Nedrema puisniidu talgud – ELFi Loodustalgud\n05. juuli - 08. juuli 2012\nToitlustus: Kolm korda päevas, hommiku- ja õhtusöögiteo usaldame kohaliku koka kätesse.\nKaasa võtta: Kummikud, magamiskott, tööks sobivad riided ja kinnised jalanõud, soojad vahetusriided, ujumisriided ning päiksekaitsekreem.\nKogunemine: Neljapäeva, 5. juuli pealelõunal Pärnus või Koongal (üksikasjade täpsustamiseks võtab registreerunutega ühendust talgujuht).\nTalgujuhid: Rimo Lausmaa ja Helena Stamberg\nNedrema puisniit on üks Eesti ja kogu Euroopa suurimatest. Oma viieteist aasta eest alustatud järjekindlate taastamistööde tulemusena on niidetava ala suurus kasvanud tänaseks ligi 80 hektarini. Ent sellega ei ole loorberitele puhkama jäädud. Lisaks hooldamisele, taastatakse Nedremal pea igal aasta veel täiendavaid puisniidualasid.\nSeekordsete talgute abiga on plaanis laiendada puisniitu eemaldades kuivenduse poolt mõjutatud madalsooalalt kasvanud madal võsa, saagida, kuhjata ning põletada.\nMaade hooldajaks ja meie võõrustajaks on Kurese talgutelt juba mõnedele tuttav kohalik loodustalunik. Kuuleme lähemalt siinse looduse ja paiga kohta, käime matkal ja naudime suvemõnusid. Peavarju ja toidupoolist nõutame Koonga koolimajast.\nTagatipuks võtame ette paadiretke unikaalsele laiule nimega Oosäär. Oosäär on üks põnev uss meres, umbes 4 km pikk ja vaid 5-10 meetrit lai.\nTalgujuhid on Rimo Lausmaa ja Helena Stamberg.\nTalguid rahastavad SA Keskkonnainvesteeringute Keskus ja RMK.\nNigula rabaääre talgud Talgud Kesselaiul


ESILEHT » VEETAPESU KLIENTIDE TAGASISIDE\nVEETAPESU KLIENTIDE TAGASISIDE\nTuuli Kasemets (end. TV3 Naistesaate juht):\nMind kohutavalt häirivad igasugused sõrmejäljed ja randid mööblil ning kodutehnikal, näiteks telekal, arvutil, roostevabadel pindadel, kust üsna hästi ka kõik need jäljed näha on.\nMul oli hea võimalus järele proovida Veetapesu puhastus- ning poleerimisvaha, millel ongi kaks omadust korraga, pole vaja osta mitut eraldi toodet.\nVäike sorts vahendit kantakse määrdunud pinnale ja mikrofiiber lapiga hõõrutakse sisse.\nPind jääb täiesti veatult puhas ning tõmmates käega sellelt üle, on tunda, justkui õhuke "kaitse"kiht jääb peale, see kaitsebki pindasid ja järgmisel korral piisab, kui pind kergelt kuiva lapiga üle tõmmata.\nMul on tume, mattpinnaga köögimööbel ning väga keeruline on kapiuksi ühtlaselt puhtana hoida - iga väiksemgi näpujälg on kohe näha ja see kohutavalt häirib.\nVeetapesuga olen nüüd paar korda üsna suurte ajavahedega mööblit hooldanud ja seisab ikka tunduvalt kauem ühtlase ning puhtana.\nMinu jaoks on väga oluline, et vaha on looduslikku päritolu, imehea lõhnaga ja koristamisel ei ole tuba vänget puhastusvahendi auru täis.\nVahend puhastab imehästi prillid ja sellega värskendan ka oma hõbetatud ehteid.\nVäga hea avastus ning kui võtta, et tootes on justkui mitu eri vahendit koos ja seni on kulunud pudelist imeväike osa, siis on ka hinna-kvaliteedi suhe kindlalt paigas.\nTuuli on rahul!\nSiin on selle TV 3 "Naistesaate" salvestus:\n100% reklaamile vastav.\nVahetasin oma aknapesuroboti veetapesu vastu välja.\nAknapesu ei saa enam olla lihtsam ning tulemus on vaevata suurepärane.\nSiin videos on TV3/TV6 "Naudime Elu" saatejuht, Catlin Saar rääkimas oma kogemusest:\nJaan Põrk (Pere Optika omanik) ütles Kanal2 "Elamusi täis Eesti" saates Veetapesu kohta järgmist:\nMeie Pere Optika kauplustes kõikjal Eestis saadaval.\nSaab prillid, mööbli, autoklaasid puhtaks.\nJaanus Koort (Kanal2-st):\nVeetapesu on selline huvitav asi, et kui seda esmapilgul nägin ja sellest kuulsin, siis ega ma sellesse päris ausalt ikka ei uskunud.\nArvasin, et tegemist on mingisuguse järjekordse tootega, mille kohta räägitakse ilusaid ja paljulubavaid sõnu, kuid reaalsus on hoopis vastupidine.\nAga EI! Õnneks ma eksisin!\nVeetapesu päriselt ka toimib!\nNäiteks üürikorteris elades olid mul teeäärsed aknad ikka ajaga väga mustaks läinud ja ma kavatsesin tuppa natuke valgust lubada.\nOleks ma hakanud mingi vee, vahendi, kaltsude ja ajalehtedega jamama - ma oleks end vist sandiks küürinud. :)\nVeetapesu tegi puhastamise kordades lihtsamaks, mugavamaks ja kiiremaks.\nPoole päevaga oli kõik puhas ja ei mingeid triipe ega jutte!\nOlen Veetapesu ka autoklaaside puhastamisel kasutanud ja väga super! Vaha kiht jääb peale ja uus mustus ei kinnitu nii kiiresti kui muidu.\nKasutaksin Veetapesu ka oma prillide puhastamisel, kuid õnneks või kahjuks pole mul prille vaja ja päiksekaid kannan ka väga harva :)\nMu arvuti- ega teleriekraanil – ja peeglitel ka mitte – pole enam staatilise elektri viirge ega iksvahendiga küürimisest tekkinud vööte, kärbsemusta ega peenikeste karvaudemete gobelääni.\nPuhas on. Nädal aega järjest.\nVaid üsna väikese vahendilirtsu tulemusel. Ja lirts on läbinisti looduslik, pumppudelis ja biolagunev.\nSaan hea lõhnaga ekraanid-peeglid ilma et vähimalgi määral loodust saastaks ja puhast joogivett kulutaks.\nElan nina järgi.\nMulle on sama oluline kui puhtus, et ruum ja vahendid lõhnaksid hästi.\nLõhnades on kas turva- või ohutunne – kas mustus või puhtus, lõpetamatus või lõpetatus.\nSattusin Veetapesu klaasipuhastaja peale tänu oma ülitundliku haistmisega indigotirtsule, kes seda vahendit lõhna pärast koju nõudis.\nJa nüüd tähistab see leebelt jõuline, hellalt vägine lõhn, et kõik on korras.\nKodu on korras – järelikult saavad inimesed seal keskenduda sellele, milleks on sündinud – kirjutada, ehitada, mängida ja õnnelikud olla.\nPärast seda, kui meie kodu hakkas lõhnastama Veetapesu vaha, on mul suur hulk neuroosi vähem – ma ei ole enam poole kohaga koristaja, et oma pedantsusele kohast korda saavutada, küünealused pole kärbseessu täis, et seda arvutiekraanil, telekal ja peeglil poleks.\nNaljakal kombel sattuski see pereliige meie majja tänu heaendelisele lõhnale, mitte reklaamile.\nMe kõik väsime reklaamidest – oleme nende suhtes ühtaegu nii immuunsed kui kaitsetud.\nIga toodet kiidetakse suuresõnaliselt kui maailma parimat – samas voolavad kanalisatsiooni mürgised keemiajoad, mida põhjustab vajadus pooletoobist vahendit hullus koguses kasutada, et ta üldse toimib.\nJa homme jälle.\nMispeale imestame, kuhu jäi planeedilt puhas vesi…\nMina räägin seda karnaubajuttu kui omal nahal ja ninaga kogenud naabrinaine.\nSeejuures tahaks pigem seda teile nuusutada pakkuda, mitte rääkida-rääkida-rääkida – kummalisel kombel on igasugused öko-sõnad juba ära kulunud, ehkki ökonduse elunormiks saamisega oleme kardetavasti juba hiljaks jäänud.\nMeie koduplaneet kui suur elusorganism on väsinud nii meist endist kui hilinenud ökotamisest.\nKuitahes rohelise ilmavaatega inimene tüdineb öko-sõnadest ja tahab tegusid.\nEks Armastus ja Elu kestmine on samuti rohkest, ent väheste tegudega pruukimisest kohati ära väsinud väljendid.\nMis muud kui mikrokiud-lapp kätte ja karnaubavahaga ka nende sõnade nägu ja tegu puhtaks!\nMina kasutan juba mitmendat aastat ja olen väga rahul.\nMinu maja 11 akent saab kiiresti pestud ja tundub, et nad ei määrdu nii nagu varem.\nTänan! Kaup on kiirelt kohal ja meeldiv üllatus pakis.\nOlen tootega väga, väga väga rahul.\nLausa lust on aknast välja vaadata.\nTänan sind Andrus.\nTean väga hästi Veetapesu omadusi.\nVahatan juba pikemat aega autot.\nTa eemaldab isegi pigi ja ilus on vaadata vihmase ilmaga kuidas veepiisad jooksevad autolt maha.\nAjad õiget asja.\nSoovitan soojalt, olen väga rahul, ei jäta ühtegi triipu ega täppi, mis mulle alati närvidele käisid ja panid korduvalt üle pesema.\nTerve maja aknad pesin vaid paari tunniga, varem kulus terve päev.\nKaido Pajumaa (motivaator.ee juht):\nJah, sain küll kogemuse: Maja ehitamise käigus plätserdasid ehitajad vannitoaplaadid, mida nad püüdsid kõikvõimalike vahenditega puhastada.\nSiis nägin Veetapesu reklaami ja mõtlesin, et proovin, kuna mõned aastad tagasi olin seda kasutanud.\nJa uskuda või mitte, töötaski.\nOlin väga üllatunud positiivselt.\nArlet Palmiste (www.arlet.ee):\nTõesti saime televiisori ekraani puhtaks ja naine sai ehted ka särama.\nÜldse on kõik selle tootega hästi :)\nToode on oma hinda väärt.\nTeeb puhtaks iga asja.\nSain puhtaks ka oma pliidi ukse, mis polnud puhtaks läinud ühegi teise vahendiga.\nTeeb ilusaks läikivaks isegi kaua aega seisnud vasest asjad.\nSee on toode, mis sobib tõesti kõikide asjade puhastamiseks.\nJaksu ja jõudu Teile ka edaspidiseks.\nVeetapesu - ochen xoroshee credstvo - doma pochistila vse chto mozno, SUPER!!\nPesin ilma veeta autot.\nKulus kuskil tunnike (klaasid ka seest), tulemuseks oli auto nagu uus:)\nAsja põhi point on see, et varem kulus pesemise, kuivatamise ja vahatamise peale minimaalselt 3 tundi siis nüüd tunnikesega sai auto pestud ja vahatatud ühe korraga:)\nMulle igatahes sobib!!!\nOma Tartus asuvas vesipiibu baaris: Habibi puhastame Veetapesuga klaaslaudasid ja klaasist uksi.\nVeetapesuga käib puhastamine palju kiiremini kui vanasti.\nPuhastamine Veetapesuga on palju lihtsam ja kiirem ning tulemuseks on kauem puhtana püsivad klaasid.\nVeetapesu Facebook lehelt leiab lisaks väga toredaid klientide tagasisidesid.\nPärast Veetapesu e-poe ostu saadame püsiklientidele tagasiside küsitluse, mis kõlab järgmiselt:\nKas olid enne ostmist skeptiline? Miks? Ja nüüd? Mis muutus?\nJah, tavaliselt ei usu nii hästi toimivatesse asjadesse, kuna tihti ei toimi need nii nagu lubatud. Nüüd ei ole ja olen väga rahul.\nNatukene küll, hind tundus väga krõbe. Jäin tootega rahule, vastas reklaamitule.\nSkeptiline ei olnud, tahtsin proovida ja tulemuseks on see, et mu prillidel nagu polekski enam klaase :)\nTelli stardikas koju ja katseta


