihutada tööjõult muudele jätkusuutliku maksustamise vormidele, et edendada majanduskasvu ja töökohtade loomist ning selle kaudu lisatulude saamist ning suurendada konsolideerimispüüdluste õiguspärasust;\n38. palub liikmesriikidel võtta vastu töökohtade loomist soodustavaid meetmeid, nagu tööjõu maksureformid, mis loovad tööhõivestiimuleid, edendavad vabatahtlikku füüsilisest isikust ettevõtjana töötamist ja toetavad ettevõtjaid strateegilistes sektorites;\n39. rõhutab tööjõu maksustamise vähendamise olulisust, eelkõige vähendades ajutiselt teatavate uute töötajate, eriti noorte, madalapalgaliste ja madala kvalifikatsiooniga töötajate, pikaajaliselt töötute ja teiste haavatavate rühmade sotsiaalkindlustusmakseid või tööhõivetoetuste skeemide makseid, tagades samal ajal riiklike pensionisüsteemide jätkusuutlikkuse;\n40. rõhutab, et on vaja võtta tulemuslikke meetmeid deklareerimata töö, näilise füüsilisest isikust ettevõtjana töötamise, maksupettuste ja maksudest kõrvalehoidumise vastu võitlemiseks, arvestades eelkõige praegust eelarvete konsolideerimist, et kaitsta töötajaid ja maksutulusid ning säilitada üldsuse usaldus maksusüsteemide õigluse ja tõhususe vastu;\nSotsiaalsed suundumused ja sotsiaalkaitsesüsteemide jätkusuutlikkus\nVaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vähendamise vajadus\n41. väljendab muret vaesuse suurenemise pärast kõigi vanuserühmade seas; märgib, et vaesus ja sotsiaalne tõrjutus 18–64aastaste seas on viimastel aastatel oluliselt suurenenud kahes kolmandikus liikmesriikidest, peamiselt kasvavate töötuse määrade või madala tööhõivega leibkondade ja töötajate vaesuse tõttu; märgib, et vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse risk oli 2012. aastal palju suurem (48,8%) kolmandate riikide kodanike (vanuses 18–64 eluaastat) kui ELi kodanike jaoks; palub komisjonil ja liikmesriikidel võtta kiiresti meetmeid, et saavutada strateegia „Euroopa 2020” vaesuse ja sotsiaalse tõrjutusega seotud eesmärgid; nõuab tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid võtaksid viivitamata meetmeid laste vaesusega võitlemiseks, arvestades, et 2011. aastal ohustas vaesus või sotsiaalne tõrjutus 27% alla 18aastaseid; palub komisjonil anda soovitused eelkõige nendele liikmesriikidele, kus vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse ohus olevate alla 18aastaste osakaal on kõige suurem;\n42. väljendab heameelt selle üle, et 2014. aasta iga-aastase majanduskasvu analüüsis tunnistati vajadust käsitleda kriisi sotsiaalseid tagajärgi ja tagada sotsiaalkaitse rahanduslik jätkusuutlikkus; kutsub liikmesriike üles tugevdama turvaabinõusid, tagama hoolekandesüsteemide tõhususe ja investeerima ennetusmeetmetesse;\n43. tunneb heameelt enim puudustkannatavatele isikute jaoks mõeldud Euroopa abifondi üle, mis aitab vaesusest kõige enam mõjutatuid nende põhivajaduste rahuldamisel; palub liikmesriikidel kasutada vahendeid õigesti ja suunama need enim puudustkannatavatele isikutele;\n44. võtab teadmiseks paljudele liikmesriikidele esitatud riigipõhised soovitused pensionireformide kohta; peab kahetsusväärseks asjaolu, et komisjon esitas pensioneid käsitlevas rohelises ja valges raamatus oma soovitused, viitamata sealjuures Euroopa Parlamendi soovitustele; rõhutab, et pensionireformid eeldavad riiklikku ja sotsiaalset ühtekuuluvust ning saavad olla edukad üksnes juhul, kui need on tööturu osapooltega kokku lepitud;\n45. rõhutab, et liikmesriikides vajalikud käimasolevad pensionisüsteemide reformid tuleks koostada, kavandada ja vastu võtta, pidades silmas jätkusuutlikkuse tagamist, kahjustamata samal ajal pensionide piisavust, täielikult kooskõlas strateegia „Euroopa 2020” majanduslike ja sotsiaalsete eesmärkidega;\n46. rõhutab vajadust viia pensionisüsteemide jätkusuutlikkuse tagamiseks läbi asjakohaseid reforme; on seisukohal, et tegeliku pensioniea edukaks tõstmiseks peab pensionireformidega kaasnema poliitika, millega piiratakse juurdepääsu ennetähtaegselt pensionile jäämise süsteemidele ja muudele ennetähtaegselt tööturult lahkumise võimalustele, luuakse töövõimalused eakamatele töötajatele, tagatakse juurdepääs pidevõppele, kehtestatakse maksusoodustuste poliitika, mille raames pakutakse stiimuleid pikemalt tööturule jäämiseks ja toetatakse aktiivset tervena vananemist; rõhutab, et demograafilise arenguga kaasnev surve riikide eelarvetele ja pensionisüsteemidele kasvab kiiremini nüüd, kui esimene beebibuumi põlvkond jõuab pensioniikka; märgib, et liikmesriikide ebaühtlane areng ja ambitsioonid struktuurireformide väljatöötamisel ja rakendamisel, eesmärgiga tõsta tööhõivet, kaotada ennetähtaegselt pensionile jäämise süsteemid ning hinnata liikmesriikide tasandil koos tööturu osapooltega vajadust panna nii kohustuslik kui ka tegelik pensioniiga jätkusuutlikule alusele koos elatud eluea pikenemisega; rõhutab, et liikmesriigid, kes ei suuda kohe järkjärgulisi reforme rakendada, võivad leida end hilisemas etapis oludest, kus nad peavad eelneva hoiatuseta reforme rakendama, millel on tõsised sotsiaalsed tagajärjed;\n47. väljendab muret ebapiisava pensioni riski pärast noorte eurooplaste põlvkonna jaoks, kes on praegu töötud või ebakindlal töökohal ning keda ootab ees aina kõrgem pensioniiga ja kasvavad pensioniarvutusperioodid;\nEuroopa sotsiaalsed stabilisaatorid\n48. märgib, et sotsiaalkaitse meetmed, eelkõige töötuhüvitis, miinimumsissetuleku toetus ja järkjärguline maksustamine, aitasid esialgu vähendada majanduslanguse sügavust ning stabiliseerisid tööturgusid ja tarbimist; rõhutab samas, et kõnealuste kriitilise tähtsusega majanduslike ja sotsiaalsete stabilisaatorite suutlikkus on muret tekitavalt vähenenud nendes liikmesriikides, kus selliseid stabilisaatoreid on kõige rohkem vaja; märgib, et leibkondade sissetulekud ja sisemaine nõudlus on selle tagajärjel halvemini kaitstud;\n49. on veendunud, et bonus-malus süsteemide rakendamine loob kõigile seotud osalistele kasu toova olukorra;\n50. rõhutab, et mõnel juhul on sotsiaalpoliitikat ja sotsiaalstandardeid kasutatud korrigeerimisteguritena eelarve konsolideerimise nõuete tõttu; palub, et komisjon hindaks nende protsesside tagajärgi riikliku hoolekandega riikidele ja kodanikele; kutsub liikmesriike üles parandama oma sotsiaalkaitsesüsteemi vastavust ja tõhusust ning tagama, et need tegutsevad jätkuvalt puhvrina vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu;\n51. rõhutab, et Euroopa Komisjon peab tõdema hooldajate olulisust – nii tervishoiuteenuste kui ka majanduse ja ühiskonna puhul tervikuna – tuletades meelde, et nende huve on harva arvesse võetud poliitikas, mis mõjutab neid järjepidevalt ja üleüldiselt;\n52. on veendunud, et ELi rahastamine võiks panustada hooldajate suutlikkuse suurendamisse seoses toetamise ja kaitse sätetega (nt emotsionaalne toetus, vahetused ja teave), see võiks toetada ka teabevahetust, teadusuuringuid ja võrgustikke; usub samuti, et võiks uurida seadusandlikke meetmeid – austades samas riiklikku pädevust ja ühtekuuluvuse põhimõtet – ning et see võiks toimuda näiteks hooldajate puhkuse direktiivi vormis;\n53. rõhutab demograafiliste muutuste tõttu peatselt saabuvat kvalifitseeritud hooldajate vajadust ning vajadust kindlustada tulevaste hooldajate koolitamine ja haridus, et vältida kogu hooldus- ja sotsiaalkindlustussüsteemi kokkuvarisemist; on seisukohal, et on oluline maksimaalselt toetada hooldajaid (eriti eraviisilisi hooldajaid), kelle tööd tuleb tunnustada;\n54. rõhutab hooldus- ja abiteenuste olulisust pikaajalise hoolduse ajal; märgib, et tänu multiprofessionaalsele meeskonnale, paindlikkusele ja koostööle muude erialasektoritega on hooldajatel ja liikuvate abiteenusterühmade kasutajatel võimalik korvata suurimad puudused pikaajalise hoolduse süsteemides;\nVajadus tugevdada demokraatlikku legitiimsust ja sotsiaalset dialoogi\n55. rõhutab, et kõik tööturu reformid peaksid põhinema sotsiaalse dialoogi tugevdatud kooskõlastamisel;\n56. rõhutab, et eesistujakolmik on kinnitanud, et tööturu osapoolte kvaliteetne osalus ja tugev sotsiaalne dialoog, sealhulgas liikmesriigi tasandil, on väga olulised iga reformi jaoks ja eriti majandus- ja rahaliidu reformide puhul, tugevdada tuleks tööturu osapoolte rolli uues majanduse juhtimise protsessis, eelkõige Euroopa poolaasta raames; tervitab komisjoni ettepanekut kaasata tööturu osapooli täielikumalt Euroopa poolaasta protsessi, muu hulgas sotsiaaldialoogi komitee raames enne iga-aastaste majanduskasvu analüüside vastuvõtmist;\n57. kutsub Euroopa Ülemkogu ja liikmesriike üles tagama, et omanikutunde tekitamiseks kaasatakse liikmesriikide ja piirkondlikud parlamendid, tööturu osapooled, ametiasutused ja kodanikuühiskond aktiivselt strateegia „Euroopa 2020” poliitiliste suuniste elluviimisse ja selle järelevalvesse ning majanduse juhtimise protsessi; palub Euroopa Ülemkogul ja komisjonil lisada strateegia „Euroopa 2020” tööhõive-, sotsiaal- ja hariduseesmärkide järelevalve ja hindamine paremini 2014. aasta Euroopa poolaastasse;\n(1) Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2013)0447.