Sõjaeelse Eesti esseistika ja kirjanduskriitika » Blog Archive » Metsanurk ideekirjanikuna\nn autoreid, kelle töödest tuleb ideed või isegi nende autorisuhet otse välja nuhkida, kellele loomingut algatavad ja juhivad peamiselt aineelamus või ka vormielamus, jutustamislõbu, plastiliselt esile kippuvad kujud või isiklik tundmussisu, kuna ideeline seisukohavõtt kas üldse puudub või on teosele ainult nagu tagant järele püütud juurde lisada. On aga ka teisi, kellele loomine õieti algabki mingi nende kogu vaimu haarava idee-elamusega, idee, mis nagu magnet enda ümber kogub selle kujutuseks sobivad ained ja vormielemendid. Viimast liiki autorite hulka näib kuuluvat ka Metsanurk, kelle iga teost kannab mingi ideoloogiline tees – vahel võiks öelda isegi skeem – kuna kujud ja sündmustik peavad teenima eeskätt selle teesi tõestamise ülesannet ja kujutusviis vahel ligineb otse mustvalge stiili lihtsusele. See laad irriteerib peent varjunditekunsti harrastajat, võib aga võrdlemisi tugevasti kaasa haarata seda, kes autori ideist ka ise on haaratud elamuslikult, kellele need on olnud pinevad ka muus elus, ja kellele autori mõttearendus soodustab seega kogu aeg ka tema enda mõttelist otsingut, nii et tal palju aegagi pole tähele panna kujutusviisi mõningaid puudusi.\nMetsanurga toodang elab ja sureb, tõuseb ja langeb peamiselt koos tema teoste mõttestikuga. Eks siis peaks olema huvitav kord püüda vaadelda ka seda kandvat ideedünaamikat ennast, eriti selle psühholoogilisi ja sotsioloogilisi lähtekohti.\nAnorgaanilises maailmas valitseb ainult ühesuunaline kausaalahel. Füüsiline külgetõmbe ja eemaletõuke paratamatus. Elava organismi sünniga sünnib teistsugune, nn. teleoloogiline, sihipüüdlik kausaliteet, kus algeliselt küll ka vist tavalistel füüsilistel seadustel põhjenevad tegurid on organiseeritud organismi elusihi kohaselt ja nimelt nii, et tulemus on sageli risti vastupidine anorgaanilistele seadustele. Kivina kukub aine maha, puuna kasvab ta aga üles.\nUmbes niisamasugune mitmesugune kausaliteet ilmneb ka vaimse isiku kujunemises. Ühelt poolt juhivad teda ta füüsilis-materiaalsed vajadused ja huvid, teiselt poolt ta vaimsed arusaamad – või ka väärarusaamad – neist ja üldse oma elu sihtidest. Ühelt poolt disponeerib teda väga tugevasti ta sotsiaalne päritolu, selle ühiskondliku kihi ja klassi tarbed ja käsitused, mille mõjude all ta on kasvanud ja kujunend, kellega ta end enamasti ka hiljem veel oma lapsepõlve- ja kodumälestuste tõttu tundmuslikult kontaktis tunneb olevat. Teiselt poolt tõmbavad teda ta hiljem kujunenud, sageli ka uuest elumiljööst tingitud ja uutest õpetustest mõjustatud „vaimse pealeehituse” ideaalid ja sihiasetused. Niihästi üks kui teine mõjurite kompleks võib olla tugevalt tundetoonitet, seega kogu isiksust stimuleeriv ja suunav. Ja kui nende suunad kokku põrkavad, siis sünnib sellest võitlusi, kahtlusi ja uue kompromissi või sünteesi otsimisi nii isiku sisemaailmas kui ka välistegevuses.\nMetsanurga nimi on sümboolne. Ta on tõusnud meie maa metsanurga kehvikust ja esindabki seda – vahest sügavamalt ja mitmekülgsemalt kui keegi teine meie prosaist. Ta on sündinud ja kasvanud metsadetaguse väiketaluniku peres, on ise kaasa teinud kõik selle kihi maadlused väheandva loodusega ja paljunõudva ülekohtuse ühiskonnaga. Nii saab ka tema looming peamiselt selle kehviktaluniku klassi hinge kajastajaks. Edasi: isikuna ta on olnud füüsiliselt nõrk, tema noorus ja hariduse saamine on olnud täis loobumusi ja küllap ka alandusi, ta esiletung üle õpetaja- ning ajakirjanikukutse kirjanikuks on olnud raske ja pikaline. Ei ole ime, et neis tingimustes temas juba varakult areneb teatud alamuskompleks, mis saab ta teostegi üheks olulisemaks teguriks; selle ülekompensatsioon – vääriti või õieti – annab ta teostele nende psühholoogilise põhidünaamika. Ta konstitutsioon disponeerib teda selles kompensatsioonipüüdes kord „maaniliselt” indlema „sooverelikus” fantaasialennus, sealsamas aga jälle sügavas depressioonis neid õhulosse, neid fantaasia vesivõsusid põletama oma kriitilise mõtte põrgukiviga, oma kõikepaljastava kahtluse lehelisega, kuni neist jäävad vaid kõrbenud groteskid. Aga ta on looduselt kaasa saanud ka idabalti rassi, selle põhjamaise tööinimese rassi peamise vooruse: visaduse, kadakase vintsakuse ja järelejätmatuse oma edasipüüus. Nii ületab ta järkjärgult ikka enam ka oma väärkompensatsioone, kui ka nende hävitamise ja endapuremise liialdusi. Nii jõuab ta, vähemalt intellektuaalselt, õigele tasakaalukale realiteedi tunnetusele. Teiselt poolt aga kasvab ta nii juba varakult sisse ka sellesse ühiskondlikku võitlusse, mis teda ümbritseb, võib kajastada ja kujutada oma isiklike hädade ja ihade õpetatuna ka selle ühiskonna vajadusi ja igatsusi, võib oma subjektiivselt tingitud, sisevõitlusest kasvanud teravat kriitikat rakendada ka oma ümbruse, kogu oma rahva pahede paljastuses. Kuigi selle kriitika teravas valguses ka selle rahva nägu kipub vahel virilduma groteskiks.\nNeed on sotsioloogilised, bioloogilised ja psühholoogilised lähtetegurid, mis on tinginud Metsanurga loomingut ühest küljest, n. ü. seest välja, alt üles. Ent nendega seltsivad niisama tähtsana teised, mis mõjuvad väljastpoolt sisse, ülalt alla: „moment”, tegevusmiljöö ja selle mentaliteet. See on olnud meie ühiskonna kapitalistlikuks muutumise algusaeg, meie rahvusliku kodanluse iseseisvumise ja tõusikluse mesinädalate aeg, meie esimeste suuremate sotsiaalsete vastuolude ja võitluste esilekerkimise aeg, – ja ühtlasi meie iseseisva rahvusriigi sotsiaal- ja kultuuriideoloogia kujunemise aeg.\nNende kahe teguriterühma koosmõju all on sündinud Metsanurga looming. Ja just seetõttu, et ta oma eelmainitud isiklikke siseprobleeme juba oma kirjandusliku tegevuse algusest peale on sidunud – ja näinud – koos ühiskondlikega, on ta saanud ka selle meie iseseisvumisaja ühiskonna ideoloogilise võitluse üheks tähtsamaks kajastajaks ja kujutajaks. Võib-olla enam kui ükski teine meie kaasaja kirjanik.\nKahtlemata, Tammsaare on temast silmapaistvam kujutuskunstnikuna, psühholoogina ja individuaalse kultuuri filosoofina. Sotsioloogiliselt esindab aga Tammsaare võrdlemisi kitsalt meie üksiktalunikku (ja temast tõusnud intelligentsi) tema individualismiga, milles sotsiaalseil probleemidel võrdlemisi väike osa. On ju selge, et talupojaklassi üldine kehvus ja sotsiaalne õigusetus esineb temagi töis nagu see kõrge põhjavesi, mis teeb mädaks Vargamäe maad, kasvatab ikka jälle umbe seal kaevatud kraavid, aheldab sealsed inimesed nende lõpmatule sunnitööle ja teeb nii ka nende iseloomu kiuslikuks või kalgiks. Aga seda sotsiaalset algpõhjust Tammsaare ei näita, või vähemalt ei toonita seda, ehk olgu siis alles viiendas köites, kus Indrek riigi abiga ja kõiki kannatajaid ühistööle tõmmates organiseerib jõe mahalaskmist ja nii nagu sümboolselt ka selle sotsiaalse põhjavee kuivatamist. Nagu talunik enamasti ikka, niipea kui tal oma maalapike käes, nii on ka Tammsaare koguni õige skeptiline igasuguste radikaalsemate sotsiaalsete uuenduste ja vabastusliikumise suhtes, kuna ju tema prespektiivis tähtsaim on püsiv isikueetiline elutublidus.\nSes suhtes on Metsanurga käsitlus tublisti erinev. Ka tema on enne kõike oma lapsepõlve kodu, s. o. väiketaluniku sotsiaalsuhtumise jätkaja, kuid ta on nähtavasti juba varakult tunda saanud diferentseerituma külaühiskonna sotsiaalseidki vastuolusid. Enne kõike aga oma eelmainitud isiklike dispositsioonide, mingi püsiva alamustunde ja soovereliku kompensatsioonipüüde tõttu on ta algusest peale palju hellem ja vihasem ka külas esineva sotsiaalsurve vastu. Vahesaare Villemis avalduv vimm jõuka külakulaku vastu, kes on kujutet tõesti otse koletisliku vereimejana, näikse kõnelevat juba autori isiklikustki ressentimendist kõigi selle maa suurte ja vägevate vastu, kes nagu on otse sündinudki vaeste alandamiseks. Sama tundub peagu kõigis teisteski Metsanurga kujutustes, eriti siis, kus ta maalt siirdub linna. Ja tema peamine moraal, eriti varasemais töis, on viha orjameelsuse vastu, millega vaesed lasevad end nii alandada.\nKuid sellega liitub joon, mis samuti kõneleb niihästi autori sotsiaalsuhte külamiljöölisest lähtekohast kui ka mainitud muist isiklikest tegureist: ta näeb ka sotsiaalseid vastuolusid peaeagu ainult moraalselt ja moralistina. Ta näeb ülekohut, mis sünnib rikka taluniku poolt vaesema vastu umb. niisama nagu Kitzberg oma Kauka Jumalas: selle ülekohtu niihästi kui ainus põhjus on see, et see rikas ühtlasi moraalselt on südametu, julm, upsakas, ahne, mitte aga sellepärast, et kogu selles majandus süsteemis endas palju vigu oleks. Mitte see iseendast, et üks talu teisest rikkam on, pole süüdi (sest ka see rikas on oma seisukorrani jõudnud enne koike oma isikliku töökuse ja arukusega), vaid see, et paljud (kuigi mitte vist kõik) rikkad moraalselt on kalgid, ahned ja uhked. Neid viimaseid siis ongi vaja autoril võimalikult teravalt paljastada ja piitsutada, nende all kannatavaid „orje” aga hurjutades äratada vastuhakkamisele.\nSelline asjakäsitlus on kahtlemata liiga pinnaline arenenud kapitalismiga linnaühiskonnas, tabas aga võrdlemisi hästi märki meie külas. Kuid kunstilise veenvuseni jõuab see alles siis, kui autor järkjärgult üle saab oma isiklike komplekside mõjust, ja ka oma negatiivseid tüüpe hakkab nägema neid mõistes. Ernst Petersoni paiselahkamise meetodi jätkamine ei tähenda veel seda. Isamaa õilmed ja Jumala lapsed – juba neist pealkirjadest kõneleb ainult iroonia ja sarkasm, ja sisuliselt on nad enamasti groteskid, kus vägisi tundub autori alateadlikku mässu peamiselt enda nõrkustunde vastu, projitseerides seda välja võimalikult närustesse võltstüüpidesse, jõu- ja aatesuuruse simulantidesse. Orjad, see meie esimesi silmapaistvaid intelligentsikujutusi, osalt võrreldav nii Tammsaare kui ka Tuglase samaaegsete teostega, jõuab oma mõistmises juba sügavamale. Siin ei piitsutagi neid kõiki „orje” enam autor, vaid nad analüüsivad endid ise. Nietzsche, ise samasugune enda naiselikkuse ülepingutet ülekomipenseerija, on neid õpetanud kõndima ratsapiitsaga – ka enda jaoks. Teose lõpul aga vabanetakse ka sellest tragikoomikani viivast ülepingutusest, otsustades alata „uuesti otsast, väikselt ja tagasihoidlikult, suurte sõnadeta …” Alles Toho-oja Antonis jõuab autor ka oma käsitluses sellise tagasihoidliku, liialduseta inimese mõistmiseni. Siingi on peatüübiks sama ori, oma seisusuhkuse ori, simulant. Siingi seisab selle taga teatud alamuskompleks, liiga kartlik enesetunne, mis ei julge end näidata külarahvale pisutki vähemsoliidses asendis (kasvult kõverate küljepuudeta rees!). Seegi on grotesk, aga juba teadlik, stiliseeritud, muhelev grotesk, mitte enam püha-vihaline piitsutamine. Ja just sellisena, esimese võrdlemisi usutava sotsiaalpsühholoogilise eskiisina on sel oluline tähtsus ka meie külaühiskonna sotsiaalvahekordade õigemaks mõistmiseks ja parandamiseks. Sellega võrreldes kaldub ka Taavet Soovere pisut liiga masendavaks karikatuuriks, kuigi ta Metsanurga põhitüüpi esindab kõige reljeefsemalt, ja tervikteosena selle tõttu on autori üks huvitavamaid ja parimaid.\nLoobumine Nietzsche ratsapiitsaga ülepingutet tippinimese ideaalist, enese harjutamine madala, tasase maaga, enese lepitamine massi väikese inimesega, sotsiaalsegi demokraatiaga, sissetundmine kõige viletsamasse ja alandetumassegi orja – see jõuab oma tipule Epus. Kuid viimane pole ometi mingi ehtne ülistuslaul töökusele ja alandlikkusele, nagu ta ehk väliselt näib. Oluliselt karjub selle taga ometi autori sõnatu protest niihästi nende alandajate kui ka alandatu enda passiivsuse vastu. Siinne alandlikkus, kuigi ta tarvitab Maarjamaa kidunenud kristluse enesetrööstivahendeid, on oluliselt siiski pigem orjameelsus, ilma tõelise kristluse naeratava andmisheroismita, mis näib tol ajal veel võrdlemisi võõras olevat autorilegi. Temalegi on usklikkus ainult illusionism, mis vana kühmliku vasktoobi paneb hiilgama kullana. (Alles hiljem, Tolstoi ja Rolland’i mõjul, näib M. hakkavat paremini mõistma kristluse tõelist jõuallikat.)\nNii alustab ta – tagapõhjaks Vene revolutsioon, hiljem ka ekspressionismi jms. mõjud – oma uut võitlust sellistegi orjade vabastamiseks, kas või vastu nende eneste tahtmist, vabastamiseks osalt ka sotsiaalsete abinõudega, koos kapitalistliku korra muutusega. Algab teine, sotsiaalrevolutsiooniliste probleemidega ajajärk Metsanurga loomingus, kestes läbi 1920-ndate aastate, nagu, muide, meie muugi kirjanduse enamikus. Kuid see ometi ei tähenda, et Metsanurk ise saaks marksistiks. Ta jääb ka siin oluliselt siiski truuks oma väiketaluniku indivudualistlikule lähtekohale, ta võtab ka linnaühiskonna – mille kujutamisele ta nüüd siirdub – sotsiaalseid probleeme eeskätt moraalsete probleemidena. Siingi on tõusiklus taunitav eeskätt tõusikute tühise seisusuhkuse, ahnuse ja vaimutooruse pärast, töölised aga oma orjameelsuse tõttu. Jumalata, Kindrali poja ning Jäljetu haua peategelased, nii marksistlikud kui ongi nende mõned fraasid, seisavad oluliselt siiski väga kaugel dogmast, et kõige ühiskondliku kurja juur on kapitalistlikus süsteemis, mitte üksikuis inimestes ja nende moraalis. Metsanurga teoste peamõte on pigem kujutada, kuidas seda süsteemigi ei saa muuta just selle pärast, et puuduvad vähesedki moraalse sisejõuga indiviidid, julged, mitte ainult miljöömõjude produkt olevad üksikisikud. Selline probleeminägemine aitab mõista, miks need tegelased otsivad nii kramplikult abi sealt, kust seda tavaliselt marksist kunagi ei näe – kristlusest, piiblist. Nad otsivad sealt abi isikliku heroismi kasvatamiseks, julgustavat absoluuti, moraalset tagapõhja oma sotsialismi ideedele, ilma milleta nende usk neisse ideedessegi vangub. Vaevalt siis võib Metsanurga neid töid nimetada „provokaatorlikeks”, nagu seda püüti teha piiritaga nõukogude-eesti arvustuse poolt, sest vaevalt võime kahelda autori ausas tahtes kujutada, kui mitte meie kommunistide isikuid, siis vähemalt nende probleeme nii nagu neid nagi tema – ja küllap vist ka suur hulk tolleaegseid teisi meie asjahuvilisi. Ta võib-olla eksis, et ta oma „talupoeglikke” humaansuse ideaale ja vaateviise liiga palju projitseeris ka põrandaalustesse töölisjuhtidesse, ja et ta – nagu muide ka viimased ise – veel küllalt ei arvestanud asjaolu, et eriti maareformiga kui ka teiste reformidega meie ühiskonna valdav enamik oli muudetud n. ü. väikeettevõtjaiks või „väikekodanlasiks”. Seega ju tolleaegseil mässuideil puudus mitte ainult küllaldane moraalne, vaid ka sotsiaalne kandepind, ja seetõttu vastavad juhid enamvähem pidid jääma üksi oma väheste mõtteosalistega.\nKuigi siis Metsanurk kunagi pole olnud nn. tööliskirjanik selle sõna marksistlikus mõttes, kajastavad ta tööd meie iseseisvuse esimesest aastakümnest ometi avaramalt kui ükski teine meie tolle aja ühiskonna, eriti intelligentsi, sotsiaalsete taotluste laadi ja nende revo-lutsioonilikkuse järkjärgulist, võiks öelda ka traagilist ummikusse jooksmist. Kuid nad kajastavad ka meie valitseva mentaliteedi järkjärgulist kohanemist uute olukordadega, (nagu see muide kajastus ka riigikogu koosseisu püsivas nihkumises paremale). 1920-ndate aastate teisel poolel teatavasti venepärased sotsiaalrevolutsiooni ideaalid taanduvad ikka enam, põhjuseks osalt neid toetava sotsiaalse baasi nõrkus, juhtide eksisammud, osalt ka nende ideede sisuline väheveenvus, tolleaegse Venemaa halvad kogemused jne. Kuid üha laienev loobumine revolutsioonilisest ideist ei tähenda veel niipea, ka 20. aa. lõpul, meie kirjanduse loobumist sotsiaalsete probleemide kujutamisest ja „maailma parandamispüüdeist” üldse. Just sel ajal hakkavad taanduma ühevahesed kriisi- ja ahastusmeeleolud, taotellakse revolutsiooniromantika asemel uuesti realistlikumat suhtumist, ka sotsiaaloludesse, kõigepealt aga inimeste isiklikku elulähemat, elujõulisemat ja vastutustundelisemat, võiks öelda ka argipäeva heroilisemat elusuhtumist. Revolutsioonitsemise asemel tõusevad esikohale evolutsiooni, ka kodanliku korra reformimise ideed, enne kõike eetiliste ja paiguti juba ka religioossete abinõudega.\nUmbes 1927. a. kirjanduses on masendusnaturalism oma haripunktile jõudnud, juba järgmisel aastal hakkab selle kõrval tunduma ka rõõmsamaid, optimistlikumaid puhanguid. Enamik sellest on küll veel vaid „rõõm ühest ilusast hetkest” või nipernaadilisest ühiskonna unustusest. Kuid Punase tuule Verihurma Almas on tunda juba ka seda rollandlikku südameheroismi ja andmisarmu, mis võimaldab kanda ja parandada eluraskusi vist küll paremini kui seni Metsanurga juures sagedase liialdava ründamise ja teiste süüdistamisega. Just oma soojasüdamliku tasakaalukusega ja maa sotsiaalsuhete tabava kujutusega on see Metsanurga parimaid raamatuid. Ja Arraste ja pojad (1930) on autori suhtumiselt vahest veelgi murrangulisem teos, millest võib tunda juba tugevat vastukaalu 20-ndate aastate paljastavale „negativismile” ja neid maksva korra positiivsele, moraalsele reformimisele juhtivaid aatejõude, mis enam või vähem on olnud domineerivad meie 30-ndate aastate püüdeis ja sageli ka kirjanduses. On küllalt iseloomustav seegi, et siin ka peategelaseks on valitud seni nii vihatud kodanlane, suurärimees, ilma teda ometi jälgiks tõusikuks karikeerimata, nagu see oli peagu tavaline varem. Kuid ei saa salata, et selles uues miljöös autor ei tunne end olevat nii kodus, nagu külaoludes, ja et ta peategelase Taaveti lauludega tõhustatud isikliku elureformi taotlus on sotsiaalselt võrdlemisi perspektiivitu.\nMetsanurk jääb „väiketalunikuks” ka siis, kui ta „negativistist” muutub „positiivseks”. Ta on siiski tugevaim oma arvustuses, eriti sotsiaaleetilises, ta enda positiivsed ideed ei ole just rohked ja produktiivsed, eriti mis puutub linnaühiskonda. Vapsliku aja jutustus Taniel heitleb (1932) kujutab küll võrdlemisi tabavalt „väikese mehe teed fašismi poole”, aga ei näita omalt poolt mingit selgemat väljavaadet. Ja kui siit peale on ühiskondlik ideedünaamika Metsanurga töis juba võrdlemisi lõtv, kipub see vahel kaasa tooma ka teoste üldist lõtvust, teatavat oportunistlikku minnalaskmist, mis nagu ei sobiks hästi seni tuntud ründaja ning „orjade” vabastaja oreoolile. Vaevalt tarvitseme siiski autorile ette heita oma veendumuste mugavat „mugandamist” uuele olukorrale, nagu seda on tehtud. Pigem võime nentida temas endaski pettumust meie senise „parteilise” sotsiaalse võitluse ideestikus ja sellest ärapöördumist enam „üldrahvuslikele” või siis individuaalseile küsimustele, mis on haaranud meie üldsuse enamikku „vaikivas olekus”.\nKahtlemata aga on sellega kaasas käinud rida positiivseid uuelaadilisi saavutusi ka Metsanurga loomingus. Ümera jõel (1934) elustub meie ajalooline romaan uuesti eriti seetõttu, et seal endisi metsanurklikke voorusi on parajal määral segatud uutega: et ka ajaloolises romaanis nähakse sotsiaalset miljööd, et sotsiaalne võitlus liitub rahvuslikuga ja et peategelane just oma „soovereliste” dispositsioonide positiivse ülekompensatsiooniga kasvab meie silmis ka elavaks inimeseks, mitte jäädes ainult rahvusromantiliseks teatrisangariks, nagu senistes ajaloolistes romaanides. Lõpuks ei puudu ju selgi teosel oma ühiskondlik aktuaalsus: näidates Muinas-Eestis valitsenud sisevõitluste kahju ning ühistöö ja endausu häid tulemusi, manitseb see nähtavasti ka vapsismi ajal tekkinud sisetülide ületamisele. Kahjuks pole selles mitmete elementide sünteesteoses siiski just alati suudetud säilitada sellist stiiliühtlust ja individuaalset hingestust, nagu mõnes Metsanurga varasemas töös.\n„Positivismi” õitseajal ilmunud romaan Soosaare näikse olevat peamiselt autobiograafilise ilmega, kus meie väiketalunikkude isikliku töömurdmise ja ainult selle abil edasijõudmise rõhutamine iseendast ju ei tarvitse olla liialdet, kuigi see liiga „aktuaalsena” mõnele arvustajale tundus ka liiga tellituna. Pigem kipub ta olema liiga ainult-miljööline kujutus, nagu meie viimase aja romaanidest suurem osa, tõusmata seega suurema haaravuseni, ei mingi ideelise pinevusega, ei ka mingi tundmusliku hooga.\nPalju värskem on ses suhtes kindlasti Kutsutud ja seatud, kus autorit, samuti nagu ta väiketalunikulist lähtementaliteeti kogu aeg stimuleerinud usu- ja kirikuelu võetakse kord päris peaprobleemiks. Siin on jälle väga palju aktuaalseid küsimusi ja mõtteid, isegi aktuaalseid kujusid ja üksiksündmusi, nii et see publiku silmis liitus otse päevakajaga (meenutatagu rahvamurdu sel puhul „Vanemuises” korraldet kirjandusliku kohtu saalis ja ukse taga, kuni tänava ummistuseni!). Aga ka siin kipub juba pisut häirima autori talupoeglik „konservatiivsus”, mis oskab küll väga hästi paljastada oleva vigu, kuid võrdlemisi perspektiivitu ja arg on radikaalsemal ks arengusuundadeks.\nSest lõppeks: Metsanurk on küll kindlasti enam võitlusemees kui ta suur paralleel Tammsaare, see juurdleja ning kahtleja. Kuid ka tema on siiski enne kõike arvustaja, nagu see „kriitilisele realistile” ja ta proosatoodangule ka paremini sobiv, mitte võitlusemees selle sõna juhtivas, prohvetlikus tähenduses. Temagi looming on tugevasti intellektuaalset laadi ja temagi vaimu üks peaomadusi on kahtlus, osalt samasugune „jumalatus”, nagu ta ühel peategelaselgi. See vaim võib küll vahel eksalteeruda mõnel abstraktsemal alal, eriti orjameelsuse vastu, tundes viimase dispositsioone ka endas, või siis jälle ka sotsiaalse ülekohtu vastu ja kristliku armastuse poolt. Aga oma kahtluses ta ei saa ka viimase suhtes kaugeltki olla nii kategooriline, nagu näit. Arvid Järnefelt, too mõneski suhtes ta vaste Soomes. Metsanurk on enne kõike niisiis moralist, mitte religioosne tüüp selle absoluutse kontaktitunde, pimesilmse veendumusega ja usaldusega. See teeb ta kahtlemata palju „elulähedasemaks”, teravapilgulisemaks detailide jaoks, aga võib-olla ka oma olemuselt natuke külmemaks ja kõikuvamaks. Kuigi tal piiblisalme väga sagedasti suus, tundub ometi, et ta rohkem igatseb (eriti oma nõrkuse hetkil) tõelise religioosse armastusosaduse järgi, kui et ta juba ise endas tunneks selle rahuandvat kindlust. Aga vähemalt on ta sellele mitmelgi puhul lähemal kui peagu ükski teine meie nüüdne kirjanik.\nSama intellektuaalne, kõhklev, natuke külm laad iseloomustab ka ta kujutusviisi. Tal pole küll nii palju puht-mõistuslikku elementi, mõtteheitlusi, uusi ideid ja paradokse kui Tammsaarel, kuid ka ta teemiarendus ja kujud on enamasti skemaatilisemad kui viimasel. Tal enamasti puuduvad need soojad ja õrnad pooltoonid, mis Tammsaarel pulbitsevad eriti lapsepõlve kodumälestustest. Ta vihkamised on nähtavasti produktiivsemad kui ta armastused, vähemalt varasemas toodangus, kuhu näis liituvat ka rohkesti isiklikku ressentimenti ja enda vihatud omaduste piitsutamist teistesse projitseerituna. Ta on üldiselt ägedam ja kibedam kui Tammsaare, ta kujutusstiil teravajooneline ja mitte just alati maitsekindel, ta ülesehitus vahel liiga sirge ja seetõttu jäik ja tendentslik, kuigi ka seda peamiselt varasemais töis ja hiljem mõnes novellis ning näidendis. Nagu öeldud, selle poolest on tal kalduvus teatavasse kuiva grotesksusse. (See, muide, meenutab mulle isiklikult Richepin’i proosagroteske, „Asi iseendast” näit. viimase groteski „Bonjour, monsieur!” ja teist samasugust absoluudi otsijast.) Sellega pole siiski oletet mingit sealtpoolset otsemõju – ja ka prantslase toon on palju muhelevam ja ta käsitlus peenekoelisem.\nMetsanurga grotesk aga kipub olema liiga jahe ja kibe, see ei pane naerma, vaid mõjub masendavalt – ja paneb protesteerima autori liialduse ja ülekohtu vastu.\nKuid nende reservatsioonidega ei taheta ometi eitada, et Metsanurga parimad tooted on üldiselt küllalt intensiivset kaasaelamistki võimaldavad. Ta Jäljetu haua ja teiste probleemiteoste tegelaste siirast heitlusest peaks olema kaasa haaratud kõik, kel endil on vähegi huvi nende küsimuste vastu. Ja ta Punase tuule ja teiste teoste Almade ja Mariade ümber on küllalt hingelist ja sooja elevust.\nIgatahes mõjub ta aga reaalsuse piiridesse jääva „negativistina” paremini kui „positivistina”. Kuigi ta loomus näikse olevat (nagu muide Nietzschelgi) oluliselt võrdlemisi pehmemeelne ja ta süda õrn (ta piiblisalmid ja sagedane muusikaimetlus väljendavad seda selgesti), ei tohi ta nähtavasti sellele siiski anduda väga vabalt, sattumata argusse või lamedusse. Tema õige ühiskondlik funktsioon näikse siiski olevat enne kõike olla püsivalt sõjarüüs, olla arvustaja, iga ülekohtu paljastaja, salajasegi orjameelsuse väljanuhkija, õigele ülekompensatsioonile kihutaja. Sest sel alal tal vaevalt on meil võistlejat.\nJa eriti sellise kriitilise realistina on ta tugevasti kaasa aidanud niihästi oma lähtemiljöö, meie külaühiskonna sotsiaalvahekordade paremaks tundmaõppimiseks, kui ka kogu meie talupoja-vabariigi ideoloogiliseks arenguks. Võib-olla võib tema ideoloogilistes kõikuvustes ju märkida – nagu seda nüüd mõnelt poolt püütakse teha – pisut kerget kaasaminekut aja valitsevate vooludega, aga põhiliselt on ta loomingu kriitilisus ikka jäänud samaks: ta on jäänud truuks oma õiglase väiketaluniku mentaliteedile ja kajastab nii ka kogu selle meie domineeriva ühiskonnakihi ja sel põhjeneva intelligentsi ideoloogilisi otsinguid. Mõni kõikenägev tark tulevikus võib ehk neile kui eksimustele muiata, oleviku võitluse ägeduses võib nende üle pahandada – aga neis eksimustes ja selles „jumalatuses” on küllap osa kõigi meie teistegi õige eluvormi otsimise traagikat. Ja kui nüüd jälle seisame uue sotsiaalsete reformide aja ees, peaks ka Metsanurga analüüsid sel alal saama jälle aktuaalseks.\nAga Metsanurk pole võrdlemisi tüüpiline esindaja mitte ainult meie nüüdsest ühiskonnast, vaid ka kogu eesti kirjandusest: ta jätkab selle tüüpilisi arengujooni, süvendab selle traditsioone osalt nende nõrkuses, aga veel enam ka nende tugevuses. On ju kogu meie varemgi kirjandus arenenud mittenormaalselt, alaväärses „orja”-asendis ja vastavalt kantud teatavast „orja”-kibedusest ja torkamisvimmast (mõeldagu kas või juba vastavaid rahvalaule!). Meie igatsusfantaasiad on alati „sooverelikult” ette tõtanud meie tegelikkusest, ja meie kultuurilugu aina koosnebki ülepingutet „tähelendudest”. Oleme kahelnud endas ja ahastand, kuid sellest hoolimata oleme edenenud oma maatõulise, valgeverelise visadusega – ja nimelt vägagi kiiresti. Sest miski ei kihuta arengule enam kui see kibedusokas, mida igaüks kannab iseenda lihas; see ei lase rahulduda endaga ega oma tööga isegi siis, kui selleks põhjust oleks.\nMeie „naiselikumaid” autoreid iseloomustab teatud eleegiline impressionism, meie mehisemaid aga teatud püsiv opositsiooni- ja protestivaim, rahulolematus, kibedus, „irisemine” – mõeldagu Kreutzwaldile, Reinvaldile, Jakobsonile, Ernst Petersonile, Suitsule, Oksale, Kärnerile, Barbarusele, õigupoolest ka Vildele ja Tammsaarele ja kogu meie Noor-Eesti ja Tarapiita aja juhtivale kirjandusele! Eks see ole oma opositsioonivaimus kui üks perekond Metsanurgaga, olgugi igaühel lapsel oma laad ja oma laul? Ja peagu kõiki neid ühendab sama hüüe õigluse järele, parema ühiskondliku korra järele. See on nagu kogu rõhutud Eesti rahva hüüe, selle väljendus meie kirjanduse üks tähtsamaid ühiskondlikke ja rahvuslikke funktsioone ja rahvuslikke omapärasusi. Maareform ja iseseisvus rahuldas selle hüüde peanõuded, aga kaugeltki veel mitte täieliselt. Suure revolutsiooni ja kodusõjaga põhjani üles raputet meeled käärisid edasi, kord äratet lootused päris õiglasele korrale ei kustunud niipea, ei kehaliselt töötavas rahvas, ei ka vaimutöölistes. Suure murrangu järellained voogavad ja rabelevad veel läbi kogu 20-ndate aastate ja vaibuvad osalt alles 30-ndate algul oma pettumusest tekkinud vastasliikumisse. Metsanurk ei ole ainult selle võitluse üks tüüpilisemaid esindajaid, vaid ka selle tüüpilisemaid kujutajaid (kuigi sellest ehk mitte alati küllaldaselt kõrgemal olles). See liidab ta tihedalt mitte ainult meie rahvusühiskonnaga, vaid ka meie rahvuskirjandusega.\nTema stiil ei tarvitse ju ka edaspidi meeldida mitte kõigile. Tema mõnegi töö sisuline tähtsus ja esindavus on aga küllalt nii suur ja ainulaadne, et neid enam ei saa välja mõelda meie kirjanduse nn. raudvarast.\nSee muidugi ei tähenda, et mõndagi selle toodangu vaimus, ka tema eelmainitud rahvuslikus omapärasuses ei tahaks tulevikus näha teisiti – rõõmsamana, sisejõulisemana, ka andmisrõõmsamana. Aga loodetavasti see tuleb iseendast, kui saatus soodustab meie iseseisvust ja kui me ise küllalt märku võtame Metsanurga viljeldud traditsiooni häist õpetusist. Oleme seni olnud üks maailma kõige õnnetumaid rahvaid – eriti oma arvulise väiksuse tõttu. Aga kui neil eeldustel oskame loobuda soovere alamustundest kui ka tema õhulossidest, kui oskame reaalsega piirdudes harida oma väikestki aeda hästi? Siis võimaldab see aiaharimine kindlasti isiklikult veel suurematki õnne kui kaasakeerlemine maailmariigi tohutus ja enamasti logisevas masinavärgis.\nJäägu see „moraal” meile kihutajaks ja – lohutajaks meie suurima moralisti tähtpäevast!\n« Ameerika kirjandusest.\nTütarlaste lugemisvarast. »


