Klaviatuur SteelSeries Apex 150, 64669\nApex 150 varustab sind kõigega, mida vajad tõeliseks võistluseks. SteerSeries Quick Tension lülitid, 5-tsooniline RGB, Discordi märguanded ja pritsmekindeldisain - kõik see suurepärase hinnaga!\n• Garanteeritud vastupidavus kuni 20 miljonit nupuvajutust\n• Vastupidav pritsme- ja vedelikukindel disain\n• Reaalajas Discordi märguanded\n• 5-tsooniline kohandatav RGB taustavalgus\nQuick Tension lülitid on loodud ülimalt vastupidavaks, pakkudes samaagsealt suurepärast tunnetust. Apex 150-e alumisel küljel on raudplaat, unikaalse kujundusega membraan ja optimiseeritud kujundusega lüliti- ja klahvipesad, mis muudavad SteelSeries Quick Tension lülitid millekski erakordseks.\nTäpselt kujundatud klahvid - termoplastikust klahvid on stabiilsed ja vastupidavad.\nJärjepidev mugavus - kummist kattematerjal tagab meeldiva tunnetuse igal klahvivajutusel.\nRauast alus - vastupidav rauast alusplaat muudab klaviatuuri vastupidavaks ja töökindlaks.\nApex 150 on kujundatud sisemise membraaniga, mis kaitseb sisemist elektroonikat vee ja pritsmete eest. Kaks pisikest kanalit juhivad vedeliku "õnnetustkohast" klaviatuuri sisemusest välja.\nArenenud anti-ghosting ja 24-nupuline rollover aitavad sul igasugustes olukordades sooritada kõik kombinatsioonid ning täita kõik käsklused. Apex 150 on ka täielikult programmeeritav, mis tähendab, et sa saad salvestada erinevaid klahvikombinatsioone, makrosid ja palju muud.\nLihtsasti kasutatav tarkvara\nApex 150 klaviatuuri saab seadistada ja kohandada kõige intuitiivsema ning võimekama tarkvaraga - SteelSeries Engine. SteelSeriese tarkvarainsenerid ja kujundajad on pühendunud ning soovivad sinuni alati tuua võimalikult mugavad, kuid võimekad lahendused!\nJuhi oma seadmeid - kasuta oma seadmete potensiaali maksimaalselt, kohandades nende seadistusi käsitsi.\nPilve sünkroniseerimine - varunda ja sünkroniseeri oma seadistusi kõikidele platvormidele.


Tartus jäi kadunuks 25-aastane noormees - Uudised - Tartu Postimees\n8. detsember 2019, 8:16\nTartus kadunuks jäänud 25-aastane Aiti.\nPolitsei otsib taga Tartus ööl vastu reedet kadunuks jäänud 25-aastast meest.\nMeest nähti viimati ööl vastu reedet, 6. detsembril kella 1.25 ajal Tartus jalakäijate sillal, kus ta lahkus neljast sõbrast. Telefonitsi saadi temaga ühendust samuti 6. detsembri öösel. Pärast seda mees enam kõnedele ei vastanud, tema telefon on välja lülitatud.\nFoto on tehtud 5. detsembri õhtul üritusel, kus Aiti viibis ning teine foto linna valvekaamerast (Aiti on fotol paremal) on tehtud ajal, mil mees ühes sõpradega kesklinnast Turusilla poole suundus ning seal kella 1.25 ajal sõpradest lahkudes kadunuks jäi. Mees pidanuks jõudma kas oma ööbimiskohta Tartus Vanemuise tänaval või siis lähedase juurde Narva maantee ühiselamusse, kuid sinna ta ei ole senini jõudnud.\nPolitsei on kontrollinud üle mehe võimalikud viibimiskohad lähedaste ja sõprade juures, ühiselamud, muud majutuskohad, haiglad, baarid, peamised liikumissuunad kesklinnas ja sealt edasi Narva maantee suunas, ka Emajõe ümbrus. Lisainfo kogumine ja otsingud jätkuvad, politseile on seejuures abiks nii lähedased, Aiti sõbrad ja teised vabatahtlikud.\nLähedaste sõnul helistas 25-aastane Aiti ööl vastu reedet sõbrale ning seejärel läks üle Turu jalakäijate silla ja pidi jõudma Narva maantee tänava ühiselamusse. Telefonile mees ei vasta, samuti ei õnnestu temaga ühendust saada sotsiaalmeedia kaudu.


Dissotsiatiivse identiteedihäire spetsiifilise määratluse ümber on arutletud, kuid Medscape'i sõnul on dissotsiatiivne identiteedihäire raske vaimuhaigus ja seda mõistetakse üha enam kui "keerulist ja kroonilist posttraumaatilist psühhopatoloogiat, mis on tihedalt seotud raske, eriti varase, lapse ahistamine"Dissotsiatiivset identiteedihäiret, üldtuntud nimega DID, iseloomustavad indiviidis kaks või enam isiksust. Tavaliselt on üks domineeriv ja esindab enamuse ajast, kuid alati on olemas üks isiksus.\nVarem tuntud kui mitme isiksuse häire, dissotsiatiivne identiteedihäire on üks paljudest teadaolevatest dissotsiatiivsed häired. Tavaliselt hõlmab see:\nhäireid mälus, teadlikkuses, identiteedis ja / või tajus\nraske depressioon ja enesetapp\nsomatization (meditsiiniline sümptom, millel puudub tuvastatav põhjus)\nVõite näha dissotsiatiivse identiteedihäire (DID) DSM-5 kriteeriumid siin.\nDissotsiatsiooni määratlus seoses DID-ga\nTugev dissotsiatsioon on dissotsiatiivse identiteedihäire keskmes. Vastavalt Mosby meditsiinisõnastik, dissotsiatsioon on määratletud kui "alateadlik kaitsemehhanism, mille abil idee, mõte, emotsioon või muu vaimne protsess eraldatakse teadvuse ja kaotab seeläbi emotsionaalse tähtsuse. "Enamik kogeb väga kergeid dissotsiatsiooni vorme inimesed. Näiteks kui sõidate tööle sama marsruudi järgi, nagu teil on mitu korda, ja kui jõuate kohale, saate aru, et teil pole sõidu mälu. See on dissotsiatsiooni vorm. Kuid DID-ga inimesed kogevad väga raskeid dissotsiatsiooni vorme, mis tegelikult eraldavad nende teadvuse erinevateks isiksusteks.\nRaske lapseea väärkohtlemine ja dissotsiatiivne identiteedihäire\nDissotsiatiivset identiteedihäiret ei diagnoosita tavaliselt kuni täiskasvanueani, kuid arvatakse, et see areneb välja lapseeas, kui aset leiab tõsine, korduv, pikaajaline lapsepõlves esinev väärkohtlemine või hooletussejätmine. Dissotsiatsioon toimub kaitsemehhanismina, et kaitsta inimese teadvust praegu toimuvate toimingute eest. Väga rasketel juhtudel loob selline dissotsiatsioon ühe indiviidiga tegelikult rohkem kui ühe isiksuse - DID.\nKõigil väärkoheldud lastel ei teki dissotsiatiivset häiret, kuid uuringud näitavad, et väärkoheldud lastel on dissotsiatsioon rohkem kui vägivallatud lastel.\nKui levinud on dissotsiatiivne identiteedihäire (DID)?\nPole täpselt teada, kui levinud dissotsiatiivne identiteedihäire on; arvatakse, et see on haruldane, ehkki tavalisem kui varem arvati. Mõne eksperdi sõnul on see arv koguni 1% elanikkonnast. Selle põhjuseks võib olla laste kuritarvitamise juhtude arvu suurenemine. 1995. aastal oli hinnanguliselt üks 25-st lapsest väärkoheldud, kuigi värskemate hinnangute kohaselt oli kehalise / seksuaalse väärkohtlemise juhtumeid peaaegu 50%. Laste kuritarvitamise all kannatavad rohkem naisi kui mehi suhtega 10: 1, seega on tõenäoline, et DID all kannatavad rohkem naisi kui mehi. Meestel võib aga esineda rohkem dissotsiatsiooni, mis tõuseb talitlushäirete tasemeni kui naistel. (Dissotsiatiivse identiteedihäire poleemika: kas DID on tõeline?)\nPrognoos nende kohta, kes vastavad DID määratlusele\nKuigi DID on raske vaimne haigus, dissotsiatiivse identiteedihäire ravi on saadaval ja abivalmis. Esimene prioriteet on tagada, et igasugused kuritarvitused oleksid lakanud. Kui see on tehtud, keskendub teraapia usaldusküsimustele, tervisliku toimetuleku käitumisele, emotsioonide registreerimisele ja kriisiplaani väljatöötamisele. Lisaks DID-ravile võib mõnede sümptomite, näiteks raske depressiooni ravimisel kasutada ravimeid.\nPärisdissotsiatiivse identiteedihäire lood ja videod\nDissotsiatiivse identiteedihäire juhtumid: kuulsad ja hämmastavad\nKuulsused ja kuulsad inimesed, kellel on DID\nDissotsiatiivse identiteedihäire (DID) statistika ja faktid\nBipolaarse seisundi tõttu tunne end abituna\nADHD ravimite kõrvaltoimed, mida keegi ei tohiks taluda\nÕige ADHD-ravim võib elu muuta palju lihtsam lastel ja täiskasvanutel, kellel on tähelepanupuudul...\nRutiinne päästmine: kodutöö kaasaegsele perele\nMiks kooliaeg on mõru? Ühest küljest armastab enamik vanemaid, et nende lapsed on terve päeva koo...\nKuidas see tundub, kui inimesed depressiooni vallandavad\nMul on olnud inimesi, keda ma armastan, et oma depressioon vallandada: "Miks te ei saa lihtsalt õ...


19 Aleksander Kallus\nDefaultsort vs järjestaRedigeeri\nUssollag ja NorillagRedigeeri\nTere! Palun vaata Arutelu:Ussollag. Küsisin ekstra keelenõust järele ja sealt soovitati, et nime keskel ei käi mingeid suurtähti. Isegi vene keeles ei käi. Taivo 27. aprill 2010, kell 15:52 (EEST)\nTere! Märkisite eesti ohvitseri Eduard Väärsi surmadaatumiks 1979. Millisest allikast see teave pärit on? --kanakukk 18. mai 2010, kell 19:34 (EEST).\nInfo on pärit dr. Vello Helgilt, kes leidis selle Kopenhaageni Eesti Kodu materjalidest. Amherst99 18. mai 2010, kell 19:49 (EEST)\nMult paluti küsida, et kas temaga on võimalik kontakti ka saada või tuleks pöörduda siia? --kanakukk 23. juuni 2010, kell 18:46 (EEST).\nMul on tema meiliaadress, aga ei tahaks seda siia avalikult välja riputada. Kas saaks sulle eraviisiliselt saata? Amherst99 26. juuni 2010, kell 00:08 (EEST)\nArusaadav. Saada mulle viki kaudu e-kiri. --kanakukk 26. juuni 2010, kell 13:39 (EEST).\nKui teisaldad mõne artikli (praegusel juhul "Viljandi Linnastaadion"), siis vaata millised artiklid viitavad sellele "Lingis siia" alt. Ning muuda vana artikli nimi uueks. Praegu tegin selle sinu eest ära. Pelmeen10 6. september 2010, kell 17:25 (EEST)\nVäga kena sinust. Amherst99 7. september 2010, kell 09:53 (EEST)\nKui ka vana nimi on korrektne, siis ei pea seda tingimata tegema. Andres 7. september 2010, kell 12:03 (EEST)\nKasutajanime Amherst ei ole minu andmetel kunagi registreeritud (vaata siia). Ma võin Su praeguse nime ära muuta, aga Sa võid ka registreerida endale lihtsalt uue konto ja sealt näiteks ümbersuunamised teha. --Jaan513 25. september 2010, kell 21:50 (EEST)\nVõib-olla on targem jätta nii, nagu hetkel välja kujunenud on. --Jaan513 27. september 2010, kell 12:35 (EEST)\nOk. Vabanda, et nii palju su aega võtsin. :-) Amherst99 27. september 2010, kell 16:27 (EEST)\nTegin muudatuse ära. --Amherst99 14. jaanuar 2012, kell 22:49 (EET)\nMuutsin kirjutist Rivanool, palun vaata üle. suwa 16. veebruar 2012, kell 12:19 (EET)\nTänud. Peaks rahvusvahelise kaubamärgi Rivanol ka lisama. --Amherst99 16. veebruar 2012, kell 13:16 (EET)\nKategooriat on minu meelest tarvis, sest uusi allikaid tuleb aegamisi juurde. --Amherst99 (arutelu) 10. juuli 2012, kell 09:56 (EEST)\nMille järgi sa otsustad, et kellegi surmaaega ei saa mitte iialgi teada - vastandina juhtumitele, mil kunagi midagi ikka selguda võib? Kui yks allikas ytleb, et aeg on teadmata, siis teine võib selle aja ikkagi anda. Teadmise põhimõtteliselt võimatust on raske tõestada. --Oop (arutelu) 10. juuli 2012, kell 16:01 (EEST)\nMa olen suur optimist puuduvate surmakuupäevade leidmise osas. Isik on ammu surnud? Antiikse v keskaegse isiku puhul olen nõus. Aga 20. saj. isikute suhtes pudeneb uusi ja uusi andmeid veebi kogu aeg. Isegi Venemaal võidakse ükspäev seni suletud arhiivid ikkagi avada... --Amherst99 (arutelu) 10. juuli 2012, kell 20:43 (EEST)\nMinu meelest ei peaks selle kategooria lisamisel hindama mingisugust tõenäosust, see on enamasti väljaspool toimetaja/täiendaja kompetentsi. Surmaaja võib ju ka lisada aastakümne järgi. Või siis tuleks tõesti teha lisaks kategooriad "Surmaaeg teadmata" ja "Sünniaeg teadmata".--Morel (arutelu) 1. august 2012, kell 16:53 (EEST)\nTere! Puhtprofessionaalsest huvist küsin, et kust võtsid Pärtel Haliste täpse surmakuupäeva?--Morel (arutelu) 15. juuli 2012, kell 19:52 (EEST) Tere! Sama artikli välislinkide alt, andmebaaist ISIK. --Amherst99 (arutelu) 16. juuli 2012, kell 10:19 (EEST)\nAitäh, nii lihtne oligi.--Morel (arutelu) 16. juuli 2012, kell 16:28 (EEST)\nNiisiis teisaldasin, aga seal peab terve hunniku sissetulevaid linke korda tegema. Seega palve – kui sul peaks aega olema nendega tegelda, äkki võtad ette. -- Ahsoous (arutelu) 29. november 2012, kell 23:20 (EET)\nÕigeusu kirikute nimedRedigeeri\nOled justkui iseenesestmõistetavalt mõne kirikuartikli pealkirja muutnud. Siin-seal arutelulehekülgedel on aga avaldatud arvamust, et eelistada võiks vastupidi lihtsaid nimeseid, mida tõenäoliselt pigem ka kasutatakse (nt siin). Ei tohiks olla põhjust, miks artiklipealkiri peab lähtuma just (ametlikust) pikast nimest, mis kuskil nimestikus või registris on toodud ja paljudel juhtudel enam koguduse kui ehitise kohta käib. Artiklipealkirjades võiks eelistada kultuurimälestiste riiklikus registris kasutatud nimesid ja KNABi põhinimesid. 90.190.114.172 9. veebruar 2013, kell 10:08 (EET)\nKirikunimed ei ole Vikipeedias ühtlustatud, valdaval enamusel juhtudes on siiski kasutatud seda nime, mida kirik ise kasutab. Minu meelest on see ka õige põhimõte. Riik on kirikust nõukogude ajal nii palju kordi julmalt üle sõitnud, ei ole hea jätkata samas vaimus. On aeg austavamat suhtumist üles näidata. Kirik otsustab ise, mis nimed ta oma kogudustele ja ehitistele paneb. --Amherst99 (arutelu) 9. veebruar 2013, kell 12:25 (EET)\nNojah, ühtlustamisel on seni eelistatud pigem keerulisi nimesid. Minu meelest selle näol, millist nimekuju Vikipeedias eelistatakse, ei dikteeri riik kuidagi, millist nime kirik (kogudused) kasutama peavad. Lihtsalt lühikesed nimed (kohanimi-õigeusu-kirik) tunduvad olevat tavakasutuses märksa kergemini haaratavad ja paremini kirjeldavad. Pikki nimesid tuleb definitsioonis muidugi ka mainida. 90.190.114.172 9. veebruar 2013, kell 12:42 (EET)\nVikipeedia:Heade artiklite kandidaadid/InimesedRedigeeri\nÄkki leiaksid mahti, et sealt mõned artiklid üle vaadata ja omapoolne hinnang anda? Ivo (arutelu) 18. jaanuar 2014, kell 02:49 (EET)\nPäriksin igaks juhuks taas nende heade artiklite kandidaatide kohta. Ehk õnnestub seeläbi mõni kirjutis heaks artikliks arendada / valida. Ivo (arutelu) 26. detsember 2014, kell 19:53 (EET)\nOled staažikas wikipedist ja teinud aktiivset kaastööd eri teemadel. Mis arvad, kui esitaksin su administraatorikandidaadiks? - Melilac (arutelu) 8. september 2015, kell 21:02 (EEST)\nMina toetaksin ka. Andres (arutelu) 9. september 2015, kell 08:03 (EEST)\nAga kui soovi tekib, sisi anna teada. - Melilac (arutelu) 5. veebruar 2017, kell 20:34 (EET)\nOk. --Amherst99 (arutelu) 5. veebruar 2017, kell 21:18 (EET)\nPildid lae ikka Commonsisse. Meie vikis seisavad nad niisama ja siin me neid ei kategoriseeri--Estopedist1 (arutelu) 5. veebruar 2017, kell 13:53 (EET)\nFail:Tunnistus. Timofei Viinapuu.jpgRedigeeri\nLäbiva suure algustähega nimedRedigeeri\nEnne teisaldamist vaata palun, kuidas on pealkirju varem muudetud ja mis on arutelus pealkirja kohta öeldud (nt Arutelu:Tomski Ülikool ja Arutelu:Peterburi Riiklik Metsandusülikool). Me oleme läbivat esisuurtähte vältinud, kui tegu pole ametliku nime sõna-sõnalise tõlkega. Keelereeglite järgi tuleks tüübinimetus (nt "ülikool") tavakasutuses (mitteametlikus kasutuses) väikese tähega kirjutada. Nii et, kui tahta algustähe kasutust ühtlustada, siis arvatavasti pigem nii. Pikne 14. jaanuar 2019, kell 17:39 (EET)\nInglise vikis on soovitatud tuntumad keeled linkimata jätta (en:MOS:OVERLINK). Mu meelest on ka siin üsna asjatu näiteks saksakeelsete nimede juures lingiga "saksa keeles" artikleid kirjumaks ajada. Pikne 24. november 2020, kell 23:43 (EET)\nSamuti, täiendina pole ju lihtsalt "saksa" näiteks siin vale ega vähem selge. Eks sellistes kohtades ole püütud sulgudes osa võimalikult lühike hoida, et ümbritsev lause oleks paremini loetav. Selliseid asju ei ole tarvis parandada. Pikne 12. november 2021, kell 18:31 (EET)\nOkupatsiooni muuseumi allika järgi arreteeriti Aleksander Kallus Kuressaares 04.märtsil 1942 mitte 14. juunil 1941. http://www.okupatsioon.ee/en/memento-2001/226-k-2001. Kust see 14. juunil 1941 kuupäev on saadud? Kopo25 (arutelu) 21. aprill 2022, kell 13:37 (EEST)\nSaksa okupatsiooni ajal arreteeritud inimene ei saanud sattuda kohe edasi nõukogude vangilaagrisse. Seda esiteks. Siin ühes fotoallkirjas on info tema küüditamise kohta 1941. Ma leidsin artiklit täiendades ka täpse kuupäeva veebist. Praegu ei leia seda - veidi kiire on. Amherst99 (arutelu) 21. aprill 2022, kell 18:00 (EEST)\nhttp://www.okupatsioon.ee/et/fotod-memento-2001a-vaeljaandest Amherst99 (arutelu) 21. aprill 2022, kell 18:01 (EEST)\nSelles lingis ei ole kahjuks arreteerimise kuupäeva. Äkki siiski leiad selle täpse kuupäeva ja lisad ka viitelingi. Kopo25 (arutelu) 23. aprill 2022, kell 13:53 (EEST)\nLeidisn ENSV Teatajast infot, et Aleksander Kallus oli teadmata kadunud ja kuulutatud surnuks 10. jaanuar 1948 - https://www.digar.ee/arhiiv/et/download/232041. Kuidas seda infot mõista? Kopo25 (arutelu) 23. aprill 2022, kell 14:49 (EEST)\nKGB varjas hoolega represseerimisi/mahalaskmisi. Sugulastel oli vaja näiteks pärida maja vms. Nii lastigi surnuks kuulutada. Amherst99 (arutelu) 23. aprill 2022, kell 17:09 (EEST)\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Kasutaja_arutelu:Amherst99&oldid=6090650"\nLehekülje viimane muutmine: 23. aprill 2022, 17:09\nSelle lehekülje viimane muutmine: 17:09, 23. aprill 2022.