\n(2) Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2013)0515.\n(3) ELT C 308 E, 20.10.11, lk 116.\n(4) ELT C 332 E, 15.11.2013, lk 81.\n(5) ELT C 131 E, 8.5.2013, lk 87.\n(6) ELT C 153 E, 31.5.2013, lk 57.\n(7) Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2012)0419.\n(8) Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2013)0266.\n(9) Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2013)0036.\n(10) Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2013)0365.\nKONKREETSED SOOVITUSED EUROOPA ÜLEMKOGULE VASTUVÕTMISEKS OMA POLIITILISTES SUUNISTES\n1. soovitus. Sotsiaalsed näitajad\nEuroopa Parlament on seisukohal, et iga-aastasel majanduskasvu analüüsil põhinevate, Euroopa Ülemkogus heakskiidetavate poliitiliste juhiste eesmärk peaks olema järgmine:\nväljendab heameelt selle üle, et käesoleval aastal hõlmab iga-aastasele majanduskasvu analüüsile lisatud ühise tööhõivearuande eelnõu esimest korda tööhõive- ja sotsiaalpoliitika tulemustabelit, mis aitab tugevdada tööhõive ja sotsiaalsete arengute järelevalvet osana makromajanduslikust järelevalvest Euroopa poolaasta raames; leiab, et sellega mõjutatakse Euroopa poolaasta poliitilisi suuniseid, et tugevdada majandus- ja rahaliidu sotsiaalset mõõdet, mis on nii soovitav kui ka vajalik selleks, et kriisiga tegeleda ja vältida tõsiseid sotsiaal-majanduslikke lõhesid euroalal, tõhustades nii euroala jätkusuutlikkust;\nväljendab oma sügavat muret Euroopa Parlamendi piiratud osaluse pärast Euroopa poolaastas; taunib komisjoni ja nõukogu väheseid edusamme majanduspoliitika suuniste demokraatliku kontrolli tugevdamisel; on arvamusel, et kehtivate aluslepingute alusel lubab ELi toimimise lepingu artikkel 136 nõukogul komisjonipoolse soovituse alusel ja ainult nende liikmesriikide toetushäältega, kes kasutavad rahaühikuna eurot, võtta vastu siduvaid majanduspoliitilisi suuniseid euroala riikide jaoks Euroopa poolaasta raames; rõhutab, et tõukemehhanism tagaks majanduspoliitika kooskõlastamise siduva iseloomu; nõuab institutsioonidevahelise kokkuleppe sõlmimist, et kaasata Euroopa Parlament iga-aastase majanduskasvu analüüsi ning majandus- ja tööhõivepoliitika alaste suuniste kavandamisse ja heakskiitmisesse;\nmärgib siiski, et kõnealuseid näitajaid ei ole tehtud kohustuslikuks, erinevalt makromajandusliku tasakaalustamatuse menetluse tulemustabelist; palub komisjonil ja liikmesriikidel ELi kasvava sotsiaalse ja tööhõivealase tasakaalustamatuse taustal käesolevat olukorda hinnata;\npeab kahetsusväärseks, et tööhõivealased ja sotsiaalsed näitajad, mille komisjon on välja pakkunud, on ebapiisavad selleks, et hõlmata liikmesriikide tööhõive- ja sotsiaalolukorda kõikehaaravalt; nõuab, et tulemustabel sisaldaks täiendavaid näitajaid, eriti laste vaesuse taset, juurdepääsu tervishoiuteenustele, kodutust ja inimväärse töö indeksit, et sotsiaalolukorda liikmesriikides saaks nõuetekohaselt hinnata; näitajaid tuleks pärast parlamendiga konsulteerimist regulaarselt läbi vaadata; arvestades, et puudub kord, mis tagaks, et Euroopa Ülemkogu tunnustaks Euroopa Parlamendi seisukohti enne komisjoni iga-aastase majanduskasvu analüüsi ettepanekute prioriteetide iga-aastast vastuvõtmist;\n2. soovitus. Eurorühm tööhõive- ja sotsiaalministrite tasandil\nrõhutab vajaduse korral eurorühma tööhõive- ja sotsiaalministrite tasandil kohtumiste korraldamise tähtsust enne euroala tippkohtumisi; ühiskohtumised nõukogu (tööhõive, sotsiaalpoliitika, tervise- ja tarbijakaitseküsimused) ning nõukogu (majandus- ja rahandusküsimused) vahelise ühtse seisukoha saavutamiseks on samaväärselt olulised, millega tagatakse, et euroala asutuste aruteludes ja otsustes tegeletakse täieulatuslikumalt sotsiaal- ja tööhõiveprobleemidega ning täiendatakse euroala riigi- ja valitsusjuhtide kohtumisi;\n3. soovitus. Pakt investeeringute ja tootlikkuse suurendamiseks ELis\njuhib tähelepanu sellele, et kuigi struktuurireformid võivad kanda vilja keskpikas ja pikas plaanis, nõuab vajadus stimuleerida ELi sisenõudlust seda, et komisjon ja nõukogu suurendaksid investeerimist, et säilitada majanduskasv ja kvaliteetsed töökohad lühikeses perspektiivis ning suurendada potentsiaali keskpikas plaanis; märgib, et peaeesmärgid on juba määratletud strateegias „Euroopa 2020” ning 2012. aasta juunis kokku lepitud majanduskasvu ja töökohtade loomise kokkuleppes, kuid rahastamist tuleb suurendada; julgustab seetõttu liikmesriike looma investeerimispaketi, et saavutada märkimisväärne lühiajaline majandusliku olukorra ja tööturgude olukorra paranemine liikmesriikides, nagu põhjendati parlamendi 11. septembri 2013. aasta resolutsioonis noorte tööpuuduse vastase võitluse ja võimalike väljapääsuteede kohta (2013/2045(INI));\nväljendab heameelt tõsiasja üle, et 2014. aasta iga-aastases majanduskasvu analüüsis kutsub komisjon liikmesriike üles kaitsma või edendama pikaajalisi investeeringuid haridusse, teadustöösse ja innovatsiooni, energia- ja kliimameetmetesse; leiab, et see on siiski ebapiisav, et niigi piiratud eelarvega liikmesriigid suudaksid seda eesmärki saavutada;\npalub komisjonil kehtestada kava, mis aitab nendel liikmesriikidel teha vajalikke tootlikke investeeringuid, näiteks haridusse ning teadus- ja arendustegevusse, võttes arvesse nende potentsiaali luua majanduskasvu ja töökohti;\n4. soovitus. Kvaliteetsed töökohad ja inimväärsed palgad tootlikkuse suurendamiseks\nTööjõu ühikukulu, tootmiskulud ja kasumimarginaalid\nnõuab kohanemisvõimelisemaid ja paindlikumaid tööturge, mis on võimelised kohanema majandusolukorra häiretega, põhjustamata koondamisi ja palkade liigset korrigeerimist; tuletab meelde, et paljude ELi töötajate ostujõud on tugevalt nõrgenenud, leibkondade sissetulek on vähenenud ja sisenõudlus on alla surutud, suurendades veelgi tööpuudust ja sotsiaalset tõrjutust, eriti nendes liikmesriikides, mida kriis on tabanud kõige rängemini; juhib tähelepanu sellele, et tööjõukulude vähendamine, mis mõjutab otseselt palkasid/töötasusid, ei saa olla ainukene konkurentsivõime taastamise viis; märgib, et 2014. aasta iga-aastast majanduskasvu analüüsi käsitlevas teatises rõhutatakse, et tuumikriigid, kellel on vajalikku manööverdamisruumi, võiksid ühe kulutuste suurendamise viisina tõsta palkasid; nõuab, et soovitused oleksid kõrgete eesmärkidega, et edendada tasakaalustatumat majanduskasvu ja töökohtade loomist euroalas;\nPalgad ja inimväärne töötasu\nkomisjon peaks tegema ettepaneku meetmete kohta, mis käsitlevad ebavõrdsust ja tagavad inimväärse töötasu; kutsub liikmesriike üles võitlema töötajate vaesuse vastu, järgides tööturupoliitikat, mille eesmärk on töötajatele äraelamist võimaldava töötasu tagamine, mis on oluline nii sotsiaalse ühtekuuluvuse kui ka õigluse jaoks ühiskonnas; see on ühtlasi oluline tugeva majanduse säilitamiseks;\nsoovitab pöörata rohkem tähelepanu komisjoni 2014. aasta riigipõhistele soovitustele töökohtade kvaliteedi kohta, mis on ülioluline teaduspõhises majanduses selleks, et edendada suurt tööviljakust ja kiiret innovatsiooni erialaoskustega, kohanemisvõimelise, pühendunud tööjõu abil inimväärsete tervishoiu- ja ohutusstandarditega, turvatunde ja mõistlike töötundidega; poliitikasuunised peaksid keskenduma eelkõige töötajate