Poola liige struktuuri suurus\nPoola Teises maailmasõjas\nPeenise suuruse voistlused\nKust suurendada liikme ja kui palju\n6 cm paks foto\nPoola liige struktuuri suurus.\nEnefit Green on Eesti Energiale kuuluv taastuvenergia ettevõte, mis toodab Eestis, Lätis, Leedus ja nüüd ka Poolas elektrit ja soojust tuulest, veest, päikesest, biomassist, biogaasist ja segaolmejäätmetest. Haaslava valla vapi kasutamine kujunduselemendina, reklaamidel, toodetel jne on lubatud ainult vallavalitsusega kooskõlastatult. Seega on iga-aastase sissemakse intressimäär umbes 4 protsenti, kuue kuu sissemakse on umbes 2—2, 5 protsenti. See väljastatakse kaubandusbilansi ühtlustamiseks, käibe suurendamiseks, hooajaliste vajaduste rahuldamiseks ja palju muud.\nPärast vallutamist lasti maha linna kaitsnud inimest.\nViimane suurem kokkupõrge Poola ja Vene vägede vahel oli Wytyczno lahing 1. Poola territooriumi muudatused Molotovi-Ribbentropi pakti alusel ja Selle ajaga liiguti edasi — kilomeetrit ning võeti kontrolli alla km², kus elas 12 miljonit inimest võrdluseks — Eesti pindala on 45 km².\nÄriühingu peamine tootmisettevõte asub Varssavis, mis on EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti a kohaselt abistatav piirkond. Äriühing toodab sõiduautosid, varuosi ja lisaseadmeid.\nPoola parlamentaarsed traditsioonid[ muuda muuda lähteteksti ] Poola parlamentaarne süsteem arenes lineaarselt teiste Euroopa riikidega. Linnahärrad, suurmaaomanikud ja aadelkond püüdsid suurendada oma võimupositsiooni enda õiguste ja privileegide suurendamisega, samal ajal aga nõrgestati kuninga positsiooni.\nÄriühingu peamine tuluallikas on alates FSO S. Raskused ja jõupingutused strateegilise investori leidmisel 14 FSO raskused tulenevad peamiselt suurima aktsionäri DMC pankrotistumisest Pankroti tagajärjel vähenes nõudlus Daewoo marki sõidukite järele, sest klientide seas valitses ebakindlus FSO tuleviku ning varuosade ja remonditeenuste kättesaadavuse suhtes.\nTa esindab Riigikogu riigisiseses ja välissuhtluses ning juhatab täiskogu istungeid.\nRiigikogu fraktsioonid viivad ellu erakondade poliitilist programmi. Riigikogu komisjonides tehakse suur osa tööst seaduseelnõudega ja tegeldakse oma valdkonna parlamentaarse kontrolliga.\nRiigikogu liikmed Riigikogu liikmete arv on ligikaudu kuupjuur Eesti hääleõiguslike kodanike arvust. Enefit Greeni investeeringu suuruseks on 17,3 miljonit eurot.\nOmandatavad päikesepargid toodavad aastas ligikaudu 20 GWh päikeseenergiat, millest piisab ca keskmise tarbimisega kodumajapidamisele aastaks ajaks. Enefit Greeni juhatuse esimehe Aavo Kärmase sõnul on päikeseelektri tootmise laiendamine osa Enefit Greeni strateegiast ja ambitsioonikast kasvuplaanist.\nSee oli vaba ja tolerantne aeg, mis kestis kuni suurte sõdadeni Mis puutub parlamentaarsesse süsteemi, siis oli Poola viimase kuninga, Stanisław August Poniatowskiaeg õnnelik — ta oli kõrgelt haritud valitseja ja valgustatuse suur imetleja. Kui riik viis läbi poliitilisi, majanduslikke ja sõjalisi reforme, tegi ta kõik, et säästa rahvast.\nLiikme suurus soltub geenidest\nRiigikogu struktuur - Riigikogu\nPrindi Riigikogu struktuur Riigikogu koosneb st rahva valitud Riigikogu liikmest.\nEnefit Green sisenes Poola taastuvenergia turule\nKuidas suurendada liikme suuruse pikkus\nLiikme suurus on 13 14 aastat\nMilline meeste suurus on normaalne\nKuidas suurendada liiget 2-5 cm kuus\nLiikme soltuvus suu suurusest\nMis on keskmise munni suurus\nNormi ??liige paksus\nKuidas 100 protsenti suurendada liiget\nKuidas saate kindlaks teha, millist suurust munn poiss\nSuurus peenise poiss normis\nLiikme suurus voistlusest\nSuur liige Mis suurus\nMootmed ja kuju liikme foto video\nMees Dick suur suurus\nLaienemine liige ensuumi\nKuidas suurendada liikme fuusilist koormust\nNaita, millised suurused on liikmed


08.03.2010 - Portreefotograafia 10 käsku\n2. Valmistu... -kuna enamasti on pildistamiseks mingi vajadus (jätame kõrvale kaminasimsile tehtavad pere- ja lastepildid) siis oleks väga hea eelnevalt teada, mis on eesmärk kuhu püüelda. Näiteks ajalehed ei armasta mustvalgeid pilte, plakatile ei sobi väga detailsed pildid, kuna trükiresolutsioon läheb kaduma. Korporatiivkasutuseks ei taheta loomingulisi pilte vaid pigem pisut tagasihoidlikumaid ja konservatiivsemaid. Seega...\n08.03.2010 - Oma uues reklaamikampaanias piilub Nikon „kujutise hinge“\nNikoni uus reklaamikampaania “MINA OLEN” on filmitud Nikon D3S HD videoga. Amsterdam, Holland, 8. märts 2010.a. – täna esitleb Nikon kogu Euroopas oma uut reklaamikampaaniat, millega tahetakse tutvustada oma uut, suurepärase professionaalsuse ja uuenduste pärandit, mis annab kõigile eriliste eluhetkede jäädvustamisel meeldivaid ja hingejäävaid emotsioone. Uus „MINA OLEN Nikon“ reklaamikampaania...\n08.03.2010 - Robbie Williams toetab uusimat Nikoni kampaaniat\nMaailmakuulsad tähed toetavad maailmatasemel Nikon COOLPIX reklaamikampaaniat. Amsterdam, Holland, 8. märts 2010.a. – Täna esitleb Nikon Europe oma uut reklaamikampaaniat, millele on oma toetuse andnud ka maailmakuulus laulja Robbie Williams. Täna toimus Prantsusmaal kampaania „MINA OLEN Nikon“ esilinastus, mille tähtsaimaks aktsendiks on uus Nikon COOLPIX kaamera. Telereklaami eesmärgiks on laiemale auditooriumile Nikoni...


Näpunäited tõhusamaks kodukontoris töötamiseks\nKuigi uuringutega pole senini veel üheselt tõendatud, et töötamine kodus on tulemuslikum kui kontoris, tuleb ette hetki, mil asjaolud sunnivad oma kodu muutma kontoriks. Vaadates sellele positiivsest küljest, näeme, et kodus töötamine pakub lugematul hulgal eeliseid – saad oma töökoha sisse seada enda soovide ja vajaduste järgi, raiskamata aega tööleminekuks ning tunda ennast tööajal palju vabamalt, mis mõjutab eriti soodsalt loomevaldkonna esindajaid. Tagamaks võimalikult tulemuslikku töötamist kodustes tingimustes, tutvu JYSK ekspertide nõuannetega!\nSinu kodukontori nurgake\nSoovitatav on, et töökoht asuks võimalikult vaikses kohas, eriti siis, kui kodus on teisi pereliikmeid. Kui kodu pole piisavalt suur, kasuta juba olemasolevat kohta, mille saad päeval muuta kontoriks ja õhtul seda taas tavapäraselt kasutada – olgu see siis söögi- või diivanilaud. Samuti tuleb silmas pidada valgustust – päevavalgus teatavasti aitab tõhusamalt toime tulla töö poolt põhjustatud stressiga ning täita töökohustusi tulemuslikumalt. Kui oled harjunud ruume sisse seadma „feng shui“ reeglite kohaselt, pööra erilist tähelepanu töölaua asetusele – Sa ei tohiks istuda seljaga ukse poole ja laud ei tohiks olla ukse lähedal. Parim asend töökoha sisseseadmisel on diagonaalselt toa suhtes, vaatega ukse poole.\nKord - puhtus\nTööga kohanemise hõlbustamiseks korralda töökoht professionaalselt - vabasta laud kõigist isiklikest asjadest ja aseta lauale ainult tööks vajalikud asjad. Vali nende asukoht võimalikult käepäraseks - kui oled töötanud varem kontoris, püüa korraldada kodune töökoht võimalikult selle sarnaselt. Kõik pastakad, pliiatsid ja markerid aseta ühele kirjatarvete alusele, paberitele ja ajakirjadele aga osta dokumendiriiuleid ja -hoidjaid, mida saab üksteise peale asetada, optimeerides seeläbi ruumi laual. Ja nagu iga töö puhul - korras laud häälestab Sind tulemuslikumalt töötama! Nagu öeldakse - puhas laud, puhas meel!\nProfessionaalne töötamine vabaduses\nPole saladus, et igaüks naudib kodus töötades vabadust, kuna pole ülemust üle õla vaatamas. See kehtib eriti telefoni kasutamise kohta, mida kodus kiputakse kasutama rohkem ja mitte alati tööotstarbeliselt. Seetõttu pane telefon enne töö alustamist võimalikult kaugele, et see poleks käeulatuses. Samuti püüa ennast häälestada ainult töökohustustele kui kasutad internetti. Määra kindlad ajavahemikud, mil teed pausi ja mil keskendud isiklikele asjaajamistele.\nKa pausi pidada peab oskama\nKui mugav Sinu tool ka poleks, liikumine on oluline nii lihastele kui ka ajule. Määra endale telefoni või köögitaimeri abil konkreetsed ajavahemikud, millal töötad ja millal puhkad. Valitud puhkeajal tõuse töölaua juurest, liigu, pööra tähelepanu muudele asjadele ja umbes 5 minuti pärast mine tagasi töölaua juurde. Sellised pausid aitavad lõõgastuda ja taas tööle keskenduda.


Tammsaare park > Keskkonnaveeb > Tallinn\nTallinnas istub 19. sajandi ja 20. sajandi alguses kasutuses olnud turuplatsil pronksist, viimase turulisena mõtisklev rahvakirjanik Anton Hansen Tammsaare, kes käis turul regulaarselt oma romaanide tarbeks inimtüüpe jälgimas. Praegu ongi selle paiga nimeks Tammsaare park.\nKuni 19. sajandi keskpaigani oli praeguse pargi asemel linnamüüri ümbritsenud lage, kunagiste muldkindlustuste ala (nn glassii ala), kus ehitiste püstitamine oli sõjalistel kaalutlustel keelatud. 1896. aastal varasem soine tühermaa sillutati ja siia asustati ümber Raekoja platsil asunud Tallinna turg, mida kutsuti Uueks turuks. Turuplatsi kõrval korraldati ka näitusi. Pargi vanim osa on aastail 1899−1900 praeguse Viru Keskuse poole rajatud nn Turuäärne puiestik (u 1 ha).\nAastatel 1903−1905 asus umbes praeguse pargi keskel hiiglaslik puust Interimstheater, küünitaoline hall, kus anti teatrietendusi ja näidati kino. Päris teatrihooned valmisid hiljem − Saksa teater (praegune Draamateater) 1910. aastal ja Estonia teater 1913. aastal.\nÕudse päevana on tallinlaste mällu jäänud 1905. aasta 16. oktoober, mil sõjavägi avas tule turuplatsile kogunenud rahumeelsete poliitiliste meeleavaldajate pihta. Seda veresauna meenutab mälestusmärk „Estonia” (autor on Lembit Paluteder) teatri taga.\n1947. a projekteeris aiandusarhitekt Harald Heinsaar korrapärase haljasala, mis peale valmimist pälvis 1950. a Nõukogude Eesti preemia. 1976. a parki rekonstrueeriti ja 1978. a paigutati selle keskossa Tammsaare kuju (skulptor I. Soans, arhitekt R. Luup) ning 1981. a skulptuur „Merineid” (skuptor E. Viies).\n2007. a sügisel oli pargis 40 erinevat puittaime. Enamik pargi värvilisest ja vormirohkest puistust on istutatud pärast II maailmasõda ja pärineb ennesõjaaegse aedniku Hans Lepa puukoolist. Tähelepanu väärivad suured Ungari sireli tüvikud, täidisõieline harilik hobukastan „Baumanii”, tihedalt kollasetäpiliste lehtedega harilik hobukastan „Memmingeri”, punaselehise hariliku vahtra „Schvedleri” ja Pennsylvania saare kirjulehise sordi „Variegata” kontrast, sammasjad harilikud tammed, purpurõunapuu kultivar „Eley” ja palju teisi huvitavaid puittaimi.


Pritsmevastane vedelik WS1801 G/10D (veebaasiline) 200L, Whale Spray, whale-spray -\n› Keevitusseadmed › Keevituskeemia › Pritsmevastane vedelik WS1801 G/10D (veebaasiline) 200L, Whale Spray\nPritsmevastane vedelik WS1801 G/10D (veebaasiline) 200L, Whale Spray 1801G1016&WHALE , B\nBioloogiliselt lagunev, vesibaasil. Sobib nii keevitusvahenditele ja düüsidele, kui ka keevitatavatele detailidele. Keevitatav detail ei vaja lisapuhastamist enne värvimist / tsinkimist. Keevitamine poorideta, pole probleeme jääkidega.\nSobib kõikidele pindadele sh. galvaniseeritud pinnale.\nEi ole tuleohtlik. Pildid on illustreeriva tähendusega.