Haavad ninas - Küsimused - 2020\nHaavandid ninas - põhjused ja ravimeetodid\nPaljud inimesed on kogenud sellist nähtust nagu haavandid ninas. Nad toovad patsiendile suurt ebamugavust: pidev sügelus, valu, verevarustus või mädanik. Selliste haavade variante on palju. Kõige tavalisemad lõhed ja haavandid nina läbipääsude limaskestal. Sellised ninaformatsioonid räägivad kogu organismi siseorganite töös patoloogiast.\nKõik nina limaskesta haavad peaksid ühe nädala jooksul iseseisvalt kaduma. Aga kui see ei juhtu, on erinevate tüsistuste tõenäosus suur.\nEnne ravi alustamist peate selgitama, millised on nina pragude tekkimise põhjused. Eneseravim ilma haiguse põhjuseta teadmata saab ainult kahju.\nPõhjused, mis põhjustavad pragude või haavade teket ninas, on üsna erinevad. Mis puudutab neid:\nriniit - krooniline äge või ägenemine;\nvälised tegurid: hematoomi löögid, nina valimine;\nekseem allergia või infektsiooni tõttu;\nsee võib olla üks süüfilise sümptomitest;\nvasokonstriktorite kontrollimatu kasutamine;\nhalbadest harjumustest ja toitevigadest tulenev põletik.\nNagu näha, on nina läbipääsude haavandite põhjused peamiselt mikroobsed või traumaatilised.\nNina lõhed ei pruugi mingil viisil ilmneda ja ilma ravita ära minna. Kui nina haav paari nädala jooksul ei kao, siis saame rääkida suure usaldusega viirusinfektsiooni suhtes. Patsient võib kehatemperatuuri tõusta, tekitada üldist nõrkust.\nTänu nina pragude ilmnemise erinevatele põhjustele on siinsed sümptomid väga erinevad.\nHerpes See viirus on mis tahes inimese kehas. Siiski võib see esineda ainult nõrgenenud immuunsüsteemi kaitsega patsientidel. Samal ajal ilmuvad tüüpilised vesikulaarsed lööbed, mis sageli esinevad nina sisekestal. See annab patsiendile ebamugavuse põletustunne vormis ninas ja limaskestade sügeluses. Sageli suureneb kehatemperatuur.\nKeeda Selles haiguses on nina valus, palavik, nahk mädase moodustumise piirkonnas on punane ja paistes. Mõne päeva jooksul keedetakse purulentsete põhivormidega. Lümfisõlmed võivad suureneda.\nSükoos. Selle haiguse korral on ninasõõrmete ja limaskesta sissepääsu juures nahk punktitud väikeste villide ja koorikutega. Abstsesside keskel on juuksed, mis on kergesti välja tõmmatud. Nina haav ei paranenud pikka aega.\nEkseem. Ninasõitude sissepääsu juures ilmuvad arvukad mitmed mullid, mis avanemisel moodustavad sügelevad haavandid.\nErysipelas Limaskesta pind muutub punaseks ja paistes, esineb tugev valu, sellele ilmuvad iseloomulikud mullid.\nAllergia. Seal on tihendid, mis tugevalt sügelevad ja sunnib patsienti nina põletiku kammimiseks, mis kahjustab limaskesti.\nSüüfilis Sellele suguhaigusele kaasneb tihti nina tiibade tihendamine. Käimas vormis ninaõõne haavandite vorm.\nRiniit. Püsivad korduvad eritised kahjustavad nina limaskesta ja põhjustavad haavandite teket. Atrofilise riniidiga tekib nina kaudu suur hulk pragusid. Purulentsed ja verised koorikud katavad kogu limaskesta pinna.\nEnesehooldust saab teha mitte rohkem kui ühe nädala jooksul. Pärast seda aega, kui haigus ei kao, peaksite abi saamiseks pöörduma otolarüngoloogi poole. Pärast patsiendi uurimist ja patoloogia põhjuste kindlakstegemist valib spetsialist ravi taktika. Pragude põhjused on suured ja ainult arst saab määrata, kes neist häirib patsienti.\nHerpeetilise nina kahjustuse korral määratakse kompleksne ravi:\nantihistamiinid, nagu tsetirisiin, zürtec, diasoliin;\nvahendid immuunsuse parandamiseks: Licopid, Isoprinosine;\netiotroopsed ained - salv ja tabletid Acyclovir, Valacyclovir.\nStafülokokkide nakkuste kõrvaldamiseks kasutatakse nina pesemiseks antiseptilisi aineid - Furacilin, Miramistin. On vaja võtta ravimeid, mis normaliseerivad mikrofloora - Bifiform, Linex, Atsepol. Määra vasokonstriktorite tilgad - Tizin, ksülometasaliin, Rinonorm. Lisaks soolalahustele ja inhaleeritavatele kummeli või saialillidega.\nFurunculoosiga patsientide ravi seisneb antibiootikumide võtmises. Abstsessit ravitakse antibakteriaalse toimega antiseptikumide ja salvidega.\nVideost saate teada, kuidas ravida haavandeid ninas:\nKui nina limaskesta praod on põhjustatud hematoomist, siis on vaja verd pumbata, avada abstsess ja määrata antibiootikumid.\nSükoosi ravitakse antibakteriaalsete ravimitega. Ninaõõne määritakse salitsüülalkoholiga.\nAllergilise ekseemi korral on ette nähtud ülalkirjeldatud ravi antihistamiinide ja rikastavate ravimitega. Lisaks ravitakse ninaõõne antiseptilise salviga.\nKuidas ravida süüfilise või tuberkuloosi põhjustatud haavu? Siin on ravi spetsiifiline.\nUued kasvud ninaõõnes eemaldatakse kirurgiliselt ja seejärel viiakse läbi sobiv ravi.\nKui ninasõitude haavad ilmuvad regulaarselt, võib see olla tingitud kroonilisest infektsioonist. See juhtub, kui patsient ei ole nakkushaigust ravinud või ei ole seda täielikult ravitud. Nakkusprotsess muutub resistentseks ja immuunsuse langus toob kaasa asjaolu, et mikroobid paljunevad kiiresti, põhjustades haiguse uusi ilminguid. Samuti ilmneb pidev pragude tekkimine seedetrakti talitlushäirete või diabeedi tõttu.\nVäga oluline on mikrokliima seisund korteris. Talvel on ruumide õhk patareide tõttu ülepuhutud, nii et limaskesta muutub kiiresti õhemaks ja mikroobid paljunevad selles kergemini.\nkorralik ja korrapärane söömine;\nnina pidev pesemine erilahendustega;\nNohud ja praod ninas - probleem, millel on lahendus. Vajalik on aegsasti konsulteerida haigusega õigesti diagnoositud spetsialistiga ja määrata sobiv ravi. See aitab vältida olulisi terviseprobleeme.\nMiks limaskesta nina haavad ei paranenud ja kuidas ravida\ntilkade pikaajaline kasutamine riniidi raviks. Kompositsioon sisaldab vasokonstriktoreid, mis võivad kuivada limaskesta ja soodustada koorikute ja haavade teket;\nkrooniline nohu ja teised ninaneelu haigused.\nSisse põletatud mass, kus on puss, on keema. Näitab juuksefolliikulite ja ümbritsevate piirkondade kahjustusi. Ninasõõrmesse ilmuvad haavandid võivad mõjutada keha erinevates tsoonides. Selle põhjuseks on immuunsuse vähenemine, lapsepõlves areneb see sooleprobleemide taustal.\nValulised vesiikulid, mis on täidetud mudade eritistega. Pärast avamist tekivad haavandid, haavad, erosioon, mis eritavad regulaarselt verd. See on herpesele iseloomulik.\nKotid, mis on pidevalt hellitavad. Võib levida lõua pinnale ja mõjutada ülemist huuli. Stafülokokkide infektsioon tekitab selliseid haavu.\nValge, sujuv kasv - polüüp. Kasvamisel suudab see õõnsust blokeerida ja nina kaudu hingata.\nHaavandid, millega kaasneb sügelus, mäda ja muu ebamugavustunne. Esineb mehaaniliste kahjustuste ja mädase nohu tagajärjel.\nHIV-nakkuse taustal ilmnevad sageli haavad, haavad.\nVerehaavandid, mille suurus suureneb järk-järgult. Ohtlik sümptom, mis näitab vähki.\nNinaõõne kahjustusi on palju, igal juhul on vajalik arsti poolt läbi viidud üksikasjalik uurimine ja uurimine. Ärge viivitage arsti poole pöördumisega, mitmed haigused põhjustavad ohtlikke ja tõsiseid tagajärgi.\nPärast diagnoosimist määrake taastamiskursus. Keerukate patoloogiate (süüfilis, tuberkuloos, HIV) tuvastamisel tegeleb patsient spetsialistiga. Kodus on vastuvõetav haava ravimine ninas, mis ilmnes pideva korjamise, mikroobse saastumise ja kuiva õhu tagajärjel. Enne traditsiooniliste retseptide ja ravimite kasutamise alustamist loobuge harjumusest kontrollida nina sisu ja saada niisutaja.\nViirusevastase toimega vahendid. Kasutatakse herpes. Terapeutilise tulemuse saavutamiseks on soovitatav kombineerida pillide kasutamisega väliseid salve ja haava kreeme. Rühma esindajad: atsükloviir ja selle analoogid, Gerpevir jt.\nHormoonidel põhinevad ravimid. Nõutav allergiliste reaktsioonide ravis. Ebameeldivuse vastu võitlemisel aitab Sinaflan, Fenistil, hüdrokortisooni salv.\nKahju taastamiseks ja regenereerimisprotsesside kiirendamiseks. Näitab erosiooni, haavandite ilmnemist, nina hästi kuivamist. Bepanten, Pantenool, Solcoseryl jne on parimad.\nAntibakteriaalsed ravimid. Vajalik pikaajalise põletiku jaoks, kui haavad hakkavad põletama ja haavanduvad. Haigusseisundi leevendamiseks määratakse tetratsükliin, linomütsiin, Ichtyol salv, Levomekol.\nKombineeritud ravimid. Tehke samaaegselt kahjustatud ninaõõnde tervendav ja antimikroobne toime. Kategooria populaarne esindaja on Triderm salv.\nNinaga seotud probleemide korral võite küsida abi looduslikest abinõudest. Rahvameditsiinis on palju tõhusaid retsepte, mis vabastavad pärast esimest kasutamist. Enne ravi alustamist veenduge, et haavad on ohutud, retseptis kasutatavate komponentide suhtes ei ole tõsiseid patoloogiaid ja allergiat. Arutage arstiga kindlasti ravi taktikat.\n№1 Valmistage keeva veega mahuti ja lisage paar tilka eukalüptiõli, kuuset ja teepuuõli. Tooge oma nägu õrnalt aurule ja hingake lõhnavad aurud 10 minutiks. Katke suurima mõjuga tekk.\nNr. 2 Peenestage sibul peenest riivist, et saada 3 spl läga. l Täitke saadud mass 50 ml veega ja lisage naturaalne vedel mesi 1 tl. Jätke 30 minutiks sisse. Tüve. Veritsege oma nina kuni 6 korda päevas.\n№4 Koorige 100 g küüslauk ja tükeldage nuga. Pange väike konteiner ja vala oliiviõli. Jäta 24 tundi. Määrige küüslauguõli koorikud ja haavad.\nNr. 5 Pesemine soolalahusega. Sisestage süstlasse vajalik kogus lahust ja valage õrnalt ninasse, kallutades pea veidi vastupidises suunas. Ettevaatust Kui seadet ei järgita, võib keskkõrvapõletikku tekitada!\nKui kõik on tervisliku seisundiga, on soovitatav limaskestade terviklikkus taastada:\ndesinfitseerige ninaõõne tilkadega mesi, taruvaik, aloe ja muud komponendid;\nviia sisse sissehingamine maitsetaimedega;\nNinavähk annab tugeva ebamugavuse. Vähesed mõistavad, et koorik, kuivus võib olla esimene kella, mis puudutab siseorganite talitlushäireid või tõsise infektsiooniga nakatumist. Arsti külastust ei ole vaja edasi lükata. On parem uurida ja selgitada probleemi põhjus. Mõningatel juhtudel ei ole traditsiooniline meditsiin võimeline aitama, puudub ilmne põhjus. Siis on aeg pöörata tähelepanu psühhosomatika teadusele ja uurida sisemist seisundit, kogemusi.\nEsimene tõke inhaleeritava õhu teel on nina limaskest. Ja kui tema töö on häiritud, siis stressi kogevad kõik keha olulised süsteemid. Lõppude lõpuks kaotavad elundid võimaluse puhastada puhta ja niiske õhuga.\nPeamine sümptom, mis näitab nina limaskesta rikkumist, on selle kuivus ja koorikute, haavade ja pragude tekkimine.\nÜksikasjalikumalt selgitatakse, kuidas nina on koorikuga seotud haavaga.\nMilline on põhjus, miks ninas on koorikuga haav?\nKõige tavalisem nina haavade allikas on regulaarne mehaaniline toime limaskestale. Eriti kehtib see väikeste laste kohta, kes püüavad kinni panna oma ninasse.\nVaskokonstriktsiooniga tilkade pikaajaline kasutamine.\nSükoos või nina limaskesta juuste kotid põletik.\nVeritsevate haavade ilmnemine näitab viirusliku päritolu, hüpertensiooni, veresoonte nõrkuse haigust.\nKuidas mõista, et see ei ole närvis või mõni muu vistrik?\nKeeda Selline haridus on tavaliselt palju valus. See on tihe subkutaanne tuberkulli, mille sees on sõlme. Küpseb 2 nädala jooksul, pärast mida väljub sisemuses kogunenud mäda.\nHerpes See esindab paljude väikeste mullide ilmumist ninaõõnde, mille sees on selge vedelik. Mõne aja pärast läbivad kihistused ja jätavad maha lahtised, lõhenevad koorikud.\nErysipelad võivad esineda ka ninaõõnes. Patoloogia areneb pärast kokkupuudet kahjustatud limaskestaga, mis kutsub esile ägeda põletikulise protsessi. Võib levida nina- ja muudesse piirkondadesse. Sageli kaasneb suurenenud kehatemperatuur.\nNina haavat ei tohiks tähelepanuta jätta. See näiliselt kahjutu kujunemine võib põhjustada komplikatsioone. Eriti kui sa seda kriimustad. Selline kiirustav samm võib tekitada haavainfektsiooni.\nNinast moodustunud koorikuid ei saa ära lõigata. Aga neid saab kergesti eemaldada puuvillase lipuga. Aga enne seda peaksite kindlasti kasutama seda vahendit koorikute pehmendamiseks.\nMis saab haava määrida? Rahaliste vahendite loetelu ja kirjeldus\nValida tööriistad haavade raviks, mille koorikud ninas peaksid sõltuma nende väljanägemise põhjusest.\nKui haridusallikas on herpes, peaks haiguse ravi olema põhjalik. Alusta tugevdades oma puutumatust. Kuna see on just keha kaitsva funktsiooni nõrgenemise tõttu, hakkab herpes ilmnema. Immuunsuse nõrgenemine toimub reeglina kevadel vitamiinipuuduse, talvel hüpotermia, sagedaste stresside ja ebaõige toitumise tõttu. Seetõttu proovige süüa rohkem puuvilju ja köögivilju, tuju, kleit sõltuvalt ilmastikutingimustest, juua vitamiinikomplekse 2 korda aastas.\nViirusevastane salv Acyclovir, Valacyclovir, Zovirax võimaldab vabaneda välistest ilmingutest. Vajalik on määrida nina moodustumist regulaarselt 5 korda päevas. Salvi peamiste toimeainete kokkupuutel viiruse haavarakkudega sureb ja see paraneb kiiresti. Enne kooriku moodustumist on parem kasutada preparaate, sest nende koostises sisalduvad komponendid ei ole täielikult imenduvad.\nKeeda tekitab tugevat valu ja ebamugavustunnet. Mõnel juhul esineb peavalu, nõrkus, palavik. Furunculosis nõuab keerulist ravi. Kui bakterid on selle arengu põhjuseks, on ette nähtud paljude penitsilliinide antibiootikumid. Kohalik ravi seisneb salvide, geelide kasutamises, mille toimemehhanism on suunatud põletiku leevendamisele, ebameeldivate tunnete kõrvaldamisele ja pussi kiirele vabastamisele väljastpoolt.\nLevomekol (kantakse nina lipukestest valmistatud kompressina, mis sisestatakse nina läbipääsusse, muutub 2 korda päevas);\nKui ninaõõnde sükoosi tekke tõttu tekkis nina haavaga nina, siis on ette nähtud antibakteriaalse toimega ravimid, samuti laiendatud spektriga antibiootikume ja desinfektsioonivahendeid sisaldavad salvid (Bactroban, Fucidin). vesinikperoksiid, salitsüülhape).\nchinozol salvi - 5%.\nKui nina haavad on purulentse sisuga, siis parem on lisaks salvide kasutamisele ninaõõne loputada 5-6 korda päevas kloroheksidiini, Miramistimi ja furatsiliiniga.\nKui kooriku ilmumise põhjus ninas oli ruumis kuiv õhk - on vaja kasutada mitu korda päevas merepõhiseid tooteid - Aquamaris, Aqualor, Dolphin. Sama mõjuga on ka kodusool (1 tl soola, mida kasutatakse ühe liitri keedetud vee kohta) või soolalahuses (mida müüakse igas apteegis).\nKui ninas on koorik, siis pole põhjust muretsemiseks. Lihtsalt loputage nina mitu korda päevas soolalahusega või kasutage oliiviõli. Ärge kunagi kasutage vasokonstriktoreid.\nTeine asi, kui ninas oli koorikhaav, millega kaasneb tugev valu, põletamine, ninakäikude ebameeldiv lõhn, mädaniku või vere heide, kehatemperatuuri tõus. Kõik need nähud viitavad sellele, et ninas on alanud tugev põletikuline protsess. See seisund nõuab kohest ravi.


