Uudised - Page 2 of 3 - Saka Manor\nSaka mõis valiti Ida-Viru ettevõtlusgalal aasta turismiettevõtte nominendiks\n6. dets. 2021 3. dets. 2021\nNeljapäeval, 2. detsembril tunnustati Jõhvi kontserdimajas Ida-Virumaa 2021. aasta parimaid ettevõtteid. Saka mõisa peeti aasta turismiettevõtte kategoorias nominatsiooni vääriliseks.\nSaka mõis märgiti ära tegevuste eest koroonakriisi ajal: uuendati tube ning avati majutusvõimalus meretornis.\n“Me pakume kvaliteetset toitlustust, spaad ja üks, millele väga palju tähelepanu pöörame, on ümbrus. Mõisapark on viimase peal hooldatud, et saaks jalutada ja välja selles igapäevasest rutiinist, milles enamik inimesi praegu viibib. Mõis on ka hinnatud koht ärikohtumiste, pulmade, seminaride läbiviimiseks. Saka mõis ei ole mulle äriprojekt, vaid missioon,” räägib Saka mõisa peremees Tõnis Kaasik.\nIda-Viru aasta turismiettevõtteks valiti Spinnaker OÜ Narva ja Narva-Jõesuu vahelise jõetrammi käivitamise eest. Nominendina tõsteti esile ka Adrenaator Grupp OÜ.\nKõiki kategooriaid ning võitjaid näeb siit »\nMeeleolukas ning stiilne aastalõpp Saka mõisas\n5. dets. 2021 29. nov. 2021\nVõtame uue aasta vastu peohõngulises Saka mõisas, kus maagiat lisavad mustkunstnik ning südaöine ilutulestik.\n✨ Aastavahetuse paketi hind: 229 eurot (kahele), 125 eurot (ühele)\n* üks öö majutust standardtoas kahele (lisatasu eest kõrgema klassi tuba)\n* hommikusöök hotellimajas\n* mustkunstniku show\n* pidulik buffet-õhtusöök\n* pokaal vahuveini\n* ilutulestik keskööl\n✨ LISATASUD (lapsed):\nKuni 3 a – 5 eurot\n4-13 a – 40 eurot\nAl 14 a – 70 eurot\n✨ LISATASUD (muud):\nSauna- ja basseiniala külastus 1,5 h (palume aeg eelnevalt broneerida)\n4-13 a – 5 eurot\nAl 14 a – 10 eurot\n👉 Broneeri juba täna 📩 saka@saka.ee või 📞 +372 3364900\nJõulukuu eripakkumine gruppidele\n19. nov. 2021 3. nov. 2021\nDetsember ei ole enam teab mis mägede taga ning peagi on pidulike koosviibimiste aeg käes. Saka mõisa kokad on selleks puhuks koostanud kaks erimenüüd koos veinisoovitustega, mis on mõeldud just gruppidele. Nende vahel võib küll olla raske valida, ent kinnitame – ühtmoodi maitsvad on nad mõlemad.\nMeie restorani kolm võlvitud saali mahutavad kuni 70 inimest, kuid peolaua saab katta ka balli- või kaminasaali (mahutavad vastavalt 70 inimest ja 15 inimest).\nKreemjas kõrvitsasupp röstitud kitsejuustu ja magus-soolaste kõrvitsaseemnetega\nChenin Blanc Vintage Selection, Spier, Western Cape, South-Africa 20.00 €/pudel\nÕrnsuitsu seakarbonaad ürdikartuli, apelsiniga hautatud hapukapsa ja pohlakastmega\nPrimitivo Salento Antica Masseria del Sigillo, Tenute di Emera, Puglia, Italy 18.00 €/pudel\nBeseerull vahukoore, piparkoogipuru ja marjakeedisega\nPõltsamaa Kuldne, Eesti 4.00 €/8 cl\nRoheline salat kollase ahjupeedi, kinoa ja küpsetatud lapijuustuga\nHarslevelü Mad, Szent Tamas, Tokaji Hungary 18.00 €/pudel\nKanafilee verivorsti-jõhvikatäidisega, serveeritud punase sibula ja kirsikreemi ning röstitud köömnekartuliga\nKekfrankos, Takler, Szeksard, Hungary 18.00 €/pudel\nBeerenauslese, Schmitt ja Söhne, Germany 5.00 €/8cl\nErimenüü hind on 18 €/inimene ning grupp algab kümnest inimesest. Kolmekäigulise menüü tellimisel on kannuvesi sidruniga, kukkel, kohv ja tee hinna sees.\nInfo ja broneerimine: saka@saka.ee\nTee jõulukuu eriliseks ning tähista seda ühe mõnusa söömaajaga!\nSaka mõisa maitseseiklus\n11.–21. novembrini leiab Ida-Virus aset maitseseiklus, kus põnevad maitsed on põimitud emotsioone loovate hetkedega. Ka Saka mõisa restoranil Menar on selleks puhuks üks suus sulav pakkumine.\nMaitseseikluse raames on meie suurepärased kokad pannud välja järgmise roa:\nVEISE SISEFILEE JUURSELLERI, KARAMELLISEERITUD SIBULA, LEHTKAPSA ja VEINIKASTMEGA.\nPakkumise hind – 15 eurot ühele inimesele\nEripakkumine rakendub ainult koos märksõnaga “Maitseseiklus” ning kehtib 11.–21. novembrini.\nSaka mõisa maitseseiklus tuleb broneerida vähemalt üks päev ette telefonil +372 336 4900 või meilitsi aadressil saka@saka.ee.\nMeie hea partner GO Travel müüb edasi ka maitseseikluse vautšereid. Soeta siit »\nRestoran on avatud E–N kl 18–22, R–L kl 12–23 ja P kl 12–20.\nBroneeri oma maitseseiklus juba täna ning naudi suurepäraseid maitseid Saka mõisa ajaloolises ja hubases võlvitud lagedega restoranis.\nVaata ka teisi maitseseikluse pakkumisi »\nIsadepäeva pakett „Isaga klindimõisa matkarajal“\n28. okt. 2021 26. okt. 2021\nIsadepäev – see on kvaliteetaeg isaga. Kingi oma isale põnev perepuhkus looduskaunis Saka mõisas, kus on hulgaliselt võimalusi ka vabas õhus liikumiseks. Võtke ette retk klindimõisa matkarajal: ilusad vaated pankrannikule avanevad nii meretorni tipust kui ka alt mererannast. Samuti on huvitav uudistada mõisapargi peidetud punkrites, kus saab tutvuda Saka militaarse ajalooga.\nIsadepäeva pakkumine kehtib 12.–18. novembrini 2021 ning sisaldab spaakülastust ja õhtusööki, soovi korral ka ööbimist hotellimajas.\nI PAKKUMINE, 70 eurot/pere (kaks täiskasvanut ja kaks kuni 17aastast last):\nsoolakambri külastus 30 min\nsauna- ja basseiniala külastus 1,5 h\ntoitlustamine restorani á la carte menüüst 45 euro väärtuses\nseiklus matkarajal omal käel\nII PAKKUMINE, 150 eurot/pere (kaks täiskasvanut ja kaks kuni 17aastast last):\nmajutus hotellimaja standardtoas (või peretoas) vastavalt saadavusele\nPalume oma külastus aegsasti ette broneerida, kuna kohtade arv on piiratud (eriti nädalavahetustel).\nTelefon: +372 336 4900 või +372 336 4902\nTurvaline puhkus Saka Mõisas!\n26. okt. 2021 25. okt. 2021\nHead sõbrad! Meie eesmärgiks on pakkuda teile maksimaalselt turvaline puhkus ja seoses uute piirangutega olete alates 25.oktoobrist oodatud Saka Mõisa, kui teil on kehtiv tõend vaktsineerimise või Covid-19 läbipõdemise kohta.\nKannatlikku meelt ja sõbralikku suhtumist!\nPARIM UUS SEIKLUS KAHELE\n26. okt. 2021 15. okt. 2021\nIda-Viru turismiklaster valis viiendat aastat järjest parimaid seiklusi Ida-Virumaal. Saka Mõis võitis PARIMA SEIKLUSE KAHELE tiitli puhkusega meie mõisa Meretornis.\n– Puhkus Saka Mõisa Meretornis\n– uusim majutus põhjarannikul\n– ööbimine endises piirivalvetornis\n– pankranniku matkarajad\n– basseini ja sauna kasutust\nŽürii hinnangul on see väga romantiline seiklus, sest nii hea vaatega privaatmajutust ei kohta tihti. Majutusele lisaks on kaasatud piirkonnale iseloomulik pankranniku matkarada ning peale matkamist saavad puhkajad sauna ja spaasse.\nBroneeri seiklus juba täna: https://www.saka.ee/uus-meretorn/\nLoe juurde ka teiste seikluste kohta: https://idaviru.ee/parim-seiklus/\nAkordionist Henri Zibo esineb Saka mõisas 8. septembril\n15. okt. 2021 22. aug. 2021\n8. septembril kell 19.00 astub kontserdiga „Meenutusi tulevikust“ publiku ette akordionist Henri Zibo.\nMitmeid konkursse võitnud ja Klassikatähtede saatest tuule tiibadesse saanud Zibo tõestab, et akordion ei ole pelgalt simmaniks mõeldud, vaid see pill on nagu kameeleon – mängida saab kõike barokist kuni nüüdismuusikani. Kontserdil kõlavad tema esituses meloodiad Šostakovitšilt, Glinkalt, Semjonovilt jt. Kontserdi nimilugu “Meenutusi tulevikust” viitab kavas olevale teosele, mida peetakse üheks akordionimaailma tippteoseks.\nKontsert toimub Saka mõisa ballisaalis. Pileti hind on 5 eurot/inimene, lastele kuni 18.a ja erivajadustega inimestele on kontserdi külastus tasuta. Pileteid saab osta Piletilevist või kohapeal hiljemalt 30 minutit enne kontserdi algust.\nAlates 9. augustist hakkavad kehtima uued COVID-piirangud\n6. aug. 2021 6. aug. 2021\nEesti Vabariigi valitsuse otsusega hakkavad alates 9. augustist Saka mõisas kehtima uued COVID-piirangud. Kui siseruumides toimuvatel üritustel ja tegevustes osaleb üle 50 inimese ja väljas üle 100 inimese, tuleb meil tagada kõikide külastajate nakkusohutus ja kontroll selle üle. Sellest tulenevalt palume teil alla laadida või välja trükkida ja meie administraatorile näidata üht tõendit kolmest:\nEL digitaalne COVID immuniseerimise tõend;\nEL digitaalne COVID (negatiivse PCR) testi tõend;\nEL digitaalne COVID läbipõdemise tõend.\nTäname mõistliku suhtumise eest ja turvalist puhkust!\nAvasime uue skulptuuri ja renoveeritud hotellimaja\n8. juuni 2021 8. juuni 2021\nSaka mõisa pargis avati täna Virumaa skulptori Aivar Simsoni skulptuur “Põlvest põlve”, sümboliseerimaks mõisa 400-aastase ajaloo järjepidevust läbi erinevate seda hoidnud perekondade.\n“Põlvest põlve” sümboliseerib Saka mõisa omanud perekondade (von Leslied, 120 aastat ning Löwis of Menarid, 130 aastat) ja praeguste omanike, perekond Kaasiku (alates 2001) stiliseeritud vappide kaudu järjepidevust 400-aastaseks saanud mõisas. Perekond Kaasikute vapi on kujundanud Priit Herodes.\nÜhtlasi avati kriisijärgselt Saka mõisas uus turismihooaeg, milleks on tehtud põhjalikke ettevalmistusi. Uuenduskuuri on läbinud Saka mõisahotell, mida tutvustati ajakirjanikele ja teistele kutsututele.


Jäätmekäitlejate liit: mis saab pärast 16. juulit? - Äripäev\nJäätmekäitlejate liit: mis saab pärast 16. juulit?\n07. aprill 2009, 10:34\nEesti Jäätmekäitlejate Liidu uue juhatuse\nesimehe Aivar Lõhmuse sõnul on nende väga oluliseks teemaks tänavu,\nmis juhtub siis, kui 16. juulil suletakse nõuetele mittevastavad\nKeskkonnaminister pole veel allkirjastanud määrust, mis lubaks Euroopa rahade toel laiendada olemasolevaid nõuetekohaseid prügilaid. "Mis aga saab peale 16. juulit, kui suletakse nõuetele mittevastavad prügilad ja kuhu hakkab liikuma Lõuna-Eesti prügi? Kas võib tekkida olukord, kus olemasolevad prügilad ei võta vastu väljastpoolt oma teeninduspiirkonda tulevat prügi," küsib jäätmekäitlejate liit oma pöördumises.\nAivar Lõhmuse sõnul on jäätmekäitluse lähiaja võtmeküsimuseks ka muudatused jäätmeseaduses, mille kohaselt võib kohalik omavalitsus oma territooriumil anda jäätmeveo ilma konkursita oma ettevõttele. "Teema on tõstatunud hangetest tulenevatest vaidlustustest. Kindlasti ei ole eelnõus pakutav lahendus sobiv turul tegutsevatele jäätmeveoettevõtetele," kinnitas ta.\nJäätmekäitlejate liidu üldkoosolek võttis vastu ka otsuse alandada liikmemakse 20% võrra. "Liidu eesmärk on igati olla toeks oma liikmetele ja seda eriti rasketel aegadel," märkis liidu juhatuse esimees.\n1996 asutatud jäätmekäitlejate liit on katusorganisatsiooniks 43 jäätmekäitluse valdkonnas tegutsevale ettevõttele. Liidu ettevõtete summaarne käive moodustab enam kui 80% jäätmekäitlusturu kogukäibest.\n07. April 2009, 10:34


Naiste ja meeste võrdõiguslikkus: Töö\nSooline erinevus palgas on iseloomulik nii Eestis kui ka maailmas. Tööturul tekkiv stratifikatsioon on seotud ebavõrdsusega ühiskonnas, selle püsimist on põhjendatud selle kasulikkusega meestele, kes kontsentreeruvad teatud ametitesse ning naistele jääb töö, mille eest makstakse vähem. Soolist segregatsiooni on võimalik eristada ameti ja töökoha tasemel. Loe edasi\nTööleping on kokkulepe tööandja ja töötaja vahel, milles on fikseeritud töötamise alused ja töötingimused, sh töötasu. Töötingimustest ehk olulisemad on tööaeg ja töötasu. Tööajaga seoses on kaasaegseimaks kontseptsiooniks paindlik töökorraldus, mille kohaselt on tööaeg pigem individuaalne, töötaja ja tööandja kokkuleppest ja mõlema poole vajadustest lähtuv aspekt. Paindliku tööajaga on võimalik kaasata muidu mitteaktiivseid ühiskonnagruppe. Samas tuleb paindliku tööaja kehtestamise osas pidada silmas, et paindlikkus ei tähendaks väiksemat elukvaliteeti võimaldavat töökohta. Loe edasi\nTööleping on kokkulepe tööandja ja töötaja vahel, milles on fikseeritud tööaeg ja töötasu. Naiste madalamat palka on võimalik seletada ametikohtade jäämisega feminiinsemasse segmenti, kuid üldjuhul saab naistöötaja vähem palka olenemata töökohast. Töökorralduse temaatika on viimastel aastatel muutunud prioriteetseks. Loe edasi\nNaisettevõtjate osas, kes tekkisid Eestis alles pärast üleminekut turumajandusele, on naiste osakaal võrreldav teiste arenenud riikidega, kus naised moodustavad umbes ühe kolmandiku ettevõtjatest. On jõutud järeldusele, et kuigi paljud probleemid ettevõtte alustamisel on meeste ja naiste seas ühised, avalduvad need naiste puhul oluliselt teravamalt. Loe edasi\nSooline võrdõiguslikkus on seotud ühiskonna jätkusuutliku arenguga ning kriitilise tähtsusega inimõiguste realiseerimisel. Võrdsed võimalused tähendavad ka võimalust taotleda töökohti, olla tööle võetud jne. Kuigi naised on meestega võrreldes keskmiselt haritumad, jääb tippkarjäär ja kõrgem juhtimise tasand neile suuresti kättesaamatuks. Loe edasi\nEbavõrdsus tööturul toob kaasa ebavõrdsuse ka muudes sfäärides. Tööturu teema all käsitletakse laiemalt töötamise ja tööpuuduse soolisi erinevusi, segregatsiooni tööturul ja töötingimuste soolisi erinevusi. Loe edasi\nKuigi majanduslikult aktiivsete naiste osakaal on viimastel kümnenditel kasvanud, on naiste osalus jätkuvalt suuresti alahinnatud ja ei hõlma tasustamata töid. 1990. aastate alguses langes naiste tööhõive meeste omast meeste omast enam, seda nii suurettevõtete sulgemise kui ka soorollide juurde tagasipöördumise tõttu. Loe edasi