Viimane kord, mil kodus heiskasime sini-must-valge rahvuslipu - Maaleht\nMaalehe maal 24. veebruar 2016\nViimane kord, mil kodus heiskasime sini-must-valge rahvuslipu\nOli 1942. aasta veebruar. Elati Saksa okupatsiooni tingimustes ja sõjaolukorras. Elu tundus Põlva aleviku külje all Mammaste külas üsna rahulikuna. Siiski oli see rahu vaid hetkeline Mammastes kui Eestimaa ühes väikeses külas, sest käis sõda Nõukogude Liidu ja Saksamaa vahel.\nTõsi – sõjategevus oli siis Eestist veel üsna kaugel. Küla oli noortest ja keskealistest meestest tühjaks jäänud. Kõik nad sõdisid rindel nii ühel kui teisel poolel, aga selline oli eestlaste saatus.\nMinu isa oli kooliõpetaja, kohaliku Mammaste algkooli juhataja, ema kodune. Peres oli kaks poissi – mina olin siis 6-aastane ja minu vend 10-aastane. Meid kasvatati isamaaliku kasvatuse vaimus. Oskasime mõlemad laulda „ Mu isamaa, mu õnn ja rõõm“, samuti „ Eesti lipp“, „ Mu isamaa armas“, „ Sind surmani“ ja veel mitmeid teisi isamaalisi laule, aga ka mitmeid üldtuntud levilaule, mis on lauldavad veel nüüdisajalgi.\nPraegu tundub mulle isegi hämmastavana, kuidas minul, kui lapsel, kes polnud veel teismelinegi, said selgeks paljude isamaaliste laulude sõnad ja viis, seda enam, et neid laule oli mitmeid. Oskasin kõikide laulude viise, ka sõnu otsast lõpuni. Lugeda ma veel päriselt ei osanud, aga laulusõnu teadsin – need olid kindlalt peas ja viisid ka täiesti selged.\nKüsin praegu endalt, et kuidas oli see toona ikkagi võimalik? Ja võimalik seletus on selle juurde ehk selline, et neid laule lauldi sellal nii sageli, et nad jäid seepärast ka hästi meelde. Neis lauludes oli palju selliseid sõnu, nagu „isamaa“, „rahvas“ jne. Üldse olid siis laulude tekstid eriti isamaalised. Võin öelda sedagi, et kuni 1949. aasta küüditamiseni lauldi maal pere keskel mõne tähtsündmuse puhul ikka veel isamaalikke laule, ehkki see oli ohtlik. Vabalt võis tollal lauda vaid „ Mu isamaa armas“, mida lauldi isegi kolhoosipidudel rahvamajades.\nNüüd tagasi 1942. aastasse.\nTollase kooli juurde kuulus koolitalu – koolihoone kõrval paiknesid laut, küün, ait, puukuur, kelder.\nKooliõu oli üsna avar, keset õue oli võrkpalliplats ja selle läheduses muruplats, kus kõrgus lipumast ehk lipuvarras, nagu seda siis nimetati.\nToona valiti lipuvardaks metsast pikk, sihvaks, ilma oksteta mänd või kuusk, see kooriti, immutati tublisti värnitsaga ja värviti valgeks ning paigaldati koolimaja murule. Mast ei puudutanud otse maapinda, ta kinnitus kahele maasse kaevatud maapinnast umbes 1 meetri kõrguste tugevate tugipostide vahele ja oli tikkpoltide ning mutritega nii kinnitatud, et masti sai vajadusel alla lasta, nt värvimiseks või ka vahetada, kui nt see oleks tuule käes murdunud. Lipuvardale olid kinnitatud rullikud ( plokid) ja neile tugev lipunöör koos lipuaasadega.\nLipu ühes otsas oli nöör, millel otsad olid pikemad, kui lipu laius. Lipu heiskamiseks kinnitati lipp maas nende nööride abil sõlmedega nööril asuvate aasade ( 2 metallist aasa) külge. Siis hakati maapinnalt plokiratastele toetuvat lipunööri ühes suunas tõmbama, kuni lipp oli tõusnud masti tippu, seal oli piiraja, kuhu lipp jäi pidama ning lipunöör seoti all lipuvarda küljes oleva nöörihoidja külge. Taoliste lipumastide aeg sai ümber 1944. aastal.\nPraegu on kasutusel metallmastid ja siin esitatud tollase lipuvarda kirjeldus oli vahepalaks, andmaks teadmisi ka tollasest lipumastist ning lipu kinnitamisega seonduvast.\nMäletan, kuidas 24. veebruaril 1942 korraldas isa lipuheiskamise. Koolimajas momendil saksa sõdureid ei olnud, oli väike vahe. Hommikul äratas meid isa varakult, pidime enne kohvilauda riidesse panema ja koos isa ja emaga välja õule minema, sest isa ütles, et täna on pidupäev ja selle tähtpäeva puhul tuleb heisata Eesti Vabariigi sini-must- valge lipp.\nSeisime lipuvarda juures rivis. Isa võttis lipu, sidus selle lipumasti küljes oleva nööri külge ja tõmbas siis lipu vardasse lehvima. Seal, kõrgel üleval, haaras tuul lipukanga kohe oma embusse, venitas kanga silmapilk lahti ja lipp hõljus kõrguses täies suuruses ja ilus. Siis laulsime koos ühe laulu, mis algas sõnadega: „ Kaunistagem, Eesti kojad, kolme kodu värviga.“ See oli Eesti lipulaul. Seisime kõik isa eeskujul veel veidike, olles suunanud pilgud lipule – see oli hetkeline austusavaldus masti heisatud rahvuslipule. Oli karge hommik, läksime jooksuga tuppa sooja.\nMa ei tea, miks see sündmus on nii eredalt meelde jäänud. Julgen arvata, et ma olin ka varem kodus meie rahvuslipu heiskamist näinud, aga ma lihtsalt ei mäleta enam neid juhtumeid. Tõsi, enam ei olnud Eesti Vabariiki, aga siiski sai rahvuslipp heisatud ja see sündmus jäi mulle esimeseks, üsna selgeks ja meeldejäävaks lipuheiskamiseks, aga ka sini-must-valge lipu viimaseks heiskamiseks kuni 1988. aastani.\nPerega koos lipu heiskamine oli üks laste isamaalise kasvatuse osa, mis tugevdas armastust nii isamaa kui riigi, samuti riigilipu kui rahvusliku sümboolika vastu. Laste teadvusse jõudiski nii austus Eesti lipu vastu ja seeläbi ka armastus oma isamaa vastu isegi okupatsiooniajal.\nMa ei mäleta, et toona oleks olnud okupatsioonivõimudega mingit pahandust selle lipu pärast ja mulle tundub, et lipp lehvis õhtuni vardas, mil isa ta maha võttis, kuivama pani ja siis panipaika asetas.\nAga kordan, et see kirjeldatud sinimustvalge lipu heiskamine oli minu esimene tugev mälestus lapsepõlves toimunud eesti lipu heiskamisest.\nJärgmine toimus alles peaaegu pool sajandit hiljem, s.o alles 1988. aastal. Ma ei olnud küll siis ise lipu heiskaja, aga olin pealtvaataja ja hüüdsin koos sadade inimestega nii valjult, kui jõudsin: „Elagu Eesti Vabariik!“. Siis sain ma kindla veendumuse, et Eesti saab taas vabaks.\nJa nüüd, olles jõudnud oma küpsuse tippu, mõistan ma, milline seos on laulul ja vabadusel. Laul on olnud loomulik osa meie elust ja laul on meid saatnud alates kõikidest lihtsatest toimingutest, kodustest sündmustest, kuid ka perepidupäevadel ja riigipühadel. Laulu kaudu me suudame tajuda oma vabaduse olemasolu, aga lauluga kaasneb ka vastutus.\nNii vabadus kui vastutus on lahutamatud, nad on paarilised ja kui me laulame on sinimustvalgest, siis sünnib sellest rõõmu ja vaimustust, ilma milleta poleks olnud ka meie laulvat revolutsiooni, mis oli üldine ja suurim vabadusetunnetus.\nLugu on avaldatud koostöös Eesti Rahva Muuseumiga


Arco nõukogu müüs enne kasumihoiatust\nRaivo Sormunen • 15. jaanuar 2013\nArco Vara nõukogu liikmed müüsid 2012. aasta 19. novembrist kuni detsembri lõpuni kokku 93 019 aktsiat.\nBörsifirma viiest nõukogu liikmest, kelle kontrolli all on üle kahe kolmandiku Arco Vara aktsiatest, müüs eelmise aasta lõpus aktsiaid tervelt neli.\nEnim müüs aktsiaid Arco Vara vahearuande ja aktsiaraamatu põhjal Arvo Nõges (Gamma Holding) – 58 920. Talle järgnes 14 000 aktsiaga Toomas Tool (OÜ Baltplast), 13 781 aktsiaga Hillar-Peeter Luitsalu (HM Investeeringud OÜ, lähikondsed) ja Richard Tomingas (Toletum OÜ), kelle aktsiaportfell vähenes sel perioodil 6318 väärtpaberi võrra.\nLHV Pensionifondid (M,L,XL), keda esindab nõukogus Rain Lõhmus, pole pärast 2012. aasta mai lõpu ja juuni alguses toimunud aktsiaoste Arco Vara aktsiaid enam juurde ostnud ja müünud.\nLigi 60 000 aktsia müügi kohta ütles Nõges, et ta valdusfimra Gamma Holding haldab ja otsustab oma investeeringute üle komplektselt ning mitte ainult raamatupidamisliku väärtuse alusel.\nKüsimuse peale, kuivõrd oli ta Arco Vara nõukogu liikmena kursis sellega, et ettevõtte uus juht võib niivõrd massiivselt börsifirma vara alla hinnata, kinnitas Nõges, et sellise järelduse tegemine on täiesti meelevaldne. "Lisaks Arco Varas aset leidvatele protsessidele on Gamma Holding ettevõte koos oma varade ja kohustustega, mis avaldavad kindlasti mõju Gamma Holdingu tegemistele ja otsustele," märkis ta.\nLisaks tunnistas Nõges, et Gamma Holding on oma müügitehingutest korrektselt raporteerinud ka finantsinspektsioonile ehkki seda inspektsiooni kodulehekülje peal ei nähtu.\nNovembri lõpus ja detsembri alguses üle 6000 Arco Vara aktsia maha müünud nõukogu esimees Richard Tomingas kinnitas eile, et ei müünud oma aktsiaid ise vaid seda tegi tema eest pank. Kas tegu oli aktsiate sundmüügiga (margin call) või mõne muu tehinguga, peab Tomingase sõnul küsima pangalt.\n4. detsembril tunnistas Äripäevale sama ka nõukogu liige Hillar-Peeter Luitsalu. Ka HM Investeeringud OÜ aktsiate müükide taga oli toona pank. "Lepingu üks punkte on, et kui tuleb teatud hind, siis me oleme sunnitud midagi otsast müüma. Praegusel juhul pank müüb," märkis ta.\nMöödunud reedel teatas Arco Vara, et hindas koostöös juristide, juhtide, spetsialistide ja audiitoriga mullu neljandas kvartalis varasid alla 17,7 miljoni euro võrra. Lisaks suurendati ligi kahe miljoni euro eest eraldisi. Sellega seonduvalt võiks ettevõte eelmise aasta neljanda kvartali kahjum küündida paarikümne miljoni euroni ning omakapital kukkuda umbes kolme miljoni euro juurde.\nMassiivse kasumihoiatus oli investorite jaoks suureks negatiivseks üllatuseks, mida ilmestas aktsia langemine Tallinna börsil 27%, 1,26 euroni. Seejuures käis päeva esimestel minutitel aktsia ära ka 0,70 euro tasemel (ehk 60% miinuses).\nTäna on aktsia alustanud Tallinna börsil kauplemist eilse sulgemistaseme juures.\nKeskpäevaks on jätkunud Arco aktsia langus


Kommentaarid - VERSUS | Kas Lõuna-Eesti peaks maksma erimaksu? - Eesti Päevaleht\nVERSUS | Kas Lõuna-Eesti peaks maksma erimaksu? - kommentaare 1-17\n"Põlvamaa inimeste tervena elatud aastad lõpevad keskmiselt hea mitu aastat varem kui Harjumaal või Tartus."\nTäiesti mõistetav, kusagilt Harjumaalt või Tartust pole mõtet Läti vahel käia.\nMeenus miskipärast, et petitsioonile tselluloositehase vastu saab ikka veel allkirju anda\npeaksid küll maksma lõbumaksu\nkogu setotamise eest täies mahus\nSeto ja võru keeled saastavad eesti keelt kümneid kordi rohkem, kui inglise keel.\narvasin et oleme ikka üks riik?!\nPomerants on ennast puhta segi kamminud ja Taro üritab oma vastusega väga odavat valimispropkat teha. Juba ainuüksi sellise küsimuse püstitamine ja veel enam selle üle üleüldse arutlemine on haige populism.\nÄkki see, söbrad, oli Pomerantsil\nHaiglat pole vaja. Makse on vaja. Töötu pagulane tahab elu nautida.\nErimaks on loll nimetus asjale. Tuleks lihtsalt keskset ümberjagamist vähendada. Rohkem raha kohapeal teenitud maksudest jääks kohapeale ja keskvõim jagaks vähem maksuraha provintsi.\nEriti kehtib see Tartu kohta.\nLõuna maakondadele kõrgem tulumaks. Suravad ju alkoaktsiisi niigi Lätisse\nPeaks jah sest seal pole tehaseid\nPomerants ja ülejäänud 100 peaks maksma erimaksu, et Eesti rahvas talub selliseid.\nAjukääbikud, mis muud siin ikka öelda! Kõigele maksud peale. Vaadake ette!\nIlmselgelt on kellelgi Tallinnas palju aega mõtlemiseks.....\nTarolt ikka väga loll jutt.Ise nad ei luba sinna midagi teha ja siis imestavad,et tööd pole ja inimesed lahkuvad.\nAga äkki maksakski? Äkki polegi see nii kallis? Maksaks siis juba selle eest ka, et siia immigrante ei toodaks ja mošeesid ei ehitataks.\nOn ju statistiliseltki teada, et Valga- ,Võru ja kogu sealne elanikkond ja selsete metropolide üldine heaolu, rikkus ületab kõiki näitajaid ja reaalseid võimalusi. Haiglat pole vaja, maksu seevastu hädasti. Kõik kodanike (ja metropolide) heaks!\nJobumaksu peab Lõuna-Eesti maksma.\nLõuna Eesti peaks ühinema Läti Vabariigiga siis saaks talinlased oma sibuletega rõõmsasi areneda ja kamaaruskat tantsida.Arendage kõvasti ka "Talina ülikooli".\nAga palun. Andke tuld.