Minu lapsed\nIsade ja laste probleem häirib iga armastava pere hinge. Vanemad küsivad kummasse küsimust: "Lapsed, kuidas sind õigesti harida?". Igaüks tahab, et nende esmasündinu ei saaks mitte ainult ilu, vaid ka mõistuse standardiks. Varem oli üldiselt populaarne tava vanaema nõu järgimine, kuid maailm ei seisa jätkuvalt ja paljud noored emad otsivad tänapäevaseid vastuseid igavesele küsimusele. Lapse nõuetekohase hariduse jaoks on ressursside arvukus raputanud kõiki raamaturiiulite riiulit, kuid küsimus jääb endiselt lahtiseks: "Kuidas endiselt on vaja lapsi õpetada ja mida tuleks lapsepõlvest õpetada?". Töötame sellel teemal täna.\nLaps elab jäljendi järgi ja kõigepealt tuleb alustada ennast. Vaadake ennast väljastpoolt ja ausalt vastama järgmistele küsimustele: "Ja mis näite saan ma oma lapse jaoks? Mis head ma saaksin oma näitena õpetada?" See selgitab teile olukorda ja selgitab, mida veel peaks tegema. Mõelge, mida teie lapsed tahavad sind näha, kuidas neid ainult hea tunnusjooni kasvatada. Saada neile hea näide! Tulemused ei jäta teid ootama.\nEfektiivse lastehariduse peamine eesmärk on ühtse, õnneliku ja täieõigusliku perekonna olemasolu. Kõik, mis sinust on vaja, on päästa oma abikaasaga mitte ainult teie liit, vaid ka pidevalt oma abielu toitmiseks armastuse, vastastikuse mõistmise, usalduse ja muidugi austades üksteist. Koos loote oma lapsele kodus sooja atmosfääri, ideaalse pere, vastastikuse toetuse, täites maja aura armastuse ja meelerahu. Õige laste haridus on lapse eduka tuleviku võti. Iga laps tahab, et tema vanemad oleksid õnnelikud ja armastavad. Sellises majas soovid tulla tagasi jälle. Ühtsuse mõju aitab teie lapsel üles ehitada oma ideaalne pere, sest teie, tema vanemad, saavad tema eeskujuks.\nÄrge kunagi laske lapsel suruda ja ärge painutage kinni. On väga oluline, et ta tunnetaks omaenda tähtsust ja realiseerimist. Me peame austama lapse arvamust, isegi kui tal on kuus ja "ta veel ei tea veel elust." Olete tema peamine nõunik, oled tema toetus, oled tema kõige kallim ja armastav inimene. Ja see on sinust, ta ootab kiitust. Anna talle võimalus tunda end täiskasvanuna ja teil ei ole kunagi probleeme lapse üleminekuperioodiga. Kõik, mida nad tahavad, on ennast tõestada ja teha kõik täiskasvanud viisil. Poja tõstmine on raske ülesanne. Aga kui sa tunned teda täiskasvanuna, ei pea ta lihtsalt teie vastu minema, tõestades oma õigust elada täiskasvanud elu.\nLapsed, lapsed. Kuidas teid harida? Teine tipp - kiitust ja kiitust jälle. Lihtsalt ärge painutage pulgat, sest kiitust tuleks teenida ja aus olla. On vaja teha nii, et inimene soovib alateadvuses tasemel midagi muud rõõmu teha. Selleks on vaja kindlat sõna. Kui te kiidate oma beebi, siis olete teinud veidi lõbusamalt, rõõmsamalt, sõbralikumalt ja tänulikumalt. Tänu kiituseks on kõik inimesed valmis heade tegude eest. Nõus, kui teid kiidetakse tööl, kasvavad teie tiivad ja te soovite järgmisel korral midagi paremat ja paremat teha. Seda seetõttu, et teid märkasite, teie töö oli korralikult hinnatud. Sellest tulenevalt tunnustatakse teid.\nPidage meeles, et teie aare on teie lapsed. Kuidas neid tõsta ei ole probleem. Peaasi - järgige oma ema instinkte, ja nad teevad õigeid otsuseid. Õnn kaasa, kallid ema!\nTasty and healthy preparations for the winter: jungle jam and other recipes\nArkharova Lyudmila Dmitrievna - Nadya Ogarysheva from the movie Well Live To Monday. Filmography, the life of an actress\nHow to propagate Tui Tui: planting and care\nHow to process a newborns navel\nColor deprivation - Treatment and Prevention\nActive international trade and the place of Russia in it\nVest with knitting needles for women: stages of knitting in patchwork style\nDate of birth is 1960 year. What kind of animal does he characterize\nTranslation of time: history and modernity\nLovely wedding dresses - every girls dream