juurdepääsule nende põhiõigustele, nagu on aluslepingutes sätestatud ja ilma et see piiraks liikmesriikide õigusaktide kohaldamist;\nsamuti tuleb võidelda ebakindlate töötingimuste ja näilise füüsilisest isikust ettevõtjana töötamise ja nende levikuga ning tagada, et ajutise või osalise tööajaga lepinguga inimestel ja füüsilisest isikust ettevõtjatel on piisav sotsiaalkaitse ja juurdepääs koolitusele;\ntagada tuleb, et tulemuslikult jõustatakse direktiiv, millega kehtestatakse üldine raamistik võrdseks kohtlemiseks töö saamisel ja kutsealale pääsemisel;\n5. soovitus. Reformid kvaliteetse tööjõu osaluse suurendamiseks\nRiiklikud üldised ja noorte tööhõivekavad\nkomisjon peaks muutma kohustuslikuks riiklike üldiste ja noorte tööhõivekavade esitamise 2014. aasta riigipõhistes soovitustes;\nkomisjon peaks lisama 2014. aasta iga-aastase majanduskasvu analüüsi riigipõhistesse soovitustesse töökohtade kvaliteedi, koolituse, juurdepääsu pidevõppele, töötajate põhiõigused ja toetuse tööjõu liikuvusele ning füüsilisest isikust ettevõtja staatuse töötajate turvalisuse suurendamise abil;\nTööturu reformid ja aktiivne tööpoliitika\ntööturu reformid peaksid keskenduma tööviljakuse ja tõhususe suurendamisele, et suurendada ELi majanduslikku konkurentsivõimet ja toetada jätkusuutlikku majanduskasvu ning töökohtade loomist, austades rangelt nii Euroopa sotsiaalse õigustiku sätteid ja mõtet kui ka selle põhimõtteid; tööturu reforme tuleks ellu viia nii, et need edendaksid sisemist paindlikkust ja töökohtade kvaliteeti;\nstruktuursete tööturu reformidega tuleks luua sisemist paindlikkust, et säilitada tööhõive majandusolukorra häirete ajal, ning tagada töökohtade kvaliteet, kindlus töökohavahetuste puhul ning aktiivse tööotsimise nõudel põhinevate ja taasintegreerimise poliitikaga ühendatud töötushüvitiste süsteemid, millega säilitatakse stiimulid töötamiseks, tagades samas inimväärse sissetuleku, samuti lepingulised korraldused tööturu killustatusega võitlemiseks, majanduslike ümberkorralduste prognoosimiseks ja pidevõppele juurdepääsu tagamiseks;\nOskuste mittevastavuse probleemi lahendamine\nparandada oskustega seotud vajaduste seiret teatud valdkondades ja/või piirkondades ning lahendada oskuste mittevastavuse probleem võimalikult kiiresti;\nkomisjon ja liikmesriigid peaksid tegema koostööd, et täiendada ülevaadet oskuste kohta Euroopa Liidus, et anda põhjalik ülevaade ELi oskustega seotud vajadustest;\nsuurendada tuleb hariduse ja koolituse valdkonna ning ettevõtjate koostööd ja koostoimet, et prognoosida oskustega seotud vajadusi ning kohandada haridus- ja koolitussüsteemid tööturu vajadustele vastavaks, eesmärgiga anda tööjõule vajalikud oskused ning lihtsustada üleminekut haridusest ja koolitusest tööle, selles kontekstis peaks duaalsetel õppekavadel olema peamine roll;\ntuleb edendada kõigi vanuserühmade juurdepääsu pidevõppele mitte üksnes formaalõppe, vaid ka mitteformaalse ja informaalse õppimise arendamise kaudu;\n2015. aastaks tuleb luua mitteformaalse ja informaalse õppimise valideerimissüsteem, mis on seotud Euroopa kvalifikatsiooniraamistikuga;\nnõuab Euroopa noorte tööhõive alast kokkulepet, mille kaudu viia ellu ammu kokku lepitud meetmed ning suunata noorte tööpuuduse vastaseks võitluseks uusi meetmeid ja vahendeid, vähendades mittetöötavate ja mitteõppivate noorte (NEET-noored) arvu, võttes arvesse inimväärse töö kvalitatiivset külge ning järgides täielikult tööõiguse põhireegleid;\nliikmesriigid peaksid viivitamata rakendama noortegarantii skeeme ja kasutama kättesaadavaid vahendeid tõhusal viisil, keskendades meetmed neile, kes on kõige raskemas olukorras;\npalub komisjonil teha noortegarantiist prioriteet ja suurendada kättesaadavat eelarvet mitmeaastase finantsraamistiku lubatud vahearuandes;\nkomisjon peaks esitama praktika kvaliteediraamistiku, mis hõlmab muu hulgas õpieesmärkide ja nõuetekohaste töötingimuste kriteeriume; kutsub komisjoni, liikmesriike ja Euroopa tööturu osapooli üles õpipoisiõppe liitu sihiteadlikult ellu rakendama;\nEakad ja pikaajalised töötud\nliikmesriigid peaksid looma tööhõivevõimalused eakamate töötajate jaoks, tagama juurdepääsu pidevõppele, kehtestama maksusoodustuste poliitika, pakkudes stiimuleid pikemalt tööturule jäämiseks, ja toetama aktiivset tervena vananemist;\npikaajaliselt töötuid isikuid tuleks toetada töökohtade loomise ja aktiivse kaasamisega, sealhulgas selliste positiivsete aktiveerimisstiimulitega nagu personaalne nõustamine ja tööturule naasmist toetavad programmid, piisavad toetused ja juurdepääs kvaliteetsetele teenustele, et toetada nende tööleasumist ja juurdepääsu kvaliteetsetele töökohtadele;\nkomisjon peaks pöörama rohkem tähelepanu sellele, et suurendada märkimisväärselt naiste osalust tööturul, mis on Euroopa 2020. aasta tööhõivemäära peamise eesmärgi saavutamise võti; nõuab meetmeid, nagu taskukohased hooldusteenused ja lapsehooldusteenused, piisavad emadus-, isadus- ja vanemapuhkuse süsteemid ning tööaja ja töökoha paindlikkus;\nliikmesriigid peaksid järgima ja edendama soolist võrdõiguslikkust osana oma riigi poliitikast ja riiklikust reformikavast;\nMuud prioriteetsed rühmad\nliikmesriigid peaksid lisama oma riiklikesse reformikavadesse peamised meetmed tööhõive ja sotsiaalse kaasatuse kohta, mis võeti vastu Euroopa puuetega inimeste strateegiaga; kutsub komisjoni üles tagama, et kõnealused meetmed oleksid osa 2014. aasta riigipõhistest soovitustest;\nnõuab, et nende vähemuste süvalaiendamine lisataks 2014. aasta iga-aastase majanduskasvu analüüsi prioriteetidesse, kelle osalus tööturul on strateegia „Euroopa 2020” tööhõivemäära peamise eesmärgi saavutamise võti; palub komisjonil ja liikmesriikidel käsitleda vähemuste hulka (nt romad) kuuluvate inimeste madalat tööturul osalemise taset;\n6. soovitus. Vabatahtliku tööga seotud liikuvuse suurendamine\non veendunud, et arvestades nende töötajate, eriti noorte arvu, kes lahkuvad oma päritoluriigist töövõimaluste otsingul teistesse liikmesriikidesse, on kiiresti vaja välja töötada asjakohased meetmed; selleks et tagada pensioniõiguste ülekantavus ja tööhõivega seotud hüvitiste jätkumine vähemalt kolme kuu jooksul, kui nende hüvitiste saaja otsib tööd muus liikmesriigis, muudetakse praegu ELi õigusakte; nõukogu ja parlamendi vahel on saavutatud kokkulepe täiendavate pensioniõiguste piiriülese ülekantavuse kohta;\n7. soovitus. Õiglasemate maksusüsteemide suunas\nmärgib, et Rahvusvaheline Valuutafond (IMF) juhtis hiljuti tähelepanu asjaolule, et maksustamist on võimalik paremini ja järk-järgult teostada, mis võib aidata ELis ebavõrdsust vähendada; rõhutab, et maksukoormus tuleb nihutada tööjõult muudele jätkusuutliku maksustamise vormidele, et edendada majanduskasvu ja töökohtade loomist ning selle kaudu lisatulude saamist ning suurendada konsolideerimispüüdluste õiguspärasust;\n8. soovitus. Vaesust ja sotsiaalset tõrjutust tuleb vähendada\nliikmesriigid peaksid tugevdama turvaabinõusid ja tagama hoolekandesüsteemide tõhususe ning investeerima ennetusmeetmetesse;\nnõuab tungivalt, et komisjon võtaks arvesse makromajanduslike kohandamisprogrammide mõju strateegia „Euroopa 2020” peamiste eesmärkide saavutamisele finantsraskustes liikmesriikides ja lepiks kokku muudatustes, mille eesmärk on viia kohandamisprogrammid kooskõlla strateegia „Euroopa 2020” eesmärkidega;\n9. soovitus. Jätkusuutlikud pensionid\nrõhutab vajadust viia pensionisüsteemide jätkusuutlikkuse tagamiseks läbi asjakohaseid reforme; on seisukohal, et tegeliku pensioniea edukaks tõstmiseks peab pensionireformidega kaasnema poliitika, millega piiratakse juurdepääsu ennetähtaegselt pensionile jäämise süsteemidele ja muudele ennetähtaegselt tööturult lahkumise võimalustele, luuakse töövõimalused eakamatele töötajatele, tagatakse juurdepääs pidevõppele, kehtestatakse maksusoodustuste poliitika, mille raames pakutakse stiimuleid pikemalt tööturule jäämiseks ja toetatakse aktiivset tervena vananemist;\nrõhutab, et demograafilise arenguga kaasnev surve riikide eelarvetele ja pensionisüsteemidele kasvab kiiremini nüüd, kui esimene beebibuumi põlvkond jõuab pensioniikka; märgib, et liikmesriikide