L5F30545P00, Epson L5F30545P00 LCD paneelide turustaja | LCDs-Display.com\nLCDs-Display.com on Epson L5F30545P00 eritarbimisega turustaja.\nEpson L5F30545P00 on uued & originaalvaru saadaval LCDs-Display.com, samal päeval shipping koos tasuta shipping cost.\nEpson L5F30545P00 pdf-i andmelehel või Epson L5F30545P00 või teiste Epson-LCD-de üksikasjalikele spetsifikatsioonidele, palun Kirjuta meile, meil on hea meel pakkuda seda.\nTaotle Epson L5F30545P00 turustaja pakkumist LCDs-Display.com-is. Kirjuta meile: info@LCDs-Display.com\nSeotud mudel "L5F30545P00"\nSeotud märksõnad "L5F30545P00" jaoks


Pfizeri kasumit kergitas maksusoodustus - Äripäev\nPfizeri kasumit kergitas maksusoodustus\n01. veebruar 2011, 20:13\nRait Rebane 01. veebruar 2011, 20:13\nRavimitootja Pfizer üllatas investoreid täna kvartalitulemustega. Raporti kohaselt tõstis ettevõtte kasumit maksumuudatus, ühes kvartalitulemustega kergitas ravimifirma ka selle aasta prognoosi.\nTäna teatas New Yorkis asuv ravimitootja, et neljandas kvartalis tõusis kasum aastataguselt 767 miljonilt 2,89 miljardit dollarini, ehk 36 sendini aktsia kohta. Ettevõtte kasumit kergitasid 2 miljardi dollari suurune maksudega seotud tulu ning madalamad ümberkorraldus- ning liitumiskulutused.\nPfizeri käive kerkis 16,5 miljardilt dollarilt 17,6 miljardi dollarini, FactSeti poolt jälgitavad analüütikud prognoosisid ravimitootjale keskmiselt kvartalikasumiks 46 senti aktsia kohta ning käibeks 16,99 miljardit dollarit.\nÜhes heade tulemustega kergitas Pfizer ka tänavust aastaprognoosi, ettevõte ootab selleks aastaks kasumit 2,16-2,26 dollarit aktsia kohta ning käibeks 66-68 miljardit dollarit.\nRavimitootja teatas, et lisaks eelnevalt planeeritud 4 miljardile said nad õiguse osta veel 5 miljardi dollari eest aktsiaid tagasi. Aasta lõpuks plaanib ettevõte tagasi osta ligi 60 miljonit aktsiat, kogumaksumusega 5 miljardit dollarit.\nInvestorid võtsid Pfizeri tulemused soojalt vastu ning täna pärastlõunaks on aktsiahind kerkinud 5,54 protsenti 19,23 dollarini.\n01. February 2011, 20:13


Reinsalu: Eesti riik vastutab ja hoolib - Valitsus.ee\nUuendatud: 03.08.2012, kell 18:04\tKaitseministeerium, 03.08.2012 16:14\nReinsalu: Eesti riik vastutab ja hoolib Tallinn, 3. august 2012 – Kaitseminister Urmas Reinsalu osales täna Eesti esimesel välismissioonidel käinud kaitseväelaste ja reservväelaste kokkutulekul.Kaitseminister Reinsalu rõhutas Kõue mõisas toimunud üritusel, et Eesti riigi jaoks on oluline väärtustada iga veterani. „Meie ülesandeks on meeles pidada iga inimest, kes on valinud elukutseks meie vabaduse kaitsmise. Eesti riik ja ühiskond peavad seisma selle eest, et lahingust naasnutesse suhtutakse igapäevaselt tähelepanu, hoole ja mõistmisega ning kedagi ei jäeta probleemidega üksi,” sõnas Reinsalu.\nReinsalu sõnul on kaitseministeeriumi eestvedamisel veel sel aastal plaanis vastu võtta riiklik veteranidepoliitika, mille eesmärgiks on kõigi veteranide ühiskondlik tunnustamine ja professionaalne toetamine. Poliitika on ühelt poolt suunatud veteranide kogukonna kui terviku tunnustamisele, teisalt võimalike abivajajate parimal moel toetamisele, kaasates selleks erinevate eluvaldkondade asjatundjaid.\nÜritusel osalejaid tervitas ka kaitseväe juhataja brigaadikindral Riho Terras. Kokkutuleku peakorraldajateks on Eesti Reservohvitseride Kogu liikmed ja Kõue mõis.\nKorraldajate esindaja kapten Lauri Kurvitsa sõnul on sellise ürituse korraldamine vähim, mida nad missioonil käinud meeste heaks teha saavad. „Sarnaseid üritusi korraldavad tegelikult kõik riigid, kelle üksused missioonidel osalevad. Tänane kokkutulek kannab mõtet, et kõigi veteranidega tuleb kontakti hoida ning aidata neil koonduda ühtsesse organisatsiooni,” lausus Kurvits.\nKaitseväelaste ja reservväelaste kokkutuleku korraldamisel olid abiks Kaitseväe Logistikakeskus ja Kaitseliit. Eesti kaitsejõud on osalenud rahvusvahelistel sõjalistel missioonidel alates 1995. aastast ja käesolevani on välisoperatsioonidel osalenud umbes 2300 inimest, kellest tänasel kokkutulekul oli osalejaid üle kolmesaja.\nTel 7170137 / 52 14 445\nKapten Lauri Kurvits\nTel 7170821 / 50 86 355lauri.kurvits [-at-] gmail.com


Ao 2 fassaaditööd on alanud – siseviimistlustööd käivad\nHermanni Maja “majakarp” on valmis. Soojasõlm käivitati eelmise nädala alguses ja nüüd juba soojas majakarbis toimub kipsseinte metallkarkassi paigaldus – kerkivad korterite kergvaheseinad. Kui kipsplaadid paigaldatud, on 1-4 toaliste korterite ja äripindade kõik seinad püstitatud. Paralleelselt on alustatud ka siseviimistlustöödega - käivad maalritööd ning lähiajal alustatakse plaatimistöödega.\nHermanni Maja kliendipäev 3. oktoobril restoranis Trühvel – soodustused kuni –5000€\nOotame Sind Hermanni Maja kliendipäevale teisipäeval, 3. oktoobril kell 15-19 restoranis Trühvel, Telliskivi 60 (vaata asukohta kaardilt)\nHermanni Maja 5. korruse seinad kerkivad\nJahedate sügisilmade lähenedes on Hermanni Majas võimalik peagi juba soojas majakarbis ehitustöödega jätkata.\nPaigaldatud on 4. korruse raudbetoonist seinad ja lae õõnespaneelid ning alustatud on 5. korruse ehitustöödega, mis lõppevad katusepaneelide paigaldusele järgneva sarikapeoga septembri keskpaigas - siis on “majakarp” valmis.\nHermanni Majas alustatakse teise korruse konstruktsioonitöödega\nHermanni Maja suviste ehitustööde fookus on kandekonstruktsioonide ehitamisel ja paigaldamisel. Maja esimese korruse postid ja monteeritavad kandeseinad on paigaldatud, juuli esimesel nädalal tegeldakse 1. korruse monoliitseinte armeerimise ja betoneerimisega.\nHermanni Maja parkimiskorruse konstruktsioonitööd on lõppjärgus\nHermanni Maja ehitustööd edenevad plaanipäraselt. Praeguseks on valmis soklikorruse kandepostid ja lõpetatakse töid soklikorruse vahelae kandetaladega. Kohe peale seda toimub esimeste keldri vahelae paneelide montaaž.\nTallinna linn tunnustas Perton Ehitust tiitliga “Parim korrastatud maja miljööalal 2016 aastal”\nTallinna linnaplaneerimise amet tunnustas mai lõpus eeskujulikult restaureeritud hoonete omanikke, ehitajaid ja projekteerijaid.\nMuinsuskaitse tähelepanu pälvisid ettevõtted, kes võtsid vaevaks väärtuslike komplekside restaureerimise ja pühendusid hoonete miljöötundlikule korrastamisele.\nPerton Ehitus OÜ sai tunnustuse “Parim korrastatud maja miljööalal 2016. aastal” Kunderi 25 maja korrastamise eest.\nHermanni Maja kliendipäev 08.06 kell 15-19 restoranis Trühvel\nKutsume Sind Perton Ehituse ja Hermanni Maja kliendipäevale!\nOotame Sind kliendipäevale 8. juunil kell 15.00-19.00 restoranis Trühvel (vaata asukohta kaardilt).\nTule kindlasti, sest kliendipäeva külastajatel on võimalus soetada uus kodu Pertoni Kassisaba uusarendustes kuni -5000€ soodsamalt!\nHermanni Maja eelmüük on edukalt lõppenud - uue omaniku on leidnud juba 11 uut pinda\nHermanni Maja on koduostjate ja äripindade otsijate seas saanud sooja vastuvõtu osaliseks - eduka eelmüügi perioodi jooksul on uue omaniku leidnud juba 11 pinda. Kokku tuli projektis müüki 38 korterit ja äripinda, mille hulgas on nii korteriomandeid, kaubanduspindu kui ka majutusotstarbelisi äripindasid.\nHermanni Maja vundamendile on kerkimas parkimiskorrus\nMaikuu on koos ilusate ilmadega toonud värsket hingamist ka Hermanni Maja ehitusplatsile - ehitustööd edenevad aina tõusvas tempos.\nKonstruktsioonide püstitamiseks paigaldati eelmise nädala keskel objektile ca 35 meetri kõrgune tornkraana, mille juhikohalt avanevad kaunid vaated Toompeale ja Kassisabale.\nTule tutvu oma uue koduga Kassisabas\nPerton Ehitus kontoris,Telliskivi 60N\nVõta meiega ühendust – kiirematele suurem valik!\nEi leidnud pakutavate korterite hulgast sobivat?


Esmaspäev, 18 September 2017 09:26\nEesti majanduskasv tuleb sellel aastal 4-5%. Tegemist on mitmete ühekordsete tegurite koosmõjuga, mistõttu järgmisel aastal on kasv tagasihoidlikum ehk 3,5% kandis. Seega kasvab Eesti majandus nii sel kui ka järgmisel aastal kõrgemal tavapärasest tasemest. See positiivne dünaamika sisaldab endas siiski väga mitmeid pingeid, mistõttu võivad suhteliselt juhuslikud välis- või sisetegurid või sammud tuua kaasa kiired ja ulatuslikud nihked, mis võivad viia Eesti majanduse sügavasse tasakaalustamatusesse, kirjutab majandusanalüütik Maris Lauri oma blogis.\nTeisipäev, 28 Märts 2017 15:22\nEuroopa Liidus (EL) kasvasid neljandas kvartalis tööjõukulud aastaga 1,7 protsenti ning euroalas 1,6 protsenti.\nReede, 27 Mai 2016 16:36\nValitsussektori tööjõukulu kasvas mullu 7 protsenti\nMöödunud aastal vähenes valitsussektori töötajate arv 0,56%, 118 393 inimeseni, samas valitsussektori tööjõukulu kasvas 2015. aastal 7%, selgub avaliku teenistuse aruandest.\nEsmaspäev, 07 Detsember 2015 13:18\nMiks ei pruugi Euroopa Komisjoni tööjõukulu mõõdupuu sobida Eestile?\nEuroopa normide järgi ei tohi nominaalne tööjõu ühikukulu, teisisõnu tööjõu maksumus ühe lisandväärtuse ühiku kohta (rahvakeeli „tükipalkˮ) suureneda kolme aasta jooksul üle 9% ehk ligikaudu üle 3% aastas.\nTeisipäev, 28 Aprill 2015 10:53\nEestis on tööandja kulutused tööjõule Euroopa Liidu keskmisest oluliselt väiksemad, kuid nende kasv on viimastel aastatel olnud EL keskmisest kiirem. Tööjõukulude suurus ja komponentide osatähtsus on liikmesriigiti väga erinev.


Nia Long wiki, afäär, abielus, lesbi vanuse, pikkusega - Biograafia\nNia Long Biograafia\nNia Longi faktid\n30. oktoober , 1970\n13 miljonit dollarit\nPruun - tume\nJuhtvalgus (1952 - 2009)\nSuhete lühike statistika Nia Longist\nMis on Nia Longi perekonnaseis? (abielus, vallaline, suhtes või lahutus):\nMitu last Nia Longil on? (nimi):\nKas Nia Longil on mingeid suhteid?\nNitara Carlynnina sündinud Nia Long on Ameerika näitleja, kes on tuntud oma teleseriaalide 'Bel-Airi värske prints' ja 'Kolmas kell' osade poolest. Ta on tuntud ka selliste filmide poolest: 'Boyz n the Hood', 'Liiga sügaval', 'Boiler Room', 'reede', 'Love Jones', 'Soul Food', 'Big Momma maja' ja 'Parim' Mees, 'kas me oleme veel seal', ja viimase kolme filmi järg.\nNia Long kasvas üles New Yorgis Brooklynis koos ema, trükikoja ja õpetaja Talita Longi ning isa, luuletaja ja keskkooliõpetaja Doughtry Longiga. Tema perekond on pärit Grenadi, Trinidaadi ja Bajani päritolu. 2-aastaselt lahutasid tema vanemad ja ta kolis koos emaga Iowa linna Iowasse, kus ta õppis kaunite kunstide alal.\n46-aastane Nia Long õppis Rooma katoliku koolis Püha Maarja akadeemiat Californias Inglewoodis. Ta õppis ka džässi, balletti, kitarri, steppi, võimlemist ja näitlemist. 1989. aastal lõpetas Nia Los Angeleses Westchesteri keskkooli.\nNia Long ilmus esmakordselt ekraanile Disney telefilmis 'The B.R.A.T Patrol'. Tema esimene silmatorkav osa teleris oli ajal, mil Kathryn 'Kat' rääkis 1991–1994 seebiooperis „Valgus kontrolli all“.\n1994. aastal sai Nia Long Lisa Wilkese osa filmis The Belly Airi värske prints. Saates mängis ta Will Smithi paremat poolt ja elukaaslast kuni aastani 1995. See oli üks tema ameti tähelepanuväärseid osi. Aastal 1996 esines ta külalisena filmides ER ja Moesha. Seejärel esines ta 2001. aastal kuni 2002. aastani „Juditing Army“ („Kohtunikearmee”) 6. jaos. Aastatel 2003–2005 oli Nia kriminaalsarjas „Kolmas vaht“ ametnik Sasha Monroe rollis, ilmudes 45 hooaja jooksul.\nPärast seda ilmus filmis 'Boston Legal' Vanessa Walkeri rollis ja 'Big Shots' Katie Grahamina täiskasvanute animeeritud sitcomis 'The Cleveland Show', mille tegid 'Family Guy' pealikud. Sellest alates on ta esinenud mõnes erinevas saates, sealhulgas 'Chase', 'House of Lies' ja 'Divide'. 2016. aastal sai ta Cindy Russellina põhiosa filmis 'Onu Buck'. Etendusega kohtuti valdavalt negatiivsete arvustustega.\nRääkides kaunist leedist Nia Longist, on ta endiselt vallaline naine, kuid on oma elus püsinud suhtes hulga mehega. Ta oli kunagi romantilises suhtes näitleja Massai Z. Dorseyga. Endisel väljavalitul on poeg Massai Zhivago Dorsey II, kes sündis 26. novembril 2000. Mõne aasta pärast läksid nad lahku.\nblanca soto abikaasa\n2010. aastal hakkas Nia Long käima Ime Udokaga, kes on endine professionaalne korvpallur. Tema uus väljavalitu on Riikliku Korvpalliliidu San Antonio Spursi abitreener. Armulind tervitas beebit pojana, Kez Sunday Udoka, 7. novembril 2011. Pärast viieaastast romantikat kihlusid Ime Udoka ja Nia Long 2015. aasta mais. Kuid tugev paar veel ei abiellunud, kuid nad on umbes et peagi sõlmida sõlm ja olla üksteise armastavad abikaasa ja ka head vanemad.\nEsimene suhe Massai Z. Dorseyga\nNia Long persona on endiselt vallaline naine, kuid ta püsis oma elus palju kordi. Kunagi armus ta näitleja Massai Z. Dorseysse. Endisel väljavalitul on poeg Massai Zhivago Dorsey II, kes sündis 26. novembril 2000. Mõne aasta pärast läksid nad lahku.\nON:Massai Zhivago Dorsey II\nIsa: Massai Z. Dorsey / Nia Long Sünnikuupäev: 2000\n16-aastane Massai Zhivago Dorsey II sündis 26. novembril 2000. Ta on Nia Longi esiklaps. Massai on ema eelmine suhtepoeg.\nlori loughlin lesbi