💄💋👄 KAALUKAOTUS: Maxfactor Color Elixir huulepulk mulberry ülevaates\nMaxfactor Color Elixir huulepulk mulberry ülevaates\nTäna olen ma Maxfactoriga veel üks ilus huulepulk. Viimasel ajal olen mulle huulepulga tüdruk ja olen ostnud nii palju. Igatahes, loe edasi, et rohkem teada saada.\nRicinus Communis seemneõli, vilgukivi, isopropüül isostearaat, sünteetiline fluoroflogopiit, etüülheksüülhüdroksüstearaat, atsetüülitud lanoliin, ozokeriit, Candelilla Cera, parafiin, Copernicia Cerifera Cera, tsetüülalkohol, tsetüül-laktaat, skvalaan, askorbüülpalmitaat, tokoferüülatsetaat, retinüülpalmitaat, Butyrospermum Parkii Või , Persea Gratissima õli, hüdrogeenitud taimeõli, kookose nucifera õli, Aloe Barbadensis Leaf Extract, maltodekstriin, Camellia Sinensis Leaf Extract, Lauroyl Lysine, Serica Powder, Parfum, Bensüülalkohol, Bensüülbensoaat, Limonene, Propylparaben.\nMaxfactor Color Elixir huulepulk tulevad läikiv kullakere. Pakend on tõesti hea. Huulepulti ümbris on varjutatud huulepulgaga. Neil on ka põhjale trükitud tooni nimi ja koodnumber. Kate klikib tihedalt ja see muudab reisimise mugavaks. Üldiselt annab see kuldne värv väga stiilse ja stiilse välimuse.\nVärvus on päris sügav marjapunane vihjega punastest toonidest. See sobib õiglastele keskmise, kuumuse ja väga sügavate nahavärvidega. Huulepulk on särav ja ei väljastata väga sügavale, nagu see on torus. See näib mulle midagi punast. Mulle meeldib värv, see on särav ja tundub väga erinev. Toonil on torule väga peened peeneteralised osakesed, mis ei ole huultel tõesti märgatavad, kuid aitab huultele lisada särava sära.\nHuulepulgal on väga pehme ja kreemjas tekstuur. Ta libiseb pinguldavalt huultel. Kreemjas tekstuuri tõttu saate hõlpsalt huulepalsamit enne huulepulga rakendamist vahele jätta.\nHuulepulga valem ei asu peenete joontega ega rõhuta minu huultele kuivust. Ma tõesti tunne seda väga huuled. Kuna huulepulkil on väga hea peenisepistik, on see huultele külmakujuliseks. Nende huulepulgadel on väga nõrk vanilli aroom, mis lakkab rakendamisel aeglaselt. Mul on tunne, et tundlikel ninadel võib olla probleeme.\nSee huulepulk on hästi pigmenteerunud, värv ühe pühkimisega annab hea marja punase värvi ja saate hõlpsasti värv intensiivsust üles ehitada. Kui ma rakendan ja kihi seda kaks korda või kolm korda, kogu mu huule pigmentatsioon on kergesti kaetud.\nSee jäi mu huultele hea 3 ja poole tunni jooksul ilma igasuguste takistusteta, võib see inimeselt erineda. See varju ei jänud minu huultele tugevat värvitooni, kuid mõned läikeosakesed olid nähtavad.\nMaxfactor Color Elixir'i huulepulgad Mulberry:\nStiilne ja reisi-sõbralik pakend.\nHuulepulga valem on sile ja kreemjas.\nSee tundub väga kerge ja niisutav huultel.\nSee on korralikult pigmenteerunud, seda saab kanda täiesti läbipaistmatuks.\nPähkli osakesed on väga hea ja ei kedagi kedagi.\nEi peegeldab huulte.\nCons Maxfactor värvi Elixir huulepulk mulberry:\nPidades jõudu, soovisin, et see jääks veidi kauemaks.\nLõhn, mõned ei pruugi olla vanilli aroomiga rahul.\nMa arvan, et see on veidi kallis.\nKas ma saan uuesti osta / ma soovitan Maxfactor värvi Elixir huulepulk mulberry?\nJah, mulle meeldib huulepulga vorm, see tundub kerge ja mugav. Ma tahan proovida teisi toone vahemikus. Soovitan kõigile Maxfactor Color Elixir'i huulepulgad! Varja mooruspuu on väga ilus marjavärv punaste toonidega.\nMaxfactor Color Elixir huulepulk Rosewoodis Maxfactor Color Elixir huulepulk Chilli MaxFactor Color Elixir huulepulk - Ruby Teisipäev Maxfactor Color Elixir huulepulk - päikesebroon Max Factor Color Elixir huulepulk - 760 Mystic Mocha Lakme 9-5 huule värv: Mulberry Work Faces Canada Go Chic huulepulgad, joon ja mulberry slush Seinad Kanada Satin Matte huulepulk Mulberry L'Oreal Color Riche huulepulk-710 Mulberry\nSmashbox Bang Bang alati vedelate huulepulga ülevaade\nChanel nr 5 Eau De Toilette Spray Review\nNiisutav kätehooldus kuivadele kätele: DIY\nLoomulikult on Kanada ülemine käte- ja kehapesu - Cranberry Moro Orange\nMinu Top 3 lemmik meik ja ilu ilmutab Oscari 2013 Red Carpet\nLakme 9-5 huule värv - roosa ambitsioon\nAvene Eau Thermale tooniv kreem Review\nRannaäärsed lõhnad Mirage lauvärvi Palette ülevaade\nDettol Fresh pH tasakaalustatud kehapesu ülevaade\nIlu valemid Argan õli intensiivne juuste ravi ülevaade\nSephora kollektsioon pole mul täiuslik, aga minu silmaümbrus on pintslihoidja ülevaade\nHard Candy Chic All Glossed Up niisutav huulevärvide ülevaade\nNYX Soft Matte lõhnakreem Sydney ülevaade\nDeborah Milano Natural Effect Blush Valge punane ülevaade