ebaühtlane areng ja ambitsioonid struktuurireformide väljatöötamisel ja rakendamisel, eesmärgiga tõsta tööhõivet, kaotada ennetähtaegselt pensionile jäämise süsteemid ning hinnata liikmesriikide tasandil koos tööturu osapooltega vajadust panna nii kohustuslik kui ka tegelik pensioniiga jätkusuutlikule alusele koos eluea pikenemisega; rõhutab, et liikmesriigid, kes ei suuda kohe järkjärgulisi reforme rakendada, võivad leida end hilisemas etapis oludest, kus nad peavad eelneva hoiatuseta reforme rakendama, millel on tõsised sotsiaalsed tagajärjed;\n10. soovitus. Euroopa sotsiaalsed stabilisaatorid\nmärgib, et sotsiaalkaitse meetmed, eelkõige töötuhüvitis, miinimumsissetuleku toetus ja järkjärguline maksustamine, aitasid esialgu vähendada majanduslanguse sügavust ning stabiliseerisid tööturgusid ja tarbimist; rõhutab samas, et kõnealuste kriitilise tähtsusega majanduslike ja sotsiaalsete stabilisaatorite suutlikkus on muret tekitavalt vähenenud nendes liikmesriikides, kus selliseid stabilisaatoreid on kõige rohkem vaja; märgib, et leibkondade sissetulekud ja sisemaine nõudlus on selle tagajärjel halvemini kaitstud;\nrõhutab, et mõnel juhul on sotsiaalpoliitikat ja sotsiaalstandardeid kasutatud korrigeerimisteguritena eelarve konsolideerimise nõuete tõttu; palub, et komisjon hindaks nende protsesside tagajärgi riikliku hoolekandega riikidele ja nende kodanikele; kutsub liikmesriike üles parandama oma sotsiaalkaitsesüsteemi vastavust ja tõhusust ning tagama, et need tegutsevad jätkuvalt puhvrina vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu;\n11. soovitus. Demokraatlikku õiguspärasust ja sotsiaalset dialoogi tuleb tugevdada\nkõik tööturu reformid peaksid põhinema sotsiaalse dialoogi tugevdatud kooskõlastamisel;\ntööturu osapoolte kvaliteetse osaluse ning tugeva sotsiaalse dialoogi tugevdamine – ka riiklikul tasandil – on väga oluline iga reformi edu jaoks ja eelkõige majandus- ja rahaliidu reformide puhul, samuti tööturu osapoolte rolli puhul uues majanduse juhtimises, eelkõige Euroopa poolaasta raames;\ntervitab komisjoni ettepanekut kaasata tööturu osapooli täielikumalt Euroopa poolaasta protsessi, muu hulgas sotsiaaldialoogi komitee raames enne iga-aastaste majanduskasvu analüüside vastuvõtmist;\nEuroopa Ülemkogu ja liikmesriigid peaksid tagama, et omanikutunde tekitamiseks kaasatakse riiklikud ja piirkondlikud parlamendid, tööturu osapooled, ametiasutused ja kodanikuühiskond aktiivselt strateegia „Euroopa 2020” poliitiliste suuniste elluviimisse ja selle järelevalvesse ning majanduse juhtimise protsessi;\nEuroopa Ülemkogu ja komisjon peaksid integreerima strateegia „Euroopa 2020” tööhõive-, sotsiaal- ja hariduseesmärkide järelevalve ja hindamise paremini 2014. aasta Euroopa poolaastasse.


Suunakood 1 / +9761 / 009761 / 0119761, Mongoolia\nSuunakood 1 (+9761 / 009761 / 0119761)\nSuunakood: 1 (+976 1)\nEesliide 1 on Ulaanbaatar suunakood. FFiktiivse telefoninumbri 862309 ja suunakoodi 1 jaoks tuleb valida number 1 862309. Ulaanbaatar asub Mongoolia.\nSuunakoodi prefiks seob abonendi telefoninumbri kindla asukohaga. Lisaks suunakoodile on olemas ka muud tüüpi prefiksid: Rahvusvahelised riikide eesliited, mobiiliteenuse pakkujate eesliited ja mitmesuguste teenuste eesliited. Neid kombineeritakse mitmetel otstarvetel. Kui helistatakse ühest riigist teise ja kõne vastuvõtjal on lauatelefon, siis ühendatakse riigi eesliide suunanumbri ja abonendi numbriga. Fiktiivse telefoninumbri 862309, suunakoodi 1 (Ulaanbaatar) ja Riigi suunakood 00976 jaoks tuleb valida number 00976 1 862309. Kui helistatakse mobiilsideseadmesse, ühendatakse Riigi suunakood mobiiliteenuse pakkuja eesliite ja abonendi numbriga. Kui helistatakse samas riigis asuvale abonendile, saab selle riigi koodi välja jätta. Riigisiseste kõnede korral ühelt lauatelefonilt teisele võib paljudes riikides suunakoodi ära jätta, kui mõlemal abonendil on sama suunanumber. Riikides, kus tellijatel on pärast teise asukohta või linna kolimist võimalik säilitada sama telefoninumber, tuleb loomulikult valida ka suunakood - antud juhul 1.\nTeenuste eesliidete kaudu juurdepääsetavate teenuste eest võivad tasuda mitte ainult telekommunikatsiooniettevõtted, vaid ka neid teenuseid pakkuvad ettevõtted. Seetõttu pakuvad mitmed kahtlased ettevõtted teenuseid, millest on vähe kasu, kuid millega kaasnevad kõrged tasud. Kasumi edasiseks suurendamiseks üritavad sellised teenused helistajaid võimalikult kaua liinil kinni hoida. Järelevalveasutused võtavad selliste pakkujate vastu korrapäraselt meetmeid, kuid sellele ei saa alati kindel olla. Lisaks erinumbritele, mida saab nende eesliidete abil tuvastada, on ka kiirvalimisnumbreid. Kõige tuntumad on hädaabinumber 112 Euroopas ja 911 Põhja-Ameerikas. Neid numbreid saab kasutada üleriigiliselt ja nad ei vaja eesliiteid, st Riigi suunakood +976 (00976) ega suunakoodi 1 (Ulaanbaatar).\nKui te ei asu Mongoolia ja soovite helistada inimesele Ulaanbaatar, peate lisaks suunakoodile lisama ka Riigi suunakood. Mongoolia Riigi suunakood on +976 (00976), seega kui olete Eesti ja soovite helistada inimesele Ulaanbaatar, peate selle inimese telefoninumbri ette lisama eesliite +976 1. Sellisel juhul jäetakse välja suunanumbri ees olev null. Fiktiivse telefoninumbri 862309, suunakoodi 1 (Ulaanbaatar) ja Riigi suunakood 00976 jaoks tuleb valida number 00976 1 862309.


Rödl & Partneril parim auditi kvaliteet Saksamaal | Rödl & Partner\nRödl & Partneril parim auditi ...\nAudiitorid on oma äriklientide poolt kõrgelt hinnatud, näitas tänavu Saksamaal ettevõtete juhtide seas läbi viidud Saksa Teenusekvaliteedi Instituudi uuring.\nNeli audiitorfirmat said kliendirahulolu küsitluses koondhinnanguks “väga hea” ning kuus audiitorteenuseosutajat hinnati hindega “hea”. Uuring näitas, et audiitorfirmade taset peetakse sealjuures ühtlaselt kõrgeks ning kolmes küsitletud valdkonnas – kompetents, klientidele suunatus ja kommunikatsioon – hinnati kõik teenusepakkujad oma äriklientuuri poolt väga kõrgele tasemele.\nUuring näitas, et audiitorite pädevust peetakse kõrgetasemeliseks ning alates auditi planeerimisest kuni läbiviimise ja aruandluseni said audiitorfirmad järjekindlalt ainult häid ja väga häid hinnanguid. Lisaks erialasele pädevusele tunnustati kõrgelt ka audiitorite isikuomadusi, iseäranis pühendumust ja paindlikkust. Tänu tihedale koostööle teenuseosutaja ja kliendi vahel hinnati audiitorite puhul kõrgelt ka kliendikesksust.\nVaid napilt viis protsenti vastanutest on olnud oma audiitorfirmas pettunud. Pahameele peapõhjustajaks on kõige sagedamini märgitud tagasiside andmisega viivitamine, audiitori kehv kättesaadavus ja liiga palju bürokraatiat.\nRödl & Partner saavutas kliendirahuloluuuringus kõrgeima koondhinnangu ning sai 100 võimalikust punktist 82,4. Järgnesid Ebner Stolz 81,8 ja KPMG 81,3 punktiga. Koondhinnang kujunes järgmiste kategooriate hinnangute põhjal: kompetents, kliendile suunatus, kommunikatsioon ning teenuse osutamise kord ja tingimused. Sealjuures platseerus Rödl & Partner kõigis neljas valdkonnas esimesele kohale. Teise koha võttis uuringus Ebner Stolz, kes sai kõrgeima soovitusindeksi ning kelle töötajaid tõsteti esile kliendile pühendumise ja paindlikkuse poolest. Kolmanda koha hõivas edetabelis KPMG, saavutades üle keskmise tulemused kõikides hinnatud valdkondades ning kelle töötajate puhul hinnati nende pädevust ja usaldusväärsust.\nB2B kliendirahulolu uuringu koondhinnang\nIntervjuudel põhinevas uuringus osales 300 juhti keskmise suurusega ettevõtetest. Hindamisobjektideks võeti kümme käibe ja töötajate arvu poolest suurimat audiitorfirmat Saksamaal. Uuringus oli võimalik saada maksimaalselt 100 punkti. Peamised kategooriad olid teenuseosutaja erialane kompetents, kliendile orienteeritus, kommunikatsioon ning teenuse osutamise kord ja tingimused, mis andsid kokku 80% üldhinnangust ning 20% koondhinnangust moodustas soovitusindeks. Küsitluse viisid läbi turu-uuringufirma Krämer Marktforschung spetsialistid Saksa Teenusekvaliteedi Instituudi tellimusel.\nLähemalt saate uuringu kohta lugeda http://disq.de/2016/20160624-Wirtschaftspruefer.html (saksa keeles).