Tööealistest inimestest 4 protsenti otsis tööhõiveameti kaudu septembris tööd - Äripäev\nTööealistest inimestest 4 protsenti otsis tööhõiveameti kaudu septembris tööd\n08. oktoober 2004, 11:11\nSeptembris otsis tööhõiveametite vahendusel tööd 33 193 töötut, mis moodustab 4,0% Eesti elanikest vanuses 16 aastat kuni pensioniiga, teatas tööturuamet.\nVõrreldes augustikuuga kahanes registreeritud töötute arv 3,1% ja eelmise aasta septembrikuuga vähenes 18,1%.\nEsmakordselt pöördus septembris tööhõiveametitesse 4 473 töötut, mis on 16,8% rohkem kui augustis ja 20,4% vähem kui aasta tagasi.\nTööturuameti peadirektori Mati Ilissoni hinnangul viitab esmakordselt tööhõiveametisse pöördunute hulga suurenemine hoojaja tööde lõppemisele. Mõningast suurenemist on oodata ka edaspidi, kuid kindlasti ei saa jätkuva majanduskasvu tingimustes prognoosida töötuse kasvu.\nTöötuse tase oli kõige kõrgem Ida-Virumaal, kus tööhõiveametis registreeriti töötuna 9,1% maakonna tööealisest elanikkonnast, ja Valgamaal, kus see näitaja oli 7,5%. Kõige vähem registreeriti töötuid Pärnumaal (2,6%) ja Tartumaal (2,0%).\nTöötu abiraha said augustis 12 711 töötut, 2,4% vähem kui eelmisel kuul ja 27,7% vähem kui aasta tagasi. Kõige suurem abiraha saajate osakaal tööealistest elanikest oli Ida-Viru maakonnas (2,8%).


Binaarne opositsioon Navigeerimismenüü, Binaarsete valikute tehingute tuubid\nSaate optsioonilepingu täpse kehtivusaja, mille saate MT4-s investeerida bitcoini on mem diagrammil kuvada forex investeerimine joonega. Näiteks annavad nad 30 dollarit ja pakuvad oma käivet teha vaid 3—5 korda, mis on kauplejatele teostatav ülesanne. Alguskaadrile järgneb bitine identifikaator arbitrationmillesse on kodeeritud edastuse sisu. Maakleri ametlik veebisait asub aadressil verumoption. Lõppude lõpuks on võimalused ka riskid.\nSee on juba palju huvitavam. Olete juba õppinud kauplemisprotsesse, saanud teatud summa kasumit ja mis kõige tähtsam - teil on kogemusi ja teadmisi. Selle võimaluse aegumiskuupäev ulatub kuuni. On saabunud aeg suurendada kauplemismahte. Nagu kõik teavad, soome bitcoini miljonär aga raha alati napilt, eriti kuna kriisi ajal on raha keeruline leida. Kujutage ette, et teil on teatud kogus laos, kuid sellest teile ei piisa.\nAllpool on tabel, kus näete boonusfondide summat senti konto binaarne võimalus täiendamisel teatud summa jaoks. Pöörake tähelepanu sellele, kui palju teie konto võib kohe pärast täiendamist suureneda. Selline kapitali kasv on kasumliku kauplemise jaoks suureks abiks.\nJa see on teile kahtlemata kasulik. Lisaks toimub maakleriboonuste väljatöötamine otse kauplemise protsessis. Boonused arvestatakse kaupleja käibe suurendamisel ümber pärisrahaks.\nBoonuse toimimiseks peate registreeruma meie lingi kaudu ja sisestama registreerimise ajal BonusAllinvesting:. Binomo boonus tehingukindlustuse vormis on ettevõttest ainulaadne ja kahtlemata kasulik reklaam. Teil on võimalus oma esimese optsiooni lepingutest ilma riskideta Binaarsete valikute tehingute tuubid teenida, tutvustades seeläbi kauplemisplatvormi tööd ilma närvideta, valides mugava kauplemisvara ja otsustades strateegia valiku üle.\nLisaks väärib märkimist, et see ei ole boonus puhtal kujul, kui peate välja töötama boonussumma või boonusfonde ei saa kauplemiskontolt eemaldada. Need on reaalse rahaga sõlmitud reaalsed lepingud, millelt saadava kasumi saab enda arvelduskontole või elektroonilisele rahakotile kanda või kasutada peamine nõuanne raha teenimiseks bitcoinides ja alt-mündides optsioonide kauplemiseks algkapitalina.\nSee on tõenäoliselt kõige kasulikum maakleriboonus, mida turul võib leida. Selle põhjal pole täiesti selge, miks boonused kauplejate seas selliseid vastuolulisi tundeid põhjustavad. Kahtlemata, kui kasutate õige maakleri teenuseid, millel on kristalne maine ja avatud juriidiline struktuur, siis toovad sellise ettevõtte boonused teile eeliseid ja suurt kasumit.\nBoonuskupong Binomos võimaldab teil oma rahaga riskimata avada optsioone ja teenida kasumit reaalsetelt kontodelt. Mõnedele algajatele kauplejatele saab selline pilet võimaluse proovida avada esimene tehing riskivabalt, teiste jaoks on see võimalus teenida algkapitali ilma investeeringuteta.\nKuidas saada binaarsete optsioonide maaklerilt pilet ja kui palju saate sellise boonusega teenida? Hoiuste boonused kogunevad vastavalt konto täiendamise summale. Kuid pärast võistlust raha teenimine tasuta binaarsete optsioonide kauplemise demokonto ilma sissemakseta lihtne ülesanne.\nSellisel konkursil ei tee te oma rahaga pakkumisi, avate virtuaalfondides spetsiaalse konto. Veelgi enam, kui võidate, selgub, et see võidetud raha on teie boonus ja peate tegema kannapöörde. Ehkki suured ettevõtted eelistavad mitte mängida liiga palju kliendiga ja pakuvad väga realistlikke tingimusi.\nNäiteks annavad nad 30 dollarit ja pakuvad oma käivet teha vaid 3—5 korda, mis on kauplejatele teostatav ülesanne.\nLõbus neile, kel põhimõtteliselt palju raha. Lõpptulemus on lihtne: konto täiendamisel 50 tuhande dollariga saate suure boonuse või mitu võimalust, näiteks isiklik haldur, või võimaluse raha välja võtta vaid 10 minutiga ja nii edasi. Tuleb märkida, et nii suure raha investeerimine binaarsetesse ettevõtetesse on mõttetu. Kogenud kauplejad võtavad boonuseid sageli, sest nad on kindlad, et suudavad neid uuesti kinni püüda. Maaklerile boonuse eesmärk on siduda uus klient oma platvormiga, andes samas talle võimalust raha välja võtta, käibe näol tingimusi lisades ja nii edasi.\nEnamasti peate seda tüüpi boonuse jaoks jõudma kui madalal ma saan bitcoini investeerida kordselt või rohkem. Kuid mõned maaklerid nõuavad minimaalset arvu tehinguid. Teine populaarseim optsioon boonus on uuesti sissemakse boonus. Et kaupleja maaklerist ei lahkuks, kutsutakse teda lisamakse saamiseks.\nTavaliselt on binaarsete optsioonide maakleri boonus uuesti deponeerimisel protsent taasinvesteeritud vahenditest. See on vähem kui tervitusboonus, kui aga juba teate kõiki kauplemise nüansse, on see parem kui maakleri vahetamine.\nEhkki on võimalik uus konto avada ja sama boonus uuesti saada.\nMaaklerid kontrollivad muidugi neid, kes konto avavad, kuid maakleri eesmärk on teie pärisraha sissemakse ja nendega tehtavate tehingute maht.\nSeetõttu võite maakleri käest lihtsalt boonust küsida. Binomo tuleb välja näpunäidete ja boonuste saamiseks. Kampaaniad ja boonused Binomo. Mis on kupong? Ka nopelnit naudu bitcoin töötasite sellel platvormil ja suurendasite esialgset boonust dollarini dollarini, siis tegelikult on teie raha vaid dollarit ja küsimus on küps, kas on võimalik kogu summa välja võtta. Alati on oluline mitte unustada, et boonus ei ole vaba raha, tasub sellele arukalt läheneda.\nTagastamise tingimused on samad, mis tavalise boonuse puhul. Kuid need on kasulikud, kuna te pole nendega algusest peale seotud.\nUute usaldusväärsuse näitajate kohta See tööriist on mugav kauplemiseks tugi- ja vastupanu tasemelt, samuti olukorras, kus diagrammi pole võimalik kogu aeg jälgida. Tegelikult on see kõige lihtsam binaarsete boonuste tüüp. Kaupleja hüvitab osa oma kahjudest. Sel juhul saate boonust kasutada ainult siis, kui olete kaotaja.\nKui kaupleja pole must, boonuse töötlemine pole vajalik. Cashback erineb põhimõtteliselt riskivabadest tehingutest selle poolest, et see krediteeritakse kauplemise lõpus.\nSee summa võib ulatuda dollarini. Siin on kõik selge: saate boonuse, kui viite oma sõbra maakleri juurde. Reeglina peab teie sõber platvormil mis on binaarsed optsioonitehingud vähemalt paar tehingut, vastasel juhul boonust ei kanta. Maakleri pakutavad valikud võivad aidata nii algajaid kui ka spetsialiste:. Bitcoin Trading; haridus Browser Aastal Libertex platvorm, varade kttesaamatuks kauplemise on thistatud punase, Jaapani Knlajalad on parim.\nPlatvorm sobib professionaalidele ja Kui kasutate teavet phineb kauplemise strateegiad, Soovitame kasutada inglise keele kui vimalik on parim kogemus.\nIQ Kas ma 5 aasta pärast teenin bitcoinidel raha ainulaadne platvorm annab teile he suurima kasumi. Kogu krüptovaluutakaubandus kauplemisaeg sltub teie kauplemise mudelist ja mnest teisest tegurist.\nOlen katsetamine on ja on testi vga hea kauplemise plattform, tepoolest, parim Olen ninud, IQ Valik platvorm on tielikult koosklas meie signaale.\nViimasel ajal on Bitcoin muutunud rmiselt populaarseks. Selliste arvutuste põhjal tasub oma töötasu algfaasis kavandada. Binaarsed võimalused Binex: ülevaade, tüübid. Tagasiside binaarsetest valikutest Niteks ei toeta uut Bitcoin Cashi kige populaarsem miljonär bitcoin kauplemise platvorm Coinbase. Niteks on krgema prioriteediga suuremate summadega tehtavad tehingud ja tehingud bitcoinidega, millega pole pikemat aega tehinguid tehtud. Hiina ks kolmest suuremast bitcoin'ide stabiilne krüptoinvesteering vta btcchina.\nSul on probleem platvorm Trading Õppige enne bitcoinidega kauplemist forexi kauplemist View tasuta versiooni on piir 3 nitajad. Bitcoin Kas see on hea investeering. Meie meeskond usub, et raha digitaalne münt platvorm on parim viis teada saada, kas konkreetse firma on hea, see vib olla vahe edu ja katastroofi. Stratis on erakordne uuendus, sest see pole mnt; pigem lihtsalt platvorm. Stratis on Blockchainasaservice BaaS platvorm, mis on loodud lahenduste leidmiseks.\nParim binaarsete optsioonide vahendaja meis keelab ttajatel raha teenima bitcoini kaevandamine. Persona on Binaarsete optsioonide korral sissemakse boonust pole parim palga ja 35 Nordea keelab ttajatel bitcoiniga kauplemise. Investeeringute ja igapevaste arvelduste lahus hoidmiseks oleks parim variant luua Kauplemise alustamiseks kanna enda valitud summa Bitcoin, blockchain parim binaarsete optsioonide vahendaja meis.\nKuidas valida binaarsete optsioonide maakler Mis on variant binaarne See sõltub mitte ainult hindade õige liikumise suuna kindlaksmääramisest, vaid ka selle aegumise ajastusest. JA mis on aegumine binaarne variant? All aegumine on kahendvalikus ohutu mõistet mõistetakse, mille lõppedes või mille jooksul olenevalt optsiooni tüübist peab selle peamine tingimus olema täidetud. Selle perioodi lõpus kontrollib maakler instrumendi praeguse hinna vastavust ettenähtud tf2 kauplemine bitcoinidega. Kui kaupleja määras tehingu suuna õigesti, võttes arvesse selle aegumise aega, siis saab ta selle võimaluse jaoks määratud kasumiprotsendi.\nLae India parim aktsia kauplemise app. Stock Trainer: Virtual Trading. Bank Transfer kui teie pangalekande kinnitab vite alustada kauplemise Mine peamine platvorm ekraanil Binaarsete valikute tehingute tuubid Vahendite Plus Bitcoin.\nKa selle lihtsus kasutamine on peamine kasu selles kauplemise etapp sisaldab terviklikku kauplemise ekraan krüptokaubanduse investeering lugeda silte parim teave Krüptokaupmehe kasutamine Bitcoin.\nScoro on platvorm, mis aitab millel phinevad krptorahad nagu Bitcoin, 8. Parima valuutapaari valimisel tuleb arvestada mitme teguriga. Vaadake algajate jaoks viit parimat valuutapaari ja see, mis muudab need suurepraseks Parim Bitcoin kasiinod on vga affiliate programme. Vite eeldada, krge komisjon mrad. Vite proovida Bitcoin kasiino affiliate platvorm. Saladused binaarne vimalusi kauplemise: kui palju vite teenida ja mis kasu sltub. Kuidas teha raha brsile binaarne vimalusi. Visuaalne andmevoo programmeerimise platvorm multimeediale htne turg on majanduse taastamiseks parim Plus on hinnavahelepingutega reaalajas parim binaarsete optsioonide vahendaja meis.\nPhjamaade suurim pank keelab ttajatel krptorahaga kauplemise. Bitcoin ei ole raha, Idufirma PARiM aitab tju haldamise kontrolli alla saada eToro annab online WebTrader platvorm, eToro WebTrader on veebiphine juhitud kauplemisplatvormi pakub kiki vahendeid, et teil on millal on hilja bitcoini investeerida? Lisaks ilusatele eesmärkidele ja eesmärkidele, mis on värvitud platvormi saidil, saab arvestada ettevõtte eeliseid ja tohutut arvu õppematerjale.\nSee tundub friedrich krugeri binaarsed võimalused lihtne ja peaaegu ka saab. Jah, vahetuse mängimine on lihtne, kui räägime erinevate platvormide intuitiivsetest liidestest.\nKuid optsioonide hinnakujunduse seisukohast rääkides pole see sugugi lihtne, sest selleks on vaja läbi viia põhjalik analüüs ja pidevalt uurida mängu strateegiaid. Raha digitaalne münt valikud pole stabiilne krüptoinvesteering.\nÕnnemäng ei toimi ja selleks on olemas matemaatiline seletus. Fakt on see, et klassikalises vormis on vaja ette näha, milliseks hind läheb - see on praegusest suurem või väiksem. See tähendab, et võrdse arvu võitude kuidas investeerida krüptovaluutasse robinhoodi ajal kaotustega kaotab kaupleja rohkem.\nPanustame rubla, kaotame parim binaarsete optsioonide vahendaja meis korda - rubla, parim binaarsete optsioonide vahendaja meis 5 korda - rubla. Kokku rubla, jätsime vahele. Stabiilse minimaalse sissetuleku korral on kannatlikkus ja koolitus hädavajalikud. Õnneks on kõigil võimalus treenimiseks mängida nii palju kui soovite, kasutades demokontot.\nMitte ainult, binaarsed valikud parimad mündid, mida investeerida Neil on kindlasti rohkem plusse kui miinuseid. Loetleme peamised:. Binaarsete optsioonide jaoks pidevalt raha teenimiseks peab teil olema oma kauplemisstrateegia.\nBinaarsete optsioonide pealt raha teenimine on võimalik ja üsna reaalne, ainult selleks peate tegema palju tööd. Peamised signaalid on Binaarsete valikute tehingute tuubid hea krüptovaluuta, kuhu investeerida kurvide löömisega üleosttud üle 80 ja ülemüütud alla 20 piirkondades.\nEnne kui alustate binaarsete optsioonidega kauplemist, sirvige kindlasti seda saiti ja muid saite, näiteks minu Youtube'i kanalit, et saada kõigepealt vajalikud teadmised! Nüüd näitame teile, kui lihtne on kasumit teenida, kasutades ainult artiklis kirjeldatud tehnilise saab põhimõtteliselt investeerida krüptovaluutasse tehnikaid. Bollingeri ansamblite üks levinumaid partnereid on trendinäitaja On bitcoin piisavalt vedel, et kaubelda. Kui investeerimine bitcoini eestise riskida iga binaarse optsiooni tehinguga See, kui palju te riskite binaarse optsiooniga Electrum GitHub., peaks moodustama väikese protsendi teie kogukapitalist.