VIDEO! Sõõrumaa: Patarei merekindlusse tuleb moodne linnak - Tallinn\nVIDEO! Sõõrumaa: Patarei merekindlusse tuleb moodne linnak (1)\nPatarei Merekindluse ostnud suurärimees Urmas Sõõrumaa sai 12. veebruaril Patarei merekindluse üleandmisel kätte sümboolse võtme.\n"Muuseas, siin on kaks suurt aatriumi hoovi sees, need me kavatseme katta klaaskatuse või läbipaistva katusega, sinna tekib selline ühisala ja ümberringi mõnusad büroopinnad, kus sa saad ühisala kasutada ja oma büroopinda kasutada," sõnas Sõõrumaa.\nMerekindluse omandas Sõõrumaa eelmise aasta lõpus 4 600 000 euro eest ning kogu ala kordategemiseks on tal aega napp kuus aastat.\nSündmust väisanud riigihaldusminister Jaak Aab ütles, et üleandmise hetk on väga liigutav, sest mitmed valitsused on püüdnud kompleksiga midagi ette võtta, kuid tulutult.\n"Põhiküsimus valitsuses oli see, et pannagi suhteliselt karmid tingimused, et ei tuleks keegi ja lihtsalt ostaks ta ära ning jätaks ta siia seisma," sõnas ta.\nRiigi Kinnisvara juhatuse esimees Kati Kusmin ütleb samuti, et väärika merekindlusele ostja leidmine oli väga keeruline töö.\n"2018. aasta kevadel võttis valitsus vastu otsuse, et ikkagi püüame leida sellele väärika arendaja erasektorist ja täna me oleme selle tunnistajaks, et oleme sellise ettevõtte leidnud," ütles ta.\nOstja leidmise tegi keeruliseks see, et Patarei Merekindluse alal on mitmeid päris rangeid piiranguid.\nKusmin ütleb, et peale muinsuskaitsealaste piirangute soovib riik teatud osa kinnistust n-ö muuseumina kasutada, nii et arendus on ka juriidiliselt väga keeruline.\nPatarei Merekindluse ostis Nikolai Esimene OÜ, mis on Urmas Sõõrumaale kuuluva valdusfirma U.S Invest tütarettevõte.\nPatarei Merekindlus koosneb kolmest Kalaranna tänava krundist ja ühest Vesilennuki tänava krundist, nii et ei saa rääkida ainult merekindluse kordategemisest, vaid ka lisanduvatest äri- ja elamispindadest.\nTallinna Patarei kindlus on stiilipuhtana säilinud klassitsistlik kaitserajatis, mis kuulub Euroopa ehituspärandisse. Ühtlasi on Patarei näol tegemist kommunismi ning natsismi ohvrite mälestusmärgiga ning Eesti Vabariigi märtrite vastupanu võimsa sümboliga.\nMuinsuskaitsjad rõõmustavad valiku üle\nTallinna muinsuskaitsjad on rahul, et Patarei merekindlust asub arendama just ärimees Urmas Sõõrumaa, kirjutab Postimees.\nDubovik märkis, et Sõõrumaa tegi muinsuskaitsega koostööd Rotermanni arendamisel ning käis enne Patarei ostmist muinsuskaitsjatega konsulteerimas.\n"Sõõrumaa käis ju minu juures enne, kui ta Patareid ostma hakkas," rääkis Dubovik. "Mulle meenus Kolm Õde, mis kuulus kunagi linnale ning seisis vähemalt kümme aastat täiesti tühjalt ja lagunes. Lõpuks linnavalitsus otsustas, et müüb selle maha. Mina sattusin paanikasse: see on üks vanalinna sümbolitest, kuidas seda võib müüa."\nAga siis tuli Duboviku juurde ettevõtja Tarmo Sumberg ja ütles, et ta tahaks selle ära osta ja sinna hotelli teha. Dubovik oli arutanud, et niimoodi pääsevad inimesed sinna vähemalt sisse. "Meil oli Sumbergiga väga hea koostöö ja tulemuseks on suurepärane viietärnihotell vanalinnas," kiitis muinsuskaitsja.\nSõõrumaaga oli tal samasugune jutt. "Rääkisime sellest, mida ta tahab Patareisse teha, mis saab eluaegsete vangide hoonest ja nii edasi," rääkis Dubovik. "Mina tahan, et seal säilitataks voodid ja muu, ja selles oleme kokkuleppele saanud. Nii et täna on mul jälle õnnelik päev. Ma usun, et kuue aasta pärast on Patarei korras."\nMerekindlusse tulevad suurtükid\nDubovik esitas Sõõrumaale kolmapäeval veel ühe nõudmise. "Meil on vanalinna serval Tallinna võimsaim suurtükitorn Paks Margareeta, mis on ilusasti korda tehtud ja kus on näha igasuguseid asju, aga kahjuks mitte ühtegi suurtükki. Kuna Patarei on siiski kindlus, siis ma palun hoolitseda selle eest, et siin oleksid eksponeeritud vähemalt kaks merele suunatud suurtükki," ütles muinsuskaitsja.\nSõõrumaa lubas selle soovi täita. "Meil on aega veidi vähem kui kuus aastat, mis tähendab, et ühtegi päeva ei ole raisata. Esimene etapp on see, et tahaksime juba sel kevadel selle võimalikult palju linnarahvale kasutada anda," rääkis Sõõrumaa. "Paneme kukkuvad asjad kinni, muudame kõik ohutuks, teeme hoovi võimaliklt vabaks. Et saaks avada suvekohvikuid, et inimestel oleks põhjust siia tulla, võib-olla kuulata head muusikat, vaadata mõnda teatrietendust. Tahaks, et see oleks paar aastat kasutatav, enne kui Patareile tellingud ümber pannakse ja päris ehitus algab."\nTa lisas, et projekteerimiseks ja muuks ettevalmistuseks võib kuluda paar aastat, ülejäänud aeg kulub ehitamiseks. "Eks siin võib igasuguseid ootamatusi tulla. Tegemist on ju üsna vana hoonega ja kui siin kaevama hakata, siis võib maa sest igasuguseid uurimist vajavaid asju välja tulla, mis ehitamist pidurdab," ütles arendaja.\nPatarei merekindluse uus omanik on Sõõrumaale kuuluva US Invest ASi tütarettevõte Nikolai Esimene OÜ. Patarei müüdi avalikul enampakkumisel 4,601 miljoni euroga, ainus pakkuja oligi Sõõrumaa firma.


Sajandil - 9172 õppematerjali - Annaabi.ee, lehekülg: 6\nPrantsuse absolutism 17.-18. sajandil\n-18. sajandil Prantsusmaa on riik Lääne-Euroopas, kus 17.-18. sajandil oli valdavaks valitsemisviisiks absolutism- vorm, mille puhul riigijuhile kuulub piiramatu võim. Absolutismi teooria kujunes välja varauusajal, mil hakkasid moodustuma esimesed rahvusriigid, ning senist ühiskonna- korraldust ähvardas kokkuvarisemine- seda eeskätt humanismi tuleku...\nIslam ja islamimaad 19. sajandil\nKuigi Mekat ja teisi pühapaiku külastas endiselt suur hulk palverändureid ja islamiriikide valitsejad elasid luksuses, oli see vaid islamimaade väline sära. Tegelikkuses peatus hariduse, teaduse ja muu kultuuri areng, moslemi kaupmehed ei olnud suutelised võistlema Euroopa omadega, kellel oli paremad sõiduvahendid,...\nEesti ala valitsejad 14.-18. sajandil\n- 18. Sajandil 14. - 18. Sajandite jooksul kuulus Eesti nii Vene, Poola, Rootsi kui ka Saksa võimu alla. Tänu sellele Eesti killustati ja valitsejad valmistasid siin oma muudatusi ning muutsid kohalike elanike elu täielikult. Arutluses annan ülevaate olukorrast Eestis sajandite kaupa. 14.-15. Sajandil kuulus Eesti sakslastele, ning maa oli t...\nInglismaa ning parlamentaalne monarhia 19. sajandil\nsajandil . · Inglismaal oli parlamentaalne monarhia. · Toorid ja viigid konkureerisid omavahel parlamendis. · Pärast aastal 1832 toimunud parlamendireformi said tooridest konservatiivid ja viigidest liberaalid. · 19. sajandil oli Iirimaa seotud Inglismaaga, ning Iirlaste õigusi kitsendati Inglaste poolt. · Tsartistlik liikumine oli tööstusli...\nKooli nimi Nimi LEIUTISED EHITUSALAL Referaat Juhendaja: Tallinn 20__ Muutused ehitusalal said alguse Tööstusliku Pöördega Euroopas 18. kuni 19. sajandil . Sellel ajal hakati üha enam kasutusele võtma masinaid, mida esialgu ehitati puidust. Puidust masinad aga ei pidanud kaua vastu ja hiljem, kui uued tehnoloogiad suuremat...\nOoper 19.ndal sajandil\nndal sajandil Kirjeldage, milline oli romantismiajastu ooper? Mis linnast sai 19.ndal sajandil ooperi pealinn? Milline oli ooperi ainestik? Tolleaegne ooper reageeris ühiskondlikele sündmustele ja publiku huvi oli suur. Ooperi pealinnaks sai Pariis. Ooperi ainestik: 1) antiikajalugu ja mütoloogia 2) ajalooline süzee 3) inimest ümbritsev olustik 4) ekso...\nEesti muusika 18. sajandil\nsaj. 2. veebruar 2012. a. 11:12 · 1700-1721 a Põhjasõda o kirikud jäid tühjaks o Eestlased pöörduvad tagasi esivanemate looduskultuuri poole o levinuim instr. torupill · 1720 a ilmusid Eestisse käsitöölised-jutlustajad HERNHUUTLASED (vennaste kogudus) o õpetasid rahvast lugema ja kirjutam...\nTööstuslik pööre 17-18 sajandil\nklass 12/13/12 Mis on tööstuslik Pööre? § Uute masinate leiutamine. § Suurenes kaupade tootmine ja kvaliteet. 12/13/12 Auruajastu § 1807a.  esimene aurik §...\nTeaduse ja tehnika areng 20 sajandil\nklass Teadus ja tehnika Pärast Teist maailmasõda arenes teadus ja tehnika sõjaeelsetele ja - aegsetele saavutustele tuginedes. Põhisuundadeks muutusid aatomiuuringud ning raketitööstus. Keemikud tegelesid teatud omadustega materjalide loomisega. Biotehnoloogias oli revolutsiooniline tähtsus loomade kloonimine. Tööst...\n". Talupoegadele lubati talude pärandamise õigust, õigust vallasvarale ning loodi valla- ja kihelkonnakohtud. 1804 Liivimaal kehtestati analoogiline talurahvaseadus. Nagu ka eelnevalt hakkasid eesti talupojad selle peale mässama. Eriti ajas neid vihaseks fakt, et mõis nõudis jätkuvalt kurnavat öist rehepeksu. Mõisakoo...\nVenemaa 17. sajandil\nsajandil Suure segaduse aeg · 17. sajand algas näljahädaga + pakane · Rahvas uskus Jumala karistusse Boriss Godunovi tegude eest Suure segaduse aeg · Ivan Julma poeg salapärastel kadunud · Võimalus esineda troonipärijana · Vale-Dimitri I  munk Grigori Otrepjev. Toetus Poola kuningalt · 1605 saab uueks tsaariks  tapetakse · Vassili Suiski tsaariks · Rahutused jätkusid · V...\nTeadussaavutused 19. sajandil\naastal oli itaallane Alessandro Volta ehitanud esimese elektripatarei. 1820. pani taanlane Hans Christian Orsted tähele, et elektrivool mõjutab kompassinõela  järelikult sünnitab elekter magnetismi. Inglise teadlane Michael Faraday tuli 1863. aastal esitas James Clerk mõttele, et kui elektri Maxwell, et elekter...\nDiktatuuri teke 20. sajandil\nRahva määrav osa ühiskonna tähtsamate küsimuste lahendamises. 2. Kodanikuvabaduste ning kodanikuõiguste olemasolu. Mis on tähtsamad demokraatlikud riigid maailmas 1920-30? USA, Suurbritannia ja Prantsusmaa. Mis olid peamised demokraatlikud liikumised Euroopas? Liberalism  Uuendustele vastuvõtlikum...\nMõisted: Lenin  Bolsevike juht, Oktroobrirevolutsiooni läbiviija, Nõukogude Venemaa esimene valitsusjuht ja leninistmi rajaja Stalin  Nõukogude liidu diktaator, sai võimule pärast Leninit, juhtis Venemaad 2 Maailmasõjas. Industrialiseerimine  Suurtööstuse arendamine Kolhoseerimine  Seniste eraomanduste tuginevate talumajapidamiste vägivaldne ühendamine ühismajandisse Plaanimajandus  Majandus, kus t...