Geodeesia ja maamõõtmine - Geodeesia24\nKogemused / Kliendid / Mõistlik hind\nOleme aastate jooksul edukalt lõpetanud üle 1500 erineva projekti Teostame töid üle Eesti ning naaberriikides, seda nii suurtele kui ka väikestele klientidele Pakume kvaliteetseid maamõõduteenuseid mõistliku hinnaga.\nKvaliteetsed maamõõdutööd hea hinnaga!\nSuured ja väikesed kliendid\nTeostame töid nii väike- kui suurklientidele üle Eesti ning ka naaberriikides. Omame vajalikke litsentse nii topo-geodeetilisteks, ehitusgeodeetilisteks kui ka hüdrograafilisteks mõõdistustöödeks.\nTeenus kõrge kvaliteediga\nOleme tegevusaastate jooksul edukalt lõpetanud üle 1500 erineva projekti. Meie kogemused ja suur meeskond võimaldavad meil pakkuda kiiret ja väga kvaliteetset teenust. Pakume kõiki geodeesia- ja maamõõdualaseid teenuseid.\nMõõdistamiseks kasutame kaasaegseid Trimble ja Leica elektrontahhümeetreid ja GPS seadmeid, joonestamiseks Autocad tarkvara, laserskaneerimiseks Faro laserskannerit ning punktipilve registreerimiseks Faro Scene tarkvara.\nPakume järgnevaid mõõdistusteenuseid\nHoonete detailne mõõdistamine, inventariseerimine, korruste plaanid, vaated, lõiked.\nGeodeetilised alusplaanid ehk geoalused erinevate projektide, detailplaneeringute või projekteerimise jaoks.\nMärkimistööd ehitusel, kõrgusmärkide paigaldamine, ehituse geodeetiline teenindamine.\nHoonete seadustamine – aitame Teil saada ehitus- või kasutusluba, koostame Teile hoone mõõdistusprojekti.\nValminud ehitiste või selle osade asendi jm karakteristikute fikseerimine ja dokumenteerimine.


Volkswagen juunis kõige populaarsem\nViimati juhtis Volkswagen kuu müügitabelit möödunud aasta juulis, pärast seda on müüdavaim automark olnud enamasti Toyota.\nASi Saksa Auto müügijuht Andrus Parts tunnistas, et ehkki juuni enimmüüdud mudel oli VW Bora, ei saa esikoha eest vaid seda autot tänada. «Kokku müüsime 77 autot, Borasid oli neist 24. Edukalt läksid näiteks ka Passatid, mida müüsime 20,» lausus Parts, kelle sõnul eelistavad eestlased sedaankerega autosid. «Luukpäraga Golfe müüsime vaid üheksa.»\nPartsi sõnul on uute autode turg Eestis stabiliseerumas, seda eeskätt tänu liisingutingimuste ühtlustumisele. «Juba pikemat aega on intress püsinud 11--13 protsendi piires ja see on ostjatele juba suhteliselt taskukohane,» nentis Parts.\nJärgmiseks kaheks kuuks ennustas Volkswagenite müügijuht mõningast läbimüügi langust. «Eeldame, et juulis ja augustis suudame müüa umbes 60 autot, sest suvekuudel on kauplemine alati loium. Juuni tulemused kajastuvad enamasti kevadist müügitööd,» lausus Parts.\nEelnevate kuude jooksul suurepäraseid müügitulemusi näidanud Suzuki müüs juunis 29 autot vähem kui mais. Aprillis sai Suzuki Eesti Energia suurtellimuse ja müüs ühtekokku 106 masinat.\nJapauto müügidirektori Erkki Otsa sõnul on 20--30 auto piiresse jääv Suzukide kuuläbimüük täiesti normaalne. «Edetabeli viies koht on meie jaoks igati rahuldav, Eesti autoturg tervikuna on aga iseküsimus,» lausus Ots. Ta lisas, et vaevalt ükski firma suudab korrata läinudaastaseid müügitulemusi.\nOma osa languses mängis Otsa sõnul ka see, et rahva seas populaarsust võitnud minidzhiibi Suzuki Jimniga tekkisid tarneraskused ja enamik ettetellitud autodest jõuab kohale alles juulis.\n«Juunis õnnestus meil müüa vaid viis väikest maasturit,» lausus Ots, kelle ennustuste kohaselt kujuneb Japauto juulikuu teiseks müügihitiks uus Seat Toledo.\nJuunikuus müüdi Eestis kokku 621 uut sõiduautot, mis on tunduvalt vähem kui mullu juuni 1037- ja ka selle aasta mai 671autoline läbimüük.\nKa kaubikute müük oli juunis jätkuvalt kahanev. Kui mais müüdi Eestis 164 tarbesõidukit, siis juunis 11 masinat vähem.\nKokku on sellel aastal ostja leidnud 806 väikest kaubaautot, läinud aasta esimesel poolel müüdi neid ligi kaks korda rohkem ehk 1574 masinat.