Dieet meeste kõrge kolesteroolitaseme jaoks - toidud ja toiduvalikud - Diagnostika\nToitumisel on oluline roll lipiidide tootmise normaliseerimisel, "halva" kolesterooli organismist väljutamisel. Arstid annavad selged soovitused, mida süüa ja millised toidud on keelatud. Selline dieediteraapia suurendab ravimite ravi mõju, kolesterooli väärtusi on ilma selle kasutamiseta võimalik normaliseerida..\nKolesteroolidieet pole raske, sest söögikohtade loetelu on pikk. Toitumise eripära on see, et süüa saab ainult looduslikku päritolu tooteid. Inimese keha ei saa normaalselt töötada ilma rasvade tarbimiseta. Samal ajal tõuseb kolesterool ka liigse rasvakoguse tõttu. Seega, et puudust ja üleliigsust ei tekiks, on vaja tarbida taimseid rasvu.\nToitumise üldised soovitused on järgmised:\nsüüa väikseid toite 5-6 korda päevas;\nostmisel kontrollige toote värskust, et mitte süüa aegunud, riknenud tooteid;\njoo palju vedelikke, eriti puhast vett ja rohelist teed;\npiira soola tarbimist, lubatud päevane soolatarbimine on 5g;\nvähendada rasva hulka;\ntarbi iga päev võimalikult palju värskeid köögivilju ja puuvilju;\nsöö kiudainerikkaid toite.\nRaviarst annab soovitusi, milliseid toite ei tohiks süüa, et mitte suurendada "halva kolesterooli" tootmist. Esiteks hõlmavad need küllastunud rasvu, st neid toite, mis sisaldavad palju rasva. Igasugune rasvane liha on vastunäidustatud. Toidud, mis võivad tõsta "halba" kolesterooli ja mida te ei tohiks absoluutselt süüa, hõlmavad järgmist:\nmajonees ja muud kõrge rasvasisaldusega kastmed;\nlaastud, kreekerid, muu poest ostetud "kahjulikkus";\nlambaliha, sealiha, muu rasvane liha;\nnahaga praetud või suitsutatud küpsetatud rasvane kodulind;\nseapekk, eriti suitsutatud;\nkalakonservid, kaaviar, kõik suitsukalad;\npähklid, eriti röstitud maapähklid;\nTegelikult annab keha alati märke, et talle ei meeldi rasvane muu rämpstoit. Seetõttu on vaja kuulata oma eelistusi, keha individuaalset reaktsiooni. Toitu tuleks hõlpsalt töödelda, kõik raskused iivelduse, oksendamise, valu, ebamugavustunne kõhus, kõrvetised on murettekitav märk.\nKas alkohol on lubatud\nOn olemas arvamus alkoholi kasulikkuse kohta kõrge kolesteroolitaseme korral. Sellel on tõesti võime rasvu lagundada, see tähendab lipiidide ainevahetuse normaliseerimiseks. Kuid sellel ühel kasulikul omadusel on palju rohkem kahjulikke omadusi. Nagu kõik kehasse sattuvad toidud ja joogid, läbib alkohol maksa, avaldades sellele hävitavat toksilist toimet.\nAlkoholi töötlemise ajal hävitavad toksiinid maksa membraani. Kui alkoholi mõju on püsiv, pole surnud rakkudel aega taastuda. Selle tõttu hävitatakse maksa parenhüüm või koemembraan, mis viib tõsiste patoloogiateni.\nAlkoholi hävitav mõju mõjutab ka veresoonte seinu, mis on eriti ohtlik, kui "halva" kolesterooli liia tõttu on tekkinud naastud. Selle tõttu kaob anumate võime verevoolu läbida ja moodustuvad ummistused. See ähvardab südame-veresoonkonna haiguste arengut..\nArvestades neid tegureid, nõustuvad arstid, et alkohol on kahjulik, mis tähendab, et see kuulub keelatud toiduainete nimekirja. Aeg-ajalt tarbitav väike kogus alkoholi ei tee aga palju kahju. Meeste lubatud annus on 200 g kuiva veini või 0,5 liitrit nõrka looduslikku õlut. Naiste jaoks on see pool. Saate seda kasutada mitte rohkem kui üks kord kuus..\nKõrge kolesterooliga suhkru tarbimine peaks olema piiratud, selle reegli järgimine tekitab paljude jaoks kõige rohkem küsimusi. Mõni inimene on harjunud iga päev magusat sööma ja neist igaveseks loobumine tundub võimatu. Teil pole seda aga vaja teha, sest leiate legaalset magusat toitu..\nMõnele maiusele lubamiseks peate piirama puhta suhkru tarbimist. Parem on täielikult keelduda selle lisamisest teele. Kui see ikkagi ei õnnestu, võite selle asendada väikese koguse meega. See sisaldab ka suhkrut, kaloreid, kuid võite lisada vähem. Päevas on lubatud kuni 3 tl. kallis.\nLubatud maiustuste hulka kuuluvad sellised looduslikud tooted:\npuuviljad, värsked marjad ja neist magustoidud;\nTegelikult saab neist toodetest valmistada palju magustoite. Näiteks kasutavad paljud inimesed madala rasvasisaldusega kodujuustu, hapukoort, puuvilju, mett, kombineerides neid erinevates variatsioonides.\nLubatud on ainult lahjad kalad. Makrell, heeringas, muu rasvane, soolatud, suitsutatud kala teeb ainult kahju. Kalakaaviar pole samuti kasulik. Samuti on keelatud konservid, isegi looduslikud, milles kala küpsetatakse oma mahlas. Igal juhul lisatakse neile säilitusaineid, palju soola.\nLahjad kalad on olulised korralikult küpsetamiseks. Neid saab keeta, keeta saadud puljongisuppides. Paljudele inimestele meeldib sellist kala ahjus küpsetada. Eriti maitsvad retseptid, milles seda fooliumis küpsetatakse, osutub oma mahlas vaikseks. Kui lisate köögivilju, saate täieliku ja maitsva roa..\nLiha on lubatud ka ainult lahjana. Parim on küpsetada kana, küülikuliha, kalkunit. Neid tuleb ahjus keeta, hautada või küpsetada. Sealiha, lambaliha, kõrge rasvasisaldusega linnuliha, näiteks part, on rangelt keelatud. Niinimetatud "lihatooted" väikeste vorstide, vorstide, vorstide kujul on rangelt keelatud. Samuti ei ole soovitatav süüa ühtegi rupsi..\nSüüa saab tooteid, mis pole keelatud nimekirjas. Allolevas tabelis on toodud peamised tooterühmad ja ka need, mis on keelatud, mis on lubatud.\nTooterühm Saab See on võimatu\nPiim Madala rasvasisaldusega piimatooted, kääritatud piimatooted Kõva juust 30% või rohkem, kõrge rasvasisaldusega toidud\nMunad Valk Kollased\nLeib Hall täistera rukkijahu Kõik muud kuklid\nTeraviljad Kogu puder -\nSupid Kontsentreerimata puljongitel madala rasvasisaldusega lihasortidest, kaladest Rasvane, rikas\nMereannid Madala rasvasisaldusega kalatüübid, keedetud, hautatud, küpsetatud Rasvane kala, kaaviar, krevetid, kalmaarid, krabid, kaheksajalg\nLiha Kana, küülik, kalkun Muud tüüpi liha, rups, vorstid ja muud suitsutatud tooted\nKöögiviljad puuviljad Kõik õigel kuumtöötlusel keedetud tüübid Praetud kartul või muu köögivili (lubatud ainult hautada, keeta, värske võrk)\nSeened Kõik keedetud või hautatud Kõik praetud, marineeritud\nLubatud toodete nimekirja kuuluvate toodete kasutamisel tuleb arvestada valmistamismeetodiga. Praetud või marineeritud kujul muutuvad need kahjulikuks. Puuvilju süües peate arvestama neis sisalduva suhkru kogusega. Banaane, viinamarju, viigimarju ja muid magusaid puuvilju on kõige parem süüa harvem. Tsitrusvilju, punaseid puuvilju ja marju saab süüa iga päev.\nPaljud on huvitatud õlide kasutamisest. Neid kasutatakse toiduvalmistamise, salatite ja muude roogade kastmise aluseks. Õlide õige valik võimaldab mitte ainult dieeti pidada, vältides "halba" kolesterooli, vaid ka alandada kehas juba leiduva sisaldust.\nTaimeõlid on rasvad, kuid kasulikud mõõdukalt. Peamine asi on kvaliteetse, loodusliku toote ostmine. Taimeõli kiirendab ateroskleroosi läbimist, taastab, tugevdab veresooni ja parandab ainevahetust. Eksperdid soovitavad toidule lisada seda tüüpi õlisid:\nOliiv. Taskukohane, maitsev toode. Tervislikud rasvad, mis on oliiviõli osa, kiirendavad halva kolesterooli lagunemist, need imenduvad kiiresti, normaliseerides ainevahetusprotsesse. Soovitav on tarbida kuni 50 g päevas. Oliiviõli saate lisada salatitele, teraviljale, marineerida liha ja kala selles.\nAmarant. Sisaldab tervislikke rasvhappeid, vitamiine, antioksüdante. See avaldab soodsat mõju maksa toimimisele, tugevdab veresooni, artereid ja vähendab kolesterooli kontsentratsiooni veres. Soovitatav on juua 2 supilusikatäit päevas: see võib olla puhas, võib lisada salatitesse.\nLinaseemnetest. Linaseemned läbivad külmpressimise, seejärel saadakse õli. Tänu sellele töötlemisele säilivad kõik kasulikud omadused. Sellisel õlil on omadusi, mis vähendavad kolesterooli kontsentratsiooni, muudavad anumad ja arterid elastseks. Selle regulaarset kasutamist peetakse kardiovaskulaarsüsteemi haiguste ennetamiseks..\nEriti tervislikud toidud\nMõned toidud aitavad mitte ainult vabaneda "halvast" kolesteroolist, vaid on eriti kasulikud "hea" tootmise normaliseerimiseks. Nad mitte ainult ei saa, vaid peavad ka dieeti lisama. Need sisaldavad:\nAvokaado. See toode on koormatud fütosteroolidega - ainetega, mis võivad vähendada kahjuliku kolesterooli kontsentratsiooni veres. Pool puuviljadest on soovitatav tarbida iga päev. Võite selle lisada salatitele või süüa eraldi..\nKaerahelbed. Puder sisaldab suures koguses kiudaineid - kasulikku ainet, mida on soovitatav kasutada. Hommikueine kaerahelbed on hea harjumus neile, kes jälgivad kolesteroolitaset.\nKapsas. Valge kapsa eeliseks on selle toote kättesaadavus, odavus. Samuti on selles palju kiudaineid ja muid kasulikke koostisosi. Kapsas peaks olema menüüs iga päev - vähemalt 100 g. Seda saab hautada, kääritada, süüa värskelt.\nKaunviljad. Need sisaldavad magneesiumi, mis aitab eemaldada "halva" kolesterooli veresoonte seintelt. Kasulik juba välja arenenud ateroskleroosi ja selle ennetamiseks. Samuti on magneesiumirikas küpsetatud kartulites.\nKõrge kolesterooliga söömise üle otsustamisel on vaja mõista dieediteraapia üldpõhimõtteid, keelatud toidud dieedist välja jätta. Ilma nende abinõudeta pole ükski ravivõimalus efektiivne. Tänu lubatud toitude ulatuslikule loetelule saate süüa hästi, maitsvalt ja toitu nautida..\nArtem 9. aprill 2014\nNipro Diagnostics Company 9. aprill 2014\nSõbrad, tahaksin lisada paar sõna võistluse kohta.Ma arvan, et Denis toetab meid, kui võistluse ajal pakume ootamatuid või lohutavaid auhindu, mis osalejatele ootamatult ilmuvad!


Astrid Lindgren - Tapa Vallaraamatukogu\nSilt: Astrid Lindgren\nLehtse raamatukogu, väljapanekud\n14. novembril täitub tuntud lastekirjanik Astrid Lindgreni sünnist 105 aastat. Kes ei teaks tema raamatutegelasi Karlssonit katuselt, Pipi Pikksukka või Vahtramäe Emilit. Kõik tema raamatud on taaslugemiseks või alles avastamiseks kõigile, nii lastele kui ka vanematele. Lehtse raamatukogus 12. novembrist 15. detsembrini.\nNäitus Tapa linnaraamatukogus on avatud 26. novembrini. Muinasjututoas saab novembrikuus kaeda Karlssoni katusekambrisse. Seal on kõigest üks tuba, kuid selles toas on väga palju huvitavaid asju. Mida täpselt, teab Väikevend, sest vahel lubab maailma parim Karlsson Väikevennal koristada maailma parimat tuba. Kui igav hakkab, võib lennata Väikevenna juurde, seal tembutada või näiteks Majasokku tirriteerida.\nNäitus Tapa linnaraamatukogus on avatud 26. novembrini. Lapsepõlve kandis maailmakuulus Rootsi lastekirjanik Astrid Lindgren endaga alati kaasas. See oli alati käepärast rõõmu allikana ja jõudis ka tema raamatutesse.


Panga kasutamisel led paneel valgustuse nõuetele - teada - Shaanxi Yahua valgustus Electric Equipment Co., Ltd\nPanga led paneeli valgustus esitatavate tingimuste\nPankades on high-end rahaliste teenuste ettevõte, LED paneeli valgustus tooteid mitte ainult pakuvad mugavaid ja roheline valgustus keskkonna loomiseks, et kliendid tunnevad end mugavalt ja mugavad, kuid ka vajadust tõsta esile high-end kaubamärgi maine kasutamisega.\nSeejärel jõuame panga ruumi teha eri piirkondade üksikasjalik analüüs.\n1. esiotsa, lihtsalt sisestage Panga hoone klientide võimalusi, mida nad näha ja tunda, pangad annavad väärtuse rahaline äri saaks anda hinnangu vastavalt. Seetõttu atmosfääri ees ei vaja ainult entusiasmi, vaid ka kajastada bankand #39; s tööd stiili ja brändi väärtust. Tavaline valgustus on ümmarguse sisseehitatud LED tuled, nelja rida sammastele keskmise jaotuse kasutamine. Ees fuajees, kasutades pikk riba 1200x300LED korter valgus. Counter maa suunas, sisseehitatud LED valgust bar. Kasutamist nende laternate esile bankand #39; s brändi positsioneerimine.\n2. koridorid, koridorid on ühendatud ka väljaspool kanalite, ka teavet kuvada, suurendada ettevõtte maine. Koridoris on enamuse ajast tühi ja ei vaja valgust, kuid kui keegi kõnnib, seal peab olema palju valgust. Seetõttu elektrit vältimiseks saate kasutada andur LED paneeli tuled, jalakäijate jalutuskäigu enne andur andur koridoris kellelegi üle, lülitage esmalt sisse ning valgustusseadmete. Kui töötajad lahkuvad, tuled välja lülitada.\n3. konverentsiruumis, seminariruum üldiselt peavad olema rohkem avaldusi, kui ja vahel tekib PPT esitlus, seetõttu konverentsi ruumi valgustus disain, maksimaalset paindlikkust ja visuaalset mugavust. See sait saab kasutada DALI DIMM power LED tuled. DALI DIMM LED paneeli tuled funktsioon, iga tuled on oma eraldi aadressiandmed, saab kontrollida süsteemi isiku või grupi kontrolli. Kas DIMM või vahetamise tuled, kasutaja saab vabalt kontrollida.\n4. open office, valgustus, sobiv töötuba aitab töötajaid paremini parandada töö tõhusust. Hea Pimestamisvastased kontrolli ja värvi järjepidevus, loob office parem õhkkond, kui töötajate õhustikus kontoris, efektiivsuse tõstetakse veelgi suuremad. VIINUD korter lamp tagada samal ajal hea pimestavad kontrolli valgustus, isegi pehme valgus, on parim avatud bürooruumid koos.\n5. juhtkonna office, office ja open office, lisaks vajadust piisava valguse in-staadioni, kuid rohkem tähelepanu isikliku maitse. Kasutada LED korter kerge kui valgustus, modelleerimine, lihtne ja suuremeelne, teaduse ja tehnoloogia, samas keskkonnatervise esiletoomist. Meie lambid, mitte ainult peopleand nr 39 kaitstult; s visuaalne rõõm, ja, meie lambid ei ole värelust ja saab teha inimesi valgus silmade all, kahjutu ja tervislikumaks.