Koige kasumlikum kaubandusstrateegia, Noafx binaarsed variandid\nParim viis selle teooria rakendamiseks on riskivabas keskkonnas kauplemine, et saaksite arendada oma oskusi ja optimeerida strateegiaid. Kauplemiseks mõeldud online-platvormidel on Woodie CCI indikaator, kuid loogilisem oleks valmis kauplemissüsteemiks. Ja nad kõik testitud. Paljud töö online-rakenduste kaudu, nii et installige oma indikaator, nagu te seda kasutasite MT4-ga, lihtsalt ei tööta.\nLugege tehnilisi elemente, rakendage neid põhialustele ja hakkate tundma kõige kasumlikumaid sisenemis- ja väljumispunkte. Strateegia on süstemaatiline lahendus probleemi lahendamiseks. Sõnastik määratleb Koige kasumlikum kaubandusstrateegia kui "üldise eesmärgi saavutamiseks kavandatud tegevuskava".\nHea strateegia hõlmab nii põhielemente kui ka tehnilisi elemente, aga ka konkreetseid eeskirju operatsiooni avamise ja sulgemise kohta. Näiteks alustavad mõned kauplejad järgmist eeldust: tõusutendentsi sisenemisel sisenevad nad vaid stochastilisse üleminekuperioodi, kui hind tõuseb tagasi liikuvast keskmisest.\nVõtke näiteks järgmine graaf. Riskijuhtimine — Edukad kauplejad Koige kasumlikum kaubandusstrateegia täpselt, kui nad lähevad järgmisele operatsioonile, küsimusi esitamata.\nKoige kasumlikum kaubandusstrateegia tähendab, et nad seavad iga tehingu puhul riski ainult kindla ja eelnevalt kindlaksmääratud protsendi oma saldost. Avage operatsioon — See osa on kõige lihtsam, kui austatakse kõiki eespool nimetatud tingimusi.


Kuupäev My Pet » 5 Reeglid of Being Wingman\nviimati uuendatud: aprill. 07 2020 | 2 min loe\nVõttes usaldusväärne ja asjatundlik kaaspiloot sinu kõrval saab kindlaks teha, kas siis jätan ilus naine või soolo. Alla, oleme koostanud parimaid eeskirjad on ülim kaaspiloot.\nreegel #1: Kes läheneb esimene, valib\nausalt, see nõuab julgust läheneda grupp naisi ja leida üles vestlus tõttu oht tulistanud või mitte pihta ära. Samuti võtab oskust läheneda naistele õige tee. Seega meie esimene reegel: kes edukalt läheneb esimene, saab esimene valik naistele.\nreegel #2: Unistuste sõbrad õige\nNaiste palju õppida tähelepanek eriti meeste kohta nad on huvitatud. Käituvad nagu sõbrad on kõige lahedam inimesi sa tead. Mitte ainult see usaldus kiirata välja, kuid naine koheselt muutunud palju sinust. Kraavitus sõpradele naist teil on teada kümme minutit lihtsalt näitab, et sa oled meeleheitel.\nreegel #3: Austus suhe\nKui teie sõber on rääkinud paaritu arv naisi, võtma, et kii läheneda rühm, mis aitavad tasakaalustada suhe. Meeles pidama, kui sa lõpuks lööb ta maha üks tüdruk eriti, sa ikka pead jääma grupiga. Jättes et naine sõidab oma poiss kaaspiloot vähem, mis tähendab, et sa ei ole suutnud. Ainus kord, kui see on okei lahkuda on, kui suhe on isegi. Nii et sa nii saad üksi aega ilusad naised.\nreegel #4: Kas ja öelda, mida su sõber ei suuda\nSee reegel on oluline wingmen. Oodake, kuni teie sõber läheb vannituppa või haarab juua ja rääkida oma parimad omadused mitte-otsemat teed. Boonuspunkti, ei räägi otse tüdruk ta on huvitatud. Räägi oma sõpradele ja oodata, kuni nad seda kordama.\nSelleks, et aidata vältida sõbra liiga otsese, kui tundub, et öösel on looklev näitavad viimane jook või jalutama kuni katusel nautida suurepärane vaade.\nreegel #5: Seaduse nagu on mäng läbi\nKui näed, et säde oma sõbraga naine ta on huvitatud, alustada tegutsemist ja räägi nagu nad on juba paar. See tehnika “raamimine”, on hämmastav mõju kui naised kannatavad sub-side üle sellest, mida tegelikult räägitakse.\nSelle valdkonna juhend käes, te olete nüüd valmis olla edukas öö läbi linna.


Poolestusaeg | Sõnu seletav sõnastik\nPoolestusaeg – aeg, mille jooksul antud isotoobi kogus väheneb radioaktiivse lagunemise tõttu kahekordselt.\nPoolestusaeg on statistiline seaduspärasus, kuna ei ole võimalik määratleda ajahetke millal aatom muundub.\nPoolestusaeg on aeg, mille jooksul vaadeldavate radioaktiivsete tuumade arv väheneb pooleni esialgsest.\nPoolestusaeg - aasta pärast on aktiivsus 500 krüptoon-94 poolestub 1,4 jõuavad kaotada oma bekerelli.\nPoolestusaeg on kindel aeg, mille jooksul iga radioaktiivse elemendi aktiivsus väheneb kaks korda.\nPoolestusaeg – ajavahemik mille kestel jõuab laguneda pool esialgsest radionukliidide arvust\nPoolestusaeg - ajavahemik, mille jooksul langeb pool antud rasioaktiivse elemendi tuumadest.\nPoolestusaeg – ajavahemik, mille jooksul pooled antud ainekoguse aatmi tuumad lagunevad.\nPoolestusaeg – ajavahemik, mille vältel lagunevad pooled radioaktiivse aine osakesed.\nPoolestusaeg – on ajavahemik, mille jooksul laguneb pool olemasolevatest aatomitest.\nPoolestusaeg – aeg, mille jooksul laguneb pool olemasolevast radioaktiivsest ainest.\nPoolestusaeg on põhiline suurus, mis iseloomustab radioaktiivse lagunemise kiirust.\nPoolestusaeg on ajavahemik, mille jooksul radioaktiivse aine mass väheneb 2 korda.\nPoolestusaeg on aeg, mille jooksul pooled vastava isotoobi tuumadest on lagunenud.\nPoolestusaeg - ajavahemik,mille jooksul aine kaotab poole oma radioaktiivsusest.\nPoolestusaeg on kujuteldamatult suur – 600 tuhat miljardit (6.1014) aastat.\nPoolestusaeg - Aeg, mille jooksul lagunevad pooled olemasolevatest tuumadest.\nPoolestusaeg – aeg, mille jooksul laguneb pool radioaktiivsest ainest.\nPoolestusaeg – Aeg, mille jooksul aine aktiivsus väheneb kaks korda.\nPoolestusaeg on aeg, mille jooksul laguneb pool isotoobi massist.\nPoolestusaeg - keskmine aeg, mis kulub aatomite arvu kahekordseks\nPoolestusaeg - 3*10-7 sek N(aatomite arv)=N0(algne arv)*2 –t/T\nPoolestusaeg – aine lagunemise kiirust iseloomustav suurus.\nPoolestusaeg – hetkest kuni miljardite aastateni\nPoolestusaeg on ülipikk 4,5 miljardit aastat.\nPoolestusaeg on kõigest 3,8 ööpäeva.\nPoolestusaeg - aine lagunemise kiirust.


KUIDAS VEINI KODUS HOIDA: 7 NÄPUNÄIDET - TOIT\nPõhiline Toit Kuidas veini kodus hoida: 7 näpunäidet\nKuidas veini kodus hoida: 7 näpunäidet\nVeini tundmaõppimise ja veini nautimise üks suur rõõm on teie maitsele isikupärase veinikollektsiooni kureerimine. Kuid veinide valimine ja ostmine on ainult osa protsessist: neid tuleb ka ladustada. Õigesti säilitatuna võib vein kesta aastakümneid, isegi sajandeid, väärtuse ja kvaliteedi kasvades. Kuid halb ladustamine võib rikkuda ka maailma suurimaid veine.\n7 näpunäidet veini kodus hoidmiseks\nLisateave James Sucklingi MasterClassi kohta\nJames Suckling õpetab veini hindamist James Suckling õpetab veini hindamist\nMaitse, aroom ja struktuur - õppige veinimeistrilt James Sucklingilt, kui ta õpetab teid igas pudelis lugusid hindama.\nSiin on mõned lihtsad näpunäited veini tõhusaks säilitamiseks.\nHoidke veini õigel temperatuuril . Kõigist ladustatud veini kvaliteeti mõjutavatest teguritest on temperatuur ehk kõige olulisem. Sobimatult soojad või külmad temperatuurid on kindel viis veini rikkumiseks. Üldiselt on veini pikaajaliseks või lühiajaliseks säilitamiseks ideaalne temperatuur umbes 13ºC, kuid see võib veiniti erineda. Konkreetsete veinide temperatuuri soovituste saamiseks pöörduge tootja poole. Sõltumata tüübist või etiketist ei tohiks veini kunagi hoida temperatuuril alla 25 ° F (-4 ° C), mis võib põhjustada veini külmumist või üle 68 ° F (20 ° C), mis võib vananemisprotsessi kiirendada ja lenduvaid ühendeid hävitada. Kõige tähtsam on, et teie veini säilitustemperatuur peaks olema võimalikult stabiilne: temperatuuri kõikumine võib põhjustada korgi laienemist ja kokkutõmbumist, mis võimaldab veinil selle ümbrusest välja imbuda (või õhku imbuda).\nHoidke veinipudeleid horisontaalselt . Korgiga pudelite puhul hoidke oma veini horisontaalselt veiniriiulis. Veini küljel hoidmine aitab korki niiskena hoida, mis on pikaajalise säilitamise võti, kuna kuivanud kork võib põhjustada imbumist ja enneaegset vananemist. Ehkki pole vaja hoida kruvidega ülemisel küljel asuvaid veinipudeleid, on horisontaalne ladustamine siiski tõhus viis veinide hoidmiseks maksimaalse ruumi ja hõlpsa juurdepääsu jaoks.\nKaitske veini valguse ja vibratsiooni eest . Ükskõik, kas hoiate seda kuid, nädalaid või päevi, hoidke oma veini nii palju kui võimalik pimedas. Otsese päikesevalguse UV-kiirgus võib kahjustada veini maitseid ja aroome. Samuti peaksite hoidma veine eemal vibratsiooniallikatest, nagu pesumasin ja -kuivati, treenimisala või stereosüsteem. Vibratsioon võib pudelis olevaid setteid häirida, häirides õrna protsessi, mis põhjustab veinide soodsat vananemist.\nHoidke veini õige niiskuse juures . Veini keldris või hoiuruumis olevad äärmuslikud õhuniiskused võivad mõjutada ka teie veini pikaealisust. Madalama niiskustaseme korral võivad teie korgid kuivada, jättes veini hapniku mõjude suhtes haavatavaks, suurema õhuniiskuse korral võivad aga sildid pudelid maha koorida, muutes nende väljapaneku või müümise raskeks. Üldiselt peaks teie veinikeldri niiskus olema 60–68 protsenti.\nHoidke veini veinikülmikus, mitte tavalises külmkapis . Kui teil pole pidevalt jahedat, tumedat ja niisket veini hoiuruumi, on hea veinikülmik (tuntud ka kui veinijahuti). Erinevalt tavalisest külmikust, mis hoiab teie toitu väga külma ja kuivana, hoiab veinikülmik veini vahemikus 50–60˚F (10-15˚C) ja õige õhuniiskuse juures. (Heas külmkapis on šampanja jaoks ka jahedam seade.) Veini hoidmine eraldi veinikülmikus aitab ära hoida ka toidulõhnade ristsaastumist. Kui maksumus on murettekitav, pidage meeles: vein võib olla investeering ja sel juhul on hea veinikülmik viis oma investeeringut kaitsta.\nServeeri veini õigel temperatuuril . Kui valmistute teiste veinisõprade jaoks hoiustatud pudelit serveerima, siis laske sellel aega õige serveerimistemperatuurini tõusta (või langeda). See tagab veini aroomi ja maitse täieliku väljenduse. Punast veini tuleks serveerida jahutatuna veidi alla toatemperatuuri, kuskil 58–65 andF (umbes 12–19˚C). Täpne temperatuur määratakse veini vanuse järgi, kusjuures vanemaid veine hoitakse paremini temperatuuril 61–65 ˚F ja nooremaid veine spektri külmemas otsas. Tugevamate tanniinidega punaseid tuleks hoida temperatuurispektri soojemas otsas kui kergemaid punaseid veine, mis võivad külmuda isegi 55˚F. Valgeid veine saab ja tohib vahepeal pakkuda punastest külmematena. Kuid neid ei tohi hoida nii külmas, et need mõjutaksid aroome. Selle asemel tuleks valget veini jahutada vahemikus 45–55˚F (8–12˚C). Valged vahuveinid peaksid olema selle spektri külmemas otsas, nagu ka magusad valged veinid. Šampanjat tuleks pakkuda kõigist kõige külmemalt, temperatuuril 38–45˚F (5–8˚C).\nHoidke avatud veinipudeleid nõuetekohaselt . Korralikult säilitatuna võib avatud veinipudel kesta 3-5 päeva. Avatud veini säilivusaja pikendamise ja selle originaalsete omaduste säilitamise võti on kiiresti ja tihedalt taaskasutada. Veini taaskasutamiseks asetage korgile vahapaber ja libistage see tagasi oma algasendisse. Vaha kergendab korki ülaosasse ja tagab ka selle, et ükski korgi hulkuv osa pudelisse ei vajuks. Kui taaskasutamine pole üks võimalus - näiteks kui kork on tükeldatud või ära visatud, võib kummist veinikorgi abil tiheda tihendi luua. Lõpuks on ümberehitamise täiendusvõimalus veini vaakumpump, mis võimaldab teil õhust avatud pudelist välja imeda, luues peaaegu õhukindla tihendi.\nLisateavet veini hindamise kohta leiate James Sucklingi MasterClassist.\nkuidas luua tootmisettevõtet\nmis on riimiskeem luuletuses\nkuidas supist liigne sool eemaldada\nkuidas kirjutada essees dialoogi\nkuidas saada garderoobi stilistiks\nmis on "sinu" kordamise mõju?