Välismaa Archives - Page 2 of 9 - Läänlane.ee\nAvaleht»Arhiiv»Välismaa (Page 2)\nVIDEO: Uus-Meremaal hukkusid sajad rannale uhutud vaalad\nBy Ivar Soopan on 10. veebr. 2017 Kõik uudised, Välismaa, Video\nUus-Meremaal püüdsid vabatahtlikud tagasi vette aidata reedel rannale uhutud pilootvaalu ehk tavagrindasid, enam kui 400 veeimetajast oli enamik paraku juba hukkunud, teatas keskkonnakaitseamet, vahendas ERRi uudisteportaal. Ameti pressiesindaja Andrew Lamasoni sõnul oli tegu ühe suurema teadaoleva massilise kaldaleuhtumisega saareriigi ajaloos. Paraku on taolised vahejuhtumid Uus-Meremaal suhteliselt sage nähe. Lamasoni sõnul sattus 416 tavagrindat rannale Lõunasaare […]\nLÄÄNLASE VIDEOLUGU: Kuidas palestiinlane Raymond kaotas kodumaa, töötas end Austraalias üles, naases kodukanti, kaotas kogu oma äri ja sai taas edukaks\nBy Ivar Soopan on 30. jaan. 2017 Kõik uudised, Läänemaa, Välismaa\nJordaanias Ammanis on üks eriline hostel, mille omaniku elulugu on samuti erakordne. Palestiinas sündinud Raymond Gordon lahkus kodumaalt 1967. aasta sõja ajal Austraaliasse, kus temast sai edukas ärimees. Teda kutsuti “King of Fashion” – moekuningas. Raymond oli nimelt kõva käsi naisterõivaste valmistamises. Umbes nelikümmend aastat pärast Palestiinast lahkumist otsustas Raymond oma juurte juurde naasta. Ta kolis […]\nKAAMERAGA TEEL: Autohullud, midagi teile – Jordaania kuningast jäi maha meeletu autokollektsioon\nBy Ivar Soopan on 28. jaan. 2017 Kõik uudised, Läänemaa, Reis, Välismaa, Video\nJordaanias Ammanis on kuningas Husseini autode muuseum, mis on maiuspala neile, kes peavad lugu erakordsetest sõidukitest. Muuseumis on vaatamiseks nii tippklassi sportautod ning luksuslikud limusiinid kui ka ralliautod ja lugematu hulk kõikvõimalikke mootorrattaid.\nLÄÄNLASE VIDEOBLOGI: Sharjah emiraat lammutab terve linnaosa, et teha ruumi pärandkultuuri linnakule\nBy Ivar Soopan on 27. jaan. 2017 Kõik uudised, Läänemaa, Reis, Välismaa, Video\nAraabia Ühendemiraadid koosnevad seitsmest emiraadist, millel on eri valitsejad ja mis on kõik ka eriilmelised. Mõni areneb kiiremini, nagu palju räägitud Dubai, aga ega naabridki niisama logele. Emiraatides on 9,2 miljonit elanikku, millest vaid 1,4 miljonit on Emiraatide kodanikud. Ülejäänud on võõrtöölised. Dubai naaberemiraati Sharjahsse on paljud eestlased sattunud, sest Eesti turismifirmade partnerhotellid asuvad ka […]\nLÄÄNLANE KAAMERAGA TEEL: Veel üks Dubai ime – 10 miljoni liitrine akvaarium keset kaubamaja\nBy Ivar Soopan on 22. jaan. 2017 Kõik uudised, Läänemaa, Reis, Välismaa, Video\nDubai püüab olla kõiges maailma parim ja suurim ning seepärast ei maksa üllatuda, kui leiad kaubamajast ühe maailma suurima akvaariumi. Dubai kaubamajja ehitatud tohutu akvaarium on 51 meetrit pikk, 20 meetrit lai ja 11 meetri sügavune. See on tõesti muljetavaldav, aga kõige tähelepanuväärsem on muidugi see elusloodus, mis seal ringi ujub. Varasemaid Läänlase reisivideoid saab vaadata […]\nVAATA OTSEÜLEKANNET: Donald Trumpist saab täna USA president\nBy Ivar Soopan on 20. jaan. 2017 Kõik uudised, Välismaa, Video\nWashingtonis kinnitatakse täna ametisse 45. Ameerika Ühendriikide president Doland Trump. Vaata otseülekannet inauguratsioonitseremooniast.\nVIDEOBLOGI 8. OSA: Vaated maailma kõrgeimast hoonest löövad jalust\nBy Ivar Soopan on 20. jaan. 2017 Kõik uudised, Läänemaa, Reis, Välismaa, Video\nKui eilses videopostituses oli juttu sellest, kuidas Dubais asuva 828 meetri kõrguse Burj Khalifa vaateplatvormile jõuda, siis seekord saab vaadata sealt avanevaid vaateid. Ja mitte ainult sealt – Dubais on palju kõrghooneid, mille tippu tasub sõita. Videos näeb veel kahe pilvelõhkuja viimaselt korruselt paistvat maailma. Reisiblogi kõiki videosid saab vaadata siit.\nVIDEOBLOGI 7. OSA: Okkaline tee maailma kõrgeimasse hoonesse ja siis 77 sekundiga peaaegu tippu\nBy Ivar Soopan on 19. jaan. 2017 Kõik uudised, Läänemaa, Reis, Välismaa, Video\nSeekordses osas alustan teed maailma kõrgeima hoone, 828 meetri kõrguse Burj Khalifa vaateplatvormile. Kuid enne tuleb leida sissepääs, mis on end ära kaotanud. Seda otsides satun maailmakuulsa purskkaevude vaatemängu peale. Lausa kaks korda. Videoblogi kõiki osi saab vaadata siit.\nVIDEOBLOGI 6. OSA: Tohutule palmikujulisele saarele viib kõrgel majade vahel sõitev monorelss\nBy Ivar Soopan on 18. jaan. 2017 Kõik uudised, Läänemaa, Reis, Välismaa, Video\nPalm Jumeirah’t ehk palmikujulist saart on nauditav vaadata kõrghoone viimaselt korruselt. Saare tippu viib kõrgel majade vahel sõitev monorelss. Reisiblogi 6. osas näeb ka Emirates Mallis asuvat suusakeskust. Varasemaid videopostitusi saab vaadata siit.\nVIDEOBLOGI: Võtab sõnatuks – araablaste kalaoksjoni kirgede möll\nBy Ivar Soopan on 17. jaan. 2017 Kõik uudised, Läänemaa, Reis, Välismaa, Video\nAraabia Ühendemiraatides Sharjahs on vahva turg, mille keskel korraldatakse värske kala oksjone. Täna oli just üks selline, mille otsa juhuslikult komistasin. See oli nagu Ladina-Ameerika seebiooper täis energiat ja kirgi, solvumist ja leppimist.\nVIDEOBLOGI 4. OSA: Rallides läbi kõrbe otsejoones turistilõksu\nReisipäevik Araabia Ühendemiraatidest räägib seekord loo kõrbest, kuhu Ivar Soopan koos Argentiina ja Venemaa sõpradega rallima sattus. Varasemaid osi vaata siit.\nVIDEOBLOGI 3. OSA: Dubai ühistransport on maailma parim, aga seal tuleb olla tähelepanelik\nBy Ivar Soopan on 16. jaan. 2017 Kõik uudised, Läänemaa, Reis, Välismaa, Video\nReisiblogi 3. osas tutvustab Ivar Soopan Dubai ja Sharjah ühistransporti, mis on moodne ja igati nauditav, ent kui mees juhtub naistele mõeldud pingile istuma, on pahandus majas. Kõiki reisiblogi osi saab vaadata siit.\nVIDEOBLOGI 2. OSA: Viiekesi toas ehk kuidas elavad lihtsad Emiraatide inimesed\nBy Ivar Soopan on 15. jaan. 2017 Kõik uudised, Läänemaa, Reis, Välismaa, Video\nIvar Soopani reisiblogi teises videos tutvustab ta oma elamist – imepisikest ühetoalist korterit, kus tuleb vähest ruumi jagada veel nelja inimesega. Sellised väiksed korterid on Sharjahs ja Dubais levinud, sest enamik riigi elanikest on võõrtöölised, kes ei saa endale suurt elamist lubada. Videoblogi kõiki osi saab vaadata siit.\nVIDEOBLOGI 1. OSA: Läänlane Araabias ja mis sellest kõigest lõpuks saab\nBy Ivar Soopan on 14. jaan. 2017 Kõik uudised, Läänemaa, Reis, Välismaa, Video\nAjakirjanik Ivar Soopan sõidab läbi mitme Araabia riigi ja teeb sealt videolugusid. Videoblogi esimeses osas räägib ta, mis tal reisi ajal kavas teha on. Videod sarjast “Kaameraga teel” ilmuvad ka Maalehe ja Delfi TV lehel.\nNäitleja Piret Krumm kogus Süüria põgenikele üle 300 kg sooje rõivaid\nBy Ivar Soopan on 6. jaan. 2017 Eesti, Kõik uudised, Välismaa\nNäitleja Piret Krumm on kogunud Türgis elavatele Süüria sõjapõgenikele talverõivaid ja palub abi, et need Istanbuli toimetada. “Leevendamaks natukenegi seda rahutut ja mässulist maailma, milles me elame, võtsin hiljuti kätte ja kogusin Süüria sõjapõgenikele, eelkõige lastele ja naistele, saabunud talveks vajaminevaid asju,” teatas Piret Krumm oma Facebooki-lehel. “Koos lahkete ja armsate Eesti inimestega üle meie maa saime […]\nVIDEOD: ilutulestikud kõikjal üle maailma\nBy Ivar Soopan on 1. jaan. 2017 Kõik uudised, Välismaa, Video\nVaata, kuidas maailmas uut aastat vastu võeti. Video: Happy new year from Jakarta, Indonesia! #weatherphoto #jakarta #indonesia #newyear #firework #fireworks pic.twitter.com/IZgqP4Cn3M — #WeatherPhoto (@photoweather1) December 31, 2016 Video: Happy new year from Sydney, Australia #sydnye #sydney #newyear #fireworks pic.twitter.com/r1yfnC5Sil — #WeatherPhoto (@photoweather1) December 31, 2016 London welcomed #NewYearsDay 2017 with a spectacular fireworks display pic.twitter.com/itfJhM6hqz […]\n1980-ndatel staariks tõusnud George Michael suri eile 53 aasta vanusena\nBy Ivar Soopan on 26. dets. 2016 Kõik uudised, Meelelahutus, Välismaa, Video\nEile suri Londonis Oxfordshires 53 aasta vanusena 1980-ndatel popmuusika ikooniks tõusnud George Michael, teatas CNN. “Peame suure kurbusega teatama meie armastatud poja, venna ja sõbra George’i rahulikust lahkumisest sel jõuluajal tema kodus,” teatas laulja esindaja. Perekond palus austada nende privaatsust ja teatas, et rohkem sel teemal kommentaare ei jagata. Michael, kodanikunimega Georgios Kyriacos Panayiotou, sündis Londonis […]\nSüüriasse teel olnud 92 reisijaga Vene lennuk kukkus Musta merre\nBy Ivar Soopan on 25. dets. 2016 Kõik uudised, Välismaa\nVenemaa sõjalennuk, mille pardal oli 84 reisijat ja kaheksat meeskonnaliiget, kukkus pühapäeva hommikul pärast õhkutõusu Sotšist Musta mere kohal alla, vahendas Delfi. Venemaa kaitseministeeriumi teatel oli reisijate seas palju sõdureid, aga ka mitu inimest Vene relvajõudude Aleksandrovi-nimelisest laulu- ja tantsuansamblist. Samuti oli lennukis üheksa ajakirjanikku, kuus Vene telekanalitest Pervõi ja NTV ning kolm kaitseministeeriumi ametlikust meediaväljaandest Zvezda. […]\nVIDEO: 12 aastat päevast, kui tsunami tappis üle 230 000 inimese\nBy Ivar Soopan on 22. dets. 2016 Eesti, Kõik uudised, Reis, Välismaa, Video\n“Tsunami!” karjusid Jaapani turistid, kui märkasid, et merevesi taandus. Enamikule Tai elanikele oli see sõna võõras ja nad ei teinud väljagi. Kauguses vahutas laineviir, mis kiiresti lähenes. Oli 2004. aasta 26. detsembri hommik. Tuhanded turistid olid end juba randa sättinud, paljud alles valmistusid rannaäärsetest bangalotest ja hotellidest väljuma, osa veel magas. “Tollal ei teadnud keegi, mis juhtus. […]\n« Eelmine 1 2 3 4 … 9 Järgmine »


Nädalakassid, mis vajavad erivajadusi: kõige armsamad mjäu kiisud - Tervis | Aprill 2021\nNädalakassid, mis vajavad erivajadusi: kõige armsamad mjäu kiisud\nTutvume Fancy ja tema sõpradega. Nad on neli erivajadustega kitti, kes elavad Austraalias ja nad on hakanud nägema kasside sotsiaalmeedias Kõige armsam mjäu kassid.\n(Pildikrediit: Kõige armsam mjäu Facebook )\nKasside inimene Katie sõnul sattus ta erivajadustega sündmustesse pärast seda, kui Facebooki päästegrupp hoiatas teda esijalgade deformatsiooniga kassi juhtumist, mis vajas erakorralist abi. Ilma Katie astumata, et pakkuda end sisse, oleks kass magama pandud. 'Paar päeva hiljem teadsin, et ei saa teda kunagi lahti lasta,' ütleb naine. 'Nii tuligi mul Bowie.'\nKatie koort on nüüd laiendatud, et võtta sisse ka The Jinx, kes kavatseti eutaneerida lihtsalt pimeduse pärast. 'Me kahtlustasime, et ta on sellisena sündinud,' ütleb Katie. 'Ma panin talle nimeks Jinx, sest ta võis suurema osa ajast kedagi petta, mõeldes, et ta näeb.' Ta lisab, et see tark kiisu suudab alati ka pärast elama asumist navigeerida ümbritsevas keskkonnas.\nBowie ja The Jinxiga liitub Birdie, “armas vanem tüdruk”, kes leiti tänavalt suure vähkkasvajaga seljajalal. Pärast amputeerimist anti talle elamiseks vaid nädal - kuid pärast koju viimist ning röstitud kana ja rikkalike kaisutustega ära rikkumist peksab ta koefitsiente ja edeneb Katie hoole all.\nLõpuks moodustab Fancy selle superkitide kvarteti. Ta avastati vigastustega, mille tõenäoliselt põhjustas inimene: 'Enamik tema hambad on katki ja lõualuu on joondest väljas, nina on vintske ja kõrvad armekude täis.'\nFancy kannatas ka saba ja jalgade murdumise tõttu, kuid Katie teatab: 'Enamasti ei teaksite, et tal on mingeid probleeme, ta ei lase sellel kindlasti end tagasi hoida ja ta on väga tark, nii et ma olen olnud õpetada talle, kuidas väikeste treppide abil voodisse tõusta ja puhata. '\nElades koos oma igavesti kodus, on neli kassi öelnud, et naudivad üksteise seltskonda - ja tänu oma Facebooki seiklustele aitavad nad erivajadustega kasside kohta teavet levitada ka kogu maailmas.\n'Ma ei arva, et erivajadustega kassid erinevad tavalistest kassidest,' ütleb Katie. 'Ma ütleksin, et kui te kaalute selle lapsendamist, veenduge, et teie pere ja kodu sobiksid kassi ja tema vajadustega - täpselt nagu iga teine kass, keda te kaalute lapsendamist. Päästjad teavad, millised on iga üksiku kassi vajadused ja nii kaua, kuni saate neid pakkuda, ei kahetse te seda. '\nohustab kassitoidu ülevaatust


Eesti start-up ettevõte asub muuseumitele virtuaalreaalsuslahendust pakkuma - ITuudised\nAutor: ITuudised.ee • 14. juuni 2016\nAutor: Virtual Heritage OÜ\nEesti start-up ettevõte sõlmis lepingu üleeuroopalise kultuuripärandi platvormiga Europeana ning asus välja töötama virtuaalreaalsuse tehnoloogial põhinevat prototüüpi koostöös kahe Eesti muuseumiga.\nPrototüübi VR Quiz loojad on virtuaalmängude maailmas populaarsust koguvat tehnoloogiat kasutanud muuseumikülastajatele esmamulje loomiseks. Selle tulemusel saavad külastajad virtuaalmaailmas kogeda näituse keskkonda ja mängida mälumängu, testida oma teadmisi või õppida midagi uut. Mängus eksponeeritakse digiteeritud kultuuripärandit Euroopa raamatukogude, muuseumite ja arhiivide digitaalse kogu Europeana (europeana.eu) vahendusel või muuseumi enda kogudest.\nVR Quizi edasiarendamiseks ja turuletoomiseks loodud ettevõtte Virtual Heritage OÜ ambitsioon on pakkuda seda lahendust muuseumitele kõikjal maailmas ning pikemas perspektiivis jõuda ka online kasutajateni.\nVR Quizi idee pälvis aasta alguses Tallinna Ülikoolis toimunud Loomehäkil kunstilise lahenduse auhinna ja Europeana eripreemia ning äsja lõppenud Loomeettevõtluse äriideede arendusprogrammis peapreemia, Digixi, Loov Eesti ja Prototroni auhinnad.\nEuropeana esindaja James Morley sõnul tõi VR Quizi tiim kokku muljetavaldava ringi tehnoloogia ja kultuuripärandi tundjaid, kes näitasid üles ehtsat sisutundmist ning tahet seda kasutada autentse ja kaasahaarava kogemuse loomiseks.\nKõige olulisemad tehnikavidinad läbi aegade