Värvikad staarid Tallinna moenädalal\nSeltskond 25. oktoober 2019\nTallinn Fashion Week tõi neljaks päevaks Kultuurikatlasse kokku sadu fashionista’sid, kes uudistasid kodumaiste disainerite sügistalviseid kollektsioone ja olid ka ise tublisti pingutanud, et viimaseid trende järgida. Tuntud nägusid jagus nii publiku sekka kui ka lavale modellidena kõndima.\nNUKUKE Grete Paia emal on riieteäri, seega on lauljanna plikast peale olnud ilusate riietega ümbritsetud. Suure lipsuga fuksiaroosa kleit on üks selle sügise hittidest. Foto: Erlend Staub\nTänapäeva meditsiin ja arstid teevad imet\nVello Vaheril ei lubatud kohtuda oma vastsündinud lapselapsega\nSynne Valtri elumuutvad läbielamised\nValukoda sai leiutistele\nElu on toonud tundmatus kohas vettehüppamisi\nHäiriv, ehmatav, võigas\nSeksikas poetess Nete Tiitsaar: Mulle pakuti pornovideos osalemise eest 1250 eurot\nGeorg Ots, armastan sind!\nSarah Brightmani armastuse keerdkäigud\nHoroskoop 25.-31. oktoober\nLOE 25.10.19 AJAKIRJA KAANEST KAANENI


Hotellid orientiiri Anse Marceli rand lähedal | Hotels.com\nAnse Marceli rand hotellid – Anse Marcel\nHotellid orientiiri Anse Marceli rand läheduses\nBell Pointi randAnse Marcel ja kesklinnapiirkonnast vaid 0,8 km kaugusele jääv Bell Pointi rand sobivad hästi neile, kes peavad lugu jalutusretkedest veepiiril ja kaunitest päikeseloojakutest. Pikemaks jalutuskäiguks vee ääres sobivad hästi Anse Marceli rand ja Bell Beach, mis asuvad samas lähedal.\nAnse Marceli rand – rohkem teavet\nKus on Anse Marceli rand?\nLähim asula – Anse Marcel. Anse Marcel on sundimatu atmosfääriga paik, kus külastajaid ootavad söögikohad ja rannad. Kes tahavad ümbruskonnas asuvate huviväärsustega põhjalikumalt tutvuda, neil tasub üle vaadata ka Orient Bay rand ja Maho rand.\nAnse Marceli rand ja lähikond. Kus ööbida?\nMeil on pakkuda 38 hotelli lähiümbruses, vähem kui 2 km kaugusel. Meie reisisõprade sagedasemad valikud on järgnevad:\nAnse Marceli rand ja lähiümbrus. Vaatamisväärsused ja ajaviide\nAnse Marceli rand. Transpordiühendused


Imed on võimalikud - Saarte Hääl\n“Kas mäletate veel, kuidas hoidsime hinge kinni, kui Heinz Valk ütles oma kuulsusrikka lause “Ükskord me võidame niikuinii!”?” küsis eile Vabadussõjas võidelnute mälestuspäeva puhul toimunud kõnekoosolekul Kaitseliidu Saaremaa malevkonna kaplan Hannes Nelis. “Kas mäletate veel, kuidas hoidsime kätest kinni ja hüüdsime: “Eestimaa on meie kätes!”? Kuidas laulsime: “Looja, hoia Maarjamaad ja andesta meile me vead”?\nTegelikult me unistasime ja palusime. Ning Looja hoidis ja andestas. Meile kingiti vabadus. See oli ime.\nMidagi sellist sündis ka Vabadussõja ajal, kui kõik tundus lootusetu. Kui ligi neli tuhat inimest olid juba andnud oma elu ja kui vaenlane seisis 40 kilomeetri kaugusel Tallinnast. Ka siis palvetati – kaevikutes, kodudes ja kirikutes. Siis sündis midagi hämmastavat. Väikese rahva üsnagi viletsalt relvastatud kaitsevägi sai suurte riikide sõjavägede üle ühe võidu teise järel. Kuni 3. jaanuaril 1920 vaikisidki relvad. Vähem kui kuu aega hiljem kirjutas Venemaa alla Tartu rahulepingule. Imed on võimalikud.\nKõik võib muutuda\nMeie Vabadussõda tuletas mulle meelde vana testamendi noort karjapoissi Taavetit, kes samamoodi, lingu ja kiviga, võimsa Koljati vastu läks ja võitluses peale jäi. Inimlikult küsime tihti, et kuidas ta julges. Aga julges ta seepärast, et ei olnud üksi. Ta läks koos Jumalaga, taeva ja maa kõigeväelise loojaga.\nSelle aasta kirikukalendri juhtsalmiks on sellesama karjapoisi, hilisema Iisraeli vägeva kuninga Taaveti sõnad: “Õnnis on rahvas, kelle jumal on Issand, rahvas, kelle tema on valinud enesele pärisosaks.”\nKas ei ole kummaline, et just selline sõnum on meie kodumaa 100. juubeliaasta juhtlauseks? Võib-olla tahetakse meile midagi meelde tuletada? Kes on see vabaduse kinkija, kellele peaksime olema tänulikud? Võib-olla tuletatakse meelde sedagi, et kõik võib muutuda. Nii iseenesestmõistetavaks muutunud vabadus võib ka lõppeda. Ime võib kaduda, kui rahvas kinkijale selja keerab, tänulikkuse unustab ja oma nina nipsakalt püsti ajab.\nPole olemas rahvaid, kes oleks elanud ilma jumalata. Kui mõni selline oligi, siis ajalugu niisuguseid enam ei tea, on väitnud filosoof Erich Fromm.\nÕnneks meie rahvast see ajalugu veel tunneb ja räägib võimsalt. Räägib sellest, kuidas pärast laastavat Põhjasõda ja katku jäi meid siia maale järele alla saja tuhande. Ja kuidas seejärel pööras Jumal tema poole hädas hüüdnud ja kahetsenud rahva õnnetuse õnneks. Meist sai raamaturahvas. Saime oma emakeelse piibli. Kirik kinkis kirjakeele, rahvakoolid. Lõpuks sai see väike rahvas ka eestikeelse ülikooli. Pärast Vabadussõda ehitas see rahvas taas üles sõjas laastatud pühakojad ja ehitas juurde ka uusi. Meie rahvaarv kasvas ligi kakskümmend korda. Olime ristirahvas, kes elas Jeesuse emale pühitsetud Maarjamaal.\nLooja on hoidnud ja õnnistanud seda maad. Kas me aga oleme õppinud midagi oma minevikust ja ka olevikust? Kas ikka alati võime kiidelda oma paremuse, kavaluse või jõuga? Kas saame ikka olla kõige suhtes liberaalsed?\nKui kaua võib meie rahva meessugu vanduda kuradeid ja juua ennast segaseks või surnuks? Kui kaua kanname Euroopa Liidu kõige ilmalikuma riigi tiitlit? Kui kaua sallitakse veel selle väikese rahva tänamatust ja rumalust? Kardan, et kuigi kaua seda enam ei tehta. Juba omadki väsivad sellest ja lähevad. Põhjuseid on kindlasti mitmeid. Seal kusagil kaugel pidi olema parem majanduslik olukord, suuremad pudrumäed ja piimajõed.\nPeamine on aga ehk just selles, et oleme kasvatanud üles põlvkonna, kellel ei ole enam juuri. Nad on hüljanud oma esivanemate poolt pühaks peetu. Juurteta ei ole lihtne elada, tekib väga palju komplekse, mida kompenseeritakse kõrgendatud kriitikameelega, kummalise “Ärapanija” või “Tujurikkuja” sarnase huumorimeelega, halvasti ütlemisega, kurjalt kirumisega. On, millest mõelda, armsad sõbrad.\nAga just sellepärast olemegi täna siin ja helistame oma pühakodade kelli, et taas tänulikult meenutada aega, mil võimatu muutus võimalikuks, mil Jumal kinkis vabaduse. Sündis see, mida paljud pidasid võimatuks.\nMa väga tahan uskuda, et see ime jätkub. Kui me hakkame oma juuri, oma esivanemate usku taas tõsiselt võtma. Me oleme väike rahvas ja mitte alati ei suuda me teha suuri tegusid, aga tehkem siis vähemalt väikeseid tegusid suure armastusega. Hoidkem end Looja lähedusse ja püüdkem elada tema tahtes. Sest õnnis on rahvas, kelle jumal on Issand. Rahvas, kelle tema on valinud enesele pärisosaks, nagu ütles kuningas Taavet.\nLisatud: 04.01.2018 / 09:31\nKas Piiblis on kirjutatud,et Looja teeb rahvastel vahet ja eriliselt eestlasi eelistab? Tarvitseb vaid ameeriklastel ja venelastel palvetada,kui Looja võib ringi mõelda…\nLisatud: 04.01.2018 / 10:19\nEga see kirikumeeste elu lõbus ole – müügitöö oma muinasjutuga läheb aina raskemaks.\nJa mis teab üks kirikumees eesti rahva esivanemate uskumustest. Kristlus muudeti maamehele mõisapeksuga uueks uskumiseks alles 18 sajandil – sinnamaani oli maamees valdavalt oma kaugemate esiisade usku ikka. Siis kisti meid vägivaldselt lahti esiisade uskumustest ja juurtest. Kirikumees võib arvata, et Jumalat saab uskuda ainult tema muinasjutu läbi – aga see pole üldse kindel, et nii ikka seda õiget Jumalat usutakse. Ja me ei ole Euroopa kõige ilmalikum riik – see on kiriku müüt. Vaata, mis toimub mujal Euroopas – kirikud tühjenevad väga kiires tempos ning hooned müüakse maha. Haritum inimene ei vaja seda muinasjuttu enam.\nLisatud: 04.01.2018 / 11:19\nMa ei tea kuidas selle jumalaga lood päriselt on, aga kirikuõpetaja puudutus on küll vist väge täis. Enne teist suurt ilmasõda ristiti minu tilluke onu ja ta väike sugulane. Rituaal viidi läbi maal , meie pere kodutalus Valjala õpetaja poolt. Onukesel olnud sinine siidist kleidike, pisikesel noorel preilil roosa siidkleidike. Kui kirikuõpetaja jõudnud oma ristimistalitusega sinnamaale, et olnud vaja püha vett, tormanud mamma kööki. Selgunud paraku julm tõde, et veeämber tühi olnud. Mamma haaranud siis tassiga pangest kartulikeedu vett ning viinud õpetajale. Tilgutatigi siis kirikuõpetaja pühaliku kõne saatel kummalegi beebile kolm tilka seda “imetegevat” vett pähe. Siiani mõlemad elu ja tervise juures, ju ikka väge täis vesi oli.\nLisatud: 04.01.2018 / 11:22\nJordani jõe vett kasutati kartuli keeduks?\nLisatud: 04.01.2018 / 12:21\nNii õigeid sõnu ütles õpetaja!Süvene,inimene!Jää korraks vait ning ära ilgu!\nLisatud: 04.01.2018 / 12:26\nÜhegi kirikuõpetaja tööks ei ole “müügitöö”. See sinu usk on ikka ainult sinule endale vajalik. Kui arvad, et Piibel on muinasjutt, siis sellega näitad vaid enda rumalust. Selleks ei pea olema usklik, et nõustuda Piibli ajalooliste faktidega. Räägid haritud inimesest. Haritud inimene peaks teadma, et ühel hetkel saab inimlik jõud otsa. Mis sa siis teed? Mis sa teed, kui enam raha ei aita, arstidel mõistust pole ja lootus ammu kadunud? Siis oled ju täitsa üksi. See ei ole kuskiltki otsast arukas tegu.\nLisatud: 04.01.2018 / 13:26\nPiibel on ajupesu raamat. Mis ajaloolistest faktidest sa räägid – te endale esiteks selgeks, mis asi on ajalooline fakt. oled ilmselt ainult piiblit lugenud, aga ajalugu on mujal kirjas. Ka seda peaks 21. sajandil inimene teadma, kuidas piibli lood tegelikult sündisid. Mitte mingit takistust meil selleks ei ole – me ei ela enam nn. raudse eesriide taga. vaja on ainult tahtmist, et asju ka laiemalt uurida. ja kui sul seda tahtmist ei ole- jäädki uskuma neid piibli muinasjutte.\nLisatud: 04.01.2018 / 14:10\nKas kingiti vabadus või läksime lihtsalt ühest liidust teise? Ega väga valikut polegi,Eestis naftat ei leidu jne.Jääme alati teistest sõltuvaks,suuresõnalisteks raamatutarkadeks,kes on oma toidutootmise lõpetanud.Riided meie seljas on teiste rahvaste õmmeldud,toit mujalt toodud,varsti tuuakse töölised ka.Ja oleks me siis mingid krahvid seejuures…Ei,rikaste edetabel mahub ajalehe paberile.Rahvaarv jaan.2017 1 315 635\nRaha on jumal\nLisatud: 04.01.2018 / 14:33\nKarvadeta olendile on elukoht ja soojus üks põhivajadus.Miks peab eestlane oma kodumaal eluaeg rügama,et rootslaste käest raha laenuks saada maja ostuks? Meil on ju metsa,millest maju noortele ehitada,et neil oleks,kus elada ja peret kasvatada. Aga ei, mets müüakse ära ja maagi on välismaalastele müüdud,sest meil pole raha…Kõik on järelmaksuga,ka see vabadus.Kallis vabadus.Ja juurteta noored.Pigem võsa,kui kellegi kodud.\nLisatud: 04.01.2018 / 16:36\nMis puutub sellesse pidevalt korrutatavasse mantrasse “Kirik kinkis kirjakeele, rahvakoolid.”, siis peab siin küll tänama Rootsi riiki, kelle vastavaid korraldusi oli kirik SUNNITUD täitma, see polnud mitte kiriku enda “kindel tahtmine ja tõsine nõu”. Aga koloniaalkiriku ametnikel on ju alati olnud suurepärane väljaõpe tõeväänamises – kuidas rääkida asjadest kõige olulisemaid fakte, kontekste jne. maha vaikides, kirikule eriliselt pompöösset rolli omistades ja põlisrahvast võimalikult alaväärse ja madalana jutlustades. Selles retoorikas on “kiriklik ajalookäsitlus” (mida siin tänapäeval hüsteeriliselt haibitakse) ja “kommunistlik ajalookäsitlus” küll äravahetamiseni sarnased, nagu ka nende osa põlisrahva juurte (ja esivanemate poolt pühaks peetu) lõhkumises. (mis siiski eriti hästi pole õnnestunud- meil on omad pühakojad ja need pole mitte koloniaalkirikud.)\nLisatud: 04.01.2018 / 17:25\nKunagi olid saarlased 100% kristlased ja kõrtsid kinni. Tänu Loojale et tal on see jälle plaanis kui palume. Annab ka maavarasid et toime tulla. Aitäh Hannes Tõe Sõna eest. Kes ilgub, tehku enne ajaloo uuringuid.\nLisatud: 04.01.2018 / 18:23\nÄkki täpsustad,mis aastal see oli,kui nii täpselt mäletad…\n1636. aastal kirjutas Taani kuninglik asehaldur Saaremaal Anders Bille kanlslerile Taani, et “lihtrahvas on suuremalt jaolt veel paganad, kes ei tunne jumalasõna ega püha sakramenti, samuti leidub Saaremaal palju nõidasid.”\nAnders Bille oli asehaldur, kes kõige rohkem tegeles kiriklike probleemidega ning püüdis Saaremaa kiriku kombeid ja tavasid Taani kirikule lähendada. Tema asehalduriks olemise perioodil (1634-1642) on üks Saaremaalt pärit “nõid” jõudnud lausa Taani Kuningliku Ülemkohtu ette.\nKust sa küll Looja plaane tead,Volli?\nEga usk kadunud pole\nLisatud: 04.01.2018 / 22:25\nOn seal vahet, mida inimene usub. Kas ta kummardab puid, põõsaid, kive nagu enamik loodusrahvaid või käib ta kirikus? Üks usk mõlemal. Ja ühed kombed mõlemal. Kõikide uskude jumalad nõuavad ohverdamist. Loodusrahvad ohverdavad looduslikke ohvreid – inimeste ja loomadeni välja. Ristiusk on moodsam ning piirdub rahaliste ohvriandidega. Tänapäeval saame hingele tuge televisioonist ja Internetist. Sealne kerjamine s.t ohvriandide nõudmine on ületanud igasuguse selge mõistuse piiri. Ühesõnaga oleme jõudnud usu kolmandasse astmesse. Aga ega siis kaks eelmist seepärast halvemad ole. Nad pole enam lihtsalt nii kaasaegsed. Ja kuna eestlane peab ennast väga moodsaks ja kaasaegseks, siis laimatakse ja sarjatakse kahte eelnevat tasandit. Ega siis usk kuhugile kadunud pole. Usutakse lihtsalt teisi asju. Massimeediat, poliitikuid ja muud müüdavat. Sest nemad oskavad oma juttu keerutada palju arusaadavamalt. Kokkuvõtteks on oma nn ateismi ja uskumatusega uhkustamine lihtsalt rumalus. Usud ikka, aga häbened seda välja näidata. Selle tunnistuseks on kasvõi tänane “Maalehe” pea miljoniline tiraaz. Igor Mangi horoskoop … Ei usu. Kellele te valetate? Iseendale.\nLisatud: 04.01.2018 / 23:39\nHead uut aastat! https://youtu.be/6BnSfYkUKeY\nLisatud: 05.01.2018 / 09:36\nKa see “moodsam” on nõudnud verd küll ja veel, nii inimeste kui loomade.\nLisatud: 08.01.2018 / 08:37\nVennastekogudused. südameusk, viina ja suitsu halvustamine. palju palvemaju külades, laulukoorid ja muusika. Pühavaimu ilmingud. Jumalakartus. Selle tulemusel edukas elu. Kust teada Jumala plaane…eks nagu vennastekoguse aegadel ole kogu aeg olnud neid kes eelistavad Loojaga seltsida teda otsides ning Loojal on valitud Prohvetid kelle laudu ta annab teada oma plaanid. Ta ei tee midagi enne kui omadele plaanid teatavaks teeb. Looming on koostöö inimesega. Ta ei saagi midagi teha ilma talle ustavate partneriteta kõigi heaks.\nLisatud: 08.01.2018 / 09:20\nSuurema hulgal oli tõeste, tõsine nälg ja jänu Jumala sõna ja hinge õnnistuse\njärele. Ilmlikud lustid, pidud ja kõrtsiskäigud jätsid nemad maha,\noma torupillid ja viiulid kautasid ja põletasid nemad ära. Naesterahvas\npani oma uhked ehted maha ja hakkasid liht riides käima. Nemad muutsid\nendid omas elus ja hakkasid üht ilusat viisilist ja korrapäralist elu elama. Kõrtsid jäid tühjaks ja kõrtsmikud kaebasid, et nende teenistus\nviletsa korra peal on. Pulmad, varrud ja matuksed peeti vaiksel viisil.\nTantsimise ja prassimise asemel kuuldi laulu ja palve healesid nende\nmajadest kus piduvõerad koos olid. Nad olid hoolsad töötegijad, sõnakuulelikud\nalamad ning ka hoolsad kiriku- ja armulaual käijad. Aasta\n1740 kuni 1745 saadik ei tulnud üht ainust trahviväärilist asja, ega kohtukäimist\nkohtudes ette (Marrasch 1894: 13).\nLiikumise sellist mõju 1740. aastate Saaremaal on rõhutanud paljud teisedki\nsaksa- ja eestikeelsed käsitlused, kus on üksmeelselt kinnitatud, et vennasteliikumine\ntõi kaasa vaga elu koos pidutsemisest ja kõrtsiskäimisest ning uhketest\nriietest ja ehetest loobumisega. Eriti rohkelt on hilisemates Eesti kirikuloo-\nja ajalookäsitlustes väidetud, et Saaremaal polevat aastatel 1740–1745\nesinenud ühtegi kriminaalasja või kriminaalkuritegu.