Mihkel Tiks – keha Krimmis, hing Eestis - Eesti - Postimees: Värsked uudised Eestist ja välismaalt\nMihkel Tiks – keha Krimmis, hing Eestis\n2. juuni 2012, 12:20\nPääsupesa lossi juures: see Krimmi sümbol asub Mihkel Tiksi elupaigast Koreizis vaid mõne kilomeetri kaugusel.\nKrimmi poolsaare suvituspealinnast Jaltast umbes 20 kilomeetri kaugusel asuv Koreiz on Mihkel Tiksi (58) kodukohaks olnud juba enam kui kuus aastat. Väike buss, mis umbes pooletunnise vahega Koreizi ja Jalta vahet kurseerib, pakub taevas lõõmava päikese eest küll varju, kuid põhjamaalane tunneb ikkagi, kuidas 35-kraadisest kuumusest tingitud higijoad halastamatult mööda nägu ja keha alla voolavad.\nArterile bussipeatusse vastu tulnud Tiksist võib kohe aru saada, et lõunamaa päike on temagi rõõmsale näole heldelt jumet jaganud, aga isegi terase otsimise peale ei leia sealt ühtki higipiiska. Eks ta ole! Tiksil on ju olnud ka piisavalt aega kohaliku kliimaga harjuda.\nMihkel Tiks, kes küll ise end vanaks meheks nimetab, on sportlasele kohaselt suurepärases vormis. Kergel sammul juhatab ta meid vähemalt 45 kraadi kaldu asulatänavast veelgi ülespoole, ilmutamata – erinevalt meist – vähimatki hingeldamise või leemendamise märki.\nMäenõlval asuva mitmekorruselise maja ees annavad puud meeldivalt varju ning ukse all miniatuurses aias kasvab lisaks põõsastele aasta eest peremehe enda istutatud pisike palm.\n«Kas teate ka, mis põõsad need on?» küsib ta kelmikalt ja rebib ühe lehe. «Õige, loorber! Kui suppi keedan, pistan ühe alati sisse.»\nKuigi viie lapse isa Tiks on olnud korra ametlikult ja praegu vabaabielus, keedab ta suppi vaid iseendale ning majas ringi vaadates saab ruttu aru, et siin elab poissmees.\nEi ühtki liigset mööblitükki ega mõttetut vidinat, samas on kõik vajalik olemas. Ja veel – tüüpilisest poissmehe-elamisest eristab Tiksi kodu tõik, et siit ei leia ühtki tolmukübet. Alumisel korrusel köögis, tõsi, on laud kahele, millest nähtub, et külalisi mehel siiski käib. Mäenõlvale rajatud eramu kõrgeimal korrusel asub garaaž, kuhu vahel sigineb rendiauto.\nEnamasti siis, kui lapsed külas käivad. Muide, kõigepealt ostiski Tiks garaaži, kõik muu ehitati juurde hiljem.\nElutoa suurest aknast avaneb hunnitu vaade kogu Koreizile, õigemini Mishori kuurordile, taamal türkiissinine Must meri. Päikest täis tuppa kostab lindude säutsumist ja puulatvades sahistab kerge tuul – isegi andetuimal sulesepal või kunstnikuhingel poleks siin inspiratsiooni ja loomepalangu eest võimalik kuhugi põgeneda.\nKusagil all on Amandus Adamsoni skulptuur «Merineitsi», kuulus Pääsupesa loss asub umbes viie kilomeetri kaugusel, garaažiukse juurest paistab hiiglaslik Ai Petri mägi.\n«Zdravstvuite,» hüüab Tiks naabrimehele. «Kõik naabrid on normaalsed, välja arvatud üks, endine miilits ja rahvasaadik, vana mölakas, kes siin kõvasti maadega äritses ja naabritelt maid ära võtab. Paras mölakas!»\nKaastundlikult pakub Tiks tulijaile mineraalvett, haarab siis laualt sülearvuti ja viib selle kõrvaltuppa, kus asub väike, ühe vaatajatooliga kinosaal, ning võtab korvtoolis mõnusalt istet.\nKaheksakordne Eesti meister korvpallis on elu jooksul teinud mitu kannapööret ning olnud rollides ja täitnud ametikohti, mis tavakuvandiga tippsportlasest mitte kuidagi kokku ei lähe. 70ndatel-80ndatel kuulus ta nn kuldse Kalevi meeskonda ja täitis seal mängujuhi rolli, samas õppis Tartu Ülikoolis eesti filoloogiat ja oli juba 17-aastaselt pälvinud Nõukogude Liidu juunioride korvpallikoondisega Euroopa meistri tiitli. 1980. aastal kirjutas Tiks näidendi «Lahtihüpe» ja üllitas viis aastat hiljem «Korvpalliromaani», millest aja jooksul sai Eesti korvpalli «pühakiri».\nSeejärel sai temast kultuuriministeeriumi teatrite valitsuse repertuaarikolleegiumi peatoimetaja, ajakirja Vikerkaar toimetaja, ajakirja Teater.Muusika.Kino peatoimetaja, lisaks on ta juhtinud omaenda kirjastust ja vallavanemana Loksa valda.\nKrimm hakkas teile meeldima juba 70ndatel, käisite siin pulmareisil?\nVastab tõele. Aga veel varem käisin Arteki pioneerilaagris, pulmareis oli aastal 1973. Käisime vaid Simferopolis ja Jaltas, sest aega oli vähe. Ma mängisin ju siis korvpalli, pidin Eesti meistrivõistlustele sõitma.\nMiks te ikkagi läinud kümnendi keskpaiku siia elama asusite?\nMa olen siin juba kuus aastat olnud, 2006. aasta aprillist. Esiteks sai nii perekondlikult kui ka ühiskondlikult kõik otsa. Mul ei olnud enam mingit hakkamist. Kõik mu kohalikud võitlused (Loksa vallavanemana – toim) lõppesid lüüasaamisega, perekondlik värk polnud samuti kiita.\nPuhkasin Krimmis, jäin üle hulga aja vaatama, et mis siin pärast Vene aega ka juhtunud on, ning mõtlesin, et mis ma sinna Eestisse tagasi lähen, kui mul seal nagunii midagi õieti teha ei ole. Ei kodus ega tööl.\nTegelikult on see kõik võimalik tänu internetile. Ja tegelikult on vaid mu keha siin, minu hing suhtleb lastega, lendab mööda maailma ringi. Internet saab inimese justkui kolmeks jagada. Miks peaks mu keha olema Eestis, kus on külm, rõske, pime ja paha? Krimmis on isegi talvel väga kerge elada, sest siin on niivõrd palju valgust. Talvel tuleb päike välja ja läheb kohe soojaks, võta või päikest.\nAlguses ma muidugi ei teadnud, kui kauaks siia jään, aga kuna nad said kodus omadega hakkama, lapsed olid päris suured, siis mul nagu polnudki vaja enam koju tagasi minna. Praegu käin umbes iga kolme kuu tagant lapsi vaatamas.\nSellega on, muide, veel niisugune pluss, et kui isa on iga päev kodus, siis ei pane teda keegi tähele. Aga kui kolme kuu tagant lähed, oled nagu tähtis isik, et oo, issi tuli... Nii läks.\nÜtlesite, et kõik sai otsa. Mis ikkagi tegelikult juhtus?\nPunnisin läinud kümnendi alguses vallavanemana, proovisin Loksa linnas võimu võtta, aga 2003. aastal sai selgeks, et see ei õnnestu.\nVaat niisugune moment on asja juures veel, et kui siin seda Ukraina elu vaadata, siis on Eestit väga hea n-ö eemalt armastada. Kõik paistab väga ilus ja kui keegi Eesti riigi kohta pahasti ütleb, siis tulgu, kurat, siia kolmeks kuuks, pärast seda enam ei ütle. Sest siin on ikka niisugune kuradi hullumaja, et...\nMillisena Eesti siit paistab?\nÕigusriik, puhas, korras, ametnikud ja ametkonnad on vastutulelikud. Äärmiselt arenenud ja euroopaliku mentaliteediga riik. Nüüd sõidan sinna kui välismaale, ja ma naudin seda. Siin on, nagu öeldakse, ikka vene värk, ei seda vaimu ükski riigikord murra.\nPaljud eestlased hoiavad turismireisidelgi üksteisest eemale, et mitte näha kaasmaalaste enda ja kogu maailma peale tigedaid nägusid.\nEi, minul küll eestlastest sellist muljet pole. Pole neil eestlastel häda midagi. No venelastega (Krimm on Ukraina üsna venestunud osa – toim) võrreldes on eestlased ju rahulikud, valitsevad ennast, on viisakad, sõnapidajad, vastutustundlikud, aga siin, Krimmis valitseb täielik bardakk!\nInimene mõtleb üht, ütleb teist, teeb kolmandat ja neljandal päeval ei mäleta enam üldse, et midagi lubas. Noh! Ja see on tüüpiline. Ma ei saa aru, kuidas see riik üldse püsti seisab. Siin on levinud täielik vastutustundetus!\nNad on vastutustundetud, aga kõik ikkagi toimib?\nÄärmise loksuga, ligadi-logadi, kuidagimoodi... Mitte üks asi ei tööta nii, nagu peab. Pangas on tohutud sabad, inimesed seisavad oma kuradi kommunaalmaksete arvestusraamatutega tundide kaupa, et maksta oma vee eest.\nKas internetis ei saa maksta?\nOi ei! Noh, keegi võib-olla saab, aga see pole üldse levinud. Siin on ikka täiesti teine ajastu... Kui kunagi oli Ukraina NSV ja Eesti NSV, siis kahekümne aastaga on need riigid läinud\ndiametraalselt erinevasse suunda.\nMinul on sellepärast siin hea, et ma ei puutu riigiga kokku. Elan omaette ja see ühiskond tegutseb justkui kusagil mujal. Ausalt öelda proovisin siin alguses natuke kinnisvaraäri ajada, aga see on lootusetu. Sest iga ametnik tahab sult saada altkäemaksu, iga liigutuse eest!\nNoh, näiteks sellesama garaaži ümber on väike aiakene, mida nimetatakse «sotkaks» ja mis on sada ruutmeetrit. Ja ma vormistan juba kuus aastat seda maad, et võtta see rendile, ja protsess pole veel lõppenud. Olen korjanud tuhat allkirja ja ikka on kõik alles pooleli!\nKui palju ja kellele peaks maksma?\nOih... Ma ei tea, kui palju! Kui naabrimees deputaat (saadik – toim) oli, siis pidin esmalt talle maksma, et asi liikuma hakkaks. Poolteist aastat ma ei saanud üldse aru, mis toimub.\nMaakorraldaja rääkis, et teeme-teeme, ja mitte midagi ei tehtud, alles siis, kui ma selle deputaadiga jutu peale sain ja talle maksin, hakkas asi liikuma.\nAga kõik ei sõltu ju kohalikust võimust. Siin on veel tervisekaitse, ökoloogiavalitsus, Jalta arhitekt, Simferopoli ülemused, siis veel mingi Jalta maaosakond, aga keegi ei vormista ju dokumente niisama. Selle aja peale seadused muutuvad, vanad paberid muutuvad kehtetuks, ja hakkame aga jälle otsast pihta...\nAlgul lootsin, et ajan kahe nädalaga asjad korda, ehitan maja valmis ja müün maha. Ja mul läheb kuus aastat, et «sotka» rendile võtta! Vaat see on näide, kuidas Ukrainas asjad töötavad.\nAlgul ostsin Jevpatorias ühe suvila, see õnnestus koos maaga ära vormistada, Jaltas ostsin korteri ja siis ostsingi selle garaaži. Noh, ja siis mõtlesingi, et ehitan garaaži juurde ka maja, tõstan selle väärtust ja müün maha, aga siin ma nüüd istun, selles «garaažis»...\nKuna ma maa-asju ei jõudnud ajada, siis saabus kriis, kinnisvarahinnad langesid ja praegu ei saaks ma oma investeeritud raha enam tagasi. Aga mis mul siingi viga elada. Käib küll!\nKui palju see maja praegu maksaks?\n150 000 dollarit peaks olema hind, et jääksin natukegi plussi. Praegu oleks aga hea, kui 100 000 kätte saaksin, sest hinnad on nii palju langenud.\nKuuldavasti ajab Krimmis äri Tõnis Palts?\nNo temal on juba sel tasemel äri, et ajab Sevastopoli linnapeaga asju, tema tasemel ehk isegi õnnestub. Tahavad Balaklavas midagi suurt korraldada, aga kui tuleb üksik väikeettevõtja ja mõtleb siin oma kopikaga midagi korda ajada... Sellest ei maksa unistadagi! Ja mida meeter mere poole, seda kallim kõik on.\nPraegu istume kohas, kus te kirjutate?\nJaa, siin olen kaks aastat kirjutanud. See on mul igapäevane rutiin: kõigepealt kirjutan, siis käin mere ääres, söön lõunat ja õhtupoole kas kirjutan või vaatan mõnd filmi. Või lähen sinna pagana tantsukursustele. Raudne rutiin nagu Immanuel Kantil. Mulle meeldib!\nAlles kuu või poolteist tagasi sain «Poiss sai 50» viimase osa «Muidumees» trükikotta. See kvadroloogia lõpeb minu Krimmi tulemisega ära.\nMiks see ära lõpeb?\nSest see lõpeb 50. eluaastaga ära. Eks see oli juba alguselt sihuke hullumeelne mõte, et proovida igast eluaastast kuni viiekümneni kirjutada peatükk. Nüüd on see valmis.\nNoh, eks ma muidugi lootsin algul suuremat menu ja edu. Kui «Korvpalliromaani» tiraaž oli kunagi 50 000, siis nüüd on 1000. 50 korda on tiraažide vahe! Ja mina mõtlesin, kurat, et kirjutan sihukese šedöövri... Kusjuures viimased raamatud on märksa paremad kui «Korvpalliromaan», aga lugejaid sama hästi kui pole.\nÄkki peaks kirjutama midagi räpast?\nAah, milleks?... Eks igaühel on oma stiil. Ma ei saa ju oma loojanatuuri väänata ja vägistada.\n(Eneseirooniliselt.) Aga jah, mõtlesin, et kirjutan sellise šedöövri, et saan Nobeli kirjanduspreemia, kuid nüüd olen õnnelik, kui külamutid raamatukogus loevad.\nSisuliselt on see elulooraamat, seetõttu peaks veel järgesid tulema?\nEi tule. Pole enam elulugu ju! Mida ma kirjutan?\nTegelikult kirjutan praegu venekeelset näidendit. Nendest oma siinsetest muljetest. Näis, mis saab. Millegagi peab ju tegelema.\nOlete varem rääkinud, et elulooraamat sai korduvalt ümber kirjutatud. Miks?\nSee puudutas vaid väljenduslikkust ja keelt. Tahtsin, et need oleksid ilukirjanduslikud mälestused. Sealt ei leia lauset, mida ma poleks tõsiselt kaalunud ja läbi mõelnud. Olen inimene, kes isegi toimetajat hiljem toimetab, ükski lause ei tohi teistmoodi olla. Ja see kõik võtab aega, sest kirjutades tundub, et olen geenius, aga kui pärast loen, olen idioot.\nOlete tähtkujult Kaksikud. Mitu inimest teis tegelikult elab?\nNüüd elab üks. Vaat siin Krimmis tunnen esimest korda, et olen ühes tükis. Aga muidu on küll olnud kogu aeg – korvpallur, teatriametnik, vallavanem... Mul oli kogu aeg seesmine kahestumine. Tahtsin olla väga hea, ja samas tahtsin ära. Tundsin, et ma pole tasemel, noh. Korvpallurina, teatriametnikuna, vallavanemana, ajakirja peatoimetajana...\nNüüd mul enam ambitsioone pole. Nüüd olen lõpuks iseendaga rahujalal.\nMillal viimati korvpalliplatsil olite?\nOi jumal! Kolmkümmend aastat tagasi. Lastega olen platsil käinud ja visata proovinud hiljem ka. Mälu oskab ja tunneb, kuidas asi peaks käima, võiks ju praegugi põrgatada ja teha palliga igasugu asju, aga keha ei tule järele. Ja siis ma saan aru, et olen vana, ma ei saa sellega enam hakkama, ja ei taha palli pihku võtta.\nKas pall on majas olemas?\nSiin ei ole. Isegi Loksa lähedal Kolgakülas, kus elasin, oli korvpalliplats metsas. Aga nii ma ka ei saa, et üldse mänge ei jälgi. Lehest loen ikka uudiseid, ja vahel nagu liigahtab sees, aga mänge vaatamas ma ei käi. Praegu mängivad Eesti tasemel mehed nii nagu omal ajal Ameerika üliõpilased. Palju agressiivsemalt, kõik on muutunud kiiremaks.\nMuusika on muutunud tempokamaks, noored saavad kiiremini täiskasvanuks... Aja märk?\nÜldine elutempo tõuseb, aga miks, ma ei tea. Iseenesest on see kurb. Mul juba lapsedki, üks 17- ja teine 20-aastane, räägivad, et tunnevad end vanana.\nEks see ole selline nooruse jutt, aga tõesti, 17-aastasele tundub 20-aastanegi jube vana, ja kui oled 25, siis mõtled, et 30 ei tahaks küll saada. Siis, kui oled 40, vaatad, et elu alles hakkab, ja praegugi tunnen end väga hästi. Sest vanadus teeb vabaks. Vanadus annab vabaduse, et sul pole vaja enam ennast kellelegi tõestada, sa ei pea enam punnitama, et kuskilt haridust või tööd saada. Närvipinge on kadunud.\nVõi ennast teostama ja tõestama nagu korvpallimängus?\nJah, iga mäng! Kui hästi läheb, siis täna võidad, aga homme lähed trenni ja hakkad otsast pihta. Elus on ju samamoodi. Ja eks ajakirjanikutöö sööb inimest samamoodi seest tühjaks. See pole sugugi kerge leib.\nSporti teen kergelt ikka. Iga päev käin ujumas, teen kaldal pool tundi võimlemist ja siis jooksen siia mäkke tagasi. See võtab iga päev kuni kaks ja pool tundi ja on absoluutselt normaalne koormus. Talvel ka, ja nii iga päev.\nTippsport teile kahjulikult ei mõjunud?\nImelikul kombel on põlved vaid harva valusad, aga peotants hoiab vormis. Võrreldes paljude teiste sportlastega on mul hästi läinud.\nFüüsilisest oli palju hullem tippspordi juures see, et käis närvidele. Närvisüsteemi poolest ei sobi ma poliitikasse ega sporti, sest võtan kõike südamesse, ei saa magada ja elan kõike uuesti läbi. Mul pole piisavalt paks nahk. Ma ei kõlba avaliku elu tegelaseks. Mind on jubedalt seest söönud ametid, kus olen pidanud avalikult esinema.\nMis tunne see on, kui keerad palliplatsil käki kokku?\nOii... Jube tunne. Jube sitt tunne on. Sa ei suuda enam millestki rõõmu tunda. Ei kodusest elust, ei armastavast naisest, loodusest ega... Kui oled väga sitas seisus, siis aitab ainult see, kui lähed jooksma, tõstad hantleid, füüsilise koormusega saab mingil määral pinget maandada. Aga see põdemine on ikka jube, kui oled sita kokku keeranud...\nPealegi oli korvpall Eestis minu ajal nagu rahvusküsimus. Kui mängisid kehvasti, olid nagu reetur.\nVahel tundub mulle, et eestlastel pole oma heaks enesetundeks piisavalt toitu. Pidevalt jälitab meid väike alaväärsuskompleks, et oleme väikesed, hädised, ja saanud iseseisvaks justkui juhuslikult. Siis otsidki, kuidas saad suur ja tugev olla.\nAga seda pole tarvis, sest kui mina siit vaatan – hästi on Eestis, ilus on Eestis. Suvel pole maailmas paremat kohta! Ainult asukoht, et kliima on nii sant.\nKuidas on lood kahjulike harjumustega? Veel kümne aasta eest poseerisite koos elukaaslasega piltnikule, Toolse õlled ees.\nLõuna ajal joon endiselt söögi juurde õlut. Ukrainas on hea õlu, kuidagi tummisem ja rammusam ja on rohkem maitset kui steriilsetel lääne õlledel. Siin ma istun ja söön, võtan pokaali ja ütlen, et tänan selle ilusa päeva eest, tänan Krimmi ja tänan merd.\nKohe kõva häälega?\nJaa, vahel ütlen kõvasti, vahel mõttes. Ma tunnen igast päevast siin rõõmu. Tean, et seda aega pole lõpmatult, ja ma ei pea enam midagi punnitama. Ilus ilm, ilus vaade, päike paistab, mul on soe, mul on valge, samal ajal kui Eestis, kurat, on lumi maas ja tatine ja vastik...\nMuide, kui siingi talvel vahel harva lund sajab, sureb elu täitsa välja. Mägiteed muutuvad võimatuks, bussid jäävad seisma, autod ei sõida, inimesed ei lähe tööle, kõik võtavad kelgud ja hakkavad mäest alla laskma. Täitsa imelik! Lund on harva, aga ometi on kõigil kelgud! Massiliselt, emad, isad, lapsed, kõik kelgutavad!\nPõhimõtteliselt elate siin üksinda?\nÜksinda, jah. Noh, lapsed käivad külas ja...\nEga see üksindus piinav ole?\nVäga harva, õhtuti, kui lapsed pole ammu kirjutanud, siis vahel tekib sihuke tunne, et ei ole nagu mugav. Aga siis ma vaatan mõnd filmi, mida lapsed on toonud. (Läheb toob kõrvalt «kinosaalist» ja näitab «Tuulepealse maa»\nIgav ei hakka mul kunagi. Noh, kerge üksildus või igatsus teinekord on, aga siis hommikul jälle – päike, valgus, meri...\nNaabritega te ei suhtle?\nEi, ei, ei. Teretame. Aga ei, siin pole mul ühtki sõpra. Mu vaim on interneti teel Eestis ja rändab mööda ilma.\nKuidas te selle peotantsuringi endale avastasite?\nOh, juba Kolgakülas elades organiseerisime kursused, olin seal külaseltsi juhataja. Kui siia tulin, tundsin, et tahaks veel tantsida. Hästi noor mees on tantsuõpetaja, ta on võistlustantsija, väga positiivne ja emotsionaalne inimene, tants on tema elu, paneb oma hinge igasse trenni sisse. Mina olen teistest muidugi 20–30 aastat vanem, aga mis siis! Tantsime nii klassikalisi standardtantse kui ka latiinot.\nTantsudega on nii, et mida rohkem harjutad, seda rohkem saad aru, et sa tantsida ei oska. Algul tundus, et pole vigagi, aga nüüd läheb aina raskemaks. Džaiv osutus nii raskeks, et enam ei vaimusta.\nNii on teil varemgi olnud, et kui läheb raskeks, tundub, et olete liiga vilets?\nNojah, sest see ei tule nii välja, nagu peaks. Vahel, eriti talvel, ei viitsi trenni minna, aga ma sunnin ennast ja kui tagasi tulen, siis lausa lendan. Mul on kerge ja hea.\nSiin need kohalikud on ju oinad, nad ei oska elust midagi võtta. Mehed ei tantsi, trenniski on vaid paar meest peale minu. Siin on ühiskond ikka nii algeline, lihtsalt jube.\nMehed pigem joovad?\nJoovad, ja siis on nad tohutud autofännid. Kui lihtsalt minna ja jalutada, siis iga 200 meetri tagant on üks mees, kes lapiga autot lakub.\nÜleüldse on see Ukraina mentaliteet kummaline, võib-olla Venemaal ka. Et see väline on niivõrd tähtis, mismoodi keegi välja paistab. Naistel välimus, üleslöömine, nagu paraad.\nTa võib elada peldikus ja olla jumala vaene, lastele pole midagi süüa ette anda, aga ta peab olema üleslöödud! Ja kui naistel on ehtimine, siis meestel auto. Mehe tunnus on siin auto, lakuvad seda ja see on niivõrd tähtis! Ja need jutud, kui palju kulutavad inimesed aega, et lihtsalt lobiseda. Eestlased ikka pigem tegutsevad, kas või aias, aga siin tööarmastust naljalt ei leia.\nMis on saanud teie kosmopoliitsusest?\nKosmopoliit on hea olla siis, kui sa ei pea võõra rahvusega päevast päeva ninapidi koos olema. Kosmopoliit on hea olla siis, kui su ümber on oma psühholoogiline ruum ja nad ei pääse oma teistsuguse mentaliteediga sind kogu aeg ründama.\nNii kui ma siin Koreizis mõnda olmekähmlusse satun, pole kosmopolitismist midagi järel, siis olen puhas natsionalist. Teoreetiliselt on inimkonda, ligimest väga hea armastada. Kaugelt. Aga iga üksikut inimest, kui ta lähedal on, on raske armastada.\nKas kultuuriüritusi külastate?\nOh, need festivalid ja Tšehhovi päevad, mida siin korraldatakse, on magedad. Neid korraldatakse mingile üüratule eliidile, mitte rahvale. Repertuaarivalik on mage, pompoossed, täispuhutud ja mõttetud kõned, jagatakse mingeid preemiaid, ei tea mille eest ja kellele...\nSiin pole midagi demokraatlikku, keskklass puudub, on vaid ülikud ja pööbel. Ja see ei muutu ka, sest vaim reprodutseerib iseennast. Ukrainal ei ole mingit lootust kunagi Euroopa riigiks saada.\nAsi on nii lootusetu?\nTäiesti. Võim on endiste mafioosode käes, kes 90ndatel tegid asjad relvade abil selgeks, said poliitikasse, võtsid võimu. Ja kas on pukis Juštšenko, Tõmošenko või Janukovõtš, vahet pole.\nJanukovõtši selja taga on Donetski ehk tatarlase Ahmetovi jõuk, ja iga taseme võim hoiab sellest kinni, et midagi ei muutuks, keegi ei taha oma kohast loobuda. Ning rahvas ütleb, kui midagi untsu läheb, et znatšit ne sudba. Kodanikuühiskonna järele ei lõhna siin midagi, täitsa teine tsivilisatsioon, ainult pealtnäha on nad sellised nagu meie.\nOma viimasest elukaaslasest Merikesest läksite lahku?\nTa peab Kolgakülas talu edasi, ja ega me ametlikult pole abielus olnud. Meil on väga head suhted, käin seal temal ja lastel külas. Paremad suhted kui siis, kui seal elasin. Inimlikud, sõbralikud ja isegi soojad.\nKrimmis pole teil uut silmarõõmu tekkinud?\nEi, ega nii kergesti küll armu. (Paus.) Siin võivad olla tuttavad, aga et ma kellegagi koos tahaks elada... Seda ei teki. Sest vana mees peab üksi elama.\nMiks ei ole vana, ma saan järgmisel aastal 60! Üksi elamisel on tohutud võlud: sa ei pea kellegagi arvestama, võid teha, mis meeldib... Ei, mulle meeldib üksinda elada.\nMis on lastest saanud?\nTanel on ihu ja hingega politseinik, Teele sotsiaaltöötaja, tegeleb heidikutega, Helena on taluperenaine ja kahe väikse lapsega kodus. Merikest sündinud lastest – Luise õpib ülikoolis keemiat, noorim, Grete, hakkab järgmisel aastal keskkooli lõpetama.\nKõik on kontrolli all. See on mu teine igalõunane toost pärast Krimmi tänamist, et mu lastel hästi läheks.\nMa ei usu hauatagusesse ellu, mina arvan, et kui elu läbi saab, sellega lõpeb kõik ära, sest keegi pole suutnud tõestada, et seal midagi on. Mu ema hakkas küll elu lõpus rääkima, et tal on oma jumal, aga ma olen ateistlikus õhustikus üles kasvanud. Ma ei salli paduusklikkust.\nKeda te siis ikkagi lõuna ajal tänate?\nMa tänan Krimmi, ma tänan loodust, merd ja päikest! Ma olen panteist, loodus ongi kõiksus.\nJa nii on mul kaks võimalust jätkata – bioloogiliselt oma lastes, ja kultuuris mingite sammude või tegudega.\nPäevikut peate endiselt?\nNo midagi ma ikka kirjutan, aga see on pigem psühhoteraapia. Kui midagi sitasti läheb või mõni mu lastest armuvalus on, siis elan selle välja.\nMilline teie elu järgmise etapp võiks olla, kui Krimm ära tüütab?\nJah, eks ta natuke hakkab tüütama, see räpasus ja venelaste mentaliteet ja kisa... Olen mõelnud, et suvel võiks Eestis elada ja talvel kuskil Indias, kus oleks odav ja hea ja soe.\nVõiks mööda ilma ringi käia. Aga kõigepealt pean selle maja maha müüma. Eks ma arvasin, et saan selle «Poiss sai 50» uuesti vee peale, aga see osutus hobiks. Arvestasin välja, et kui arvestada honorar töötundidesse, siis mul ei tule isegi Ukraina miinimumpalka välja.\nMiks on teie teosed suuresti autobiograafilised?\nEhk on põhjuseks fantaasiavaesus. Ja teisalt tõearmastus. Ma ei saa väga palju valetada. Mulle tundub, et fakt ja nägemise viis on tähtsamad kui väljamõeldis.\nSündinud 11. juunil 1953 Raplas\nLõpetas 1977. aastal Tartu\nNõukogude Liidu juunioride koondisega, kaheksakordne Eesti meister korvpallis\nMängis 1973–1982 Tallinna Kalevis\n1983–1985 teatrite valitsuse\n1985–1988 ajakirja Vikerkaar toimetaja\n1988–1991 ajakirja Teater.\n90ndate algul erakirjastuse\nRevalia juht, turismiraamatute ja ajakirja Tallinn This Week\nMöödunud kümnendi algusaastatel Loksa vallavanem\nElab 2006. aastast Krimmis, viis last\nTeoseid: «Lahtihüpe» (1980), «Korvpalliromaan» (1985), koos poeg Tanel Tiksiga romaan «Ja kui teile siin ei meeldi» (1991), kvadroloogia «Poiss sai 50» (2010–2012) jm\nMihkel käib minu juures trennis juba kolm või neli aastat ning peab ütlema, et tema tase on märgatavalt tõusnud. Algul oli tal isegi koordinatsiooniga raskusi, balanss puudus täiesti, ent tal oli tohutu soov hästi tantsida, ja see kannustab teda siiani. Trennis käib ta stabiilse järjekindlusega ning just see annabki talle võimaluse järk-järgult oma oskusi parandada.\nIseloomult pole ta aga kergete killast. Ta on suhteliselt jäik ja kergelt kangekaelne, kuid samas suhtub asjadesse huumoriga ning see teeb temaga suhtlemise lihtsaks. Kuid kui tal miski ei õnnestu, siis justkui sulgub iseendasse, kuid et ta oleks uksest vihaga välja marssinud, seda pole kordagi ette tulnud.\nMihkel on mu esimene välismaine õpilane ning on meeldiv, et ta vaatamata oma küpsele eale tantsuspordiga tegelda tahab.