Läänemaal, Roostal algas täna Haiglate Liidu aastakonverents „Tervishoiu tervis,“ kus erialaliitude ja ametkondade juhid ning kõrgkoolide esindajad arutavad Eesti tervishoiu hetke olulisimate küsimuste ja strateegiliste arengute üle.\n„Meie tervishoiusüsteem on Euroopas üks tõhusamaid, iga kulutatud euro eest saab patsient rohkem tervishoiuteenust kui paljudes teistes riikide,“ ütles Haiglate Liidu juhatuse esimees Urmas Sule. „Samas on igas väga efektiivses süsteemis alati pinged, mida tahame alanud konverentsil teadvustada ja otsida lahendusi, mis oleksid ka pikas perspektiivis jätkusuutlikud.“\n„Meie tervishoiu kolm peamist võrgustikku ‒ perearstid, kiirabi ja haiglate süsteem ‒ kindlustavad, et hädasolijatel on võimalik abi saada 60 minuti jooksul või 70 kilomeetri kaugusel kodunt,“ ütles Urmas Sule. „Haiglad ja kiirabi on kõige klassikalisemad turvavõrgustikud, mis kindlustavad elutähtsate teenuste toimimise nii rahu- kui ka kriisiajal. Riigi ülesanne on tagada, et tervishoiusüsteem toimiks tõrgeteta ka olukorraks, kus abivajajaid on kordi rohkem kui täna,“ lisas ta. „Toimivat süsteemi ei saa üles ehitada siis, kui kriis on juba käes. Elutähtsate teenuste toimimiseks vajalike võrgustike stabiilne areng on üks tervishoiu prioriteete.“


Vooremaa Pedja jõel käib prooviniitmine\nPedja jõel käib prooviniitmine\nJõgeva linnavalitsuse keskkonna peaspetsialisti Jaan Vahtla sõnul on Pedja jõgi kahe silla ? uue ja vana Mustvee maantee silla ? vahelisel lõigul nii tugevasti kinni kasvanud, et vesi praktiliselt seisab.<?xml:namespace prefix = o ns = "urn:schemas-microsoft-com:office:office" />\nNiitmise peaeesmärgiks ongi vesi uuesti liikuma saada. Niita on Pedja jõe kahe silla vahelist lõiku plaanis kolmel aastal ? 2008., 2009. ja 2010. aastal. Selleks, et kaks omavalitsust oskaksid oma eelarvetesse selle projekti jaoks raha planeerida, võetigi linna raha eest ette prooviniitmine. Niidetud heina kogub niiduk ka kokku ning veab kaldale.\nKolmapäevani kestev prooviniitmine on kooskõlastatud nii Jõgeva linna- kui ka vallavalitsuse ning maakonna keskkonnateenistusega. Prooviniitmiseks on praegu viimane aeg, sest rohi on juba lamandumas ning hõljukniiduk on plaanis peatselt talvekorterisse viia.\n?Oleme tänulikud nii keskkonnateenistusele, kes sõnumi sellise töö tegemise vajalikkusest Jõgeva vallani viis, ning jõetagusele naabrile Jõgeva vallale, kes projektipartneriks tulla lubas,? ütles Jaan Vahtla. ?Kui ettevõtmine õnnestub, muutub linnaga piirnev jõelõik ehk ka ujumiskõlblikuks.?


PM: Vihm loputas pealinna rahakotti 5?7 miljoni eest - Äripäev\nPM: Vihm loputas pealinna rahakotti 5?7 miljoni eest\nMöödunud nädala lausvihm lõhkus Tallinna tänavaid paari-kolme miljoni krooni eest, kuid tee-ehitajad ennustavad remondikulude kasvu kuni seitsme miljonini.\nEsimene auto vajus läbi lausvihmast õõnsaks söödud teekatte teisipäeva õhtul ? Chrysler Sebring kaevus Pärnu maantee 139 E hoovi sissesõidul ninapidi asfaldisse, kirjutab Postimees.\nAutoroolis olnud kirjastaja Gitte Hint ütles, et sõitis parasjagu mööda noolemärgiga tähistatud varasemast asfaldiaugust, kui Chrysleri esiots hakkas vajuma ja vasak esiratas asfaldi alla kadus. Eelmisest, kaks nädalat tänavas haigutanud august vaid meetri kaugusele tekkis nüüd teine samasugune. Tallinna tuletõrjujad tõstsid upakil taguotsaga ja siit-sealt logiseva sõiduki kraanaga lõksust välja.\nASi Signaal märgipaigaldaja Andrus Välja, kes tassis aukude ümber mitu märki, ütles, et kaebusi tänavakatte läbivajumise kohta tuleb tihti.\nTallinna Teede ASi (TT) peadirektor Tiit Padar usub, et tänavate suuremad vihmajärgsed läbivajumised alles tulevad, sest märke sellest leiab juba mõnelgi pool. «Nädala-paari-kolme järel hakkavad vajumised välja tulema,» märkis Padar. «See ei pruugi juhtuda kohe, et alt tühjaks uhutud teekate puruneb.»\nKõige rohkem sai Padari sõnul vihmaga kannatada mereäärne ala, kuhu suubub ka maa-alune Härjapea jõgi. Juba on TT töötajad märganud vajumist uputuse ajal tiheda veeliiklusega jõgedeks muutunud Tuukri ja Karu tänaval. Tuukri tänav vajus juba pärast eelmist üleujutust remonti, nüüd on see tee-ehitajate hinnangul veelgi rohkem lohku läinud.\nPadari hinnangul kulub uputuse tagajärgede likvideerimiseks viis kuni seitse miljonit krooni, aga võib-olla veelgi rohkem. Tallinna kommunaalameti juhatajal Ain Valdmannil on praegu andmed 2?3 miljoni krooniste uputuskahjude kohta. Reedeks lõpeb teede-tänavate esialgne ülevaatus ja siis on kulud juba täpsemalt teada.


Ise kokku segatud kuivtoit - mida sinna panna? • Toitumine • www.pisi.ee\nIse kokku segatud kuivtoit - mida sinna panna?\nPostitas Pilleriin (Teema autor) » 18. veebruar 2005, 23:44\nNo nii, mul tekkis selline küsimus, et kas te kõik pakute hamstrile spetsiaalset kuivtoidusegu? Või kombineerite ise igasuguseid asju kokku ja teete ise selle? Kui kombineerite kokku, siis mida te täpselt segusse panete?\nViimati muutis Endised kasutajad 04. aprill 2005, 19:11, kokku muudetud 1 kord.\nPostitas Pilleriin (Teema autor) » 08. märts 2005, 18:34\nIgatahes näib, et keegi ei kombineeri. Mina mõni kord panen igasugust toitu kokku. Tüüpiline on, et ma panen pisikesi porgandi tükke, kuivatatud õunu, neljaviljahelbeid, saiatükke, maitsestamata sihvkasid, corn-flakeseid, kruupe.\nPostitas Endised kasutajad » 13. juuni 2005, 18:23\nmina ka aga vahest panen lihtsalt natuke kuivtoitu ja siis kurki,porgandit,õuna jne.\nPostitas nipzik » 14. juuni 2005, 16:18\nma panen talle tavaliselt spetsiaalset kuivtoitu ja siis veel igasugu terasid mis kapis leidub:P aga ka igapäev panen kapsast või midagi muud värsket:)\nPostitas Endised kasutajad » 14. juuni 2005, 21:40\nnipzik kirjutas: ma panen talle tavaliselt spetsiaalset kuivtoitu ja siis veel igasugu terasid mis kapis leidub:P aga ka igapäev panen kapsast või midagi muud värsket:)\nÄra talle iga päev värsket anna. See pole talle just kõige parem. Anna pigem üle ühe päeva!\nPostitas nipzik » 14. juuni 2005, 22:08\nokey.... loomapoest just öeldi et igapäev tuleb panna värsket aga mitte väga palju...\nRe: Isetehtud kuivtoit-paljud seda teevad?\nPostitas Endised kasutajad » 14. juuni 2005, 23:42\nMinagi alguses arvasin, et tuleb iga päev anda, et hamstritel ikka parem oleks, aga olen lugenud, et iga päev ei tasu anda.\nPostitas Saara » 11. september 2005, 13:01\nKui hamstrile iga päev/liiga tihti värsket anda, läheb tal kõht lahti !\nMina olen ka viimasel ajal hakanud hamstritele ise kuivtoitu kombineerima- panen tavalist (pakendi)kuivtoitu, lisan sellele veidi sihvkasid, nisu/odra/rukkiterasid(noh, mida parajasti naabri viljapõllult leida on ), herneid, kuivatatud ube, kaerahelbeid, maapähkleid ja veidike makarone ka Aga seda segu annan ma neile üsna harva... Siis kui ma olen nende puuri puhastanud, kui neil sünnipäevad on või kui nad lihtsalt tublid on\nPostitas kerluusha » 11. september 2005, 15:34\nMina sega ise kuivtoidu sisse kaerahelbeid, mandilaastusid, kooritud sihvkasid, igasugu pähklikesi ja muud pudi-padi.\nPostitas Saara » 13. september 2005, 21:05\nunexplained kirjutas: Mina sega ise kuivtoidu sisse kaerahelbeid, mandilaastusid, kooritud sihvkasid, igasugu pähklikesi ja muud pudi-padi.\nKas sa annad seda neile iga päev?\nTundub nagu väga rasvane segu olevat... Mandlid, sihvkad, pähklid... Kui palju sa neid ühe portsjoni sisse segad?\nPostitas kerluusha » 13. september 2005, 21:19\nNeil on mul koguaeg toidukauss ees ja seda kõike mida nimetasin segan nende toitu päris vähe. Mõõdukalt.\nRe: Ise kokku segatud kuivtoit - mida sinna panna?\nPostitas MikiMusi » 08. juuli 2010, 19:57\nSalatit panen ikka ja õunu kurki porgandeid, aga ta ei söö porgandeid väga. Siis kaerahelbeid ja ube mingid kuivatatud vist. Ja maitsestamatta päevalille seemneid, neid ta väga armastab.\nPostitas Hamstrike200 » 05. märts 2011, 13:42\nTahaksin küsida, kas hamsikule muidu kamapalle võib anda ?\nPostitas Sipsuka » 05. märts 2011, 14:19\nMiks on vaja anda hamstrile kamapalle? Neile on eraldi mõeldud maiused. Anna parem neid. Keegi ei tea mis nendes kamapallides lisaks võib olla.\nPostitas hamsterkiku10 » 09. jaanuar 2012, 16:57\nMa annan vahel neile segu ka ja panen sinna sisse järgnevaid asju:tatar,kaerahelbed,herned,mais,riisi ja mandli laastud,kuivatatud kapsast ja herculo helbeid\nPostitas Hamsterallu » 12. mai 2012, 13:01\nKas hamsudele saia võib anda? Minu arvates see vist midagi halba neile ei teeks aga ma igaks juhuks küsin üle:)\nPostitas Sipsuka » 12. mai 2012, 13:16\nMeie oleme andnud kuivatatud saia. See hea hamba kulutaja ja närimiseks. Värkset saia oleme pakkunud aga neile pole huvi pakkunud.\nPostitas Mirette » 02. juuli 2012, 23:24\nIse segan sisse vahest igasuguseid värskeid juur-ja puuvilju. Aga muidu ikka seda mida kapist leian : mandleid,rosinaid,sihvkasid. Aga neid mõõdukalt. Tavaline hamstri kuivtoit on alati pupsikul ninaees. Minul sööb ta ka kuivatatud saia aga ma panen talle saia kontsu, see hea suur näksimiseks.\nPostitas HamsujaHamsi123 » 01. oktoober 2012, 16:47\nMina ostan kuivtoitu ja segan sinna lindude toidulaualt (ehk linnutoitust) pähkleid,kuivatatud juurviljad ja kindlasti panen natuke vitamiine mis ma poest valmis ostnud.\nPostitas helenakroot » 05. september 2014, 17:35\nMina tegin juhuslikult eile oma hamsikule ka nii öelda "pudru" panin sisse värsket banaani kuubikutena ja kaerahelbeid, segasin kokku ja hamsu sõi usinasti


Eluks oluline! Märgid, et lapsel on ülekuumenemine - Uudis.eu\nPraegune suvi jääb meelde erakordselt kuuma ja lämbena. Lapsevanemad on võtnud kasutusele mitmeid meetmeid, kuidas lapsi kuumuse eest kaitsta. Kuidas tunda ära hetk, kui kaitsemeetmed ei ole efektiivsed ning lapsel tekib ülekuumenemine?\n21.07.2019 14:41 1 0\nTänased reisileiud viivad soodsalt eksootikat otsima\n18 päeva tagasi PM - Sõbranna 0 10 Link\n5 kuud tagasi Lugejakiri 0 58 Link\nTelliskivi Loomelinnak saab 10aastaseks ja tähistab sünnipäeva maratonfestivaliga!\n5 kuud tagasi Naisteleht 0 39 Link


PUNASE VEINI JA ŠOKOLAADI SEALIHA JA PUNASE SIBULAHAUTIS: RETSEPT KööGI üLEUJUTAMISEKS AROOMIDEGA\nHäid hautisi või liharoogasid valmistatakse tavaliselt veiselihaga, kuid ka lahja sealiha võib olla väga maitsev ning selle valmistamine ei võta üldiselt nii kaua aega. Sel juhul valmistame punases veinis šokolaadiga väga aromaatse sealiha ja punase sibulahautise, mis tekitab keetmise ajal kellegi isu.\nVürtsikombinatsiooni saab kohandada vastavalt igaühe maitsele, nagu alati, ja kui te pole šokolaadi puudutusega veendunud, siis piirake portsjon väikese tükiga. Selle roa võti: hea liha, värsked vürtsid, hea vein ja väga kvaliteetne tume šokolaad. Tead, parim on kasutada veini, mida naudiksid ka klaasis.\nLahja sealiha 500 g\n1 spl kuiva apteegitilli (valikuline)\nJahvatatud kaneel 1 näputäis\nNelk või 1 näputäis maad 2\nŠerri või palsamiäädikas 20 ml\nPunane vein (umbes) 300 ml\nTume šokolaad 25 g\nKuidas teha punases veinis ja šokolaadis aromaatilist sealiha ja punase sibula hautist\nLõika sealiha hammustussuurusteks tükkideks, eemaldades liigse rasva ja maitsesta kergelt. Lõika punased sibulad sulgedeks ja tükelda küüslauguküüs. Kuumuta kastruli või kookospähkli põhjas pisut õli ja pruunista sibul näpuotsatäie soolaga. Lisa minut aega küüslauk ja pruunista.\nLisage loorberileht ja kõik vürtsid, lastes neil aroomid vabaneda. Lisage liha ja pruunistage pidevalt segades, et värvus muutuks. Lisage kontsentreeritud tomat, tükeldatud tomat ja äädikas, laske sellel paar minutit väheneda.\nKata veiniga ja lisa šokolaad, segades natuke, nii et see sulab ja lisab selle hästi kastmesse. Lase keema tõusta, alanda kuumust ja kata. Lase keeda, kuni liha on väga hell, umbes tund. Jälgige vedeliku taset, aeg-ajalt segades.\nMida lisada seahautisele punase veini ja šokolaadiga\nIdeaalis jäta see aromaatne sealiha ja punase sibulahautis punases veinis ja šokolaadis enne serveerimist mõni minut puhata, või veel parem, kui valmistate selle ette ja kuumutate seda hiljem samas potis uuesti. See omandab tundide jooksul palju maitset ja on hädavajalik maitsta seda hea leivatükiga. Seda võiks serveerida valge riisiga, et sellest saaks palju täiuslikum üksikroog.\n© Johnny team 2020 Punase veini ja šokolaadi sealiha ja punase sibulahautis: retsept köögi üleujutamiseks aroomidega - https://foodrecipesite.com


Vanim saarlane on 105-aastane Marta Kivi - Persoon\nKõige vanem saarlane on pühapäeval 105. sünnipäeva tähistanud Marta Kivi.\nVanim saarlane on 105-aastane Marta Kivi\nRaplamaal Kohilas poja ja minia juures elav Kivi sisustab päevi ristsõnade lahendamise ja televiisorist kriminaalfilmide vaatamisega, kirjutab Saarte Hääl.\nLehe teatel on vanaproua on jätkuvalt tegus ning saab endaga igati hakkama. "Ratastooli ja sealt välja saab ise. Söömas käib ise, akna teeb lahti ja paneb kinni ise. Saab kõigega hakkama, üksnes pesemisel vajab abi," rääkis poeg Jüri Kivi.\n"Ime on see, et ta on paar korda välja tulnud olukorrast, kust palju nooremadki välja ei tule," märkis Jüri. "Kaks korda on ta hooldekodus olnud, aga on seal nii ära paranenud, et on jälle koju tulnud."\nEesti vanim elanik on 107. aastane Arved Tamm, kes elab Tallinnas, Põhja-Tallinna linnaosas.