Hotellid Mücke | Hotels.com\nLinna Mücke hotellid\nOtsing hotellid Mücke\nValitud sihtkoht: Mücke. Millal vajad majutust?\nVaata kaardilt hotelle Mücke\nSuure tõenäosusega võib sellest saada sinu lemmikpuhkusepaik. Külastajad leiavad siit mõndagi, mida vaadata. Populaarsete vaatamisväärsuste hulka kuuluvad Laubachi loss ja Kriegerdenkmal Laubach. Ära unusta külastamast paiku nagu Laubachi muuseum ja teisi kohapealseid huviväärsusi.\nMajutusvõimalused, mida Mücke pakub\nMücke on külalislahke linn, kus leidub hotelle igale maitsele. Kui sinu sihtkoht on Mücke, ootab sind Hotels.com saidil 48 head pakkumist. Paljud majutusvõimalused hinnasoodustusega kuni 15%. Tubade hinnad alates 32 EUR/öö. Allpool näete, kui palju millise tärnide arvuga hotelle Mücke ja selle lähipiirkond pakub.\nMücke – kuidas sinna kohale jõuda?\nLähim raudteejaam on Muecke Station, mis jääb 1,8 km südalinnast eemale.\nMücke – kohalikud huviväärsused\n• Laubachi loss (10,2 km südalinnast)\n• Kriegerdenkmal Laubach (10,3 km südalinnast)\n• Laubachi muuseum (10,4 km südalinnast)\nMücke – millal on parim aeg reisimiseks?


Ansambli "The Beatles" liige Paul McCartney rääkis, mis eseme abil on sündinud bändi suurimad hittlood: ma ostsin selle juba 14-aastasena - Kroonika\nAnsambli "The Beatles" liige Paul McCartney rääkis, mis eseme abil on sündinud bändi suurimad hittlood: ma ostsin selle juba 14-aastasena\nKunagise ansambli "The Beatlesi" liige Paul McCartney rääkis, et ta ostis teisemlisena kunagi ühe eseme, millest sai talle ka talisman. McCartney sõnul on just selle eseme abil sündinud bändi kõige paremad hitid.\nBeatlesi legend Sir Paul on kirjutanud bändi mõned ajaloo kõige suuremad hittlood, näiteks "Yesterday", "Eleanor Rigby" ja 1964. aasta "And I Love Her", kirjutab Mirror.\nMcCartney sõnul ühendab neid lugusid üks asi ja selleks on võimendi, mille ta ostis 14-aastasena. Tänu sellele võimendile on sündinud ka bändi hitid. Väike roheline Elpico AC55 istub kümnete tuhandete väärtuslike varustuste kõrval Hog Hill Milli stuudios Ida-Sussexis.\n"See on minu kõige esimene võimendi, mis mul kunagi olnud on, seda kutsuti Elpicoks. See meenutab väga 50ndaid, ning see näeb välja nagu 50ndate mööbliese," ütleb McCartney. "Sellest ajast alates olen seda hoidnud. Mul on see nüüd korda tehtud, kuna see on juba vägagi vana," rääkis ta.\nNädalavahetuse filmi- ja seriaalisoovitused: Kolmas John Wicki film ja "Bojack...\nUrmas Sukles korraldab kontserte, et kohtuda oma noorpõlve iidolitega: mingi aja kuulasin...


Õppusele Okas 2017 on praeguseks saabunud 500 reservväelast - Kaitsevägi\nUuendatud: 07.12.2017, kell 12:11\nÕppusele Okas 2017 on praeguseks saabunud 500 reservväelast\nTäna hommikul kell 11 oli Jõhvi linnakusse õppusele Okas 2017 kohale saabunud 500 reservväelast, 45 reservväelast teatas Viru jalaväepataljonile hilinemisest.\n“Reservväelased, kes on oma kohuse täitnud ja kohale tulnud on näidanud väga selgelt, et soovivad oma kohust riigi ja lähedaste ees täita. Ka need, kes on teatanud, et teatud põhjustel ei saa osaleda, on olnud vastutustundlikud,” ütles kindral Riho Terras, kelle sõnul toimis käsuliin alates ettepanekust lisaõppekogunemine kokku kutsuda kuni Vabariigi Valitsuse otsuseni ja sealt tagasi kaitseväe juhtimisstruktuuri, hästi ja kiiresti. Kindral Terrase sõnul saab ametlikku teavitust reservväelaste aktiivsust vaadates hinnata rahuldavaks, kuid täpsema hinnangu saab anda peale õppuse lõppu. “Kindlasti oli tähtis roll ka läbi meedia tehtud teavitusel.”\nLisaõppekogunemist Okas 2017 võtavad alates eilsest osa ka 1. jalaväebrigaadi Scoutspataljon ja NATO Eestis paiknev lahingugrupp.\nLisaõppekogunemise Okas 2017 eesmärk on kontrollida riigikaitse käsuahela toimimist Vabariigi Valitsuse otsuste langetamisest kuni kiirreageerimisstruktuuri reservväelase kogunemiseni.\nLisaõppekogunemine toimub teist aastat järjest – esimene lisaõppekogunemine toimus eelmise aasta 2. detsembrist 5 detsembrini, mil teenistusse kutsuti üle 300 reservväelase ja kaitseliitlase Põhja- ning Lõuna-Eestis.


Depressioon ja alkohol – Saksamaa koondislane naasis ravilt ja loodab taas tippu jõuda | Õhtuleht\nDepressioon ja alkohol – Saksamaa koondislane naasis ravilt ja loodab taas tippu jõuda\nToimetas Kaarel Täll, 18. jaanuar 2019, 16:33\nConstantin Braun (vasakul) 2016. aasta MMil. Foto: Reuters/Scanpix\nSaksamaa hokikuulsuse Constantin Brauni lugu tõestab, et sportlase elu pole vaid lust ja lillepidu. Aastate jooksul sügava depressiooniga võidelnud 30aastane Braun läks mullu suvel alkoholiravile.\nTema koduklubi ehk Berliini Eisbären andis toona Twitteri kaudu fännidele teada, et Braun läks ravile vabatahtlikult. Sooviti edu ja lepingut ei lõpetatud. Üsna ebatavaline, et nii isiklikel teemadel avalikult räägitakse, eriti spordis. Aga see on olnud Brauni valik: mitte pead liiva alla peita.\n"Oli selge, et osa inimesi teab, kuhu ma lähen. Tundsin, et salatsedes oleksin end suurema pinge alla pannud," meenutan Braun nüüd, pärast ravi. Ta naaseb lähipäevil jääle ja loodab, et ees ootab veel pikk karjäär. "Poisid on mind väga kõvasti toetanud. Naudin praegu iga päeva," kiitis ta tiimikaaslasi Eisbärenist.\nSaksamaal hakati sportlastest ja depressioonist väga palju rääkima 2009. aastal, kui jalgpallikoondise väravavaht Robert Enke rongi ette astus ja enesetapu sooritas. Just seejärel on terve hulk spordisangareid enda probleemidest rääkima hakanud. Braun tegi enda võitluse depressiooniga avalikuks 2013. aastal.\nBraun on Eisbärenit esindanud kogu karjääri vältel. Ta valiti 2006. aastal ka NHLi draftis, kuid ookeani taha mängima ta ei jõudnudki. Auhinnakapis on viis Saksamaa meistritiitlit ja terve hulk matše ka rahvuskoondises.\nJÄÄHOKI MM: Sakslastel on üle viie aasta taas põhjust rõõmustada


President Ilves kohtumisel Austria riigipeaga: muutunud julgeolekuolukorras on Euroopa Liidu ühtsus eriliselt oluline\nAustria presidendi ametlik visiit Eestisse\nPresident Toomas Hendrik Ilves ja Evelin Ilves tervitasid täna Kadriorus Eestisse ametlikule visiidile saabunud Austria president Heinz Fischerit ja Margit Fischerit.\nTervitustseremooniale järgnenud kohtumisel keskendusid riigipead julgeolekuolukorrale Euroopas ning Eesti-Austria suhetele.\n"Kahjuks ei ela me enam sellises rahulikus Euroopas nagu nägime minu visiidi ajal Austriasse 2010. aasta sügisel," tõdes president Ilves. "Venemaa-poolne Krimmi annekteerimine ja relvastatud separatistide toetamine Ida-Ukrainas on muutnud Euroopa julgeolekuolukorda, see puudutab kõiki demokraatlikke riike."\nEesti riigipea sõnul viitavad erinevad käsitlused partnerriikides vajadusele teineteisega tihedamalt rääkida, sest: "Nüüd on eriliselt oluline Euroopa Liidu ühtne ja ühine suhtumine. Majandushuvid ei saa domineerida meie ühiste väärtuste üle, millele Euroopa Liit tugineb."\nPresident Ilvese sõnul ei tähenda viimased poliitilised arengud Ukrainas ja selle ümber, et Ukraina-Vene kriis on lahenemas.\n"Me toetame president Porošenko rahuplaani ning ootame ka Venemaalt reaalseid ja nähtavaid tegusid selle toetamisel, kriisi lahendamisel," ütles ta.\nEesti riigipea toetab jätkuvalt Euroopa Liidu avatust neile naaberriikidele, kes on edukad eurolõimumisel – demokraatia, õigusriigi ja turumajanduse süvendamisel.\n"See puudutab Lääne-Balkanit ning meie idapartnereid – Gruusiat, Moldovat, Ukrainat, kellega Euroopa Liit sõlmis äsja assotsiatsiooni- ja vabakaubanduslepingud. Kolmandate riikide poliitiline, majanduslik või sõjaline välissurve on siin lubamatu ja nende vetoõigus meie naabrite tuleviku otsustamisel on välistatud," rõhutas president Ilves, kutsudes Austriat koostööle Eesti Idapartnerluse Keskusega.\nRiigipead tervitasid viimasel Ülemkogul Jean-Claude Junckeri esitamist Euroopa Komisjoni presidendi kohale. President Ilves tõdes, et muutunud julgeolekuolukorras on erilise tähendusega Euroopa Liidu välispoliitika uue kõrge esindaja valik, mis kujundab paljuski meie ühenduse ühtse välispoliitika näo.\nEesti riigipea avaldas heameelt Austria hiljutise liitumise üle NATO küberkaitsekeskusega Tallinnas.\n"Peame oluliseks, et NATO suurendaks koostööd kõige lähedasemate partneritega, kellega jagatakse ühiseid väärtushinnanguid ja arusaamu ning kellel on võimekust ja tahet panustada julgeolekusse," sõnas president Ilves, meenutades, et Eesti ja Austria on relvavennad NATO missioonidel, s.h. Afganistanis.\nRiigipead rääkisid samuti vajadusest edendada Eesti-Austria majandus- ja kaubandussuhteid, mida arutatakse ka tänasel kahe maa majandusfoorumil Tallinnas.\n"Eeskujuks saaksid siin olla meie äärmiselt tihedad ja igapäevased kultuurisuhted," ütles Eesti riigipea.\nPresident Fischer kohtub täna ka Eesti peaministri Taavi Rõivasega ning osaleb Austria-Eesti majandusfoorumil.\nMargit Fischer ja Evelin Ilves külastavad Tallinna Lennusadamat ning jalutavad Kalamaja asumis ja Kultuurikilomeetril.\nEesti presidendipaar annab Austria riigipea ja tema abikaasa auks ametliku õhtusöögi Kõltsu mõisas.