Nina ja peavalu - Raputades January\nPeavalu on kinnine nina\nBaby nina ei hinga üldse\nNeed meetodid ei aita mitte ainult külmal lapsel, vaid põhjustab ka bakterite aktiivset paljunemist ninaõõnes, mis põhjustab tõsiseid tüsistusi. Selleks, et laps saaks ninakinnisusest korralikult ja valutult välja ravida, on vaja kindlaks teha selle olukorra põhjused.\nKiputav nina, köha, pisarad ilma põhjuseta, kaebused pea ja kõri valu kohta, selline tuttav pilt. Kõik on selged, lapsevanemad järeldavad, et laps on külm. Ja nad mäletavad intensiivselt, millal ja kus ta niisutab jalgu, kui ta ülevalgunud. Adenoviirus esineb üsna pikka aega kahe nädala jooksul, tugeva nohu, konjunktiviidi ja mõnikord köha all kannatava lapsega.\nGripis tekib reeglina väga kõrge temperatuur, peavalu ja valud kogu kehas. Haiguse alguses võib lapsel olla köha või külm. Ja kui lapsi nõrgestab teine haigus või stressiolukord, võib siin ka hüpotermia olla ARVI-le provokatsiooniks. ARVI on ohtlik eelkõige tüsistustega. Selle vältimiseks peate lapsi tõsiselt ja intensiivselt kohtlema.\nTaktika sõltub eelkõige sellest, kas lapsel on temperatuur. Lapse järsu tõusu korral lööb tugevalt külm, kaebab ta, et ta on külm, tal on peavalu. Kata see, katke see soojemaks, andke kuuma tee, võite meega ja see kõik kohe viivitamatult. Kui see ei soojene, asetage soojuspump alla kaanedele.\nPühkige kogu keha, eriti käed ja jalad, veega ja äädika abil. Kuid isegi kui see on normaalne, on parem piirata lapse tegevust. Üks kõige tõhusamaid vahendeid, mis aitavad teie lapsel vastupanu infektsioonidele, vitamiinidele. Seda on kerge süüa: kuivatada marju külma veega, tuua keeda, seejärel valada termosesse ja hoida mõni tund või üleöö. Seda jooki võib anda igas vanuses lapsele.\nKülmavärinad: nohu, köha, palavik ja kurguvalu\nSidrun ja jõhvika on väga kasulikud, sest hape, millega nad on nii rikkad, loputab lima ja omab tugevat bakteritsiidset omadust. Loputamine mitte ainult leevendab beebi seisundit, vaid ka eemaldab mandlite ja ninaverejooksu lima ja bakterid.\nLoomulikult ei saa laps vanuses üks kahe ja poole aastane. Vanem laps on kolmeaastaselt juba seda protseduuri õpetanud. Proovige natuke mängida, pannes isale, vanaemale, vanematele lastele täiskasvanute basseini ümber, andes kõigile klaasi vett ja laps vajaks vajalikku loputamist.\nSnoop teepõletus on kofeiin, kitsenevad anumad. Phytoncide rikas sibul ja küüslauk on riniidi raviks väga efektiivsed. Külgede küljestega sinepplaastrid on tõhusad, kui loomulikult ei ole lapsel palavikku. Sinepplaastreid võib asetada kuivale köhale rinnal ja õlaribaste vahel, püüdes seitsmendat emakakaela selgitust. Kui köha on karm kui koorimine ja lapse hääl muutub madalaks ja hapraks, tähendab see, et larüngiit areneb.\nVõite hingata ühtki kartulipartiid. Raskuseks on asjaolu, et lapsele ei ole enamasti protseduur ise lihtne. Proovige panna kastrust ja tekk, panna selle peale, näiteks vanadest pidžaamadest püksid, pärast ühe jalaga sidumist ja pärast seda, kui teine laps saab hingata. Vaja on reguleerida ainult auru temperatuuri sõltuvalt kaugusest. Te võite hingata läbi teekannu sääre.\nÄkiline hingamine muutub raskeks, eriti sissehingamisel. Sageli toimub see öösel # 8212; laps hirmutab, muutub rahutuks, hüüab, hingeldab. Pärast poole tunni möödumist laske ninast 5-6 tilka efedriini (kui see on majas) või soe päevalilleõli (ka terve pipett). Kui arst ei tulnud ja beebi seisund halveneb, laske soojas vannis nii, et laps hingata niiske sooja õhuga.\nRahvameditsiinis on palju köha ravimeid. Siin ja riisi mahl mett, sibulaid ja viigimarju, keedetud piimas. Kõik need retseptid on aeg testitud ja reeglina ei ole lastele aasta pärast vastunäidustatud.\nÄgeda hingamisteede viirusinfektsioonide sujuva ja hõlpsa käigu korral paraneb lapse seisund mõne päeva pärast, kuid mõnikord võib vesine nohu ja köha püsida kahel nädalal. Sellistel juhtudel määrab arst antibiootikume reeglina. Loomulikult vähendavad pikaajaline kasutamine organismi resistentsust ja võivad põhjustada allergiat.\nKuid loomulikult on parem ravida last õigesti algusest peale, proovida teha kõike nii, et pole komplikatsioone. Kui lapse uurimine on võimatu, siis soovitan teil haiglaravi mitte lubada # 8212; Haiglas on rohkem võimalusi uurida tüdrukut ja intensiivselt ravida.\nTere Palun ütle mulle, kuidas olla meie olukorras. Tütred 2.6 Sünnist aastad sageli haigestuda külmetushaigustega. Meid raviti peamiselt ninasüttimisega, ilma tilgadeta. Puma, nii et ninakinnisus ilmnes pärast temperatuuri langemist või oli see kogu aeg? Meil oli selline kurguvalu # 8212; lümfisüsteemi kudede turse ninas, laienenud lümfisõlmed, ilma mandeliteta plekideta..\nNina koos sinusiidi võib asetada mõlemalt küljelt ja üks (vahelduv). Nina limaskesta allergiat ja ärritust on kaasas ka vesine nina. Raske on eristada kohalikku kohta, mis on kaetud valuuga: see annab ka kõrvad ja kaela. Sellisel juhul täidetakse nina täielikult.\nKui nina on täidetud, tunneb inimene pidevat ebamugavust. Elukvaliteet on oluliselt halvenenud: tavaline hingamine on raske, on raske magada, sageli peavalu, keha väheneb kiiresti. Aju voolava hapniku puudumise tõttu tundub nõrkus ja tõhusus väheneb.\nKlassikaline nohu, mis on külma sümptom, on arusaadav. Tuntud selle põhjus, tuntud ravimeetodid. Kuid miks käpad pidevalt ninapealsed, ilma nähtavate patoloogiateta? See tingimus ei põhjusta mitte ainult hämmeldust, vaid ka hirmu. Mis võiks olla püsiv ninakinnisus? Tundub, et inimene ei saanud külma, ei saanud grippi... Mõistan.\nEeldused regulaarseks hingamisraskuseks\nPõhjused on esitatud neljas tegurite grupis:\n1) riniidi, viirushaiguse, nakkushaiguse või allergia lühiajaline ravi;\n2) kaasasündinud ebanormaalsused elundi struktuuris, omandatud vigastused;\n3) mitmesugused moodustised ninatsoonis, healoomulised ja pahaloomulised;\n4) ebasoodsad välistegurid (alkoholi kuritarvitamine, suitsetamine, liigne õhukuivus jne).\nTeadmise põhjus on äärmiselt oluline. Lõppude lõpuks on niisugune tavaline meetod, mis võimaldab ravida vesine nina, nagu soojenemine, efektiivselt ühel juhul kasutu ja isegi ohtlik teises.\nKõigepealt meenutage riniidi ägedaid vorme:\nViirus. Seostatud patogeensete viiruste levikuga kehasse. Immuunsus on nõrgenenud, inimene on kusagil ülekuumenenud - kahjulikud mikroorganismid ründavad koheselt. Selle ravi eesmärk on kõrvaldada viirus ja kõrvaldada sümptomid.\nNakkuslik Sageli on tegemist SARSi, difteeria, leetrite märgiga. Viirus nõrgestab nina limaskesta ja ei saa kaitsta keha uute viirus- või bakteriaalsete rünnakute eest. Kuna nakkuslikku riniiti peetakse ohtlikumaks.\nHäiring. Aegunud hüpotermia või allergeeniga kokkupuutel tekkinud patoloogia (vähem). Sellist riniiti ravitakse ravimitega, füsioterapeutiliste ja tugevdavate protseduuridega.\nMiks sa end pidevalt tunnete ebamugavustunnet? Krooniline nohu võib olla süüdi:\n1. Hormoonid. Limaskestade paistetus tuleneb tsirkuleeriva vere koguse üldisest suurenemisest. Hormoonne riniit võib esineda noorukitel, rasedatel naistel. Teisteks põhjusteks on muuhulgas allergia, krooniline põletik, kuiv õhk ja vasokonstriktsiooni langevate pikaajaline kasutamine.\n2. Allergiline või atoopiline. Selline riniit tekib teatud ajahetkel, kui allergeenid mõjutavad keha. Ennetus on stimulatsiooni tahtlik väljajätmine.\n3. Neurovegetatiivne. Kroonilise riniidi kompleksne vorm, mis arenes emotsionaalsel tasemel. Sageli nimetatakse seda "vale riniidi" hulka. Neurovegetatiivne riniit tekib vastusena välisele ärritajale. Ja see võib olla midagi - stress, tugev kogemus, liiga vürtsikas toit dieedil jne. Lisaks kannatab patsient unetus, väsimus, liigne higistamine, kontsentratsiooni halvenemine. Peamine ravi on närvisüsteemi taastumine.\n4. Seene. Põhjus on patogeensete seente aktiivne elutähtis ninaõõnes. Haigus esineb sageli vanematel inimestel. Limaskestadel ilmnevad haavandid, mis rikuvad õiget hingamist.\n5. Kuivatage. Spoorsed tegurid on sagedased nohu, pikaajaline infektsioon, järsk kliimamuutus, kirurgia. Sellise riniidi puhul on limaskestad kuivad. Laev muutub habras, õhem. Sellepärast vool verest voolab. Ravitud patoloogia pehmendavad salvid ja inhalatsioonid.\n6. Psühhogeenne. Põhjus on alateadvus. Psühhogeenne riniit esineb sagedamini lastel. Aju mäletab, kuidas see haiguse ajal oli hea, kuidas nad kahetsesid ja hoolitsesid nende ümber. Siin on lapse keha ja taastatakse haiguse sümptomid.\nVigastused, kaasasündinud patoloogia ja haridus\nKui ülekoormust tuntakse pidevalt, siis riik praktiliselt ei muutu päeva jooksul ja pärast vasokonstriktsiooni langeb, võib põhjus olla vigastus.\nKui ebamugavustunne ilmneb aeg-ajalt, haigus süveneb teatud ajahetkel või peapinna teatud asendis, võib pärast tilka langemist muutuda lihtsamaks, siis on võimalik polüpoos, allergiline või neuro-vegetatiivne riniit. Sellisel juhul ei välistata kaasasündinud ja omandatud vigastusi.\nKroonilise ummiku peamised põhjused:\nvaheseina kõverus ninas;\nNina hingamine lastel\nLaste vesine nina on tõsi ja vale. Viimast leitakse vanematel lastel ja see on seotud emotsionaalsete kogemustega. Vastsündinud on külm, nakkuste, allergiate või hüpotermia tõttu kinnine nina. Kroonilise hingelduse põhjuseks on vaheseina, adenoidide, sinusiidi kõverus.\nKroonilise ninakinnisuse nähud:\nlaps nülitab nina, hõõrub seda;\nvõib tekkida palavik, võib ilmneda köha.\nMaailma statistika näitab, et laste kroonilise riniidi sagedus suureneb. Ainuüksi eelmisel sajandil on selliseid juhtumeid olnud kolm korda rohkem. Raskete ummikutega kaasneb kuulmiskaotus, õppimisprobleemid, sinusiit, täielik lõhnatu kadu ja muud tõsised haigused.\nMida teha Esiteks ei tohi ennast ravida. Tuleb konsulteerida spetsialistiga, et selgitada välja püsiva ülekoormuse täpne põhjus. Diagnoosi tegemisel on kõik oluline:\nkliinilised haigusseisundid, kestus;\nviiruslike ja nakkuslike patoloogiate ajalugu;\nkas olid vigastused;\nnina morfoloogilised tunnusjooned;\nelu- ja töötingimused.\nRavi taktikad sõltuvad peamistest põhjustest.\n1. Kui ninakivide kõverus määratakse tavaliselt operatsioonile.\n2. Neurovegetatiivses riniidis, kui sõltub ninatilkadest, viiakse laserkiirguse või raadiolainete abil läbi cauterization.\n3. Polüpoos on selline meetod, nagu nasaalne polüpeetomiidotoomia, end tõestanud ennast hästi.\nKroonilises patoloogias on kõige tähtsam keelduda tilkade ja pihustite kasutamisest. Nasaalsed vahendid raskendavad olukorda ja võivad põhjustada tõsiseid tüsistusi.\nKodu »Sümptomid» Nasaalse kongestsioonide püsimine - ravi põhjused ja viisid\nPüsiv ninakinnisus - põhjused ja ravimeetodid\nPidev ninakinnisus ei näita alati haiguse esinemist.\nSee võib olla organi vastus väliskeskkonnale. Nina ülekoormus sageli kaasneb nohu, riniidi, sinusiidi. võib olla organismi allergilise reaktsiooni ilmnemine stimulatsioonideks või kõrvaltoimeks ravimite võtmisel.\nLisaks sellele võib nina kinni pidada, kui te võtate regulaarselt alkohoolseid jooke - see on keha reaktsioon dehüdratsioonile. Lastel näitab ninakinnisus võõrkeha esinemist ninatesse.\nOlenemata põhjusest, tuleb normaalse hingamise tagamiseks ravida püsiva ninakinnisusega (sealhulgas ummikuid).\nTavalise hingamisteede puudumine võib põhjustada ajuhaiguste halbumist.\nPüsiva ninakinnitusega ravi on konservatiivne ja kirurgiline.\nNasaalse ummistumise konservatiivne ravi hõlmab puhastusprotseduure:\nRavimite kasutuselevõtt ninapõletikku.\nLimaskesta sekretsiooni väljavõte ninaõõnes.\nLisaks pesemismenetlustele on kaasatud ka osoonteraapia ja laserravi. Koos nende protseduuridega ja vajaduse korral määrab arst välja põletikuvastased, kuseteedevastased ravimid. Sellisel juhul ei ole üleliigne immuunsuse suurenemine.\nKirurgiline sekkumine pideva ninakinnisusega kaasneb:\nturbiinide põletamine raadiosagedustega;\nveresoonte liigeste hõõrumine ninakonsoolides;\nnasaalse vaheseina kõhulahtiste eendite eemaldamine (konhotoomia);\nninaverejooksude moodustumiste raadiolaine eemaldamine.\nMilline meetod eelistuse saamiseks otsustab arsti, sõltuvalt patsiendi tervislikust seisundist ja haiguse üldisest pildist.\nMida teha, kui on ninakinnisus ja peavalu\nIgnoreeri selliseid sümptomeid nagu ninakinnisus ja peavalu. võib olla ohtlik. Ravi peab alustama selle sümptomi põhjuste väljaselgitamisega ja alles pärast seda astuda samme selle kõrvaldamiseks.\nÜks põhjus, miks nina on pidevalt blokeeritud, ja peavalu on ninakujulise vaheseina kõverus, mis aitab ainult kirurgilist sekkumist. See kõrvalekalle ei tundu olevat spontaanselt, vaid areneb kaua.\nSeetõttu tunnevad kerget ninakinnisust, me ei võta midagi ette, mis viib lõpuks kumeruseni.\nTekib ninakinnisus ja ilma nööriga. Reeglina on öösel udune. Öine ninakinnisus on eriti ebameeldiv sümptom, kui une ajal ei saa täielikult lõõgastuda.\nMida teha, kui pole riniiti ja nina täidetakse? Selline seisund võib tekkida teatud perioodidel, näiteks võib vesine nina põhjustada taime õitsenguperioodi, puhastades ruumi, kontakti loomadega jne. Sellise riniidi ülekoormuse põhjuseks on allergiline päritolu. Allergeenit ärritavale ainele identifitseerimiseks ja sobiva ravi saamiseks on vaja allergikutega ühendust võtta.\nNinakinnisuse kõrvaldamiseks on kasulik nina loputada vett, soolalahust või soolalahust. See leevendab ninapõletikku tolmu ja ärritajatest.\nSelleks, et võidelda konstantse ninakinnitusega, on soovitatav võtta kuumad vannid, jooma kuumad joogid (tee, lind, vaarikas, mett). Võite teha nasaalseid massaaže, kasutades selleks eeterlikke õlisid.\nNinakinnisuse kõrvaldamise üldistest soovitustest tuleb rõhutada toitumisharjumusi. Keha soojendamiseks soovitavad eksperdid terava maitsega kuuma nõusid kasutada.\nMida teha, kui lapsel on valus ja kinnine nina?\nKõige sagedasem haigus imikute hulgas on vesine nina. Ja kuigi üldiselt on inimeste seas selge, et see haigus ei vaja erilist tähelepanu ja isegi kui seda ei ravita, kaovad sümptomid nädala jooksul. Kuid te ei tohiks lasta kõik oma kulg. Asjaolu, et mõnikord on olukord lõpuks asjaolu, et lapsel on kinnine nina. Mida teha sel juhul, kuidas mõista põhjust ja kuidas seda ravida?\nVideo: "Verine nina ja ravib nohu - Doctor Komarovsky's School"\nMiks vallutab peas?\nMiks võib lapse nina haiget teha?\nMe õpetame lastel hingata läbi nina\nMida teha Ratas sai lapse ninasse!\nMida teha, kui nina on halb?\nKroonilise riniidi põhjused ja sümptomid\nMiks silmalau nahk muutub kuivaks?\nKuidas ravida valu päripäeva koos antriidiga?\nMiks pärast keskkõrvapõletikku jääb otiit?


Koolituskava – Avatud Ühiskond MTÜ\nInglise keel, Keeleõpe\nSaan aru fraasidest ja sageli käsutatavatest sõnadest, mis on vahetult seotud mulle oluliste valdkondadega (näiteks info minu ja mu perekonna kohta, sisseostude tegemine, kodukoht, töö). Saan aru lühi¬keste, lihtsate ja selgelt välja-hääldatud ütluste põhisisust.\nSaan aru pikematest kõnedest ja ettekannetest ning tuttava teema puhul isegi nende keerukamatest nüanssidest. Saan aru enamiku teleuudiste, publitsistikasaadete ja filmide sisust. Saan aru aktuaalsetel teemadel kirjutatud artiklitest, kus autorid väljendavad mingeid kindlaid seisukohti või vaatenurki. Saan aru tänapäevasest proosast. Oskan vestelda piisavalt spontaanselt ja ladusalt, nii et suhtlemine keelt emakeelena kõnelevate inimestega on täiesti võimalik. Saan aktiivselt osaleda aruteludes tuttaval teemal, oskan oma seisukohti väljendada ja põhjendada.