Lehekülg:Köki ja Kokka Ramat-1781.djvu/466 – Vikitekstid\nLehekülg:Köki ja Kokka Ramat-1781.djvu/466\nnaad omma Sahwti wälja aiawad. Ripputa senna ja tenna tündri sisse Parberitsi marjo, nattoke sola, monningad herned, mis ühhe kuiwa panno sees nattoke on praetud, ja Tilli okse, nende seest peawad agga seemned sama ärrawoetud. Kui need kapstad sedda wisi on sissetougatud, et se tünder pissikesse kuhjaga täis on, siis ripputa nattoke köömlid peäle, katta sedda monne terwe kapsta lehhega kinni, panne nisuggune ümmargune laud kiwwidega peäle, mis ka tündri sisse mahhub, et kapstad hästi kokko wajuwad, ja lasse sedda ühhe parrajaste soja toa sees seista ja hapneda. Kui se öiete on kärinud ja happuks läinud, siis wotta sedda lauda kiwwidega peält ärra, pühhi se laud puhtaks, panne sedda jälle tündri sisse, ning kaas peäle, ja wi sedda ühhe külma hone sisse, siis kapstad seiswad parreminne kui keldri sees. Kui kapstad perre pärrast sissetehhakse, siis woetakse ükspäinis need peälmissed santid lehhed ärra, ja neid hakkitakse ja tehhakse sisse, seddasamma wisi, kui jo ööldud on.\n613. Rohhillist kapstast hoida. (Grünkohl zu verwahren.)\nNoppi Maltsa lehte, ja wotta puhtaks harritud körwlid ja murru laukud senna jure, lopputa keik wägga hästi, ja kuppata nattoke ülles, hoia agga, et need lehhed ei lähhä katki. Panne siis puhta soölade peäle, et wessi hästi peält ärrajookseb, ja kui se öiete külmaks saab, siis sola sedda Lüneburri solaga kordamissi ühhe puhta pütti ehk werendeli sisse. Panne pärrast üks ümmargune laud\nPärit leheküljelt "https://et.wikisource.org/w/index.php?title=Lehekülg:Köki_ja_Kokka_Ramat-1781.djvu/466&oldid=38106"\nSelle lehekülje viimane muutmine: 21:27, 17. detsember 2016.


väga vaimukas: mul on vaimukad pealkirjad otsas\nmul on vaimukad pealkirjad otsas\nVahepeal oli niimoodi, et mul oli tuba hästi korras koguaeg. See oli nii mõnus. Minu tuba minu käe järgi ära pandud asjadega. Nagu nukumaja. Nüüd on niimoodi, et tuba on hästi sassis koguaeg. Ja see on kah mõnus. Selline ükskõikne viitsimatus midagi oma kohale panna. Mõnusalt kodune sassis pesa. Aint kooliasjad on oma koha peal. Muu on kõik laiali. Riided, raamatud, märkmepaberid, kohvitassid, lusikad...\nLab partners. Meil on ühes praktikumis mingi värk liiga paljude inimeste ja liiga väheste arvutitega. Kahekaupa peame istuma. Iga kord satub mulle mingi iseäralik kaaslane. Pärast on tükk aega imelik olla. Eelmine semester pidi veel oma pinginaabrile ennast orjaks pakkuma. Minaeitea, neil süsteemihalduritel on minu jaoks harjumatu terminoloogia.\nUrg. Sa vist ei üllatu, kui ma ütlen, et mängisin aliast ja hea oli. Ma siis jätan ütlemata. (Sest üllatavate asjade ütlemine ongi ju kõiksetähtsam.) Märkimisväärne on tegelt see, et mingid teised tüübid mängisid samal ajal dragonit. Hirmus põnev oli. Ma lissalt olin samas ruumis, ma isegi ei jälginud väga süvenenult, aint paari kohta kuulsin ja see oli ikka põnev. Ah, et selle pärast nad siis teevadki seda. Hmm.. kes oleks seda osanud arvata.\nKuidas kirjutada mingit seletavat kirjeldavat teksti, mida üldse kirjutada ei taha? Tuleb lissalt hakata kirjutama. Siis natsa aja pärast kirjutamine järele jätta ja vaadata, mis sai. Tavaliselt siis ongi sainud.\nVahepeal on ikka tehtud oletusi, nagu ma ei hooliks inimestest. Eksta vist ole jah. Näiteks jätan ma siin blogis tihti nimed nimetamata, räägin aint endast. Kuigi pooli asju teen ma koos teiste inimestega. Näiteks unustan ma uute inimeste nimed ära. Tegelt ei unusta, ma isegi ei vaevu neid meelde jätma alguses. Igatahes, nüüd tuleb terve kari nimesid. Kah mudugi sügavalt enesekeskse teemaga seoses. Saaks lausa öelda, et kuigi ma inimestest ei hooli, on mul neid Vaja.\nTahan kunstimuuseumi minna. Läheks lapsega? Sest ta on mul selline kustilembeline. Nii. Aga ta ju hakkab miljonit küsimust küsima ja ma ei tea pooltest maailma asjadest midagi ja siis mai oska vastata. Peaks ikka kellegi veel leidma. Oh, võtaks Marguse kaasa. Margus on kõiketeadja. Aga ei. Sõidab ära. Nojah siis. Pahasti. Oi, aga mul on ju Aivi. Sest me oleme juba mitu korda mõelnud, et peaks vähe kultuursemad olema. Aga ei. Ei võta toru, kõik korterikaaslased on tal kah kusagil eiteakus ära. Tiit on ju mingi kunstiinimene. Ideeliselt võiks ta ju kasvõi millestki midagi teada ja seal peaks ju mingi fotonäitus ka olema. Jajaa... Ei võta toru, loengus või magab või telefoni jälle zinna kaotanud. Hum... huvitav, mis Sirla teeb. Kah kindlasti koolis ja üleni esmakursuslane olemisega hõivatud. Võtaks Tõnni kaasa, aga tema on umbes (tegelt täpselt) teisel pool maakera. Emmega ei saa minna, ta on kodus... Tähelepanek: vahet pole, kas sa oled teises pool maakera, teises Eesti otsas, tunniajase bussisõidu kaugusel või levist väljas – sa oled liiga kaugel, et minuga muuseumi tulla. Noh ja siis ma saan Aivi kätte ja ta on ennast ära lubanud juba. Noh ja siis tuleb msni mu praegu aktuaalne selline-kursavend-ongi-vä Aleksei ja on kohe nõus. Joppas.\nVahel nad ikka arvavad, et peaks minu käest küsima, mida ma teen, et ma nii kõhn olen. Praegu teen ma seda, et ei viitsi süüa valmistada, kohesöömise värke majapidamises ei ole ja joon kohvi purgivahukoorega. (see teeb pšššššssshhhah) Ma tean, söögi asendamine kohviga rikub tervist. Ära targuta nii palju. Küll ma õhtul söön. (andekspaluv smaili-feiss) Teine asi, mida mult küsitakse on ‘kaua sul aega läheb nende asjade joonistamiseks.’ Nende asjade all siis mõeldes seda krussis täpilist lainerijoont, mida ma vahepeal silmanurkadesse nikerdan. Nad küsivad, kaua mul aega läheb. Ei küsi, miks ma seda teen, millega ma seda teen, mida see tähendab või mis tunne see on, kui nägu on täis joonistatud. Nad tahvad minult vastust ajaühikutes. Huvitav.\nMa jõuan täpselt kohvi ära juua ja pean sõitma hakkama.\nLahedad kõrvarõngad maksavad palju raha ja mitteniilahedad, mis ei maksa palju raha, on koledad. Sellise räpase odava maiguga. Mina ostsin Abakhanist kõrvarõngakonkse ja tutte. Tegin endale geomeetria praksi ajal tuttidega kõrvarõngad. Kunagi ostan superliimi ja teen endale silmadega kõrvarõngad. Teadküll need plastmassist silmad, mida mänguloomadele kleebitakse. Silmamuna kõriseb sees. Ja seda karvast painduvat traati saab ju kah ära kasutada. Igast träna võib endale kõrva riputada, kuni see liiga raske või suur pole. Näiteks tillukesed teelusikad, legoklotsid, üllatusmuna mänguasjad, pudelikorgid, kellukesed. Peaks vist juukseid lühemaks lõikama. Lühikeste juustega lähvad hullud kõrvarõngad paremini. Patsi kinni pandud juuksed ajavad mu pea valutama.\nNii kahju, et mul juuksuri jaoks raha pole. Mingeid näruseid juuksuripraktikante tšekkama kusagilt. Need teevad ju odavalt. Ma mudu lõikaks ise, aga mul ei ulatu käed kuklataha ja mul on aint ühed käärid. Pealegi on need praktikandid tavaliselt mingid värsked nunnud tütarlapsed, selliseid ei ole kunagi kahju terariistadega enda kallale lasta.\nEeh, nilbeks läheb ära. Kohv on ka kohe otsas.\nPosted by murca at 15:51\nLabels: imelik, kool, niisama, seltskondlik, urg\ntahan ka endale nied kõrvarõnga tegemise vidinaid, konksusid ja värke. mul on sulgi ja pärleid (viimased vist sinu omad)


Detailid raamatule 23x30x3cm (paksus 3mm) - peidetud Belgia pistes album (A4) (horisontaalne) @ ybermarket.com I Käsitöötarvikute e-pood\nwww.ybermarket.com I Käsitöötarvikute e-pood » Detailid raamatule 23x30x3cm (paksus 3mm) - peidetud Belgia pistes album (A4) (horisontaalne)\nNäidised: detailidest valminud raamat - peidetud Belgia pistes külalisteraamat\nNael 9 x 2 mm, pronks\nSobivad metallkaunistuste kinnitamiseks.\nTootekood: 01629-SCR\t, Laoseis: 330\t, Tarneaeg: Väljastus laost esmaspäeval ja neljapäeval pärast tellimuse laekumist.\nRaamatunurk metallist, hõbedane - 21 x 21 x 4 mm\nTootekood: 00056-SCR\t, Laoseis: 119\t, Tarneaeg: Väljastus laost esmaspäeval ja neljapäeval pärast tellimuse laekumist.\nDetailid karbile 15x15x13cm - 1 sahtliga ehtelaegas\nMaterjal: 2 mm puitkiudplaat/papp. Kõrgekvaliteetne HDF papp ei kaardu liimimisel, töödeldav naaskli, lõikenoa ja kääridega. Kasutada võib kõiki tavapäraseid karpide valmistamisel kasutatavaid pabereid ja liime.\nKomplekt sisaldab: 18 detaili ja detailide nimekiri koos mõõtudega\nsahtli küljed 2\nsahtli esi- ja tagasein 2\nsahtli esipaneel 1\nsahtli põhi 1\nTootekood: 03500-TO\t, Laoseis: 10\t, Tarneaeg: Väljastus laost esmaspäeval ja neljapäeval pärast tellimuse laekumist.\nDetailid karbile 25x14x10cm - piklik salvrätikarp\nkaan (auguta)+põhi 2\nkaane dekopaneel (auguta) 1\nTootekood: 03503-TO\t, Laoseis: 26\t, Tarneaeg: Väljastus laost esmaspäeval ja neljapäeval pärast tellimuse laekumist.


Lähme mänguväljakule! Juhised esmakordsetele vanematele - lapsed - 2021\nPõhiline - lapsed - Lähme mänguväljakule! Juhised esmakordsetele vanematele\nA mänguväljak See on palju enamat kui peotäis liivakambris, kus vanemad ja lapsed tulevad kokku, et veeta pärastlõunal, kui saabub hea ilm. Mänguväljak on õppimis- ja arenguruum, kus lapsed omandavad hea osa oskustest, mis on nende jaoks ühiskonnas toimimiseks hädavajalikud. Mängude pärastlõunal on palju õppimist, eriti väärtustes.\nPsühhomotoorsuse kujunemine mänguväljakule\nThe mänguväljak See võib olla üks huvitavamaid linnaplaane meie laste vaba aja veetmiseks ja lisaks pakkuda õppimist nende tervikliku arengu põhiaspektides. Hariduse seisukohalt on alati soovitatav, et lastel on vabas õhus meelelahutust, puhkust ja leevendust. See on üks parkide eeliseid võrreldes teiste siseruumides toimuvate tegevustega. Seetõttu on see iseenesest juba positiivne tegevus, kuid ka laps seisab psühhomotoorse väljakutse ees iga kord, kui üritab pargi iga elemendi takistusi ületada.\nKlassiruumides pööravad õpetajad erilist tähelepanu psühhomotoorsete ahelate arendamisele, et laps areneks iga selle piirkonna mustrid. Pargid on selles mõttes väga täielikud ahelad ja valmis igas vanuses. Laps kohaneb iga ahela osaga vastavalt nende võimetele ja võimalustele. Nende kaudu töötame tasakaalu, indekseerimist, võimet ületada takistusi, tõusta, istuda, püsida ühel jalal jne. Kõik need tegevused pakuvad vajalikku kognitiivset arengut hilisemaks õppimiseks.\nLaste sotsiaalse arengu eelised\nLisaks on neil võimalus suhelda teiste erineva vanuse ja keskkonnaga lastega, mis soodustavad nende sotsiaalse arengu rikastumist, kui vanemad on võimelised aitama neil sellega seoses asjakohaselt käituda. Me ei tohiks sotsiaalsetes suhetes liiga palju sekkuda, eriti seetõttu, et mõnikord lahendame nende jaoks konflikte, asendades need niivõrd, et nad ei õpi kunagi käituma. Sellepärast peab meie roll olema kaudne esindaja, toetama neid, suunama neid, kuid lasta neil tegutseda. On väga tavaline, et konfliktid tekivad, sest nad tahavad sama mängu kui teised lapsed või kuna nad tundsid, et nad on ümberasustatud, surutud jne.\nKõik see on osa käitumisest, mis on tüüpiline mängule ja vanusele, mil me liigume. Oluline on, et nad teaksid, kuidas nendele olukordadele reageerida sotsiaalselt aktsepteeritud käitumisega. Enamikul juhtudel on nendes olukordades kalduvus minna täiskasvanutele, et öelda meile, mis juhtus, ja püüda seda lahendada. Nad otsivad kaitset, sest sel viisil tunnevad nad turvalisemat.\nMänguasja käitumise põhireeglid\nSotsiaalse käitumise reeglite raames, mida tuleb õppida mänguväljak saame rõhutada mõnda neist, millele peame pöörama erilist tähelepanu ja vanematena peame püüdma saavutada:\n- austage omakorda: Lapsed kipuvad olema väga impulsiivsed ja tahavad, mida nad tahavad kohe. Mängu kaudu peavad nad teadma, et nende ees võib olla teisi inimesi.\n- kannatlikkus: oodake mängu, mida me tahame olla vabad või võime austada teiste mängu rütmi isegi siis, kui nad on aeglasemad. Selle abil saame neile õpetada, et elu on selline ja et nad peavad teadma, kuidas oodata.\n- Jaga: lastel on tavaliselt mängude jaoks fikseerimine ja nad ei taha korduvalt mängida. Te peate neid õpetama, et see ei ole nende ainus ja et nad peavad selle ülejäänud lastele jätma.\n- Aidake teisi: Hoolimata asjaolust, et nende vanuste isekus on laste käitumises väga laialt levinud, peame neid õpetama, et aidata neid lapsi, kes võivad neid maksma, et ronida slaidile, hüpata takistust jne.\nMänguväljak, palju enamat kui mänguväljak\nMeil võib olla tavaline, et me tunneme kahju või ei tundu meile õiglane viis, kuidas meie poeg on koheldud ja impulsiivsel viisil selle olukorra ees, mis meid emotsionaalselt kahjustab, otsime otsest ja kaudset probleemi lahendamise viisi. Kuid me peame püüdma olla tugevad ja meie emotsionaalsetest seisunditest hoolimata aitama ja suunata neid oma raskuste lahendamiseks. Kui meil õnnestub sel viisil tegutseda, näeme, kuidas iga kord meie lastel on sotsiaalsete konfliktide lahendamiseks rohkem ressursse ja iga kord, kui selliseid olukordi on vähem, sest nad õpivad arenema sotsiaalsel tasandil. Iraan omandab rea reegleid, mis hõlbustavad mitte ainult mängu, vaid ka sotsiaalseid suhteid.\nKõik need õpitulemused, mida saab omandada sotsiaalse tegevuse kaudu, on tihedalt seotud kõige täiusliku emotsionaalse arenguga, sest neil on alust tunda nende sotsiaalsete käitumiste emotsionaalset reageerimist, mida peame aitama neil korralikult juhtida. Nad omandavad emotsionaalses lennukis palju turvalisust, kuna nad õpivad käitumisreegleid, sest need annavad konfliktide vähendamise ja seega suurema stabiilsuse.\nLõpuks, mitte ainult pargis mängimine toob kasu kõigis laste arengu valdkondades, kuid see võib olla ka vanemate jaoks positiivne, sest neil on võimalus jagada kogemusi teiste sarnaste vanustega vanematega. Need vestlused võivad aidata mõista meie lapsi ja mõista meid, mõista, et see, mis meiega juhtub, võib olla meie laste vanusele ühine ja õige ning see võib meid lõõgastuda. Õppige teistelt, kuidas te oma lastega toime tulete või isegi jälgite käitumist, mida soovite vältida.\n- jämedad psühhomotoorsused, harjutused lastele vanuses 2 kuni 4 aastat\n- Ideed mängida lastega ja osaleda nende mängudes\n- 5 kolmepoolset kasu laste psühhomotoorse arengu jaoks\n- stimuleerivad mänguasjad lastele vanuses 3 kuni 6 aastat\nKuidas hoolitseda hammaste eest jõulude ajal\nJõulud on aeg lõõgastumiseks, kus paljud unustavad oma hambaravi kohustused. Terviseprobleemide vältimiseks peate meeles pidama ...