Avaleht » Muumioru lood 11: Päikesevarjutus\nSuur kuritegu Muumiorus\nInspektorit ähvardab vallandamine, kuna temani on jõudnud korraldus politseijaoskonna sulgemise kohta, sest Muumiorus ei ole ainsatki suli. Viimases hädas pöördub ta Muumipere poole, äkki on neil mõni kuritegu teada. Muumitrollil tekib idee, kuidas inspektorit aidata.\nPärast paljusid aastaid võib Muumiorus näha päikesevarjutust. Nõid läheb päikesevarjutuse ajaks suurele mäele, et Päikest katvalt Kuult väge juurde saada. Tagasiteel juhtub temaga õnnetus. Appi tõttab Muumipere ja nõiamooril ei jäägi suures hädas muud üle, kui leppida Muumide külalislahkuse ja hoolitsusega.\nPärast kümme päeva kestnud sadu on Muumiorus tohutu uputus. Muumitroll otsustab minna tsirkuseartiste päästma. Muumitroll päästab tsirkuseprimadonna ja armub temasse. Peagi tuleb tal primadonnas pettuda, ta ei jõua ära imestada, kuidas keegi võib olla ilus ja samas nii õel.\nMuumimamma sünnipäevani on jäänud vaid mõni päev. Muumipapa on ametis kingituse valmistamisega, kuid mida ta ka ette ei võtaks, kõik äpardub ta käes. Olukorra parandab Nuuskmõmmiku hea idee.