Suleke: Eesti taevaskäijad\n"Taevaskäijad" on Fr. R. Kreutzwaldi enda sõnul "ajalooline visand eesti rahvaelust", kirjutatud 1846. aastal.\nSelles kirjeldab tarkmees usuliikumist, mis umbes 1813. aastast Eestimaad valitsenud: "somnambulism, mis magajad - tavaliselt olid need naissoost - vahete-vahel maast lahti tõmbas ja neile - nagu Muhamedi õnnelikele prohveteile - taevastest regioonides rõõmu valmistas".... "meie magajad kinnitasid ühel häälel, et nad olevat tõeliselt ja oma kehalises olemises taevasse tõstetud ja seal isiklikult läbi elanud kõik hiljem jutustatava".\nSiinse blogi seisukohalt pakub huvi mitte niivõrd Kreutzwaldi sarkastiline kriitika usumäratsuse kohta, kuivõrd mõni kirjeldus ja ülestähendus, mis huvitaval kombel langeb mõneti kokku näiteks Hildegard von Bingeni ja Emanuel Swedenborgi taevase hierarhia käsitlusega. Aga võib-olla leiab terane lugeja siit ka midagi Dante Põrgust ja Paradiisist tuttavlikku. Sestap kasutan siin pildimaterjalina Gustave Doré (1832 - 1883) illustratsioone Dante "Jumalikule komöödiale", mis Eesti taevaskäijate jutuga huvitavaid seoseod moodustavad.\nKreutzwald: "Vaevalt kõlas teade ühest tütarlapsest, kes olevat jumaliku inspiratsiooni läbi saanud võime teateid anda tulevaste asjade kohta, kuna ta olevat ingli saatel õndsate ja hukkamõistetute asupaika külastanud ja kõiges isiklikult veendunud - nii nähti kohe vagasid risti ette löömas ja peatselt igast küljest järele jooksmas sellele uuele Iisraelist tõusnud tähele."\n"See oli 1813. aasta hilissügisel, kui Rakvere maakonnas esile tõusis esimene imelaps; umbes nelja nädal pärast ulatus nende arv juba poole tosinani!....\n... Tütarlapsed kahe- kuni viieteistkümnenda eluaastani, pärast ka mõned vagatsevad hüsteerilised naised võtsid ette pühi rännakuid taevasse. Algpõhjused, millega nad selleni jõudsid, olid mitmesugused...."\nVana-Sõmeru Raudvere küla ohvrikivi juures uinunud imelapse juurde astunud ingel nõudmisega "Tule minuga taevasse!". Esimese kutse järel ei julgenud laps minna, aga kui ingel teisel ööl jälle tema juurde ilmus, läks ta julgesti kaasa. Teistele imelastele oli palve ajal kellegi hääl öelnud, et nad on välja valitud suuremate asjade jaoks kui selle maailma kohustused.\nKreutzwald: "Polnud tõepoolest midagi lõbusamat, kui kuulata niisuguste fanaatikute taevakirjeldusi. Seal leidus mitmesuguseid osakondi, millesse hinged olid paigutatud nende õndsuse erinevate astmete järgi.\nEESRUUM oli tavaliselt üsna pime, seal ei näinud midagi, kuuldus ainult vaeste hingede ohkamist ja tasast soigumist. Seal eesruumis oli poolvagade prooviaeg, kes sellekohaselt, kuidas nad oskasid armuperioodi kasutada, jõudsid kas paremasse taevasse või pidid rändama põrgusse.\nTEINE taevas oli udukarva, siin võis juba üldjoontes eraldada lähemal seisvaid figuure, kuid seegi taevas ei pakkunud oma elanikele mingit erilist õndsust, ainult edasijõudmine oli igaühele vaba, aja jooksul võidi hea ülalpidamisega kõrgemale saada.\nKOLMAS taevas moodustas pika koridori, mõlemast küljest piiratud hulga põlevate ahjudega; elanikke oli napilt; vähesed siinasuvad hinged, palvemajade ettelugejad, omasid kõrgele seintele ülesseatud laudseid istmeid (lavad), kust nad pidasid meeltülendavaid jutlusi möödaminejaile, keda toodi üle teisest taevast. Põlevad ahjud pidid neile meenutama põrgut, mille nad oleksid tõepoolest teeninud, kui neile poleks osaks saanud õndsus Kristuse ennastohverdava teene läbi. Ka mõned inglid olid külaskäigul ettelugejate juures ja elasid viimastega väga usalduslikus vahekorras.\nNELJAS taevas oli helesinine ja moodustas peatuspaiga mõnele alamat sorti inglile ja paljudele hingedele. Siin elutsejad nautisid mugavat elu ja maitsesid kestvalt dolce far niente! (it k, magus mittemidagitegemine) --\nVIIES taevas, kollakasvalge, oli peatuspaigaks vagadele, süütuile lastele ja paljudele inglitele, kellest viimased mängisid haljal murul lastega kurni! Maasikaid ebaharilikus suuruses, mesikärgi, pähkleid ja muid seesuguseid maiustusi tarvitati toiduks jne. Vahete-vahel ilmus ka jumalaema Maria ja tõi lastele kaasa kõiksuguseid ilusaid mänguasju."\n/Siinkohal mainib Kreutzwald vahemärkusena, et lühikest aega enne seda ilmutust (näit 1823. a Tallinnas) tsirkuleeris eesti palvemajades "taevast langenud kiri", milles oli mitmel puhul kõnet emast Mariast ja pühakutest./\n"KUUES taevas, helepunane, oli täidetud väljavalitud õndsatega /nn Lepna rahvas, nagu vagasid kutsuti üldnimega, mis pärines kuulsa palvemajaga Lepna külast Rakvere mõisas/ ja paljude kõrgemate inglitega. Õndsad kandsid roospunaseid Kristuse veres värvitud, inglid aga valgeid säravaid riideid. Siin kuuldus kestvalt kõlamas taevalikke kiidulaule kõigevägevama auks, inglid lõid aeg-ajalt pasunatega sekka jne.\nSEITSMES taevas, kus issand ise aujärjel istus, oli päikesevärvi, selles olid kõrgemail ingleil elukohad jumala läheduses, kuna vanemad pühakud sinna ainult suuremail pidupäevadel ligi pääsesid."\nTaevaskäijaid lubati algul vaadata seitsmendat taevast ainult läbi poolsuletud ukse, et valgus neid päris ei pimestaks. Hiljem pääsesid paar taevaskäijat ka jumala juurde isiklikule audientsile, olles enne lubanud juhtivale inglile jumalaga peetud jutuajamist saladuses hoida.\nKreutzwaldi sõnul kirjeldanud üks 12-aastane tüdruk jumalat nii: "Jumal on juba üks vanakas, keskmise kasvuga mees, aga ei olnud tema ehtes ilu ühtigi leida: üks vana vesihall kuueke seljas ja vana kübaralotike peas."\nO. W. Masing on Hagerist saanud aga järgmise kirjalduse: ""Jumal olevat üks väike, kuivetanud, tilluke, vaene, vana mehike lõpmata pika ninaga!"\nKellele eespool olev jutt huvi pakkus, sellele soovitan, et ta loeks Kreutzwaldi "Taevaskäijaid" tervikuna. Siinsed tsitaadid on pärit 1953. aastal Tallinnas ilmunud raamatust "Maailm ja mõnda".\nPildid: Gustav Dore illustratsioonid Dante "Jumaliku komöödia" osale "Paradiis".\nMillest jutt: Angeloloogia, Eesti, Hierarhia, Inglid, Jumalad, Kirjandus, Kunst, Maarja, Pühakud, Tsitaate


Avaleht - Eesti Üliõpilaste Selts\nEesti Üliõpilaste Selts on 1870. aastal asutatud üliõpilasorganisatsioon. Meie seast leiab erinevate erialade tudengeid, samuti kultuuritegelasi, insenere, poliitikuid, kaitseväelasi, teadlasi, ajakirjanikke, ettevõtjaid, kunstnikke jpt.\nÜhise keele leiavad ka kõige erinevamad inimesed – jagatakse kogemusi, leitakse uusi sõpru ning võetakse ühiselt vägevaid asju ette.\nSeltsi kuulub ligikaudu 1000 liiget – kõige rohkem on meid Eestis, kuid koondused asuvad üle maailma: Rootsis, Belgias, Soomes, Ameerika Ühendriikides, Kanadas ja Austraalias.\nEÜSi tutvustav film\nEesti Üliõpilaste Selts võtab uusi liikmeid vastu kaks korda aastas – kevad- ja sügissemestri alguses. Liikmeteks võetakse eesti soost meesüliõpilasi.Liitumisest »\nEÜSi 150. aastapäevale pühendatud virtuaalsete kõnekoosolekute sarja raames arutlevad seltsivennad ja külalised teemadel, millega nad tegelevad. Toimunud kõnekoosolekud on järelvaadatavad.Vaata lähemalt »\nEÜSi XX album\n150. aastapäeva puhul ilmus Eesti Üliõpilaste Seltsi XX album, mis sisaldab 352 lehekülge meie vilistlaste ja kaasvõitlejate artikleid, ilukirjanduslikke tekste ja ka seltsivendade kunstiteoste reproduktsioone. Albumit saab veel lugemiseks tellida.Loe lähemalt »\nEÜSi maja Tartus\n1902. aastal EÜSi tegevuseks ehitatud maja arhitekt on Georg Hellat ning seda peetakse ka rahvusliku arhitektuuri esikteoseks. Maja saali on võimalik rentida ka eraürituste korraldamiseks.Loe lähemalt »\nSini-must-valge lipu lugu\n4. juunil 1884. aastal pühitseti Eesti Üliõpilaste Seltsi sini-must-valge lipp, mis kujunes läbi rahvusliku ärkamise Eesti rahvuslipuksLoe lähemalt »\n2019. aasta lõpus valmis EÜSi Tartu majast virtuaaltuur. Läbi virtuaaltuuri on iga kell võimalus Seltsi maja külastada ja sellega interaktiivselt tutvuda.Vaata virtuaaltuuri »\nVilistlaskogu on kõrghariduse omandanud seltsivendade ühendus, mis toetab EÜSi tegevkonvendi tegevust ja põhimõtete teostamistLoe lähemalt »\nEÜS Kirjastus annab välja raamatuid, mis on seotud EÜSi, rahvusliku liikumise või eesti kultuurigaLoe lähemalt »\nSihtasutus tegeleb EÜSi varade halduse, kirjastustegevuse juhtimise, stipendiumide väljaandmise ja varade väärindamisegaLoe lähemalt »\nEesti Üliõpilaste Selts (EÜS) on 1870. aastal asutatud üliõpilasorganisatsioon. EÜS tegutses 1870-1940 Tartus. 1940. aastal, pärast Eesti okupeerimist Nõukogude Liidu poolt, suleti kõik üliõpilasorganisatsioonid. EÜS jätkas tegevust põranda all. Alates 1945. aastast tegutses EÜS avalikult paguluses (Rootsis, Saksamaal, Austraalias, Inglismaal, Kanadas, USAs ja Argentiinas). 1988. aastal taastati Eesti Üliõpilaste Selts Tartus.\nEesti Üliõpilaste Selts on üliõpilasorganisatsioon, mille liikmeteks saavad olla eesti soost meesüliõpilased. Kuni 1936. aastani olid EÜS-i liikmed eranditult Tartu Ülikooli üliõpilased, alates 1936. aastast võeti liikmeks ka Tallinna Tehnikaülikooli üliõpilasi. Tänapäeval võetakse EÜS-i liikmeteks kõigi Eestis registreeritud ülikoolide ja kõrgkoolide üliõpilasi ning välisriikides sealsete kõrgkoolide üliõpilasi.\nEesti Üliõpilaste Seltsil on sõprussuhted viie akadeemilise üliõpilasorganisatsiooniga. 1928. aastal sõlmiti sõpruslepingud Helsingi Ülikooli Etelä-Pohjalaise Osakunna ja Pohjois-Pohjalaise Osakunnaga. 1937. aastal sõlmiti sõprusleping Läti üliõpilasseltsiga Austrums, 1991. aastal Helsingi Ülikooli Vasa Nationiga ja 2021. aastal Läti korporatsiooni Fraternitas Lataviensisega. EÜS ning sõprusorganisatsioonid vahetavad stipendiaate ja osalevad üksteise suurematel pidupäevadel – aastate jooksul on välja kujunenud ühine sõpruskond.\nEÜS on eluaegse liikmeksoleku põhimõttega organisatsioon. Ülikooli lõpetanud või ülikoolist lahkunud EÜS-i liikmed on EÜS-i vilistlased. Seetõttu koosneb EÜS kahest juriidilisest isikust:\nEesti Üliõpilaste Selts – asutatud 1870\nEesti Üliõpilaste Seltsi Vilistlaskogu – asutatud 1884\n1870 – EÜS-i asutamine – 1. Kalevipojaõhtu\n1884 – Sini-must-valge lipu pühitsemine\n1902 – Valmib EÜS-i maja Tartus\n1918 – In corpore Vabadussõtta minek\n1940 – Tegevuse keelustamine Nõukogude võimude poolt\n1945 – Väliskoonduste moodustamine\n1988 – Tegevuse taastamine Eestis\nkoondust üle maailma\n© Copyright 2021. Kõik õigused kaitstud. | Veebilehe tegi: ksv! Heino Pärn


Kuidas saada linnas Järva-Jaani asukohta Järva-Jaani: Buss | Moovit\nKuidas saada linnas Järva-Jaani asukohta Järva-Jaani: Buss?\nSuunajuhised asukohta Järva-Jaani, Järva-Jaani, kasutades ühistransporti\nJärgnevad transpordiliinid on marsruutidega, mis mööduvad Järva-Jaani lähedusest\nBuss: 32, 413, 49\nKuidas saada Buss abil sihtpunkti Järva-Jaani?\nMillised on lähimad peatused sihtpunkti Järva-Jaani jõudmiseks?\nLähimad peatused sihtpunkti Järva-Jaani jõudmiseks on:\nJärva-Jaani on 497 meetrit, 7 min jalutuskäigu kaugusel.\nMillised Buss liinid peatuvad Järva-Jaani juures?\nNeed Buss liinid peatuvad Järva-Jaani juures: 32, 413, 49.\nÜhistransport sihtkohta Järva-Jaani linnas Järva-Jaani\nTahad teada, kuidas saada linnas Järva-Jaani, Eesti sihtpunkti Järva-Jaani? Moovit aitab sul leida parimat viisi, kuidas saada sihtpunkti Järva-Jaani pakkudes sulle lähimast ühistranspordi peatusest samm-sammult suunajuhiseid.\nMoovit pakub tasuta kaarte ja live suunajuhiseid, et aidata sul linnas ringi liikuda. Vaata sõiduplaane, marsruute ja saa teada, kui kaua kulub sihtpunkti Järva-Jaani jõudmiseks.\nOtsid sihtpunktile Järva-Jaani lähimat peatust? Vaata nimekirja peatustest, mis on su sihtpunktile kõige lähemal: Järva-Jaani.\nSihtpunkti Järva-Jaani jõudmisel kuuluvad su valikusse Buss. Nendel liinidel ja marsruutidel on läheduses peatused - Buss: 32, 413, 49\nTahad näha, kas sa jõuaksid mõnda teist marsruuti kasutades varem kohale? Moovit aitab sul leida teisi marsruute ja aegu. Saa Mooviti äpi või veebilehe abil suunajuhiseid asukohta või asukohast Järva-Jaani.\nMuudame sihtpunkti Järva-Jaani sõitmise lihtsaks ning seetõttu on meil üle 865 miljoni kasutaja, sealhulgas kasutajad linnast Järva-Jaani, kes peavad Moovitit parimaks ühistranspordi äpiks. Sul ei ole vaja laadida alla eraldi bussi äppi või rongi äppi. Moovit on sinu kõik ühes ühistranspordi äpp, mis aitab sul leida parimat bussi aega või rongi aega.\nSihtpunkti Järva-Jaani, Järva-Jaani läheduses olevad vaatamisväärsused\nLähimad peatused sihtpunkti Järva-Jaani linnas Järva-Jaani\nBuss peatused, mis on kõige lähemal sihtpunktile Järva-Jaani, Järva-Jaani\nLihtsam saada Järva-Jaani kasutades app!