Dr Erve Sõõru, Confido meditsiinikeskuse ja Medicumi kopsuarst, unemeditsiini ekspert , 20. juuni 2022 09:41\nSuvi on puhkuste aeg, mil paljud inimesed elavad tavapärasest rutiinist erinevalt. Suvel on päevad pikemad ja päikesevalgust jagub enamateks tundideks. Ööd on aga lühemad ja magamiseks mitte ehk piisavalt pimedad. Kuigi füüsiline aktiivsus on enamasti suviti suurem, tuleb meie laiuskraadil hea une saavutamiseks ka suveajal vaeva näha.\nUnehormoon ehk melatoniin on oluline uinumiseks ja une säilitamiseks. Seda toodab inimese organism ise peaajus asuvas käbinäärmes. Hormooni sünteesimise aktiivsust mõjutavad silma võrkkesta fotoretseptorid. Melatoniini tootmine tõuseb järsult õhtul pimeduse saabumisel, saavutades maksimaalse taseme kella kahe ja nelja vahel öösel ning hakkab hommikupoole langema. Ärkamist mõjutavad teised mehhanismid. Võrreldes talvise ajaga toodetakse suvel inimorganismis aktiivselt melatoniini lühemat aega, sest päevad on pikemad ning valgust rohkem. Suvel minnakse sagedamini hiljem magama ja uneaeg lüheneb. Kuigi magamiseks võiks olla piisavalt aega, võib just suvel tekkida ebapiisava uneaja tõttu unevõlg.\nVähese une tõttu kogetakse tavapäraseid unetuse sümptomeid, mis väljenduvad päevase liigunisuse ja väsimusena, motivatsiooni- ja energiapuudusena. Unetuse ehk insomnia peamised kaebused on uinumisraskused, katkendlik uni ja liigvarane ärkamine hommikul. Võib esineda tähelepanu- ja keskendumisraskust ning meeleoluhäireid. Sagedamini kannatavad unetuse tõttu naised, eakamad ja kaasuvate psühhiaatriliste haiguste (eriti depressioon ja ärevus) ning krooniliste kehaliste haigustega inimesed. Kuigi noorte une- ja ärkvelolekurütm võib olla enam häiritud, suudavad nad selle füsioloogiliselt paremini kompenseerida.\nParim keskkond magamiseks\nSobivaim temperatuur magamiseks on 15–19 kraadi. Tingimustes, kus temperatuur tõuseb üle 23 või langeb alla 12 kraadi, ei puhka inimene end lihtsalt välja. Ilmateenistuse andmetel oli Eestis 2021. aastal kõige soojem kuu juuli, mil keskmine õhutemperatuur oli 21,2 kraadi (tavapäraselt 17,8 kraadi). Olulist kuuma oli summaarselt 25 päeva jooksul ja ohtlikku üle 30-kraadist õhutemperatuuri esines kokku kolm kuni viis päeva sõltuvalt asukohast. Seega suutsid üksikud kuumad ööd aastas meie unekvaliteeti siiski mõjutada.\nMagamistoal peab olema hea ventilatsioon. Soovitav on tuba enne magamaminekut tuulutada või siis jätta aken ööseks õhutusasendisse. Eluruumide niiskustaset ja CO2 on võimalik mõõta ja selle alusel teadlikult korrigeerida magamistoa kliimat. Optimaalne õhuniiskuse tase on 40-60%. Enamikes kontorites ja kortermajades on niiskuse tase pigem madalam. Tehiskliima ja keskküte kuivatavad õhku ja viivad õhuniiskuse optimaalsest madalamale ning seda ehituslikult ei kompenseerita. Kuiv toaõhk ärritab hingamisteid (limaskesti). Parema kliima nimel võib kasutada õhuniisutajat. Hommikune peavalu, väljapuhkamatuse tunne, kinnine nina ja paistetanud silmalaud – kõik need võivad olla põhjustatud umbses toas magamisest. Sobiv temperatuur mõjub magamisele hästi, see ergutab vereringet, seedimist ning ka hingata on kergem.\nMida teha une tagamiseks\nSuveajal tuleb puhata ja säilitada seejuures võimalikult regulaarne une- ja ärkvelolekurütm. Toituda tervislikult ja mitte liigtarvitada alkoholi. Olla füüsiliselt aktiivne ja suhelda vahetult inimestega. Laadida end ja teisi positiivsete emotsioonidega. Parim voodipesu on naturaalsest materjalist ja alati puhas. Tagada magamiseks parim õhutemperatuur ja õhuniiskuse tase. Enne magamaminekut õhutada tuba või hoida õhuaken öötundidel lahti. Magamistoa akendele tuleks magamise ajaks ette tõmmata pimendavad aknakatted. See võimaldab kergema uinumise, pikema uneaja ja hilisema ärkamise. Palavate ilmadega hoida soe õues.\nUne kvaliteet halveneb palavuses magamisel, samuti pärast rohket alkoholi tarbimist. Mittekosutava une tagajärjel häirub tähelepanu autoroolis ja muudel tähelepanu nõudvatel tegevustel. Igaüks võiks teadvustada enne, kui autorooli istub, kas on ikka piisavalt puhanud ja enesetunne hea, mis võimaldaks sõiduohutuse. Väärtustage und ka suveajal, see on hea enesetunde ja tervise alus.\nHommikune peavalu, väljapuhkamatuse tunne, kinnine nina ja paistetanud silmalaud – kõik need võivad olla põhjustatud umbses toas magamisest.\nMillal võtta une parandamiseks melatoniini?\nPraeguste teadmiste juures soovitatakse unemeditsiinis melatoniini lühiajaliseks raviks üle 55-aastastele unetuse korral ning kui inimest vaevab une halb kvaliteet. Kõrgem vanus vähendab melatoniini tootlikkust öisel ajal ning põhjustab uinumisraskusi ja liiga varast ärkamist hommikul. Melatoniin saabus ravimiturule lineaarselt nutiseadmete kasutamise suurenemisega. Nutiseadmetest kiirguv külm valgusspekter on tugevaim melatoniini endogeense tootmise pidurdaja. Melatoniini soovitatakse ka pikamaareisimisel ajavahega kiiremaks harjumiseks. Seni puuduvad melatoniini ohutuse ja tõhususe kohta pikaajalised uuringud ning seetõttu ei soovitata seda lastele ja rasedatele.\nAllikas: Dr Erve Sõõru\nDr Erve Sõõru, Confido meditsiinikeskuse ja Medicumi kopsuarst, unemeditsiini ekspert\niPharma Tervisepoes Melafera Forte ja lai valik teisi tervisetooteid uutele klientidele 30% soodsamalt.\nSeega loo konto ja kasuta ostukorvis sooduskoodi ST3022.


B-koondis alustas kodust turniiri 3:0 võiduga Iraani üle - Eesti Võrkpalli Liit\nEesti rahvusmeeskonna B-koondis osaleb 8.-10. juunil Tallinnas Audentese spordihallis peetaval turniiril Tallinn International Volleyball Cup. Tugevatasemelisel turniiril osalevad lisaks Eestile Itaalia, Venemaa ja Iraani järelkasvutiimid. Avapäeval kohtus Eesti Iraaniga ja võttis kindla 3:0 (25:20, 25:14, 25:18) võidu.\nEesti kontrollis tervet kohtumist ja Iraani mängumehed ei suutnud üheski geimis ohtlikuks saada. Pea kõigile mänguaega andnud peatreener Urmas Tali oli nii kindlas võidus pisut üllatunud. "Lootsin, et suudame sel turniiril konkurentsis püsida. Tänane lõpptulemus oli natuke üllatav, nende hommikune treening jättis teistsuguse mulje ja tundus, et seal on rohkem kvaliteeti. Suutsime neist mänguolukorras üle olla ja väga raskeid olukordi meil ei tekkinudki," sõnas Tali. "Lati alt me läbi ei läinud, tegime võistkondlikult päris hea mängu," lisas juhendaja ja kiitis eraldi vastuvõttu.\nEesti poolel tõid nii Mart Naaber kui Stefan Kaibald kumbki 11 punkti, 9 silma lisas Markus Uuskari. Eesti vastuvõtuprotsent oli 57, rünnakuid realiseeriti 43-protsendiliselt. Blokipunkte saadi 9 (neist 5 läks Naabri arvele) ja servil löödi 10 ässa (4 Kaibaldilt) ning tehti 14 viga. Iraani parimana kogus A. Esfandiar 11 punkti. Iraani vastu võtt oli 34%. rünnakuprotsent 35. Blokipunkte teeniti 4, servil löödi 2 ässa ja tehti 10 viga.\nHomme kell 20.20 mängib Eesti Itaalia järelkasvuga, kes täna alistas 3:1 Venemaa.\nKõikidest Eesti mängudest nätitab otsepilti Tallinna TV.\nTallinn International Volleyball Cupi ajakava:\n17:00 Itaalia - Venemaa\n20:20 Eesti - Iraan\n17:00 Iraan - Venemaa\n20:20 Eesti - Itaalia\n17:00 Iraan – Itaalia\n20:20 Eesti – Venemaa\nNurgaründajad: Dmitri Korotkov (TTÜ), Kevin Saar (Pärnu Võrkpalliklubi), Karli Allik (Düreni SWD Powervolleys, Saksamaa), Stefan Kaibald (Bigbank Tartu), Albert Hurt (Selver Tallinn).\nLiberod: Johan Vahter (Saaremaa VK), Silver Maar (Pärnu VK).