A. Tammel » Uus McCormick X5, Stage V ratastraktor on kohal!\nUus McCormick X5, Stage V ratastraktor on kohal!\nMcCormick traktorid on tuntud oma uusimate tehnoloogiate, mugavuse ja turvalisuse väärtustamise poolest.\nTegemist on pikaaegsete, Ameerikast alguse saanud traditsioonidega, mis on viinud selle brändi juhtivate traktoritootjate ridadesse, samuti on selle brändi masinad laialt hinnatud üle terve maailma.\nTraktorite tootmisel kasutatakse tunnustatud tootjate mootoreid (Deutz, Kohler, FPT), käiguosa on enamasti hinnatud ZF toodang, samas disain ja mugavus on tehase enda looming, pakkudes parimat kliendikogemust.\nMcCormick X5, uued mootorid ja veelgi parem jõudlus\nNeile, kes vajavad võimsust ja mugavust, on X5 parim valik, sobitudes nii põllutöödeks, kui ka kõikidesse muudesse eluvaldkondadesse. Saadaval on kolm mudelit: X5.100, X5.110 ja X5.120, vastavalt mootorivõimsusega 95, 102 ja 114 hj. Valikus on kaks varustustaset: Premium, mis peaks rahuldama ka kõige nõudlikuma kasutaja soovid ja Efficient, mis sobib tagasihoidlikemate nõudmistega kasutajatele. Lisaks sellele on olemas kaks kõrgendatud kliirensiga mudelit, X5.100 HC ja X5.110 HC, sobitudes ideaalselt aianditesse.\nUue disainiga on säilitatud kompaktne disain, samas on paranenud juhi vaateväli ja kasutusmugavus.\nVarasemad Stage 3B/Tier4 Interin mootorid on asendatud Stage V versioonidega. Uued FPT F-36 4-silindrilised, 16 klapi, 3.6 l mahuga, turbo (vahejahutiga) mootorid kasutavad uusimat tehnoloogiat (ühisanum sissepritse, EGR/DOC/DPF/SCR). Vaatamata heitgaaside puhastussüsteemile on konstrueerimisel tagatud juhile üle kapoti suurepärane nähtavus.\nKütusepaak on suurem eelkäijaga võrreldes, 135 liitrit, AdBlue® paak 13 l, tagades pika tankimisteta tööpäeva, 10% väiksema kütusekulu, samuti vähem saastavaid heitgaase.\nUus hüdrosüsteem on võimekam, tagades kuni 82 l/min õlihulga jagajatele, 32 l/min roolivõimendile, hüdropaagi mahutavusega 35 l. Kõik see tagab kiirema masina hüdraulika toimimise, võimaluse juhtida korraga mitut seadet madalamatel mootori pööretel, kaotamata samas jõudluses, samuti on tagatud vaiksem töö ja vähem vibratsiooni.\nJuhi parema sõidu- ja töötamise mugavuse tagab esisilla vedrustus koos mehaanilise kabiinivedrustusega, sellega koos on paranenud ka kasutamise ohutus kõikides kasutustingimustes.\nUus, Total View Slim disainiga juhikabiin pakub parimat, 360° nähtavust juhile, mille tagavad õhukesed tugipostid, suur klaasipind ja sale disain. Öistesse tingimustesse sobituvad suurepäraselt võimsad LED töötuled (kuni 10 tk lisana), lihtsustades ka frontaallaaduriga töötamist. Mugavust lisab veelgi konditsioneeriga varustatud juhikabiin, samuti mitmes suunad reguleeritav roolisammas, ergonoomilised ja intuitiivsed juhtimisseadmed, Bluetooth raadio koos sisseehitatud hands-free mikrofoniga.\nKaheksa erinevad käigukasti valikvarustust peaks tagama parima igasse olukorda, varieerudes neljakäigulisest 12E+12T mehaanilisest versioonist kuni T-Tronic 48E+16T (aeglane-keskmine-kiire) hüdraulilise reversiga versioonini. Park Lock seisupidur on uuel X5 seerial tõhusaks abimeheks järskudel kallakutel.\nCommon Rail ühisanum-sissepritse koostöös salvestatavate pöörete võimalusega tagab ökonoomsuse ja sobilikumad pöörded vastavalt tehtava töö iseloomule.\nTwin Lock süsteem tagab samaaegse esi- ja tagasilla diferentsiaalide lukustamise, tagades parima veojõu ülekandmise ja haardumise pinnasega. Automaatselt rakenduv ja väljalülituv diffrilukk ja 4-vedu pakuvad juhile paremat töö efektiivsust ja suuremat tootlikkust. Tänu integreeritud 4WD sõidupidurite süsteemile IBS (Integrated Brake System) lüheneb pidurdusteekond kuni 50%. Vedrustusega esisild (PREMIUM varustuse lisana) tagab maksimaalse mugavuse igas situatsioonis.\nSaadaval on valikvarustusena kuni 6 paari hüdrojagajaid, millest 3 on mehaaniliselt juhitavad, 1 elektriline ja lisaks kaks keskele monteeritavat jagajat esiripu ja esilaaduri jaoks. Jagajaid on võimalik kasutada nii standardversioonis, kick-out (isetagastuv), ujuv ja pideva pealevooluga versioonis, vooluhulga jagajaga (lisavarustuses) saab reguleerida kuni 7 jagajat.\nTagumine ripp-süsteem on saadaval nii elektroonilise kui ka mehaanilisena, varustatuna ELS (Ergonomic Lift System) süsteemiga, mis tagab süsteemi kiire ja ergonoomilise käsitsemise, parandades sellega töötulemusi. Elektroonika võimaldab salvestada rutiinseid tegevusi ja tööseadmete seadistusi kasutamisel, mis tagab tehtava töö parima täpsuse ja kiiruse, lisaks ripp-riistade transpordil võnkeleevendi ohutumaks transpordiks suurematel kiirustel. Cat 2 ripp-süsteemi tõstejõud on muljetavaldavad 4500 kg.\nJõuvõtuvõlli kiiruseid on standardis kaks, lisana kuni neli koos HML käigukastiga (540/540E1000/1000E), käitus on hüdrosiduriga, tagades sujuva jõuülekande lülitumise tööd alustades. Tagaporitiibadele paigaldatud käitusnupud suurendavad mugavust ja operatiivsust veelgi.\nKoos elektroonilise tagaripp-süsteemiga on võimalik ka jõuvõtuvõlli automaatne kontroll (Auto PTO), mis sõltub ripp-süsteemi asendist, lülitudes automaatselt vastavalt süsteemi asendile.\nÜheks oluliseks uuenduseks on uuel X5 seerial kasutusele võetud nn joystick, millele saab integreerida näiteks esilaaduri juhtimise (üles/alla, tõstmine/langetamine, tööseadme kallutamine, 3. ja 4. hüdrofunktsioon), samuti Hi-Lo ja HML hüdraulilise käiguosa juhtimise. Traktori raam on disainitud nii, et esilaaduri lisamisel ei kannata kliirens, mis on oluline taimede vigastuste vähendamisel, samuti ei vähenda uus disain traktori pöörderaadiust.\nKõik mudelid on soovi korral tehasest varustatavad McCormick esilaaduritega, mis on spetsiaalselt sellele mudelirivile disainitud. Täpsem roolimine ja ülevaade erinevatest parameetritest saavutatakse tänu satelliit-navigeerimisele ning ISOBUS ühenduse kasutamisele. GPS juhtimine on lihtsalt teostatav, kasutades puutetundlikku monitori.\nMcCormick Fleet Management süsteem võimaldab jälgida traktori tööparameetreid distantsilt, mis veelgi parandab masina jälgimist, tööd, tehtavaid seadistusi, vähendades kasutuskulusid, masina kulumist, samuti võimaldades distantsilt diagnostikat.\nVeelgi enam, saab täpsemini paika panna hooldusplaani, prognoosida tehtavaid kulutusi ja kõik lahendused on välja töötatavad nn rätsepatööna, sobitudes vastavalt ettevõtte suurusele (väike, keskmine või suurem ettevõte) ja tootmissuundadele.


PTSD sümptomid ja nähud\nPosttraumaatilise stressihäire (PTSD) nähud ja sümptomid võivad tõsiselt mõjutada igapäevast elu. Tähtis on saada PTSD abi (tugirühmad, pere jne) ja traumajärgse stressihäire ravi niipea kui võimalik. Posttraumaatiline stressihäire on vaimuhaigus mis areneb pärast sündmuse kogemist või kokkupuudet sellega, mis kahjustab või ähvardab kedagi füüsiliselt kahjustada. See kahjustus või selle oht võib olla suunatud kannatanule või muule isikule.\nPosttraumaatilise stressihäire (PTSD) sümptomiteks on trauma püsiv taastumine, trauma meelde tuletava koha vältimine, unehäired ja paljud teised. PTSS-i sümptomid võivad olla hirmuäratavad ja elu muutvad, kuna inimene püüab vältida olukorda, mis võib tekkida tugev ärevus. See vältimine võib muuta inimese maailma palju väiksemaks ja võimaldada tal teha üha vähem asju, kuna kardavad posttraumaatilise stressihäire sümptomite taastumist. Nad võivad pöörduda isegi ravimite poole, et summutada nende sümptomitest tingitud psühholoogiline valu (PTSD-ga elamine võib olla õudusunenägu).\nEnne 1980. aastat peeti PTSS sümptomeid isikliku nõrkuse või iseloomuliku puudusena, mitte haigusena. Nüüd on aga teada, et posttraumaatiliste stressihäirete sümptomid on põhjustatud aju füüsilistest muutustest, mitte aga inimese iseloomust. Kui soovite teada, kas teil on PTSD, võtke meie tasuta online PTSD test.\nPosttraumaatilise stressihäire diagnostilised sümptomid\nDiagnoositakse posttraumaatiline stressihäire kasutades uusimat versiooni Vaimsete häirete diagnostiline ja statistiline käsiraamat (Märkus - lugege DSM-5 ajakohastatud PTSD kriteeriume täiskasvanutele ja lastele saidilPTSD DSM-5-s). PTSD diagnoosi saamiseks peavad sümptomid vastama järgmistele kriteeriumidele:1\nIsikul peavad olema:\nKogenud või tunnistajaks sündmusele, mis hõlmab tõsiseid vigastusi, surma või ohtu kellegi füüsilisele heaolule\nVastus, mis hõlmab abitust, tugevat hirmu või õudust\nIsik peab sündmust uuesti kogema. See võib juhtuda unenägude, tagasilöökide, hallutsinatsioonide või tugeva stressi kaudu, kui seista silmitsi näpunäidetega, mis sümboliseerivad traumaatilist sündmust.\nJärgmisi posttraumaatilise stressi sümptomeid peab olema kolm:\nVältige sündmusega seotud mõtteid, tundeid või vestlusi\nInimeste, kohtade või tegevuste vältimine, mis võivad sündmust meenutada\nProbleem sündmuse oluliste aspektide meeldejätmisel\nOluliselt vähenenud huvi või osalemine olulistes tegevustes\nTeistest irdumise tunne\nKitsendatud mõjuvahemik (vähenenud nähtavad emotsioonid)\nMõte, millel on lühendatud tulevik\nJärgmisi posttraumaatilise stressi sümptomeid peab olema kaks:\nUinumisraskused või uinumine\nÜlivalve (võimalike ohtude liiga teadlik, nende otsimine)\nViha või ärritunud meeleolu puhangud\nLiialdatud jahmunud reageering (jahmunult liiga reageeriv)\nPosttraumaatilisi stressisümptomeid tuleb eksponeerida kauem kui üks kuu\nPosttraumaatilised stressisümptomid peavad põhjustama kliiniliselt olulist stressi või funktsiooni halvenemist\nKuigi posttraumaatilise stressihäire diagnostilised kriteeriumid on üsna selged, leidub täiendavaid märke, mis võivad viidata PTSD-le. PTSD nähud on järgmised:2\nEnda hävitav käitumine, näiteks ainete kuritarvitamine\nTunne on emotsionaalselt tuim\nLähisuhete säilitamise raskus\nSüü või häbi\nKuulake või näete asju, mida seal pole\nTeenimine sõjaväes sõjatsoonis\nPTSD põdevatel inimestel on ka suurem risk:\nSotsiaalne foobia, sotsiaalne ärevushäire\nSomatisatsioonihäire (meditsiinilise päritoluta füüsilised sümptomid)\nPTSD nähud võivad ilmneda ja minna, kuid kui need kahjustavad igapäevast funktsioneerimist, peaks neid hindama PTSD ravile spetsialiseerunud arst või vaimse tervise spetsialist. Need, kellel ravitakse PTSD sümptomeid, paranevad peaaegu kaks korda kiiremini kui need, kes eiKui kaua PTSD kestab? Kas PTSD kunagi ära läheb?).\nFoobia põhjused: foobiate peamised põhjused\nSotsiaalse ärevushäire (sotsiaalse foobia) sümptomid\nOluline on kogeda liigsöömise taastumise leina\nSüües söömishäirete taastumine on oluline. Võib tunduda imelik mõelda, et peate oma söömishäire k...\nMa soovin, et mul oleks seda õnnelikkust, kuid seda väärivad ainult inimesed, töökad nagu sina. M...\nVaimse tervisehäiretega lapse jaoks vaimselt tervena püsimine\nVaimselt tervislikuna püsimine vaimuhaigusega lapse vanem võib olla võitlus. Raske on jälgida, ku...