Eesti maksekeskkonnas on lähiajal toimumas olulised muudatused | Blogi | Eesti Pank\nEesti maksekeskkonnas on lähiajal toimumas olulised muudatused\nEestis on pangad igapäevaelu lihtsustamiseks teinud järjepidevalt tööd selle nimel, et inimesed saaksid rahaasju ajada lihtsalt ja mugavalt. Nüüdseks on pank oma maksekaartide ja mobiilirakendustega iga eestimaalase taskus ning digitaalne asjaajamine on kirjutatud klientide DNAsse. Võib isegi öelda, et ühe panga piires on makselahendused nii head, et nad on klientidele peaaegu nähtamatud – kuid kliendid hakkavad muretsema niipea, kui maksja ja saaja asuvad eri pankades. Tarbijal, aga ka ettevõtjal võib peast läbi käia mõte, et kas makse ikka jõuab piisavalt kiiresti kohale või kas ta saab internetist osta, kui ta ei saa tasuda pangalingi kaudu otse arvelduskontolt, vaid peab veebikaupluses käsitsi oma pangakaardi andmed sisestama. Lähiajal saavad sellised mõtted peast pühitud, sest pangandus on muutumas avatumaks ja ülekanded ühest pangast teise peaks hakkama toimuma vaid loetud sekundite jooksul.\nTehnoloogia areng laseb makseteenused pangast lahti siduda\nTehnoloogia kiire areng viimase kümne aasta vältel tõi Euroopa makseteenuste turule uusi makselahendusi, mis olid mugavad, ent reguleerimata ja seetõttu tarbijate jaoks riskantsemad. Tarbijate kaitseks oli vaja õigusraamistikku kaasajastada.\n2007. aastal, kui hakkas kehtima esimene makseteenuste direktiiv, ei olnud võimalik veel ette näha, kuidas mõjutab tarbijate ja ettevõtete vajadusi igapäevase asjaajamise, näiteks poodlemise digitaliseerimine ning kuidas reageerivad sellele pangad. Eesti maksekeskkonna vaatest võibolla isegi üllatuslikult tekkisid Euroopas pankade kõrvale finantstehnoloogia ehk fintech’i-põhised teenusepakkujad, kes kasutasid nn skreeperdamise (ingl screen scraping) tehnoloogiat, et panga teadmata kliendi internetipanka siseneda. See lasi neil ilma tegevusloata tarbijatele pakkuda makselahendusi, mis lihtsustasid kontoinfo vaatamist ja internetist tehtud ostude eest tasumist otse pangakontolt. Selline õigusraamistikuga reguleerimata tegevus eeldas, et tarbija pidi jagama panga väljastatud turvaelemente (nt kasutajatunnus ja paroolid), mis omakorda tähendas, et võimaliku pettuse korral langes kogu vastutus tarbija õlgadele. Pankade seisukohast suurendas see märkimisväärselt turvariske ja nad blokeerisid selliseid teenusepakkujaid. See aga tekitas võrdsete konkurentsitingimuste teemalisi vaidlusi, kuhu lõpuks kaasati ka Euroopa Komisjon.\nEesmärgiga suurendada tarbijate kaitseks makseteenuste turvalisust, soodustada innovatsiooni, sealhulgas avatud pangandust, ning luua makseteenuste osutajate jaoks võrdsed konkurentsitingimused uuendati Euroopa Komisjon ettepanekul makseteenuste direktiivi. Euroopas hakkas uus makseteenuste direktiiv ehk PSD2 kehtima 13. jaanuaril 2018 ja Eesti võttis selles toodud muudatused üle mullu novembris.\nReguleeritud makseteenuste nimekirja lisati kaks uut teenust, mis võimaldavad pangakliendil anda makseasutusele või teisele pangale (ehk kolmandale osapoolele) juurdepääs oma pangakontole, et makset algatada ja kontoteavet vaadata.\nTurvalisuse parandamiseks tehti kohustuslikuks tugevad kliendi autentimise lahendused ning kehtestati tehnilised nõuded kolmandate osapoolte juurdepääsuks pangakontodele.\nSuurem konkurents toob endaga kaasa paremad ja kliendikesksemad makselahendused\nEestimaalased on kasutanud internetipanga lahendusi juba viimased paarkümmend aastat. Alates 2000. aastast on internetiostude eest olnud võimalik tasuda ühe panga piires otse pangakontolt ja pank olnud igapäevasteks rahaasjadeks kättesaadav mobiilirakenduste kaudu juba ligi kümme aastat. Nüüdseks on peaaegu igal eestimaalasel vähemalt kaks pangakontot, tihti eri pankades. Seni on pangad pakkunud hästi toimivaid interneti- ja mobiilipanga lahendusi, millega tarbijad on olnud rahul, isegi kui vahel on olnud vaja rahaasjade terviklikuks planeerimiseks pidada nii-öelda eraldi Exceli tabelit.\nPSD2ga seotakse aga makseteenused panga küljest lahti ehk luuakse keskkond, kus senised pangad ja ka uued fintech’i-põhised idufirmad saaksid ühes mobiilirakenduses pakkuda tarbijatele mugavamat ligipääsu eri pankades asuvatele maksekontodele koos uudsete makselahendustega. Lisaks saavad tarbijad ühe teenusepakkuja kaudu tervikliku juurdepääsu oma eri pankade kontoväljavõtetele, et rahaasju mugavamalt planeerida.\nTarbija vaatest on selline olukord väga hea, sest uute fintech’i-põhiste makseteenusepakkujate suurenev surve ja pankade omavaheline konkurets panevad kõik teenusepakkujad mõtlema, kuidas oma mobiilirakendusi ning e-kaubanduse ja müügikohtade makselahendusi veel rohkem parandada.\nUute makselahenduste tõhusaks kasutuselevõtmiseks vajame välkmakseid\nEesti Panga hinnangul võidaksid sellest nii eraisikud kui ka ettevõtted, kui kõik pangad hakkaksid oma klientidele pakkuma välkmakseid. Juba eri pankades asuvate kontode ühes mobiilirakenduses haldamiseks on tarvis võimalust raha kontode vahel kohe liigutada. Võib küll väita, et tarbijatele on välkmaksed pigem emotsionaalselt tähtsad – ja see on ka tõsi, sest kui pangaülekanne liigub ühest pangast teise kauem kui WhatsAppi sõnum, siis on põhjust olla rahulolematu. Aga kahtlemata on olulisem mainida, et ettevõtetele on välkmaksed äriliselt kasulikud mitte ainult seetõttu, et raha laekub kohe, vaid ka tänu tõhusamatele maksete vastuvõtmise lahendustele.\nMaksealgatusteenus lihtsustab pangakontol algatatud e-kaubanduse maksete tegemist ja vastuvõtmist. Ettevõtted on seni pidanud sõlmima iga pangaga eraldi pangalingi teenuse lepingu, et tarbijad saaksid maksta internetiostude eest otse pangakontolt. See peaks tänu uuele maksealgatusteenusele muutuma hiljemalt 2019. aasta septembris. Selle teenuse abil saab seni ühe panga põhise pangalingiteenuse universaalseks muuta, võimaldades tarbijal internetiostu tegemisel valida, millise panga maksekontot ta soovib ostu eest tasumisel kasutada. Pankadevaheliste e-kaubanduse maksete tõhusaks toimimiseks on aga jällegi eelduseks, et pangad võtavad kasutusele välkmaksed. Vastasel korral (ehk kui raha ei laeku kaupmehe kontole kohe) tuleb teenusepakkujal anda kaupmehele „makse laekumise garantii“, mis teeb kogu protsessi keerulisemaks ja ühtlasi kaupmehele kallimaks.\nPoodides ja müügikohtades pole veel kaardimaksetele ja sularahale head alternatiivi. Maksealgatusteenuse kasutusvõimalused ei piirdu ainult e-kaubandusega. See teenus aitaks lahendada tarbijate ja osati ka ettevõtete muret seoses sellega, et paljudes väiksemates poodides ja müügikohtades saab endiselt tasuda vaid sularahas. Aastaid tagasi katsetasid pangad küll mobiilimaksetega, aga need ei leidnud tarbijate hulgas laialdast kasutust ja projekt lõpetati. Tänapäeval saab mobiilirakenduse kaudu ühe panga piires raha küsida ja saata, aga kahjuks on see võimalik ainult tarbijatevahelises arvelduses, näiteks restoraniarve jagamisel või lapsele taskuraha maksmisel.\nKui ettevõte ja tarbija kasutavad sama panka, võib ju teha katse ja küsida näiteks rehvivahetuses arvet e-kirjaga, et see siis ooteajal nii-öelda käsitsi mobiilipangas ära maksta. Väikeettevõtjale, kellele kaardimaksete vastuvõtmine on endiselt liiga kulukas, võib see tunduda isegi pragmaatilise lahendusena. Kuid sellise lahenduse populaarsus on ebatõenäoline, sest klient peab makse tegemiseks andmete sisestamisega ise vaeva nägema.\nPankadel ja uutel fintech’i-põhistel makseasutustel on võimalik välja töötada makselahendused, millega tarbijatelt müügikohas elektrooniliselt raha küsida ja miks mitte isegi e-kviitungeid väljastada. Lähitulevikus tekivad tööriistad, millega raha küsimist ja kohest maksmist ühte mobiilirakendusse pakendada: tarbija nõusolekul on uute makseteenuste valguses võimalik elektroonilise rahaküsimise jätkuks kohe ja pangast sõltumata algatada makse tarbija määratud arvelduskontolt, ja kui pangad võtavad kasutusele välkmaksed, siis saab kaupmees raha laekumise kinnituse maksimaalselt kümne sekundi jooksul. Lõpuks saaks seeläbi teha mugavamaks nii tarbijate kui ka ettevõtete igapäevaelu. Tarbijad ei peaks enam mõtlema, kas neil ikka on taskus piisavalt sularaha näiteks rehvivahetuseks või juuksuris käimiseks, ja teenindaja ei peaks muretsema, et kliendid soovivad maksta suurte pangatähtedega, mille jaoks pole piisavalt tagastusraha.\nUute teenustega kaasnevad riskid\nPangakontolt makse algatamine ja kontoteabe vaatamine panga kõrval uudset makselahendust pakkuva fintech’i-põhise makseasutuse abil on turvaline, aga ainult juhul, kui tegemist ei ole petturiga. Kui seni oli eestimaalastele võrdlemisi selge, et panga väljastatud turvaelemente (nt kasutajatunnus, paroolid) ei tohi kellegagi jagada, siis tulevaste maksealgatus- ja kontoteabeteenuste puhul see enam ei kehti. Teadvustatud on, et tänapäeva digitaalmaailmas saavad petturid korduvkasutatavaid paroole lihtsasti kopeerida, sealhulgas kehastudes maksealgatus- või kontoteabeteenuse valepakkujaks. Selliste olukordade vältimiseks kaotatakse Eestis paroolikaardid ja tulevikus saavad eestimaalased makseteenuseid kasutada ainult tugeva autentimisega ehk ID-kaardi, mobiil-ID või Smart-IDga. Kõrgem turvalisuse tase saavutatakse vähemalt kahe teineteisest sõltumatu identifitseerimisvahendiga, milleks võib olla näiteks füüsiliselt kasutaja omanduses olev sertifikaadiga kiipkaart (ID-kaart või telefon, millel on mobiil-IDga SIM-kaart) ja pähe õpitud PIN-koodid.\nSiiski tuleb enne kasutajatunnuse ja PIN1 (tuvastamiseks mõeldud kood) või PIN2 (makse kinnitamiseks mõeldud kood) sisestamist tarbijal esmalt hinnata, kas tegemist on korrektse teenusepakkujaga. Vaatamata sellele, et pettuste ja autoriseerimata maksete korral on pangal kohustus tekkinud kahju kliendile hüvitada, peavad tarbijad ka ise olema ettevaatlikud ja võimalikke riske hindama. Kahtlemata ei tekita küsimusi, kui kontoteabe vaatamise ja maksealgatuse teenust hakkab pakkuma mõni tarbijale tuttav teenusepakkuja. Seevastu tasuks tarbijal natuke hoogu maha võtta enne, kui tõtatakse kasutama mõne tundmatu fintech-ettevõtte uuenduslikku teenust või pisikese internetikaupluse e-kaubanduse makselahendust, mis eeldab panga turvaelementide sisestamist keskkonnas, mis ei kuulu pangale. Tänapäeval on võrdlemisi lihtne kasvõi guugeldades kontrollida, kas kõnealuse makselahenduse või teenuse pakkujal on tegevusluba või mitte, ja teada saada, kas kellelgi teisel on olnud teenuse kasutamisel probleeme.\nKOKKUVÕTTES soodustab avatud pangandus konkurentsi makse- jt finantsteenuste osutamisel, kuid võimaldab ka koostööd, et pakkuda klientidele lisaväärtust. Tulevikus näeme tõenäoliselt järjest rohkem, et pangad ja muud teenusepakkujad teevad koostööd ning võimaldavad tarbijal näiteks oma mobiilirakenduste abil võrrelda eri pakkujate laenu-, kindlustus- või investeerimisteenuseid, et valida endale parim. Nõnda võiks eestimaalastel tekkida võimalus valida ja kasutada Euroopa digitaalse ühisturu piires parimaid makselahendusi või teisi finantsteenuseid. Uue makseteenuste direktiivi mõju kohta pankadele ja teistele makseteenuste pakkujatele saab põhjalikumalt lugeda kevadisest Finantsstabiilsuse Ülevaatest.