Maitseb kõige paremini jahtunult koos värske salatiga.\nProovi lehttaina asemel ka filotainast – siis valmista piruka\npõhi kuuest üksteise otsa pandud ja hoolikalt õliga\nValmistamisaeg 20 minutit + 35 minutit ahjus\n250 g värske spinat\n6 tk väiksed sibulad (soov. šalottsibulad)\n1 dl hakitud münti\n1.5 dl hakitud oliive\n1 -2 tl Sool\nväike karp kirsstomateid\nKoori ja lõika sibulad õhukesteks sektoriteks. Pane koos või ja muskaatpähkliga pannile ja kuumuta mõni minut. Lisa tükeldatud spinatilehed, kuumuta läbi, maitsesta soola ja pipraga ning lase jahtuda. Sega kõik täidiseained kausis.Määri piklik 26 cm läbimõõduga pirukavorm seest võiga ja tõsta tainas vormi, nii et ääred jäävad pisut üle vormi äärte rippu. Tõsta peale täidis ja vajuta sellesse poolitatud kirsstomatid. Jahvata tomatitele soola ja pipart. Määri tainaääred õliga ja küpseta 200-kraadises ahjus 30–35 minutit. Lase jahtuda ja serveeri salatiga.\n:D 22.mai 2010 14:29\nSuper hea. Mina ei pannud münti sisse aga muidu soovitan küll kõigile!\nmosdy 19.jaan 2010 00:37\nmina tegin natuke teisiti.500 g pärmilehttainas,400 g kodujuustu,pool pakki peekonit,pool väikest paprikat, väike sibul,2-3 tk muna, riivitud muskaatpähklit,70 g mozarellat,kirsstoma-\nteid mõni,3 spinati kuubikut (külmutatult poest),petersell,-\nsool,pipar, tavalist riivitud juustu õige vähe. praadisin peekoni,sibula,pap-\nrika ja sulatatud spinati kuubikut ühes pannipeal.segasin siis selle kokku kodujuustu ja munaga.lisasin maitseained. vormi panin taigna ja kallasin täidise peale,lisasin mõlemat sorti riivitud juustu ja kõigepeale kirsstomatid ja petersell.küpsetasin u 30 min. igastahes väga hea tuli ja kõik kiitsid:)tuli isegi parem kui ma ootasin.\nlauretnsius 31.aug 2009 20:13\nnüüd maitsesin. ei tulnud nii hea kui arvasin,magedaks jäi\nlauretnsius 31.aug 2009 19:21\npanin 1 suure sibula,125 g mozarellat,peter-\nselli ja mündi asemel panin basiilikut,parmesani ja oliivid jätsin panemata,taina ääred määrisin munaga.tegin küpsetuspaberiga kaetud väiksemal ahjuplaadil.Võtsin just ahjust välja ,hetkel jahtub aga tundub et tuli hea


Kuna selle suurus soltub Maksude loend\nRaha väljavõtmine lõpetab automaatselt ka sissemaksete tegemise teise sambasse. Millal saan esitada avalduse teisest sambast raha välja võtmiseks? Nii ei saa sa esimeses sambas pensioniõiguseid üksühele sama palju kui sinu eest sotsiaalmaksu makstakse. Kuul tuleb aga rakendada sama palju jõudu, et tõsta keha, mille mass on suurem kui kg. Üldjuhul maksame töövõimetuspensione kuni ekspertiisiotsuse kehtivuse lõpuni. Seda tehakse kuni garantiiperioodi lõpuni.\nOrjadel ja sunnismaistel inimestel ei ole oma tulu. Tulu saab tekkida ja mõõta, kui inimesed spetsialiseeruvad ja vahetavad kaupu raha väärtusmõõduna kasutades. Tulu saab maksustada vaid siis, kui tehingud fikseeritakse raamatupidamislikult ja toimunud tehinguid saab tõestada kolmandaid allikaid pangaülekanded, tänapäeval ka digirahatehingud kasutades.\nTulumaksu objektiks on kogu tulu, mis laekub füüsilisele isikule või äriühingule. Eestis on kehtestatud ainulaadne — üks üldine ja kõiki tulusid hõlmav tulumaksu seadus.\nProgresseeruva tulumaksu ingl. Progressive tax puhul maksumäärad kasvavad laekuva tulu suurenedes. Proportsionaalne tulumaks ingl. Flat tax on ühe maksumääraga tulumaksu rakendus. Maailmas on selline rakendus haruldane, kuid Eestis kehtib selline tulumaks aastast Kümnis v.\nTenth, ingl. Tithe on maks, mida keskaja inimesed tasusid saadud tuludelt roomakatoliku kirikule, kusjuures oma tulude suurust pidid nad vandega käsi piiblil kinnitama.\nEttevõtte tulumaksu ingl. Corporate taxobjektiks on äriühingu poolt teenitud kasum. Ettevõtluse tulumaksu ingl.\nBusiness income tax objektiks on eraettevõtja Eestis FIE ettevõtlusest saadud tulu. Hall-Rabushka proportsionaalse tulumaksu ingl.\nHall—Rabushka flat tax objektiks on ettevõtte poolt aastas teenitud kasum, millest enne maksustamist arvestatakse maha samal aastal tehtud investeeringud ning mida maksustatakse sama maksumääraga sõltumata kasumi suurusest.\nSellise maksurakenduse pakkusid välja ameerika majandusteadlased Robert Hall and Alvin Rabushka Hoover Instituudist Kogutulumaksu ingl. Gross receipts tax objektiks on ettevõttele laekunud tulude kogusumma määratud perioodil, sõltumata sellest kas ettevõtte majandustegevus on kasumlik või kahjumlik.\nOma mahult kattub see müügimaksuga, kuid erinevalt viimasest lasub maksukohustus tulu saajal.\nPangamaksu ingl. Bank tax objektiks on panga kasum. Sellise maksu kehtestamise ettepaneku tegi IMF — aasta finantskriisi ajal. Tuuliku kasumimaksu ingl. Windfall profits tax objektiks on elektrit tootvate tuulikute poolt teenitud erakordsele kasumile rakendatav kõrgendatud maksumääraga tulumaks.\nSeda on rakendatud Suurbritannias ja Ameerika Ühendriikides. Täiendav kasumimaksu ingl.\nGravitatsioon (Füüsika ddr.eele)\nExcess profit tax objektiks on erakorraliselt kõrge äriühingu kasum. See maks kehtis Ameerika Ühendriikides II maailmasõja ajal ja peale seda, kuid selle kehtestamise ettepanekuid on esitatud ka muudel aegadel ja teistes riikides.\nKapitalitulu maksustamine[ muuda muuda lähteteksti Kuna selle suurus soltub Kapitalitulumaksu ingl. Capital gain tax objektiks on tulu, mida maksukohustuslane on saanud investeeringutest aktsiatesse, võlakirjadesse või asjadesse kinnisvara, vallasvara, väärismetallid jms.\nKapitalitulu laekub dividendide, intresside, renditasu või müügikasumina. Kapitalituluks loetakse ka patendi või autoriõiguse müügist saadud tulu.\nTerrassid Peagi saabuvad ja väga oodatud kevadilmad lausa kutsuvad õue. Eramajade ning ka ridaelamubokside omanikel on privileeg täiendada oma õuealasid mõnusate terrassinurkade ja istumisaladega. Agaramate õuenautlejate krunte täiustab multifunktsionaalne kinniehitatud terrass, aiapaviljon või talveaed, mis tänu klaasseintele on kasutatav erinevate ilmastikuolude korral. Soojemateks perioodideks saab selle kujundada lausa omaette ruumiks.\nDividendi maksu ingl. Dividend tax objektiks on äriühingu poolt teenitud kasumist tehtud väljamaksed selle omanikele dividendide vormis. Kuigi tavaliselt on dividenditulu kapitalitulumaksu objektiks, on mõnedes riikides India, Kanada, Korea jt kehtestatud see eraldi maksuna. Kinkemaksu ingl.\nGift tax objektiks on vara, mille üks inimene kingib või pärandab teisele inimesele.\nMaksumäär sõltub reeglina Kuna selle suurus soltub, kes on selle saaja: abikaasale üleantud kingituse maksumäär on madalaim ning täiesti võõrale üleantava kinke maksumäär on kõrgeim. Maksukohustuse tasumine lasub kingituse üleandjal.\nPärandimaksu ingl. Inheritance tax objektiks on surnud inimeselt saadud pärandi väärtus.\nMaksukohustus lasub tulu saajal, maksumäär võib varieeruda ja olla sõltuvuses saaja sugulusastmega. Töötasu maksustamine[ muuda muuda lähteteksti ] Allikamaksu ingl.\nWithholding tax objektiks on ettevõtete poolt füüsilisele isikule väljamakstav tulu, millelt tulumaksu kinnipidamise kohustus on seadusega pandud tulu väljamaksjale. Jooksva tulumaksu ingl.\nTulumaksudeklaratsiooni esitamisel ilmneb tegelik tulumaksukohustus ning toimub ümberarvestus, mille järel osa makstud summast tagastatakse või makstakse juurde. Seda on rakendatud Ameerika Ühendriikides, Austraalias ja Suurbritannias. Negatiivne tulumaks ingl. Negative income tax on füüsilise isiku tulu maksustamisel rakendatav Vaateid ja suurusi, mis asendab sotsiaalabi rahade väljamakse süsteemi.\nSotsiaalkindlustusmaksud[ muuda muuda lähteteksti ] Sotsiaalkindlustusmaksude objektiks on töötasu ning seda makstakse erinevate kindlustuslepingute alusel ja kindlustuskaitse saamiseks. Kuna maksu tunnuseks on otsese vastutasu puudumine ja sotsiaalkindlustusmaksetel on otsene vaste mille suurus sõltub enamasti otseseselt sissemakse suurusest, siis ei saa neid ülekandeid nimetada maksuks — Kuna selle suurus soltub mitte siis, kui sissemakseid kogub riigi maksuamet ja kannab selle otse üle eraettevõtete arvele.\nMaksuks võiks neid nimetada vaid siis, kui raha laekub otse riigieelarvesse ja pakutavad väljamaksed on kõigile ühesuurused, sõltumata sissemakse suurusest.\nEestis on seadusega muudetud kohustuslikuks järgmiste maksete tegemine: Sotsiaalmaksu tasujad saava haiguskindlustuse ja neil on õigus riiklikule pensionile, kui nad on seda tasunud vähemalt 15 aastat. Kindlustuspensioni maksete tegijad saavad vastavalt täiendavad pensionimaksed, kui nad on teinud kohustuslikke II sammas või vabatahtlikke III sammas tulumaksusoodustusega pensionikindlustuse makseid. Töötuskindlustuse maksete tegijad saavad töötuskindlustuse 6—12 kuuni, kui nad on vähemalt 12 kuud teinud sissemakseid.\nOmandimaksud[ muuda muuda lähteteksti ] Omandimaksude objektiks on vara, mis on eraomanduses ja millel on väärtus. Omandimaksu rakendamise eelduseks on registri olemasolu, s. Vana-ajal oli põhiliseks maksustamise objektiks inimene ise või tema kasutuses olev maaomand, linnriikides ka kinnisvara.\nSunnitöö pr. Corvée on tasuta töö tegemise kohustus, mida inimene peab tegema määratud päeva arvu aastas valitseja heaks.\nTemplimaksu ehk pool šeeklit heebr.\nTolerantsusmaksu saks. Toleranzgebührer pidid tasuma Austria-Ungari Kuningriigis elavad juudid õiguse eest elada selles riigis aastatel — Viiendiku maksu ar. Kinnisvaramaksud[ muuda muuda lähteteksti ] Maamaksu ingl. Land value tax objektiks on eraomanduses olev maavaldus ning selle suurus sõltub maa keskmisest turuväärtusest s. Kuna maa turuväärtus sõltub otseselt maksu koguva valitsuse haldusvõimest, siis peetakse seda üheks kõige õiglasemaks maksukohustuseks.


Hotellid orientiiri Brouwersdami rand lähedal | Hotels.com\nHotellid orientiiri Brouwersdami rand läheduses\nLinna Ouddorp hotellid\nBrouwersdami rand hotellid – Ouddorp\nOuddorp – veel vaatamisväärsusi\nOuddorpi randKui sind on vallanud ohjeldamatu rannaigatsus, siis Ouddorp ja kesklinnast vaid 3,5 km kaugusele jääv Ouddorpi rand juba ootavad sind. Pikemaks jalutuskäiguks vee ääres sobivad hästi Renesse rand, Brouwersdami rand ja Rockanje rand.\nOuddorpi muuseumMuuseumihuvilise reisisõbra päevaplaani võiks kuuluda ka Ouddorpi muuseum. Kultuurihuvilisele reisijale pakub Ouddorp teisigi huvitavaid võimalusi nagu lähiümbruses asuvad Ouddorpi rand, Brouwersdami rand ja Ouddorpi reformkirik.\nSpreeuwensteini linnusemägiOuddorp paistab silma mitmete vaatamisväärsustega, sealhulgas kesklinnapiirkonnast 3,5 km kaugusel asuv Spreeuwensteini linnusemägi.\nOuddorpi reformkirikKohalikest orientiiridest väärib vaatamist näiteks kesklinnapiirkonnast 2,9 km kaugusel asuv Ouddorpi reformkirik.\nBrouwersdami rand – rohkem teavet\nKus on Brouwersdami rand?\nLähim asula – Ouddorp. Ouddorp on rikkaliku ajalooga paik, mille turismimagnetiks on söögikohad. Keda huvitab piirkonnaga lähemat tutvust teha, neil tasub üle vaadata ka Renesse rand ja Rotterdami sadam.\nBrouwersdami rand ja lähikond. Kus ööbida?\n• 3,5 tärni majutuskoht • tasuta parkimine • tasuta wifi • tasuta veepargi kasutamise võimalus\nBrouwersdami rand ja lähiümbrus. Vaatamisväärsused ja ajaviide\n• Renesse rand\n• Ouddorpi rand\n• Westerschouweni metskonna külastuskeskus\n• Ouddorpi reformkirik\n• A Seal Centeri akvaarium\n• Ouddorpi muuseum\nBrouwersdami rand. Transpordiühendused\n• Rotterdam (RTM-Rotterdam The Hague), 40,4 km kesklinnast


Découpage 2004 -- Raamatukoi raamatupood\nIllustratsioonid vanadest ajakirjadest, õnnitluskaardid, noodikirjad, viktoriaanlikud figuurid -- igasugused ideed on teretulnud, et inspireerida fantaasiat leidmaks põnevaid motiive väljalõikamiseks, kleepimiseks ja lakkimiseks ükskõik millistele pindadele.\nDécoupage on küll vana, ent ometi jälle aktuaalne tehnika, mis võimaldab igapäevastele tarbeesemetele ja nipsasjakestele koduses majapidamises loominguliselt läheneda ning aitab näiteks pööningult leitud vanale kapile või aianurka maetud puukohvrile eluvaimu sisse puhuda. Piisab sellest, kui õpite ära põhitehnika ning ergutate veidi fantaasiat muutmaks kõige lihtsamaid esemeid elegantseteks kingitusteks.\nNii võib omapärase loomingulise käekirjaga teie koduseid asju ümber kujundada või anda lihtsalt vanadele, unustatud esemetele uus elu.\nKujundanud Roberta Ceschi\nMõõdud 190 × 269 mm