Teisenda °Ra mõõtühikuks °De (Rankine mõõtühikuks Delisle)\n°Ra to °De\nKui palju on Delisle ühes Rankine?\n1 Rankine [°Ra] = 558,891 666 666 67 Delisle [°De] - Mõõtühikute kalkulaator, mida on võimalik muu hulgas kasutada Rankine mõõtühikuks Delisle teisendamiseks.\nTeisenda Rankine mõõtühikuks Delisle (°Ra mõõtühikuks °De):\nValikute loendist vali üksus, mis vastab väärtusele, mida soovite teisendada, näiteks 'Rankine [°Ra]'.\nLõpuks vali ühik, millesse sa soovid väärtuse teisendada, näiteks 'Delisle [°De]'.\nSelle kalkulaatoriga on võimalik teisendada väärtus koos algse mõõtühikuga, näiteks '603 Rankine'. Seda tehes võib kasutada ühiku täielikku nimetust või selle lühenditnäiteks 'Rankine' või '°Ra'. Seejärel määrab kalkulaator teisendatava mõõtühiku kategooria, näiteks 'Temperatuur'. Pärast seda teisendab see sisestatud väärtuse kõikidessee talle teadaolevatesse sobivatesse ühikutesse. Saadud loendist leiate kindlasti ka selle teisenduse, mida te algselt otsisite. Teisendatava väärtuse võib sisestada ka järgmiselt: '93 °Ra na °De' või '33 °Ra to °De' või '78 Rankine -> Delisle' või '26 °Ra = °De' või '74 Rankine na °De' või '33 °Ra na Delisle' või '63 Rankine to Delisle'. Selle alternatiivi puhul arvutab kalkulaator välja kohe, millisesse ühikusse algne väärtus teisendatakse. Sõltumata sellest, millist neist võimalustest kasutatakse, säästab see tülikast nimekirja otsingust paljude kategooriate ja lugematute toetatud ühikute hulgast. Kogu see töö tehakse meie eest kalkulaatori poolt ning see võtab vaid murdosa sekundist.\nLisaks võimaldab kalkulaator kasutada matemaatilisi väljendeid. Selle tulemusena ei saa mitte ainult numbreid üksteisega võrrelda, näiteks '(73 * 58) °Ra'. Erinevaid mõõtühikuid võib teisendamisel samuti omavahel otseselt siduda. See võib näiteks välja näha nii: '603 Rankine + 1809 Delisle' või '15mm x 4cm x 74dm = ? cm^3'. Sellisel viisil kombineeritud mõõtühikud peavad mõistagi sobima kokku ja olema vastavas kombinatsioonis mõistlikud.\nMeie kohta - Privaatsuspoliitika - © 2005-2022 by Thomas Hainke (v220129)


Koik valu x liigeste kohta Tabletid valu uhendite ravi\nSeda tüüpi valu tunneb enamik inimesi, kuid tavaliselt jäetakse need lihtsalt tähelepanuta. Soovitatavad on üldised tugevdavad füüsilised harjutused. Seejärel kurna tee, joogi maitse parandamiseks lisa veidi mett. Erinevaid haigusi iseloomustavad erinevat tüüpi valu kombinatsioonid. Proteoglükaani omadus on võime siduda vett. Rohkem enda vajadustele mõelda?\nSelliste ravimite hulka kuuluvad ibuprofeen, diklofenak, meloksikaam, aspiriin jne. Lisaks mittesteroidsetele põletikuvastastele ravimitele võib verevoolu kiirendamiseks patoloogia fookuses välja kirjutada ka veresooni laiendavaid ravimeid Actovegin, Euphyllin, Lipoic acid.\nLihasrelaksandid "Tizanidine", "Tolperisone", "Baclofen" on ette nähtud lühiajaliselt ja ainult siis, kui liigest ümbritsevad lihased on liigse pinge põhjustatud selle jäikusest või närvikiudude kokkusurumisest.\nOluline ravimite rühm artralgia ravis on kondroprotektorid, mis sisaldavad tavaliselt kondroitiinsulfaati ja glükoosamiini, mis on osa liigese sünoviaalvedelikust.\nArtroskoopiline eemaldamine endoskoopia abil võimaldab teil väikeste aukude kaudu eemaldada liigeseõõnes surnud koe ja loputada seda meditsiiniliste lahustega.\nPeriartikulaarne osteotoomia on traumaatiline operatsioon. See on näidustatud neile patsientidele, kes ühel või teisel põhjusel ei saa liigeseid asendada. See seisneb luude viilimises ja nende järgnevas pleissimises erineva nurga all, et vähendada liigese koormust. Endoproteesimine on radikaalne meetod suurte liigeste ravis. Operatsiooni ajal paigaldatakse patsiendile spetsiaalne biosobiv ühine protees. Füsioteraapia meetodid.\nPeamised rehabilitatsioonimeetodid liigesevalu ravis hõlmavad kinesiteraapiat liikumisteraapiatmassaaži, mehaanoteraapiat, veojõuteraapiat, refleksoloogiat, tööteraapiat, psühhoteraapiat . Lisaks, kui peegeldub liigesevalu, see on põhjustatud siseorganite haigustest, on põhihaiguse edukas ravi vajalik.\nMida teha, kui kõik muu ebaõnnestub? Kahjuks on sageli olukordi, kus on proovitud paljusid ravimeetodeid ja patsienti piinab endiselt liigesevalu. See toob kaasa elukvaliteedi languse, inimene ei suuda oma tavapäraseid funktsioone täita, kannatab mitte ainult füüsiliselt, vaid ka vaimselt, tunneb end praktiliselt puudena.\nHiina meditsiini peamine käsk on puhtalt individuaalne lähenemine. Patsiendile määratakse mitte ainult diagnoosiga ette nähtud ravimid. Arst võtab arvesse kõiki keha omadusi, haiguse kulgu ja veel palju erinevaid tegureid kuni elukohani. Tänapäeval ravivad Hiina arstid edukalt artroosi, artroosi, osteoporoosi, podagraartriiti, artroosi, reumalümpolüalgia, spondüloartroosi, dermatomüosiiti, polümüosiiti. Enne ravi alustamist läbib patsient tervikliku diagnoosi - vastavalt pulsile, silma sarvkestale, naha seisundile, lokaliseerimisele ja valu astmele jne.\nNõelravi võimaldab teil valu kiiresti vähendada või täielikult peatada. Hiina filosoofia kohaselt aitab nõelravi liikuda "Qi" energiaga, mis vastutab inimese tervise eest. Koos nõelraviga kasutatakse fütokompressi tehnikat, mille jaoks kasutatakse teatud temperatuurini kuumutatud ravimtaimede kontsentreeritud keetmisi.\nNendes leotatud koeklapid kantakse teatud ajaks ka bioloogiliselt aktiivsetesse punktidesse, aidates kaasa nende stimuleerimisele. Fütoteraapia eeldab, et ravimite koostis valitakse individuaalselt ja see võib hõlmata kuni 40 tüüpi ravimtaimi.\nVõib-olla moksibustsiooni määramine - aktiivsete punktide soojendamine koirohusigaritega. Selle toime sarnaneb nõelravi omadega, samas kui moksibusioonil on ka üldine tugevdav ja rahustav toime. Mis puutub massaaži, siis artroosi korral on see ette nähtud ilma ebaõnnestumiseta.\nHiina meditsiin teab selle massaaži läbiviimiseks 7 viisi ja arst valib iga konkreetse juhtumi jaoks tehnika. Kupumassaaž ehk vaakumteraapia mõjutab liigest mitmel tasandil - see tagab verevoolu, suurendab liigese toitumist, kuumutamine peatab põletikulise protsessi ja vaakum tagab lümfidrenaaži, eemaldab liigesest soola, suurendades selle liikuvust.\nMassaaž on kõige tõhusam koos nõelraviga. Koos massaažiga võib soovitada taijiquani või qigongi Hiina võimlemistunde, mille harjutused on suunatud just liigeste seisundi parandamisele, nende liikuvuse suurendamisele, artralgia tugevdamisele ja ennetamisele.\nHiina spetsialistide järelevalve all saavad seda võimlemist harjutada isegi krooniliste liigesehaigustega inimesed. Muidugi võib Hiinasse ravile sõitmine olla üsna kulukas. Kuid täna pole seda vaja - paljudes suurtes linnades on Hiina traditsioonilise meditsiini kliinikud, kus töötavad kvalifitseeritud spetsialistid liigesehaiguste valdkonnas.\nTänapäeval räägitakse osteoporoosist kui haigusest, mille puhul on häiritud luude tugevus. Osteoporoosi jagatakse primaarseks ja sekundaarseks osteoporoosiks. Primaarne e. Sekundaarne e. Psoriaatiline artriit — on psoriaasiga kaasnev krooniline liigesepõletik. Tegemist on liigespõletikuga, mis on põhjustatud naha ja küünte psoriaasist. Mis põhjustab liigese ja luude haigusi? Paljude liigeste ja luude haiguste puhul kirjutavad meditsiiniportaalid, et pole teada, mis võib neid haigusi põhjustada, kuid mõned viited, millele viidatakse on järgmised: ülekoormus — nt mingi pidev ühtne liigutus nt sportlastel ja ehitajatel, ülekaal — liigne kaal surub liigestele, infektsioon — mõne viiruse, bakteri või seeninfektsiooni tagajärjel tekkinud liigesepõletik, pärilikkus, ainevahetushäired.\nLiigesepõletikud — kui suutmatus rääkida tõelistest tunnetest Kõige tavalisem liigesehäda on põletik. See on seotud liikumise ja suhtlemisega ning viitab tulevikuhirmule, vastuseisule toimuva suhtes, viha või häirivate emotsioonide kuhjumisele või suutmatusele rääkida tõelistest tunnetest. Mis sind sisimas sedavõrd üles kütab, mis paneb sind põlema? Mis on nii ärritav, et sa ei suuda seda väljendada? Kui liigesed valutavad või on põletikus, siis on väljendatavad tunded sageli kriitilised, pahased või paindumatud ning meil oleks vaja nendest tunnete põhjustest lahti saada.\nLiikumine on hädavajalik, eriti vooluga kaasaminek ja muutustel toimuda laskmine. Kui palju see maksab? September Arnold W et al. Brander V. Lussier A, et al.\nJ Rheumatol ; Wang Y, et al. BMC Musculoskelet Disord ; Waddell D, et al. J Surg Orthop Adv ;