Aasta 2020 on olnud niigi luupainajalik, aga novembrikuine 13 ja reede saab olema lausa räige. Just siis jõuab kinno sõna otseses mõttes terav (ja teravmeelne) õuduskomöödia "Räige reede", mille peategelasteks on keskkoolitüdruk ja armutu sarimõrvar. Millie (Kathryn Newton) püüab Blissfieldi keskkooli verejanulistes koridorides ellu jääda.\nYalda, andestuse öö\nKas te kujutaksite ette telesaadet, kus otsustatakse inimese elu ja surma üle? Iraanis on see võimalik. 22-aastane Maryam tapab tüli käigus kogemata oma 65-aastase abikaasa Nasseri, kellega ta on ajutises abielus. (Lepinguline kooseluvorm, mis võib kesta mõnest päevast aastateni.) Ta mõistetakse surma.\nMax ja Walter on kaks filmiprodutsenti, kes toodavad halva kvaliteediga filme, mis ei too neile ei kuulsust ega ka suurt kassatulu.\nEmotsionaalne spordidraama "Kisub teravaks" toob meieni kahe naisvehkleja raevuka konkurentsi, mis avab meile epeespordi telgitagused ja näitab, et proffispordis viib lisaks ambitsioonikusele ja vaimsele vastupidavusele suurvõitudeni ka tõeline sõprus. Aleksandra (Svetlana Hodtšenkova) on Venemaa üks parimaid naisvehklejaid.\nTühjades Kasahstani steppides käib elu mööda oma rada. Inimesed käituvad ilma ratsionaalse loogikata, räägivad teineteisega kuulamata, solvavad üksteist ilma solvumata. Keskkondliku ja sotsiaalse tühjuse keskel on ullike, kellel on unistus. Endine vang Kermek on otsustanud mägedesse kino ehitada.\nFelipe Bragança on PÖFFil juba tuntud nimi: režissööri assistendi ja stsenaristina tegi ta debüüdi 2014. a mängufilmiga „Futuro rand“. Režissöörina oli Felipe esimeseks mängufilmiks 2017 PÖFFil linastunud „Ära neela mu südant, alligaatoritüdruk!“, mis pälvis suure tunnustuse. Fernando on laostunud Brasiilia filmitegija, kellel lasub needus.\n28.11 - 21:15\nKolm meest, üks paik ja üks sündmus, mis muudab nende kõigi elusid. Filmi tegevus toimub kitsal Poola külateel ja rullub mõjusalt lahti reaalajas. „Supernoova“ on hingetuks võttev, nonstop steadicam’iga üles võetud linateos, tõeline paanikahoog kinolinal.\n28.11 - 21:45\nMax Weberi arvates on vägivalla monopol riigi käes. Üha sagedamini kasutab riik seda oma kodanike vastu. Ja mitte ainult Venemaal või Valgevenes. Totalitarismile iseloomulike meetoditega aetakse protestijaid laiali ka demokraatlikes riikides – kus iganes köeb rahulolematus ja viha. Vägivald sünnitab aga vägivalda.


Noormeeste U18 karikavõit jäi Tartusse, neidude hulgas valitsesid reedest päeva Audentese tiimid – Korvpall24.ee\nNoormeeste U18 karikavõit jäi Tartusse, neidude hulgas valitsesid reedest päeva Audentese tiimid\nAvaldatud 18.12.2021; 00:43\nAutor Siim Semiskar 18.12.2021; 00:43\n-Tartu Ülikooli Korvpallikool/Eviko | Foto: Diana Jesin\nReedel algas Tartu Ülikooli spordihoones kolm päeva vältav Eesti korvpalli karikavõistluste nädalalõpp, mis kulmineerub pühapäeval meeste Superkarika finaaliga. Enne seda jagatakse aga tiitlid kätte noorte erinevates vanuseklassides ja naiste hulgas. Reedel selgusid karikavõitjad noormeeste U18, neidude U19 ja tüdrukute U14 sarjades. Jagame siinkohal Basket.ee portaali üksikasjalikke mängukokkuvõtteid avapäeva lahingutest!\nKolme põhimängijata Tartu Ülikooli Korvpallikool/Eviko alistas noormeeste U18 vanuseklassis kodusaalis peetud finaalis TalTech BS/Fenster/TSK suure ülekaaluga.\nPealinna korvpallurid juhtisid kohtumist veidi üle viie minuti. Siis haarasid maa-ala kaitset kasutanud Tartu Ülikool/Eviko korvpallurid ohjad. Võistkonna liidri Aleksander Tassa kolmas kolmepunktivise viis kodumeeskonna ette 15:8. Külalised pääsesid veel korra juhtima 17:16, kuid seejärel kollitas neid pikaajaline korvipõud.\nEmajõelinna meeskonna järelkasv juhtis avaveerandajal 20:17 ja spurtis teisel perioodil 18:0! Tehnikaülikooli korvpalliklubi noormehed ei saanud ligi üheksa minuti kestel ainsatki korvi. Nad viskasid järjest mööda 20 viset, nendest suurema osa saatsid teele kaare tagant. Kuni pealinlane Mattias Rausberg tabas kaugviske.\nTartu Ülikooli KK/Eviko juhtis poolajal 46:29. Kolmanda veerandaja lõpuminutil suurendas Audentese spordigümnaasiumi õpilane Espen Mägi võõrustajate edu 36-punktiliseks. Võidutulemuseks vormistati 94:75.\nEesti karika võitsid Aleksander Tassa, Fredrik Liiva, Sander Zirel, Espen Mägi, Maximus Solman, Juss Uus, Sander Kets ja Arthur Lauk, võistkonna liikmed on ka Rando Roos, Andre Paidre, Aksel Brifk, Robin Luik, Heiki Peterkopf ja Ander Asi, peatreener on Brian McCormick, treenerid Esko Tõnisson ja Joosep Toome.\nFinaalmängu kõige väärtuslikumaks mängijaks valitud Tassa panustas 29 punkti, tema kaheksast kahepunktiviskest tabas viis ja kümnest kolmepunktiviskest samuti viis ning neljast vabaviskest neli.\nTassa sõnul ei lastud ennast häirida, et meeskonnale tähtsad mängijad puudusid: “Läksime kuttidega võitlema. Plaan oli kasutada maa-ala kaitset ja hoida seda kogu mängu. Meil oli vähem mängijaid kui vastasel, me ei jaksanud joosta üle väljaku üks-ühe vastu. Kaitsesime üheskoos, vastased viskasid ebakindlalt ja see andis meile edu.”\nTassa tõstis esile pingipoiste tublit sekkumist: “Saime kaitse paika, kohe tekkis ka enesekindlus. Söötsime palli päris hästi, leidsime lõigetega vabu kohti ja saime kergeid lay-up’e. Meil on ühtehoidev meeskond, kutid usaldavad üksteist, keegi ei taha oma asja teha.”\nTartu Ülikool Maks & Mooritsa meeskonnaga harjutav Tassa teeb peale noorte esinduses mängimise kaasa ka Tartu Ülikool/Eviko koosseisus Saku 1. liigas, kus tema täita on samuti kandev roll.\n“Saan piisavalt mänge, mulle see meeldib. Põhimeeskonnas mul veel suurt rolli pole, aga kui võimalus avaneb, siis kasutan selle ära,” lausus Kohtla-Järvelt pärit ja korvpalliklubis Hito mängumeheks sirgunud Tassa, kes õpib Tartus Jaan Poska gümnaasiumi 11. klassis.\nMägi kogus Tartu meeskonna heaks 18 punkti ja 13 lauapalli. Võitjad teenisid kiirrünnakutest 17 punkti.\nTeise koha teenisid Tambet Pärismaa, Kristofer Järviste, Marcus Hunt, Kristo Juurak, Markus Agu, Marek Mölder, Gregor Veiper, Mattias Rausberg, Ragnar Raap, Oskar Ulejev, võistkonna liikmed on ka Kaur Torn ja Oliver Sepp, peatreener on Arkko Pakkas.\nFinaliste autasustas Eesti rahvusmeeskonna peatreener Jukka Toijala.\n-Audentese Spordiklubi/Siili Palliklubi | (c) Foto: Diana Jesin\nU19 vanuseklassi neidude Eesti karika pälvis Audentese Spordiklubi/Siili Palliklubi. Tänu heale häälestusele ja aktiivsusele võitsid Audentese Spordiklubi/Siili Palliklubi neiud Audentese Spordiklubi korvpallureid suure ülekaaluga.\nNeli minutit möödusid üksteist tundma õppides ja Audentese SK/Siili PK juhtis napilt, 10:7. Siis pääses peatreener Maia Dorbeku kasvandike aktiivne pealekäimine kaitses ja kiire tegutsemine rünnakul otsustavalt maksvusele. Nende edu suurenes tänu vaheltlõigetele kärmesti – 18:9, veerandaja lõpuks juba 31:11! 13 vaheltõikest 5 kanti Maarja Grünmanni arvele.\nEnt võidujanused neiud ei rahuldunud 10 minutiga kättesaaduga, vaid avaldasid konkurentidele jätkuvalt survet. Järgmise nelja minutiga kasvas ülekaal juba 35-punktiliseks, 48:13, poolajavileks juhtisid nad 56:20.\nLiidervõistkonna kontosse kanti 20 minutiga 19 vaheltlõiget, neist 7 tegi Grünmann. 18 punkti teeniti kiirrünnakutest ja kahepunktivisete tabavusprotsent oli 63 (30/19). Aktiivne kaitse sundis vastaseid loovutama palli koguni 30 korda.\nTeine poolaeg mängiti sama hoogsalt, võiduiha kannustas ka vahetusmängijaid. Tänu heale treenitusele suurenes Audentese SK/Siili PK eduseis juba 49-punktiliseks, 90:51. Võidutulemuseks vormistati 103:55.\nEesti karika võitsid Maarja Grünmann (18-a), Marta Eleri Jaama (16), Kätlin Kangur (15), Sille-Liis Mölder (16), Kristel Rattasepp (15), Anna-Liisa Vannamik (16), Hanna Maria Sibul (17), Elena Iliste (17), Karoliina Koolmeister (16) ja Kerttu Raudleht (16), võistkonda juhendas peatreener Maia Dorbek.\nDorbeku sõnul pabistasid tüdrukud terve nädala, kuid mänguks häälestusid hästi: “Saime oma rütmi kätte ja visked hakkasid tabama. Oleme tüdrukutega miniklassist saadik kasutanud üleväljaku pressingut ja tänu sellele igas vanuseklassis võitnud. Tagamängijate osa oli tähtis. Meil klappis kõik. Vastastel on pikakasvulised Anete Elisabeth Adler ja Keandra Koorits, aga tagamängijad ei toetanud neid piisavalt.”\nGrünmann, Jaama, Kangur, Rattasepp, Vannamik, Koolmeister ja Raudleht kuuluvad Balti liigas osalevasse TalTech/NORDAID-i naiskonda, kelle koosseisus püüavad nad pühapäevases naiste finaalis samuti karikat võita. Maia Dorbek rõõmustas, et hoolealuste areng on jätkunud tänu korrapärasele ettevalmistusele maast madalast.\nFinaali kõige väärtuslikumaks mängijaks valitud Jaama panustas 17 punkti ja 4 lauapalli. Mölder kogus 21 punkti ja 4 resultatiivset söötu, Kangur 16 punkti, 7 lauapalli ja 6 resultatiivset söötu, Sibul 14 punkti ja 5 resultatiivset söötu.\nTeise koha teenisid Anete Elisabeth Adler (18), Keandra Koorits (16), Jenny Roos (16), Mariell Friedemann (16), Grete Kruuk (17), Mette Lemmik (18), Laura Anette Tael (16), Eleriin Vaas (16), Mirtel Trumsi (14) ja Liisbeth Kaasik (17), võistkonda kuulub ka Liis Marii Koot (16), peatreener on Andra Viirpalu ja treener Reet Rausberg.\n-Audentese Spordiklubi | Foto: Diana Jesin\nU14 vanuseklassi tüdrukute Eesti karika võitis Audentese Spordiklubi võistkond, kes alistas Tartu Ülikooli spordihoones peetud finaalmängus Pärnu Spordikooli 80:64.\nPeatreener Andra Viirpalu taktikepi all mängivad Audentese Spordiklubi tüdrukud tegutsesid avaminutist alates püüdlikult mõlemal pool väljakut. Paari-kolme sööduga andsid nad palli kiirrünnakusse jooksnud kaaslasele, napsasid vastastelt palli käest, lõikasid sööte vahelt, toimetasid agaralt lauavõitluses ja jagasid palli parema viskekoha leidnud partnerile.\nAudentese Sprdiklubi juhtis poolajavileks 46:27 ja kolmanda veerandaja lõpus 66:41. Viimasel perioodil saatis Andra Viirpalu sagedamini väljakule ka vahetusmängijaid ning Pärnu Spordikool kahandas Jessica Ristimetsa ja Meribel Tamsalu korvidest kaotusseisu.\nFinaalmängu kõige väärtuslikumaks korvpalluriks valitud Laura Liisa Grünmann tõi võitjate kontosse 24 punkti, 9 lauapalli, 4 resultatiivset söötu ja 4 vaheltlõiget. Lada Lesina hankis 17 lauapalli. Võistkond andis kokku 25 resultatiivset söötu.\nViirpalule meeldis, kuidas hoolealused palli üksteisele söötsid, lauapalle püüdsid ja vaheltlõikeid tegid: “Meie mängus oli terve rida ilusaid asju. Soovisin, et punktid jaguneksid ühtlaselt. Õppida on muidugi palju ja harjutame edasi, et saada paremaks. Minu jaoks pole oluline võita 50 punktiga, viimasel veerandajal saatsin väljakule ka tüdrukuid, kes olid saanud vähem mängida. ”\nVõitja võistkonna vahetusmängijad elasid kaaslaste õnnestunud sooritustele kaasa rõõmsalt plaksutades.\nPärnu Spordikooli kasuks panustas Ristimets 38 punkti, 12 lauapalli ja 4 resultatiivset söötu.\nEesti karikavõitjaks krooniti Laura Liisa Grünmann, Lada Lesina, Nora Liis Veisberg, Julia Avramenko, Emma Arumägi, Merili Mette Marjamäe, Eva Lotta Vannamik, Marjanne Tomingas, Miia Liis Sults, Sandra Saarmets, Emma Riin Treisalt, Saskia Makke, Mia Liisa Tamp ja Karoli Krete Marjamäe, võistkonna peatreener on Andra Viirpalu ja treener Maia Dorbek.\nTeise koha teenisid Jessica Ristimets, Meribel Tamsalu, Kertu Kivisik, Gerty-Kai Pananin, Grete Tammsalu, Nora Nummert, Elle-Mai Hansen, Elise Kruusa, Marta Rajaveer, Eleriin Krosstein, Annabel Juckum, Kertu Mitt ja Tuule-Haldja Karusoo, võistkonda kuulub ka Nora-Liisa Raatsin, peatreener on Katrin Kallit ja treener Kalle Kollin.\nFinaliste autasustas Eesti rahvusnaiskonna peatreener Kaspars Majenieks.\nLaupäeval, 18. detsembril selguvad karikavõitjad veel kahes vanuseklassis:\n11.30 TU16 Audentese Spordiklubi – Rapla Korvpallikool\nFavoriidina läheb finaalmängule Audentese Spordiklubi võistkond. Peatreener Maia Dorbeku ja treener Reet Rausbergi kasvandikud on Eesti meistrivõistlustel osalenud kahes eri võistkonnas, karikaturniiriks ühendasid aga jõud.\nÜks Audentese SK liidreid, 15-aastane Kätlin Kangur teeb kaasa TalTech/NORDAID-i värvides. Eesti esiliigas mängivad Kayla Jade Frier, Lisa Sirgi, Emma Charlotte Luks G4S Noorteliiga eest ja Mirtel Trumsi Audentese SK esinduses.\nPeatreener Kaia Millingu käe all mängiv Rapla Korvpallikool asub Eesti meistrivõistlustel teisel kohal. Liidrile Audentese Spordiklubile/Siili Palliklubile jäädi alla 55:66.\n14.00 PU16 Tartu Ülikooli Korvpallikool 2006 – Rakvere Tarvas\nPeatreener Brian McCormicku juhendatav Tartu Ülikooli Korvpallikool 2006 juhib Eesti meistrivõistlusi viie võiduga ja stardib finaalis soosikuna.\nPeatreener Madis Putko käe all mängiv Rakvere Tarvas on saanud kaks võitu ja kolm kaotust. Omavahelises matšis jäid tartlased peale 112:75.\nKoroonaviiruse leviku ja mõju tõttu lükkub edasi poiste U14 vanuseklassi finaalmäng Tartu Ülikooli Korvpallikool – TalTech BS/Altius.\nPrevious Post INTERVJUU | Adomas Drungilas: tundsin, et pean just siia liigasse ennast uuesti tõestama tulema\nNext PostINTERVJUU | Devin Harris: Seni on #0 mulle edu toonud ja küllap see ükskord siin ka lae alla tõmmatakse