Välisvahetus – Eesti Arstiteadusüliõpilaste Selts\nTudengite välisvahetust korraldatakse EAÜSi katuseorganisatsiooni IFMSA (International Federation of Medical Students’ Associations) loomisest ehk 1951. aastast alates. SCOPE (ingl k Standing Committee on Professional Exchange) näol on tegemist IFMSA suurima töögrupiga: töös osaleb aktiivselt üle 90 riigi ning igal aastal praktiseerib välismaal programmi raames enam kui 17 000 tudengit üle maailma. Välisvahetuse töögruppi riiklikul tasandil juhib NEO (ingl k National Exchange Officer) ehk välisvahetuse juht, kelle ülesanne on augustikuisel IFMSA peaassambleel välisvahetuse lepingute sõlmimine ning märtsikuisel peaassambleel avalduste ja muude dokumentide vahetamine teiste riikide esindajatega. Veel tegeleb meie NEO praktikakohtade organiseerimise, arstidega suhtlemise ja kontaktisikute motiveerimisega. NEO pole aga üksi – kohalikul tasandil aitab tal välisvahetust koordineerida LEO (ingl k Local Exchange Officer). Tegevust jätkub aasta läbi, eelkõige muidugi suvel. Kaasa lööma on oodatud kõik, kellel tahtmist suvel rahvusvahelises seltskonnas mõnusalt aega veeta, võõrkeeli praktiseerida ja uusi tutvusi leida. Organisatoorsed arutelud toimuvad Facebooki grupis.\nKliinilisse välisvahetusse sõitmiseks peab olema lõpetanud vähemalt kolmanda kursuse, teaduslikus välisvahetuses saab osaleda aga juba peale esimest kursust. Kandideerimiseks tuleb sügisel konkursi avanedes täita ära kandideerimisankeet. Täpsem info konkursi tingimuste ja kuupäevade kohta saadetakse EAÜSi meililisti.\nAnkeedis tuleb märkida oma sihtkohariikide eelistused ning kirjutada lühidalt, kuid selgelt, miks on soov just sinna riiki minna. Enne valiku langetamist tasub üle vaadata vastuvõtva riigi vahetuse tingimused ehk exchange conditions.\nTudengi tegemistel-teadmistel on suur kaal ning nende alusel koostatakse kandideerijate pingerida. Punkte saab teenida mitmetel viisidel, näiteks saavad tubli saagi suvel Tartus tegutsenud välisvahetuse kontaktisikud ja välisvahetuse töögrupis kaasalööjad. Kesine saak ei ole ka neil, kes on korraldanud mõnda EAÜSi suurprojekti või löönud aktiivselt kaasa mõne töögrupi tegemiste organiseerimisel. Kes on veidi passiivsemad olnud ja suurt midagi korraldanud pole, saavad punkte koguda EAÜSi üritustel osalemisega. Ära pelga, kui Sinu summa tuleb tagasihoidlik, sest elu on näidanud, et mõnel aastal ei ole oma unistuste maale sõitmiseks lakkehüppavaid aktiivsusskoore vaja. Saada oma ankeet julgelt teele! EAÜS saab garanteerida riigi, kuid kahjuks mitte linna (kandideerimise teises etapis valid enda 3 meelislinna, kuhu vahetusele minna soovid).\nKui palju välisvahetuses osalemine maksma läheb?\nTudengil tuleb endal kanda programmi osalustasu ning transpordikulud. Osalustasu suurus on EAÜSi liikmetele 325 eurot ning mitteliikmetele 400 eurot, mille eest saab võõras riigis kuuks ajaks peavarju, vähemalt kord päevas süüa (või selleks taskuraha), praktikakoha haiglas ning olenevalt linnast ka sotsiaalprogrammi. Enamikes sihtkohtades organiseerivad kohalikud arstitudengid lisaraha eest mitmeid huvitavaid ekskursioone ja ringsõite lähedal asuvatesse linnadesse ja looduskaunitesse paikadesse, millest soovitame võimalusel kindlasti osa võtta. Välisvahetuse osalustasu maksmine toimub kahes osas, esimene osa (75 eurot) tuleb tasuda kohe, kui tudeng osutub valituks, ning ülejäänu tuleva aasta 1. maiks. Valituks osutunul tasub meeles pidada, et tegu on siduva kokkuleppega – makstud 75€ ei kuulu tagastamisele. Kui tühistada välisvahetusse minek pärast 1. maid, ei kuulu osalustasu tagastamisele.\nLisaks välisvahetuse osalustasule tuleb maksta deposiit tudengi osalemise tagamiseks.\n2 pre-departure trainingul ehk välisvahetuseks ettevalmistaval treeningul,\ntasub osalustasud õigeaegselt\ntäidab vahetuses olles Handbooki\ntäidab Evaluation Formi ja saadab lühiaruande NEO-le\nKui need kriteeriumid on täidetud, tagastatakse deposiitsumma pärast välisvahetuselt koju jõudmist, kui on esitatud Handbook ja sertifikaat. Meie deposiitsumma on 50€ ning selle maksetähtaeg on hiljemalt 1. detsember.\nSaanud võimaluse osaleda välisvahetuses, on edasi tarvis ligipääsu IFMSA andmebaasile, mille annab tudengile välisvahetuse juht pärast seda, kui tudeng on nõustunud vahetustingimustega, tasunud kinnitusena osalustasu esimese osa ning saatnud maksekorralduse meilile neo@eays.ee. IFMSA andmebaasi tuleb järgnevalt sisestada lisaks kontaktandmetele soovitud linnade ja osakondade eelistused. Kõiges selles ja edasises on abiks juhend “KKK välisvahetusse minejale”, millele saab ligipääsu kandideerimisel.\nEdasitoimuv ei ole otseselt enam EAÜSi kontrolli all. Tudengi soovidega arvestab kohalik vastuvõttev organisatsioon ning võimaluse korral paigutatakse ta tema valitud linna ja osakonda. Arvestada tuleb, et mõned linnad on populaarsemad kui teised, seega ei ole paraku võimalik kõigi soovidele vastu tulla. Enamasti tuleb kinnitav teade praktikalinna kohta hiljemalt kaheksa nädalat enne välisvahetuse alguskuupäeva (tavaliselt mai keskpaigas). Kui tundub, et vastusega on liialt venitatud, võib võtta ühendust töögrupi juhiga, misjärel saame ühendust võtta vastuvõtva organisatsiooniga.\nKindlasti tuleks tutvuda (uuesti) välisvahetuste tingimusega oma tulevases riigis ning hakata juba varakult vormistama vajalikke dokumente ja tõendeid, pöörates seejuures tähelepanu tähtaegadele!\nKui ise välisvahetusse veel ei plaani minna, aga on tunne, et tahaks suvel aega veeta maailma kõige lahedamate arsti(välis)tudengitega, siis saab tulla kontaktisikuks! Põhiliselt on kontaktisiku ülesanne oma tudengi(te)ga aja veetmine, suhtlemine ja vajadusel abistamine, kuid kindlasti pole tegemist täiskoormusega töökohaga. Oodatud on ka kõik välisvahetusse sõitjad, kes on juba tagasi või pole veel startinud.\nPlaanid suvel juulis Tartus olla? Tahad saada kuhjaga uusi tutvusi maailma eri paigust? Kuidas oleks kogemustepagasiga, mille saad välistudengite vastuvõtmisest? Või tahaksid niisama lahedalt veeta aega rahvusvahelises seltskonnas ning oma seltsikaaslastega? Tule välisvahetuse kontaktisikuks!\nIgal suvel tuleb Eestisse vähemalt 20 arstitudengit laiast maailmast alustades Tuneesiaga ja lõpetades Peruuga.\nKontaktisiku ülesanded on järgmised:\nminna oma tudengile bussi-/rongijaama vastu, juhatada ta ühikasse ja tutvustada veidi linna (näiteks lähimad toidupoed, jooksurajad, bussipeatused);\nnäidata tudengile, kus asub haigla, vastav osakond ning kus ta süüa saab;\nkorraldada võimalusel koos välisvahetuse töögrupi teiste liikmete ning ülejäänud kontaktisikutega vahvaid pidusid ja väljasõite välistudengitele, et neile jääks Eestist ainult lahedad mälestused;\nvastata välistudengi küsimustele alguses meili teel ning hiljem juba Tartus.\nTöötasu lisaks aule ja kiitusele välistudengite poolt on järgnev:\nhunnik aktiivsuspunkte, mida saab kasutada ise välisvahetusse minekuks;\nvabastus deposiidi maksmisest ning odavam osalustasu välisvahetuses\nvõõrkeelte praktiseerimise võimalus;\nEestimaa ja Tartu eri paikade avastamine koos välistudengitega;\ntulevikus üliväärtuslikuks osutuvad kontaktid välismaa kolleegidega.\nKontaktisikuks olemine ei tähenda, et peaks 24/7 välistudengitega hängima. Kontaktisikule jääb endiselt ka ta enda elu!\nPilte 2021. aasta suvisest välisvahetusest


Raamat loosungite ja lootuste põlvkonnast kui juubelikingitus - Paberleht - Tasuline - Pärnu Postimees\nRaamat loosungite ja lootuste põlvkonnast kui juubelikingitus\nRaamatu esitlusel olijad vaatasid huviga mustvalgeid pilte ja tundsid ära tuttavaid inimesi ja kohti.\nSaarde vallasisese linna ja piirkonna lugu jõudis kolmanda raamatuni, see on Olev Pauksoni “Loosungid ja lootused. Kilingi-Nõmme 1946–1962”, mille esitlusel laupäeva õhtul kohalikus klubis ihales autori autogrammiga raamatut poolsada huvilist.\nKilingi-Nõmme ajaloo kolmas veel trükilõhnane raamat on autori ja väljaandja MTÜ Arendus- ja Innovatsioonikeskuse (AIK) Livonia kingitus Eesti Vabariigi 100 aasta juubeliks.\nPaljudele esitlusel olnutele kangastub 272-leheküljelist raamatut sirvides ja autori erakogust pärit foto- ja dokumendikoopiaid uurides oma noorus või töömehetee algus, aga ka tuttavate ja lähedaste lugu. Hilisematele põlvkondadele annab faktipõhine trükis aimu, kuidas elati vahetult sõja järel, mismoodi stalinistliku surve all moodustati kolhoose, küüditati edukaid talupidajaid, ehitati kooli- ja kultuurimaju, lauldi-tantsiti ja peeti pidu.\nNorra: NATO õppuste GPSi häired pärinesid Koola poolsaarelt 2 Loe artiklit\nTalvik: riigikogu võiks tulevikus keskenduda põhiliselt välispoliitikale 3 Loe artiklit\nBriti ja Euroopa Liidu läbirääkijad jõudsid Brexiti kõnelustel põhimõttelise leppeni Oluliselt täiendatud kl 20.24! 2 Loe artiklit


3.28 Tallinna Kristiine Lasteaed | Tallinna Haridusameti Aastaraamat 2019-2020\nKristiine lasteaias möödus 2018/2019. õppeaasta tiheda teatritegemise tähe all.\nJõuluajaks õppisid Kristiine lasteaia töötajad selgeks näidendi „Ärev öö jõulumaal“. Kevadeks aga sai neil esinemisvalmis näidend „Haldjad teevad metsapeo”.\nNäidendeid käidi esitamas naaberlasteaedades, Kristiine Gümnaasiumi 1. klasside õpilastele, „Rohelise kooli“ seminaril Tallinna linna õpetajatele, Tallinna Lastehaiglas ja Kristiine linnaosa vähekindlustatud perede jõulupeol.\nEeltöö ja õppimisprotsess oli pikk, aga kõik osalised tundsid koostegemisest suurt rõõmu ja lusti. Oluliseks peeti ka heategevust. Lasteaiatöötajad pakkusid ise oma esinemisi välja ja etendused olid vaatajatele tasuta. Kõige suurem tasu ongi laste rõõm etendusest.\nLiina Kala, Tallinna Kristiine Lasteaia õppealajuhataja\nKristiine lasteaia jõulunäidend\nKristiine lasteaia kevadnäidend\nÜritusele olid oodatud kõik Tallinna linna lasteaedade õpetajad. Õpitubades osales 30 õpetajat/külalist 15 lasteaiast. Õpitubasid oli kuus.\nReet Luhaääre õpitoa teemaks oli „Reis toidumaale“. Ühekskoos sõideti rongiga eri peatustesse, kus olid tervisliku toitumisega seotud tegevused. Uuriti toidupüramiidi, viidi läbi söögikogu istung, valmistati tervislik võileib.\nÕpetaja Tea Tengi juhendatud õpitoas „Kingitus sõbrale“ said osalejad valmistada endale või sõbrale kinkimiseks üllatuskarbikese ja „lumetuisu“ purgis.\nLasteaia „Rohelise kooli“ töögrupi liikmed loomaaia tiigripuuris\n14. mai pärastlõunal suundusid Kristiine lasteaia „Rohelise kooli” töögrupi liikmed vabatahtlikena heakorratöödele Tallinna loomaaeda.\n„Rohelise kooli" programmi juhib Foundation for Environmental Education (FEE) – valitsusväline heategevuslik mittetulundusühing, mille eesmärk on keskkonnahariduse abil edendada jätkusuutlikku arengut.\nÜlemaailmses programmis osaleb 49 000 kooli 64 maalt. Tallinna Kristiine Lasteaed liitus programmiga 2016. aasta septembris.\nKuna „Rohelise kooli“ programmi üheks teemaks on „Elurikkus ja loodus”, sai väljasõidu sihtkohaks valitud just Tallinna loomaaed.\nLoomaaia koostöösuhete koordinaatori Signe Kalganiga lepiti kokku sobiv päev heategevusliku töö tegemiseks.\n14. mai hommikune ilm ei olnud just kõige meeldivam välitööde tegemiseks, kuid lõunaks tuli päike välja ja meeskonnaliikmed olid tegutsemisindu täis.\nAlustuseks luges töögrupi juht osalejatele ette tööohutuseeskirjad ja kõik kinnitasid nendest aru saamist ja nende täitmist allkirjaga.\nTöödeks oli tiigripuuri seinte peitsimine ja karakali puuri akende pesemine.\nPuuris töötamine tegi nii õpetajatele kui ka loomaaia külastajatele nalja. Õpetajad mõtlesid välja ka musta huumoriga sildi: „Lasteaiaõpetaja – ohustatud väljasurev liik”.\nLisaks töötegemisele saime kuulata Signe Kalgani põnevaid lugusid loomaaiaelust.\nTööd jagus 2–3 tunniks. Pärast seda sai piknikku pidada ja loomaaialoomi uudistada.\nTallinna Kristiine Lasteaias viidi 16. aprillil juba kuuendat korda läbi Kristiine Linnaosa lasteaedadele projekt „Kuldne Lusikas”, tänavuseks teemaks oli „Munapühade eri”.\nÜhe meeskonnaga olid esindatud Tihase, Kannikese ja Lepatriinu lasteaiad, võõrustaja pani välja koguni neli meeskonda.\nKõik meeskonnad said eeltööks ülesande korjata ja koguda looduslikku materjali, millega saab mune värvida.\nLapsed ja õpetajad olid väga leidlikud. Kristiine lasteaias värviti mune lilleõite (sinililled, siniliiliad), sambla, riivitud peedi, värskete naadilehtede, kohvi, kuivatatud kaselehtede, sibulakoorte ja seemnetega ning värviliste krepp-paberite ja lõngajuppidega.\nMunad värvitud, asuti munatopse kaunistama. Kõigile anti puust munatops, mille võis oma soovi järgi ära kaunistada. Kaunistamiseks kasutati akrüülvärve, veekindlaid vildikaid ja põletit.\nKõige lõpuks said lapsed tänutäheks veel maitsva üllatuse „Kuldse Lusika” muffini näol.\nKuldse Lusika pildialbum\nPühademunade kaunistamine „Kuldsel Lusikal”\n‹ 3.27 Tallinna Komeedi Lasteaed üles 3.29 Tallinna Kullatera Lasteaed ›