Kliendid räägivad - FOTOGRAAF SILVER RAIDLA | FOTOSTUUDIO TALLINNAS JA HAAPSALUS\nFOTOGRAAF SILVER RAIDLA\nAjakirjad / meedia\nMuu / autod / loomad\nSiiras tänu klientidele, kes on end mulle usaldanud!\nKristiina & Kaspar\nRohkem pilte blogis - vajuta siia\nSilver meeldis meie pulmalistele esimesest silmapilgust! Tegemist on inimesega, kes teeb tööd suure kirega ning seda kiirgab temast ning jätkub igaühe jaoks!\nTa oskas hästi meid juhedada ning leidis kaunimad hetked, mida tabada.\nSamuti jätkus teda ka külaliste jaoks ning tema terav silm ning loovus nägid kaunemaid külgi inimestes ja ümbritsevates detailides ja looduses.\nAitäh, et jäädvustasid meie päeva kaunimaid hetki!\nKristiina & Bert-Ken\nSilver käis jäädvustamas meie pulma ning jäime tema teenusega väga rahule. Terve päev pildistamist sujus suurepärast ja kogu olemine oli selline tšill, no worries. Mis mulle Silveri puhul meeldis oli see, et teda ei olnud justkui näha ega kuulda, aga sellegipoolest sai kogu päev märkamatult jäädvustatud. Valmis fotod saime kaunilt pakitud karbis koos mälupulgaga oma koju kätte - superlux!\nLaura & Lauri\nJäime Silveri tööga väga rahule. Silveriga on väga mõnus ja lihtne suhelda ning ennast vabalt tunda. Tema juhendamisel saime imelised ilupildid ilma, et ise poseerida oleksime osanud. Silveri jaoks ei ole mingi probleem ka suuremat seltskonda üheskoos poseerima panna. Ning lisaks n-ö kohustuslikele piltidele on meil veel tohutu hulk ägedaid ja emotsioonidest tulvil ülesvõtteid kogu päeva kulgemisest, mis naeratuse näole toovad.\nKadri & Madis\nMeie jaoks oli pulmafotograafi valik imelihtne. Nägime Silveri professionaalsust ja annet tabada häid kaadreid oma sõprade pulmas. Hiljem nende pilte vaadates olime heas mõttes šokeeritud, kuna pulmapildid olid soojad, maagilised ja kajastasid pulmas läbielatud emotsioone. Neid pilte nähes oligi otsustatud, et Silverist peab saama ka meie pulmafotograaf!\nSilveril on võime ja oskus panna ka kõige võhikumad poseerijaid (seal hulgas meie) kaamera ees end vabalt tundma. Tema rahulikud suunidsed ning kerge olek tekitavad turvalise ja mõnusa õhkkonna, kus on kõigil hea olla. Lisaks sellele tundus, et Silver jõudis õhtu jooksul justkui kõikjale - pildid olid tehtud nii tähtsaimatest sündmustest kui ka väikestest detailidest ja pulmakülalistest. Esimest korda pulmapilte arvutist vaadates elasime läbi neid samu emotsioone kui pulmapäeval. Pildid olid niivõrd hästi üles võetud, kiirgasid soojust ja loomulikkust. Saime ka perelt ja sõpradelt kuhjaga positiivset tagasisidet. Kokkuvõtteks jäime Silveri tehtud tööga 110% rahule ja plaanime ka tema oskusi varem või hiljem uuesti mõne elusündmuse jäädvustamisel rakendada.\nPS! Peigmehe vennale meeldisid meie pulmapildid nii väga, et ta koos oma kihlatuga broneeris Silveri ka nende pulma järgmisel suvel üles võtma. Vot see on kvaliteedi märk kui sa ei pea reklaamimise peale raha kulutama, vaid tehtud töö räägib enda eest!\nKõik õigused kaitstud © 2022 Fotograaf Silver Raidla


Viire Valdma: „Doktor Silva“ on parim eelarvamustevabalt - Kuulutaja\nViire Valdma: „Doktor Silva“ on parim eelarvamustevabalt\nKuulutaja | 11. märts 2016 | Vaba aeg | Kommentaare pole\nEelmisel reedel jõudis TV3 ekraanile uus kodumaine seriaal „Doktor Silva“, mille tegevus toimub Järva-Jaani perearstikeskuses ja kus mängib peaosa Viire Valdma. Seriaali esitlusel Tallinna kobarkinos rääkis näitlejanna oma tegelaskujust Kuulutajale lähemalt, kohe, kui esimene osa oli ära vaadatud.\nViire, kuidas Teil on tekkinud ettekujutus doktor Silva Loorbergist, et teda mängida saate?\nEks igasse rolli võtad kaasa enda ja täpselt nii, nagu reageerib Silva, reageeriks Viire, ja vastupidi. Ma ikkagi enda pealt imestan mingite asjade üle, mille üle ka Silva imestab.\nEsialgu sellest piisab?\nPraegu jah, ma täpselt ei tea, kuhu seriaali tegevus tüürib. Oleme võtetega alles viienda-kuuenda seeria juures. Vahel mulle tundub, et Silva hakkab kannatust kaotama. Kui ta esimeses seerias püüdis end kannatlikult vaos hoida, siis edaspidi teevad nad mu elu seal päris kibedaks (naerab).\nTe siis ei tea, mis ees ootab?\nMa võin praegu vaid aimata, miks ma üldse läksin sinna Järva-Jaani. Silval on kotis mingi tõmmu mehe pilt ja sellest aimub, et tume on ka tema minevik. Aga kogu tõde ma ei tea veel isegi.\nEsimeses osas kohutasid perearstikeskuse töötajad Silva üpriski ära, nii et ta pidi lohutust otsima telefonikõnest sõbrale. Kas edaspidi hakkavad asjad laabuma?\nEi, kuni kuuenda osani ei hakka, kohapeal tekivad vastuseisud. Tundub, et ma pole sinna üldse teretulnud, sest ma lõhun nende töörütmi ju mugavustsooni. Vastuseis on kõva, ma pean seal päris põhjendatud võitlust.\nKuidas mängida teleekraanil head komöödiat?\nSarja rezhissöör Ergo Kullal on väga hea komöödiataju. Üle mängida ta tavaliselt ei luba. Komöödiat on raske mängida ja see tuleb välja just siis, kui sa ei „pane väga pedaali“.\nJärva-Jaani naaberkülas Esnas käivad praegu ka „Naabriplika“ võtted, mille rezhissööriks ja stsenaristiks on nagu „Doktor Silvalgi“ Ergo Kuld ja Martin Algus. Kuidas kohapealsed tööpäevad välja näevad?\nSõidame Tallinnast pühapäeval varahommikul välja ja esmaspäeva õhtul koju tagasi. Ööbime Järva-Jaani hostelis. Äratus on kell seitse hommikul, hommikusööki valmistame sealses köögis.\nKas on mahti ka teksti enne kaamera ette astumist läbi harjutada?\nGrimmis või kostüümivahetuses olles saab samal ajal teksti lobiseda ja muidugi enne kaamera käivitumist annab rezhissöör viimased juhised.\nMainisite, et rezhissöör on hea komöödiatajuga. Mida ütlete lähemate kaasnäitlejate kohta, kelleks on Kersti Tombak, Brigitte Hunt, Andres Tabun ja Jüri Vlassov?\nKa väga head sõnad. Selle põhjal, mis seni nähtud, on nende mäng väga hästi doseeritud. Reaktsiooni järgi, mis täna esimese seeria vaatamisel saalis oli kosta, tundus, et tehtud on täpne ja ilus töö. Saalis istudes oli tunda, et seriaal haaras vaatajad kiiresti kaasa.\nMida televaataja võiks sellest seriaalist oodata?\nSee on komöödia, isegi ütleks, et päris palju utreeritud. Üldiselt vaatajal ei tasu otsida samastumist, see ei ole ses mõttes mingi „Doktor Martin“ (ETV-s näidatud briti teleseriaal – toim.), kus saaks tegevustikku jälgides kodus teleri ees diagnoose ära arvata. „Doktor Silva“ on hoopis teist laadi doktoriseriaal. Lihtsalt võtta rahulikult, lõõgastuda, naerda, kui ajab naerma. Mingeid paralleele päris eluga pole vaja tõmmata, see rikuks vaatamiselamuse ära. Ja ma ütlen, et Järva-Jaanis on väga tore, seal käib väga aktiivne tegevus, inimesed on toredad ja abivalmis. See, et seriaali jäi Järva-Jaani kohanimena, võib tekitada küsimuse, kas ei võiks olla väljamõeldud koht nagu Morna „Õnne 13“-s, et tegevuspaik oleks eikellegimaal. Aga et nüüd nii on ja jääb, on kas kokkusattumus või kokkulepe. Seriaali vaatamiseks tasub eelarvamused kõrvale lükata, kõik kahtlustused peast välja visata ja vaadata, kuidas näitlejad mängivad seda lahedat lugu, mille Martin Algus on kirjutanud. Mida kompleksivabam on vaataja, seda suurema elamuse ta saab.\nTõsielulool põhinev „Seksikad sulid“\nVõsul hakatakse taas liivakujusid meisterdama