bemmivennad | Lipsuke\nTag Archives: bemmivennad\nLobapostitus vol… midagi\nPosted on 22/02/2016 by Lipsuke\nJesus fucking christ. Ma tõsiselt ei mäleta, millal ma viimati nii häda olin, kui nüüd need viimased päevad.\nMa olen nii-ii väsinud. Õigem oleks vist öelda, et kurnatud, sest magada ma ka nagu otseselt ei taha/saa. Ja ega tegelikult see magamine ei aita ka nagu. Isegi, kui ma olen 10 tundi maganud, on ärgates selline tunne, et ‘eiiiii…’ :D\nMagamine tundub nagu aja raiskamine ka. Ma oleksin tänagi võinud ju lõuna ajal magada, samal ajal, kui Annu, aga ma ei tea… Palju asjalikum tundus fotokursus.ee’st teadmisi ammutada, sest millal siis veel eksole. Btw, ma sain mitu algajate koolitust, tänu ühele lugejale – jeeei!\nMa olen lausa nii uimane, et jooksin enne vastu uksepiita ja lõin oma väikse varba niimoodi ära, et see meenutab nüüd sinist miniviinerit.\nJa siis Annu otsustas sinna, 5 minutit hiljem, täiega peale astuda.\nMa tahtsin ”natukene” nutta.\nMa tunnen end KOHUTAVA emana. Annu tahab mängida ja mürada, aga ainus asi, mida mina teha tahan/suudan, on diivanile haigutades auku istuda… Ta koguaeg võtab mul näpust kinni ja veab mind kuhugile. Aga mina tahaks ainult kallistada ja musutada ja nunnutada ja kaisus seebikaid vaadata. Mitte kolmekümnendat korda järjest ‘talus’ lugeda, või teda ümber diivani taga ajada, et mähet alla panna. :D\nAga vähemalt on mehel homsest vabad päevad, ja ehk suudab tema veidikene parem lapsevanem olla, kuni mina olen… alla igasugust arvestust.\nEga tal tegelikult muud üle ei jää, sest homme pean ma vapsee pooleks päevaks kodust ära minema ja… asju tegema.\nAlso, me oleks Annuga eile surma saanud, kui jalutamas käisime.\nLörtsi lendas täiega ja mingi kõva bemmivend oleks ülekäigurajal meid peaaegu alla ajanud.\nMa ei saa aru kus on selliste mõistus. Õues on sellised tingimused, et raske on enda varbaidki näha ja neil on ikka vaja täie kimaga sõita! Ma reaalselt HÜPPASIN auto eest ära.\nJa pärast tuli veel ringiga tagasi, ning pritsis meid kõnniteel sopaga üle.\nPeab ikka käekotti ühe telliskivi sokutama. Siis on millega tagaklaasi sihtida.\nTegelikult ei olnud see postitus üldse nii masendava ja ulguvana mõeldud, aga viimased päevad on lihtsalt sellised olnud, et… tahaks kuskile urgu ronida ja… lamada. :D\nKõik on ju tegelikult hästi, see on praegu lihtsalt üks ”selline” periood, mis tuleb üle elada ja küll ma end varsti jälle asjaliku(ma)na tunnen ja normaalse(ma)ks inimeseks saan.\nPosted in Elu\t| Tagged Annemaia, bemmivennad, i wanna crawl in a hole and dieeee, lobapostitus, lörts, mölapostitus, talv, wtf\t| Leave a reply


Kommentaarid: GALERII | Mobiiltelefoniga kõnelevad roolikeerajad\nGALERII | Mobiiltelefoniga kõnelevad roolikeerajad\nÕhtuleht.ee, 24. august 2015 21:22\näpu/ 25. august 2015 21:43\nManiküüri tegemisega saan rooli taga hakkama aga ükskord üritasin pediküüri teha, siis läks asi tõesti ohtlikuks.\nkäed vabad/ 25. august 2015 12:40\nOn ju olemas nö "käed vabad" telefoni kasutamise võimalus. Kui seda autos ei ole, siis telefon peab olema ära pandud nii, et seda ei kasutata. Kui on, siis vastuvõtmine ja lühiinfo vahetus helistajaga on OK.\nKuskil riigis võeti vastu seadus, et SMS saatmine autoroolis on keelatud. Ei ole me ainukesed lollid!\nPealegi on söömine ja suitsetamine ka kõrvalised tegevused, mis sama moodi viivad tähelepanu kõrvale. Suits võib sõrmede vahelt pudeneda ja pirukas sülle pudiseda. IRW!\nikka fotograaf/ 25. august 2015 09:52\nMis õigusega avaldab ajaleht inimestest fotod kui nähtavasti ei ole nende käest selleks luba saadud. Kui minu pilt oleks ajalehes ilma minult luba küsimata, siis tuleks üks kohtuprotsess sellest. Kus on privaatsus?\nõige/ 25. august 2015 11:19\nKusjuures see privaatsus on ülimalt pisike ja krimpsus.\neesti/ 25. august 2015 12:38\nAvalikus kohas pildistamine on lubatud Eestis ja kui sulle ei meeldi siis roni metsa elama.\nHuvitav/ 25. august 2015 09:47\nTelefoniga rääkimine autos on seadusega keelatud juba ammu.Miks seda seadusetäitmist ei ole siis kontrollitud ja rikkujaid karistatud?Põhjus väga lihtne :seda ei olegi võimalik kontrollida.Ja miks üldse tehakse selliseid jaburaid seadusi mille täitmist ei olegi võimalik kontrollida?\nnublu/ 29. august 2015 20:47\nkuidas ei ole võimalik kontrollida on küll.kahtlus on pea auto kinni võta telefon ja vaata aega millal vastatud kõnele või võetud kõne või sms saadetud nii luhtne see ongi\nJaanika/ 25. august 2015 08:43\nMidagi pole parata , eesti inimene peab millegiga ikka uhkeldama , kel moblat ei ole , see nārib sōidu ajal kallist nātsu .\ntom/ 25. august 2015 07:23\ntehke sellised......jalameheks,,,! kolmeks kuuks!\nOlen/ 25. august 2015 06:59\nkoguaeg rääkinud kui vaja ja pole problat,lihtsalt loll jutt nagu ikka maanteeametilt.Sõidad siis peavad ka munad peas õigesse kohta vaatama mitte metsapoole\n25. august 2015 14:17\nEinoh muidugi, uhke ka veel enda üle. Kõik peale sinu on muidugi lollid, kuidas muidu.\n25. august 2015 06:03\nRix/ 25. august 2015 06:53\nLõpeta oma rumal privaatsuse jutt.\nÕunapuu Jr/ 25. august 2015 05:02\nKoni hambus ja telefon kõrva ääres, ega siis ongi ju õnnetused kärmed tulema ja kes siis süüdi on... Oleks ammu juba aeg mõtlema hakata\nKäi/ 25. august 2015 06:56\nparem jala ja ära ohi\nKäingi jala/ 25. august 2015 09:20\naga selline mobiili ja koniga idioot sõidab otsa ju\nVaata teele/ 25. august 2015 10:17\nTänavapildis näeme ka neid jalakäijaid, kes kleepuvad oma nutitelefoni ja ei näe ega kuule midagi, mis ümber toimub.\nLugeja küsib: A/ 25. august 2015 03:23\nKui mobiiltelefoniga ei ole lubatud rääkida, siis kas seda võib teha sellega kellele helistan?\n25. august 2015 01:27\nMobiiltelefon ja mobiiltelefon... Kas see täpsustus "mobiil" on selleks, et muidu arvatakse mõni muu telefoniliik olevat? Aga võibolla paljud võtavadki oma lauatelefoni autosse kaasa...\nuhh/ 25. august 2015 00:52\nmeenub : http://www.delfi.ee/news/paevauudised/krimi/politsei-sisekontroll-asus-uurima-kriminaalburoo-juhi-pr...\nUps!/ 25. august 2015 00:25\nOi-oi Villu, kas ema pole sulle LE õpetanud?\n24. august 2015 23:06\nMart/ 24. august 2015 22:56\nFotodelt paistab veel pluline viga , telefoni hoitakse vale kōrva juures .\nUrrr/ 24. august 2015 22:54\nAsi pole selles kas sa ühe käega saad hakkama või mitte vaid selles, et moblakõne viib sinu tähelepanu sõitmiselt ja liiklusohutuselt kõrvale....\nPuudega/ 24. august 2015 23:07\nPuudega/ 24. august 2015 23:08\nUrrr/ 24. august 2015 22:53\nPuudega/ 24. august 2015 23:09\nmull/ 25. august 2015 01:32\nTäpselt samapalju eksitab tähelepanu kaassõitjaga vestlemine. Võibolla on probleem hoopis selles, et inimesi ei panda vastutama oma liiklemise ohutuse eest?\nma kah/ 24. august 2015 22:39\n... räägin vahepeal sõidu ajal telefoniga. auto on automaatkäigukastiga ning telefoniga rääkimine ei sega sugugi rohkem kui kaasreisijaga rääkimine, sest rooli keeran niikuinii tavaliselt ühe käega. automaatkastiga autosid on järjest rohkem liikvel ning seetõttu ehk ka sõidu ajal rääkijaid linnapildis omajagu.\nmanuaalkastiga auto puhul on loogiline, et telefoni jaoks ei jagu vaba kätt.\nmuide, olen rohkem kui korra näinud ka politseiauto juhti sõidu ajal rooli taga telefoniga rääkimas\nvõi tema kah/ 24. august 2015 23:14\nSeepärast liiklus nii hukas ongi, et sinusuguseid totakaid on autosid täis\nühe käega.../ 24. august 2015 22:31\nhuvitav, et kas siis inimesed, kellel mõne õnnetuse tõttu ei ole enam ühte kätt ntx kas nemad siis ei tohiks üldse autoga sõita? Tavainimesel on kaks kätt ja kui kasutab üht selleks rääkimiseks, siis võrdub ta inimesega kellel pole ühte kätt... ja kes sõidab autoga.\nsellises konnatiigis nagu Eesti,/ 24. august 2015 22:28\nvõib moblaga tegeleda,pirukat näkku ajada ja suunamärguandeid mitte kasutada,seda kõike autot juhtides.Normaalses, vanas euroopas aga selliste sõiduvõtete eest kergeneb rahakott kohe kindlasti.\nkonn/ 24. august 2015 22:15\nmina kaa,mina kaa,miks minu pilti ei ole!tegelt peaks maanteeameti uljaspeadele vinki andma,et ka raadio kuulamine ja nuppude näppimine on ohtlik\nsamuti ämmaga jutustamine,suitsetamine,akna üles alla kerimine,käiguvahetus,vale tooniga päikeseprillid,kehv tuju,lühikese seelikuga tüdrukud,fööniga onu posti taga võib ära ehmatada,kassid,koerad,linnud jne\n25. august 2015 07:00\nJa arvad nüüd kindlasti, et oled eriti vaimukas? Miks pooleli jätsid, oleks võinud veel kirjutada.\n24. august 2015 22:11\nSee on haigus ja nad on haiged inimesed ehk vajavad ravi !\nKust sina tead ?/ 25. august 2015 07:24\nEhk panevadki parajasti arsti juurde aega kirja, et ravile saada.\nÜks ju joob kohvi, mitte ei räägi telefoniga.\naff/ 24. august 2015 21:56\npildid on ehe tõestus sellest,et mehed vaatavad teele aga naised teevad teab mida seal lenksutaga!\ntavai mikkod ja muud tegelased hakake nüüd kraaksuma...\n24. august 2015 21:49\nKusagilt pole näha,et auto sõidab.\nto // 24. august 2015 22:36\nkeset sõiduteed on parkimine su meelst lubatud?\naga mina pole kunagi aru saanud, miks teha seadusi, mida ei kontrollita või ei suudeta kontrollida. näiteks see telefoniseadud, politsei võib vabalt kõrval sõita ja ei tee märkamagi. või koera junnide korjamise seadus - no midagi teha ei anna, kuigi kogu maja teab, kes ei korja.