Erki Vaikre | Uppuja päästmine on uppuja enda asi!\nErki Vaikre, MTÜ Estlander juhatuse liige, 7. september 2017 17:43\nKui oleme viga saanud, siis on selleks kiirabi; kui pätt ründab, siis kutsume politsei; tulekahju korral aitab tuletõrje; uppumisohust toob välja vetelpääste; kui vaenlane maad ründab, siis selle mure lahendab NATO, ning kui kõik need asjad korraga juhtuvad, siis selleks on vabatahtlikud kaitseliitlased alati kusagil valvel. Elu on tõesti muretu ja hea siin Maarjamaal, sest kõige ebamugavaga tegeleb keegi teine.\nTerve põlvkond eestimaalasi on tõepoolest üles kasvanud teadmises, et kõik ebamugava teevad tema eest ära teised. Juba alates lasteaiast sisendatakse seda mõtte- ja olemise viisi ning kooliastmetes see vaid süveneb. Nõnda on meie keskel suur osa inimesi – ise sageli juba lapsevanemad –, kelle nägemus enese elushoidmisest piirdub isikliku edu ja heaolu poole püüdlemisega. Paraku on tõeline elu teistsugune.\nPäevaga kaduvad elumugavused\nVõimalikus kriisiolukorras – tõenäosus selle tekkimiseks kasvab jõudsa hooga – , ei saa me ainult edu ja positsiooni najal endal hinge sees hoitud. Ei, ma ei ennusta paranoiliselt maailmalõppu ega tuumasõda. Kusjuures viimase tõenäosus on tegelikult ju taas kasvama hakanud. Räägin märksa käepärasematest asjadest. Sõltumata tekitajast (terrorism, sõjategevus, looduslikud tegurid vms) võib labane voolukatkestuski, kui see kestab piisavalt kaua, terves suurasulas elu pea peale pöörata.\nKujutlegem seda ette. On veebruari alguse külmad ja Tallinnas kaob elektrivarustus neljaks-viieks päevaks. Millest me ilma jääme? Kõigest, mida peame iseenesestmõistetavaks. Soojus, valgus, vesi, kanalisatsioon, toidutegemine, transport, esmaabi, pääste, korrakaitse, kaubandus, rahandus, meedia... Nimeta vaid!\nSoojuse kadu on vast ehk üks tähtsamaid neist. Enamik Eesti elamufondist on nõukaaegsed ehitised. Neist suurem osa omakorda nüüdisajastamata. Sellises majas langeb õhusoe paari või kolme 20kraadise külmaga päevaga nullilähedaseks. Uutes, hästi ehitatud majades kulub selleks päev-paar rohkem. Lisandub ju veel kehasoojale vajadus teha sooja toitu kuivainetest, mida targemad on igaks juhuks varunud. Kui on.\nTulemuseks on tuhanded omaalgatuslikud käepärased ja kohandatud kütteallikad. Võib vaid oletada, kui mitu korda kasvab tuleõnnetuste arv, mida tuletõrje ei suuda sellises olukorras enam summutada. Valguse kadu vaid võimendab seda, sest tekib massiline vajadus kasutada lahtist tuld. Veepuudust aitab mõnevõrra leevendada talvisest ajast tulenev loodetav lumerohkus. Seda enam, et üsna pea tekkiv kütusekriis (tanklad ju elektrita ei tööta) ei võimalda enam tänavatele juurde sadavat lund eemaldada. Küll aga pole sademevesi meile piisav janukustutaja, sest mineraalide puudus tekitab meie kehades demineraliseerumise ja sellest tuleneb teovõime langus (krambid, peavalu jms). Ja ega seda lund kauaks jätkugi, pealegi pole see linnas kõige puhtam. Sulatamisekski on ju vaja sedasama soojust, millest nüüd ilma oleme.\nVee teistpidi liikumine – kanalisatsioon – ei tundu esimese hooga väga murettekitavat. Kuid kujutleme üheksakorruselist elamut, kus kõikide korruste elanikud jätkavad kanalisatsiooni kasutamist ka pärast pumplate seiskumist. Üsna peagi muudab raskusjõud elu alakorrustel võimatuks.\nKaubandus ja rahandus lakkab tegutsemast – kui paljudel meist siis ikka on paberraha suures koguses sukasääres. Ja kui ongi, kas sellest on abi kaubanduse puhul, mille varud on linnast väljas (kütus pole ju enam kättesaadav), mille arvestus on puhtalt elektrooniline, milles enamasti puudub looduslik valgustus. Siin on kindlasti mingi lahendus – olekski, kui meie mõtlemine poleks täielikult raami surutud.\nRäägin ühe loo. Mu sõber ostis väiksest maapoest tüki sinki. Viis eurot. Kassas teatas neiu: „Me ei müü seda teile." Sink on, raha on, milles asi? „Kuna arvutisüsteemis pole seda sinki, siis ei ole seda olemas". Saate aru, see juhtus päriselt! Väikses maapoes, kus võiks veel praegugi vihiku peale kirjutamist oodata. Võiks, aga enam ei või.\nMuidugi on kauplustes sink tegelikult olemas, kuigi piiratud koguses ja vaid esimesel päeval. Tekkiva paanika käigus tehakse poed ka ilma elektri ja pangalinkideta tühjaks. Tugevama õigusega.\nKas tuleme nädalakese toime?\nTekkiv paanika ei tulene aga ainult ellujäämisinstinktist. Üks olulisem paanikaõhutaja on teabekadu. Koos meediaga ei kao ju ainult mugav lobisemisvõimalus ja enesenäitamiskanal. Tõsiseim probleem on teadmatus – olukorra tõsidusest, ulatusest, põhjustest, kestusest. Ja see viib nobedasti paanikani. Korralikud pereemad, haritud õppejõud ja ontlikud vanahärradki satuvad paanikasse, mis viib seniste ja sarnaste maailmanäidete varal rahutuste, rüüstamiste ja massilise vägivallani.\nKas sellistes oludes on meie juba praegugi oma võimete piiril toimetavad korrakaitsejõud võimelised iga viimase kui elanikuni jõudma? Näiteks selleks, et teda kaitsta toitu hankivate meeleheitel isikute rünnete eest? Sealjuures võib vaid oletada, kuivõrd kasvab vajadus kiire esmaabi järele. Meie väike riik pole selleks valmis. Ei ole, ei saagi olla, ega peagi olema, sest uppuja päästmine on uppuja enda asi.\nMis siis on lahendus? Kas seda üldse on? Või on see paranoia? Lahendus peitub elanike enesekaitse- ja -päästevõimes. Täpsemalt selle tekkimises. Kui me suudame välja tulla uimast, et elame turvalises keskkonnas, kus kõik ebamugava meie eluspüsimiseks teevad ära teised. Kui me suudame märgata ja teadvustada võimalusi, mis selle juuksekarva katkestada võivad, mis meie mugavuskeskkonda ülal hoiab. See oleks eeldus, et võime neis olukordades kohanduda ja neist tugevana väljuda.\nSelleks hakati juba paari aasta eest arendama riiklikul tasandil tänuväärset elanikkonnakaitse programmi koostöös kodanikualgatusega, mis päädib tänavu sügisel muu hulgas vastavate juhiste ja juhendmaterjalide avaldamisega. Juhenditega, mis õpetavad näiteks, kuidas tulla toime oma eluga kirjeldatud olukorras lausa nädala – aja, kui riiklikud institutsioonid ei pruugi suuta kodanike eluspüsimiseks vajalikku keskkonda taastada/luua.\nKallid kaasmaalased, uppuja päästmine on tõepoolest eelkõige tema enda asi. Isegi siis, kui ta ei elaks kiirete kliimamuutuste ajal piirkonnas, kus pole kaheksa aastasaja jooksul olnud ühtki sajandit, mida ei läbiks sõjakaod, taudid või ilmastikukatastroofid ning kelle naabruses elab muskleid kasvatav agressorriik. See võiks meie edust pimestatud peakestesse lõpuks kohale jõuda.\nErki Vaikre on elanikkonnakaitse asjatundja, kes on tegelnud sellega kodanikualgatuse korras üle kümne aasta. Praegu on ta kaasatud elanikkonnakaitse rakkerühma töösse.\nkaitseliitlane 7. september 2017 22:14\nAlles mõni aasta tagasi taheti Kaitseliidus üleelamine välja suretada. Erki teab täpselt, mis punt seal otsustajate ringis on.\nMaamees 7. september 2017 20:56\nKõige hullemal, viimase sõja ajal olid alles maal tegutsevad talud kuhu said esmalt sugulased ja siis ka muud abivajajad minna. Meie riigis on suund väiketalude hävitamisele. Liialt palu on igatsugu kontrolle ja asjamehi kes käivad elu maal segamas.


Finest ihaldab Tartu südalinna\nVastab ASi Finest Tartu Hotels tegevdirektor Verni Loodmaa\nArvan, et hotellikohti on Tartus piisavalt. Kui vaadata täituvust, siis tuleb aasta kohta 30-40 sellist päeva, mil kõik Tartu majutuskohad on täis.\nHotellinduses pole probleem mitte selles, kuidas tipphetkedel inimesi ära majutada vaid selles, kuidas võimalikult väikeste kuludega tühi aeg üle elada.\nPärnus on ses suhtes olukord Tartust hullem ja seal pannakse mõned hotellid külastajate puuduse tõttu talveks kas osaliselt või päris kinni.\nTartu kesklinnas võiks siiski olla üks korralik hotell ja meie soov on olnud juba päris ammu sinna hotell rajada.\nJuba kuus aastat oleme püüdnud Tartu kesklinna pääseda, kuid see pole meil õnnestunud. Kõigepealt võttis Finest sihikule Toomemäel asuva hotelli Park, võites selle rekonstrueerimise konkursi.\nTartu linnavalitsus garanteeris võitjale pikaajalise rendilepingu, aga seda ei õnnestunud Finestil sõlmida, sest välja ilmus hotelli kinnistu õigusjärgne subjekt -- Eesti noorte meeste kristlik ühendus. Minu teada pole hotelli neile tänaseni tagasi antud, kinnistu aga küll. Igatahes käis selle ümber kemplemine kuni 1993. aastani.\nFinest oleks sinna teinud hotelli senisest osast oluliselt suurema juurdeehitise. See koht Toomemäe serva põlispuude all on väga sobiv hotellile. Seal on vaikne, pääseb hästi ligi ja raekojani või ülikooli peahooneni on vaid paar minutit jalutada.\nSeda küll. Alates 1994. aasta teisest poolest hakkasime taas aktiivselt tegelema südalinnakrundi otsingutega. Uurisime väga tõsiselt võimalust ellu äratada varem palju poleemikat tekitanud plaan ehitada hotell Vanemuise ja Ülikooli tänavate nurgale. Ilmnes, et kõnealusel maatükil on mitu krunti ja nende õigusjärgsed omanikud ei ela Eestis. Seoses juriidiliste raskustega ei õnnestunud meil seda projekti ellu viia.\nOlime aru pidanud mitme võimaliku asukoha üle, aga kui Tartu linnavolikogu otsustas mullu 21. septembril teenindusmaja müüki panna, hakkasime kohe selle ostmise peale mõtlema.\nEsialgu küsitud 13,8 miljonit oli nii meile kui ka teistele huvilistele liiga palju. Pärast mitut läbikukkunud oksjonit kukkus hind 6 miljoni krooni peale, siis pakkusime 6 005 000 ja võitsime 19. märtsil oksjoni.\nTartu linnavalitsus andis 28. märtsil välja korralduse sõlmida ASiga Finest Tartu Hotels ostu-müügileping, aga peatas oma korralduse 4. aprillil, sest vahepeal oli välja ilmunud üks teenindusmaja all asuva maa õigustatud subjekt. Hiljem lisandus talle teisigi ning kaks neist avaldasid soovi maja oksjoni võiduhinnaga ära osta, nagu tollal seadus võimaldas.\nMõistan nende käitumist täiesti, sest kompensatsiooni maksmise praeguse korra järgi saaksid nad oma südalinnas asuvate maatükkide eest ainult sümboolset tasu. Tean, et Konsenile ja Tammepõllule pakutud EVPde eest saaks tänase kursi järgi alla 8000 krooni.\nKüllap seepärast ongi neid esindav Olevimäe advokaadibüroo esitanud kohtule avalduse, et tehingud teenindusmajaga peatataks. Samas olen veendunud, et keegi seisab nende inimeste taga ja õhutab neid tegutsema.\nTagantjärele kaldun arvama, et korraldajad võib-olla tõesti ei teadnud kõike müüdava objekti ja sellealuse maa omandussuhetega seonduvat. Muidu poleks Tartu linnavalitsus selliseid müügitingimusi koostanud, andnud välja määrust meiega leping sõlmida jne.\nLinnavalitsuse esindajatega kohtudes võis tajuda, et neilegi tuli teenindusmaja aluse maa õigustatud subjektide väljailmumine üllatusena. Usun siiski, et Tartu linnavalitsus ei soovinud hotelli Park rekonstrueerimiskonkursi järel ja ka nüüd meelega Finestile kaikaid kodaraisse loopida ning tegu on vaid kahetsusväärsete ametnikepoolsete eksimustega.\nTeenindusmaja ostmiseks võtsime pärast oksjoni võitmist pangalaenu, mille intresside tasumisega oleme tänaseks saanud kahju ligi 200 000 krooni. Tagatisraha 600 000 krooni seisab ka juba üle kolme kuu linnavalitsuse arvel. Liiva on jooksnud plaanid, mida pidasime konkreetsete ehitajatega. Ehitajad on pidanud vahepeal töösse võtma uusi suuri objekte, sest ei saanud teenindusmaja ümberehitusega algust teha.\nOleme selle hotelli üle palju arutlenud. Teenindusmajast saaks meie nägemuses teha 80--100 toaga hotelli, mis vastaks asukohale kesklinnas ja sobiks sinna. On mitmesuguseid võimalusi korruste erineva väljaehitamise suhtes, mitme hinnakategooriaga tubade suhtes, aga ma ei tahaks midagi põhjalikumalt öelda enne lepingu sõlmimist.\nOlete välja käinud idee, et pärast kesklinna hotelli valmimist suleb Finest hotelli Taru. Kas jääte öeldu juurde ka praegu?\nTaru sulgemine on üks võimalus. Tegu on siiski täiesti korrektse ja normaalse ning hästi funktsioneeriva ja täna keskklassi nõuete kohase hotelliga. Võib-olla tuleb Tarust teha hea kvaliteediga odavam majutuskoht.\nAga ikkagi on kõik see seotud teenindusmajaga. Plaanid, mis meil olid märtsis, on tänaseks muutunud.