1990. aastatel. see oli võimalik mitte ainult komeetide langemise ennustamiseks suurel planeedil, vaid ka selle sündmuse parandamiseks kosmoselaeva abil. See on komeetide Shoemakers-Levy 9 kokkupõrge Jupiteriga.\nKomeet avastati alles 1993. aastal. Leitud kuulus abikaasadele Schumaker ja David Levy. Analüüs näitas, et aasta enne objekti lähenemist ohtliku vahemaa gaasi hiiglasuuruse ülemisele pilve kihile, mille tõttu tekkis purustamisprotsess. Seetõttu on astronoomid avastanud mitte komeeti, vaid 21 kosmoses lendava kahekümne meetri fragmentide klastri.\nErinevalt paljudest komeetidest kerkis Shoemaker-Levy 9 objekt planeedil ja ei jõudnud äkki. See võimaldas teadlastel teha üksikasjalikke tähelepanekuid ja määrata languse aja.\nComet Shoemaker-Levy 9, keda nimetatakse avastajate järgi, nimetati sageli komeetide "pärlstringiks". Tuntud muljetavaldava vaate, samuti kokkupõrge Jupiteriga! Komeedi primaarset üksikut tuuma purustati gaasipiima tugeva gravitatsiooni tõttu selle lähedasel ajavahemikul 1992. aastal. Pildid (paremal) on nähtavad Hubble'i kosmoseteleskoobi fotol (mis sarnanevad niidi pärlidega). 1994. aasta juulis põrkasid need komeetid Jupiteriga kokku. Fragmendid langesid Jupiteri pinnale 16.-22. Juulil 1994 kiiruse kiirendusel 64 km / s, mis tõi kaasa suurte kõikumiste tekkimise gaasigrandi pilvedes. Üritust täheldasid paljud Maa teadlased, kuid nähtavus oli halb, sest kõik juhtus meie planeedi teisel poolel.\nSee pilt koostati Jupiteri ja Comet Shoemakers-Levy 9 üksikutest piltidest, mis võeti koos Hubble'i kosmoseteleskoopiga 1994. aastal.\nKuid Galileo kosmoselaevade abil oli võimalik tuvastada põletusi ja armid. Tol ajal oli see 1,6 m kaugusel. e) gaasi hiiglasest. Pinnale kukkumise kohtades tekkisid “armid” pimedate alade kujul, mis kestis mitu kuud. Kui võtame kõikidest fragmentidest kogu katvuse, ületas suur torm Big Red Spot'i.\nHuvitav on see, et komeetri langemine põhjustas ka gaasigrandi pooluste heledad tuled. Iga kokkupõrke sündmusega kaasnes võimas plahvatus ja hele välk. Arvatakse, et kokkupõrge isegi ühe sellise fragmendiga meie planeedile võib lõppeda katastroofiga.\nMõnikord nimetatakse Jupiteri maapealset kaitsjat, sest iidsetel aegadel võib see meid komeetide ja suurte asteroidide saabumise tõttu varjata, olles iseenda peale löönud. Selle teooria kasuks käivitub 2009. aasta sündmus, kui Jupiterisse kukkus teine kosmosobjekt.\nTeadlased pole salvestanud mitte sügise hetke, vaid moodustunud tumeda koha. Analüüs näitas, et algne objekt (võimalik, et asteroid) kaeti 200-500 m suuruse kogusega, mis eraldus langetamisel eraldas 5 miljardit tonni trotüülekvivalenti.


18:38 laupäev, 19.09.2020\nMuud nimed: Ardu, Ravila, Kose, Vaida, Vaskjala jõgi; ülemjooksul: Pususoo peakraav; lõik Hiieveski kanali suudme ja Paunküla hüdrosõlme vahel: Ardu kanal.\nHarjumaa üks suuremaid jõgesid. Algab Pususoo kaguservast ja suubub Tallinna lahte; pikkus 105 km, valgala 799 ruutkilomeetrit.\nPirita jõe ülemjooks asub Kõrvemaal, keskjooks ja enamik alamjooksust Põhja-Eesti lavamaal ning suudme-eelne osa Põhja-Eesti rannikumadalikul.\nJõe lähe asub Saarnakõrve külast 3 km lõunaedela pool. Jõgi voolab läbi Kõrvenurga küla ja Ardu aleviku kuni Paunküla veehoidlani (pindala ca 350 ha), mis rajati jõele 1960. a. Ülemiste järve veetaseme reguleerimiseks. Algul paisutati ainult Pirita jõe ülemjooksu vett, 1975. a. hakati veehoidlasse juhtima lisavett Jägala jõest Saelt. 1980. a. rekonstrueeriti veehoidla hüdrosõlmeks ja Pirita ülemjooksu vesi suunati veehoidlast mööda, mistarvis veehoidla läänekaldale kaevati kunstlik jõesäng. Allpool veehoidlat - Paunküla, Sõmeru, Ravila, Kose ja Saula ümbruses voolab jõgi juba looduslikus sängis, on käänuline ja kõrgete kallastega. Tuhala kohal pöördub jõgi põhja ja kõrged kaldad asenduvad madalatega. Põhja suunas voolab jõgi kuni Iru linnamäeni, kust edasi suundub arvukaid lookeid tehes lääneloodesse ja suubub Tallinna lahte Pirital. Alamjooksu alumises osas, Väo külast alates, voolab jõgi väga maalilises looklevas orus, mis Narva maanteest kuni Pirita kloostri juures oleva maanteesillani on võetud looduskaitse alla.\nÜlemjooksul voolab jõgi peamiselt läbisoiste metsade, kus inimasustus on hõre. Ainus sealne suurem asula on Ardu. Kesk- ja alamjookusl on jõe ümbrus enamasti tiheda asustusega. Suurematest asulatest paiknevad jõe kallastel või läheduses (järjekorras allavoolu) Paunküla, Ravila, Kose, Kose-Uuemõisa, Vaida, Jüri, lagedi, Loo ning edasi Tallinna linna Kose, Maarjamäe ja Pirita linnaosa.\nVäiksem, 1971. a. rajatud veehoidla asub alamjooksul Vaskjalal, kus osa jõe veest juhitakse kanali kaudu Ülemiste järve.\nPirita jõge toitvatest allikatest on veerohkeimad kaunid Saula Siniallikad (kolm suurt omavahel ühenduses olevat tõusuallikat aasta keskmise vooluhulgaga 22-25 l/s), mis paiknevad Kose-Uuemõisast 5 km allavoolu jõe vasaku kalda äärses metsas.\nKalanduslikult kuulub Pirita jõe keskjooks enamikus haugijõe ja kärestikuline alamjooks forellijõe tüüpi. Jõe kalanduslikku väärtust vähendab ülemjooksul reostus ja keskjooksul veetaseme ulatuslik ebaregulaarne kõikumine.


Rahvaaia tenniseväljakud on alates tänasest kasutajatele avatud – Rakvere Spordikeskus\nKirjutas Rakvere Spordikeskus• 28. apr. 2020• Uudised\nRakvere spordikeskus jõudis möödunud nädalavahetusel Rahvaaia tenniseväljakute hooldamisega lõpule ja alates tänasest on tennisesõpradele mängimiseks avatud 1. ja 2. väljak.\nSpordikeskuse direktori Siim Tuusi sõnul lisati selle aasta kevadhoolduse käigus väljakutele hulganisti Lätist toodud saviga segatud punast liiva ning vahetati välja 1 & 2 väljaku piirjooned, kolmandale väljakule paigaldati kõik valitud parimas konditsioonis jooned esimeselt kahelt väljakult. „Loodetavasti astusime väljakute kvaliteedis jälle ühe sammukese edasi!“ sõnas Tuus.\nSeoses kehtiva eriolukorraga võib täna platsil viibida korraga kaks mängijat (sh treener) ning klubimaja on suletud. Spordikeskuse juht palub külastajatel tungivalt järgida kehtestatud reegleid, sest administraatorid teevad järelevalvet nii turvakaamerate kui ka kontrollkäikude teel.\nVäljakutele pääs toimib tänavu taas “täisautomaatse lahendusega” ehk viipe teel töötavate uksekaartidega, mida saab soetada spordihalli administraatorilt helistades telefonil 5362 7667. Broneerimine toimub jätkuvalt veebikeskkonnas läbi spordikeskuse kodulehe www.rakverespordikeskus.ee, valides peamenüüst “TENNIS” ja siis liikudes edasi läbi broneerimistabeli.\nPüsiaegu saab broneerida alates järgmisest nädalast, võttes ühendust spordikeskuse müügijuhi Rein Kopliga (helistades telefonil 5551 1512 või kirjutades rein.kopli@rakverespordikeskus.ee).\nLisaküsimuste või probleemide korral palun kirjutada info@rakverespordikeskus.ee.\nLast modified: 28. apr. 2020\nJuulikuus Rahu hall võimaluse korral uksi ei sulge