Gaššipilt ja suitsev kaheraudne. - Akela - Fitlap.ee\nGaššipilt ja suitsev kaheraudne.\nKangelastel ikka juhtub, et saavad terve hulga eluohtlikke vigastusi, tõusevad ikkagi püsti, raputavad tolmu pealt maha ja kakkel ning nottimine läheb täie rauaga edasi.\nMa olen siis hetkel sellises staadiumis, et selgroog vilistab ja kehatüve püstihoidmisega esineb mõningasi raskusi. Lihtsalt õhtul vastu ööd näoli patja kukkudes unustasin lennult veel ühe teki kaasa haarata ning ventilatsiooni kohendada. Nüüd vastan oma tegelikule bioloogilisele eale ehk olen nagu küürus vanainimene ning kurdan seljavalu.\nAga noh, hiljemalt homme puid edasi saagida, lõhkuda, riidastada ilmselt probleemi pole. Ja kui on, siis on looduslik valik.\nMaire siin küsis, et kas ma olen seltsiv ja ekstravert.\nOlen pigem sotsiofoobne introvert, kes ühiskonnas parema toimetulemise eesmärgil on võimeline mõningal määral end kokku võtma. Ma vajan küllalt palju enesega olemise aega, et suhtlemisest taastuda ja veedangi väga palju aega üksinda ning see on täiesti ok.\nAga minagi vajan paari inimest, kellega oma elu ja mõtteid ning tundeid jagada. Minagi tahan koosolemist, lähedust ja tähelepanu.\nLihtsalt enne kui ma hirmust midagi valesti teha üle saama hakkan ja minu ajus vastavad usaldust lubavad ühendused tekivad, on normaalsete inimeste jaoks nii palju vett merre voolanud, et keegi enam ei viitsi ega taha.\nUudishimulikust kuulajast, lohutajast, julgustajast ja kaasaelavast inimesest transformeerumine intensiivsete mõtete ja tunnetega koletiseks, kes vajaks ise kuulajat, lohutajat ja kallistajat ongi väga palju taluda. Seega on juhtunud, et inimesele, keda ma olen aastaid pidanud oma parimaks sõbraks, olen ma tegelikult vaid suvaline vana tuttav, kellelt võib iga kell abi küsida. Või kellele ma olen olnud toeks vägagi halbadel aegadel, leiab, et praegu läheb tal nii hästi, et minu negatiivseid tundeid ja mõtteid ta küll endale ligi lasta ei taha.\nJa nii tekibki üksindus. Kui sul pole mitte kellegagi rääkida OMA tunnetest ja mõtetest. Kedagi lihtsalt ei huvita.\nAga ma olen ju abielus? See ei tähenda veel, et ma võiksin rääkida oma tunnetest, tahta hellust ja lähedust. Jah, me räägime palju igapäevastest asjadest ja sellest kuidas asjad käima peavad, teeme koos tööd, näiteks talvepuid. Kuulan tihti kuidas ma saaksin end paremaks inimeseks timmida ja mida ma peaksin veel eneses muutma.\nTunnetest me ei räägi. Normaalne eestlane on oma tunnetest üle ja mina ju tahan olla normaalne ning siinsesse ühiskonda sobituda, onjueksju.\nNing tõesti, kas kogu aeg peab end kellegi vastu nühkima ning käperdama. Meil on ju ometigi koer võetud ja kas ma passi tõesti vaadata ei oska.\nW.E.I.R.D. wonderful exciting interesting real different\nUudishimu peab inimeses olema. Seda esiteks. Ja siis võiks olla samasugust järjekindlust enese käsilevõtmisel kui varasemalt on üles näidatud probleemiga tegelemise vältimisel. Eriti kui suurem osa on ettetaha juba ära tehtud ning enesel jääb üle vaid iseendakese juukseidpidi soost väljatõstmise vaev.\nKuidas läks mul see mäng ehk esimene päev, noh.\nKui keegi päriselt oleks kunagi öelnud, et kavatsen end tervisespordiga ära tappa või hommikul võimlema hakata, oleks kostnud homeerilist naeru. […]\nSöögist ja funktsionaalsest lugemisoskusest\nInimene peab oskama enesele muresid kaela võtta ja ikka kõik ämbrid personaalselt läbi kolistama. Seega – inimene ei loe kasutusjuhendit, […]


Eesti-Läti liiga ühepoolses finaalis nüpeldas Ventspils VEFi - Eesti-Läti liiga - Korvpall - Postimees Sport: Värsked spordiuudised Eestist ja välismaalt\nEesti-Läti liiga ühepoolses finaalis nüpeldas Ventspils VEFi\n6. aprill 2019, 22:04\nVentspils ja Riia VEF mänguhoos.\nEesti-Läti korvpalliliiga Tallinnas peetud finaal kujunes ootamatult ühepoolseks, Ventspils alistas Riia VEFi koguni 102:80.\nSeega jäi esimest aastat peetud sarjas püsima põhiturniiri paremusjärjestus, sest kolmanda koha sai BC Kalev/Cramo ja neljanda Riia VEF. Selline sündmuste käik oli üllatav, sest VEF oli eilses poolfinaalis saanud hõlpsalt hakkama Kaleviga, Ventspils sattus aga mängus Ogrega kuristiku äärele. Ent vaid üheksa terve mängijaga Tallinna tulnud Läti sadamalinna esindus pidas kaks päeva kenasti vastu.\nFinaalis võitis Ventspils tabavate kaugvisete toel avaveerandi 23:17 ja suurendas seejärel tasapisi vahet. Poolajaks oli seis 53:44 ja pärast kolmandat veerandit 74:60.\nVõitjaist tegi fantastilise partii tagamees Rihards Lomažs, kes tabas mängust 9 viskest 8 (sh kolmesed 5/4) ja kõik 6 vabaviset, lisaks andis 5 korvisöötu ega teinud 30 minuti jooksul ühtegi pallikaotust. Maris Gulbis lisas 21, Ingus Jakovics 18 punkti. Ventspilsi meeskonna 50 viskest tabas 32 (64%!) ja 25 vabaviskest 23.\nVEFi resultatiivsemad olid Steve Zack 19 ja Glenn Cosey 15 punktiga. Meeskonna 21 kolmesest tabas 7.


Seda Öökulli järve tahaks küll näha – Külauudised\nSeda Öökulli järve tahaks küll näha\nMõned päevad hiljem pärast Valtu külaga tutvumist bussiga ühest linnast teise sõites juhtus istuma minu kõrvalistmele hea tuttav. Värsked muljed alles meeles, rääkisin Annele oma käigust Puraviku sepikotta ja Öökulli järve äärde – kohtadest, millest meist kumbki polnud varem midagi kuulnud.\nRaplamaal Valtu külas asuv Puraviku veski. Foto: Urmas Saard\nKui teatasin, et Öökulli järve on toodud 21 valgeamuuri, kelle pikkus võib ulatuda meetrini ja kaal mõnede allikate väitel paarikümne aasta vanuselt kuni 42 kilogrammini, läks vestlus juba päris põnevaks ja Anne soovis kohe esimesel võimalusel reisida puhta liivaga järverannale sealset Öökulli imetlema. Vaevalt ise nii osav jutleja olen, et suudaks juba mõne lausega ärgitada daami tundmatusse kohta reisima. Küllap siis ikka Valtus midagi sellist leidub, mis isegi ilma nägemata hakkab magnetina mõjuma.\nVeski paistab kaugelt üle põldude\nNagu hoolsamad Külauudiste lugejad aimavad, sai ka Valtu külastamine teoks Elroni ja Rapla vallavalitsuse ühisel kutsel. Valtu teedel oli teejuhiks raplamaa.ee portaali toimetaja Jaune Jõenurm, kes esmalt viis Puraviku sepikotta. Raua tagumiseks on valitud veidi tavatu rajatis. Paarsada aastat tagasi ehitatud kuuekorruseline paekivist hollandi tüüpi tuulik oli ju algselt mõeldud ikka jahvatamiseks. Kuid veskitöö lõppes 80 aastat tagasi.\nEt tänapäevastes oludeski arhitektuurimälestisele vaatamisväärsuse kõrval täiendavat otstarvet leida, otsustasid Harri Riim ja tema äripartner Lauri Laiapea veski peaasjalikult sepikojana kasutusele võtta ja põhitegevusele lisaks ka harulduse taastada. Harri on põlise Valtu kodanikuna 43 aastat oma kodukanti armastanud. Sama armsaks on Valtu saanud ka tema kaasale Jaunele, kes täpselt poole oma mehe elueast selles külas elanud.\nSepikojas tervitas meid suurt kasvu mehemürakas, nagu kõik sepad minu senises ettekujutuses ongi olnud. Sõbralik ja tugeva käepigistusega. Kui õigesti mõistsin, siis on Harri kahe ametiga leiba teeninud: pärast sõjaväge mingis ettevõttes lühemat aega puidust mänguautosid meisterdanud ja üle paarikümne aasta ääsi ning alasi vahel toimetanud. Vaba aega aga sama töiselt kasutanud veski uuendamisele ja külaelu edendamisele, kuigi pole külavanem. Kuna tööpäev oli lõppemas, siis suurt tegemist ei näinud. Kuid Harri ajas siiski ääsi korraks veel hõõgvele ja torkas varda süte sisse. Nägime, kuidas punane raud sepahaamri all paindub kuulekalt vastavalt meistri tahtmisele. Ammugi ei tehta enam sepatööd üksnes käes hoitava haamri abil. Nurgas seisis võimas suruõhuhaamer. Oskamatu käsitlemisega võib sellega põrandast läbi ja masina tükkideks virutada. Harri näitas, et tegelikult saab tolle mürakaga vägagi peent tööd teha ja asetas lahti veetud tikutopsi püstiasendis alasile. Võimas vasar vajutas tikutopsi õrna puudutusega kinni, ilma vähimatki viga sellele tegemata.\n[pullquote]Kogemusi jagatakse ka noortele sepasellidele. Aastal 2010 olevat isegi president Ilves proovinud Puraviku Tuuleveskis rauda taguda.[/pullquote]Esimesed töövõtted näidatud, paluti tagapool asuvasse puhtasse ruumi, kus mitmesugused valmistööd vaadata: ukse- ja aknahinged, küünlajalad, ahjuroobid, kaminatarbed, meened, auhinnad ja palju muud. Isegi suur rauast roos oli valmis sepistatud. Tehakse ka väiksemaid tarbesepiseid: naelu, nagisid. Rohkem meeltmööda olevat Harrile siiski suuremad tööd: varikatused, piirded, käsipuud, metallaiad, sepisväravad. Sepikoja peamised külastajad on püsitellijad. Tuuleveski sepad on atesteeritud ettevõtte mehed, kes vaatamata headele oskustele jätkuvalt valmis pidevaks õppimiseks. Puraviku Tuuleveski OÜ kuulub Raplamaa Tootjate Liitu ja omab liidu ühise kaubamärgi „Väärt Raplamaa Toode“ kasutusluba. Praeguseks lõõmab Puraviku mütsi all tuli juba umbes 13 aastat. Kogemusi jagatakse ka noortele sepasellidele. Aastal 2010 olevat isegi president Ilves proovinud Puraviku Tuuleveskis rauda taguda. Riigipea kiitnud väikeettevõtlusega tegelevaid omanikke Eesti sepakunsti hoidmise, vana veski renoveerimise ja sellega ühtlasi piirkonna huviväärsemaks muutmise eest.\nLubati tõusta ka ülemistele korrustele. Kuuldes, millises seisus veski üle võeti, mõistame paremini tehtud tööde mahtu. Puraviku Tuuleveski OÜ asutati 2003. a sügisel samaaegselt hoone ostuga. Veskisepad korrastasid välisfassaadi ja kolmanda korruse kõrgusel asuva ringrõdu, millel me nüüd julgelt seista võisime. Imetlesime kaugele paistva maastiku loodust ja hindasime veskitiibade suurust. 2008. aastal sai veski uued tiivad. Kolmandal korrusel jahvatasid omal ajal ka veskikivid. Püstvõll pole säilinud, aga horisontaalvõll on meeste poolt uuendatud. Huvitav oli teada saada, et tuulikut on kunagi silindrikujulise ülaosa võrra kõrgemaks ehitatud. See olevat hollandi tuulikute puhul haruldane ettevõtmine, kuid nähtavasti tehti seda paremaks tuule püüdmiseks. Tuuliku kõrgus on 18 m. Neljandale korrusele tõmmati läbi vahelagede avauste viljakotte, mis jäeti jahvatamise ootele. Puravikul on ka uus kübar. Harri sõnul tullakse enamike ehitustöödega iseseisvalt toime, aga teatavaid piiranguid seab neile rajatise muinsuskaitse alla kuulumine. Polevat luba päris kõiki töid ise teha. Muidugi nõuab muinsuskaitseline objekt täiendavalt suuremat aja- ja rahakulu.\nLinnulennult poole kilomeetri kaugusel asub Öökulli paisjärv. Teel sinna looklesime mõnede vanade mõisaaegsete hoonete vahel. Külas elab arvatavalt 230 inimest, peale eestlaste pisut alla protsendi ka teisi rahvaid. Valtu mõisa esmamainimine toimus Taani hindamisraamatus 1412. aastal. Mõisa peahoone põletati 1905. a. Praegu asub selle asemel tagasihoidlik kortermaja.\nPuhastatud järv mõjub kutsuvalt\nPuhastatud Öökulli järv. Foto: Urmas Saard\nÖökulli järv on Valtu mõisniku rajatud tehisveekogu mõisa pargi alal, aga pole algusest peale praeguses väljanägemises ilutsenud. Sovhoosiaegadel ühendati vanu mõisatiike, süvendati ja laiendati. Praegust veepinda on kaks hektarit ja keskmist sügavust 2,5 m. Allika- ja sadeveetoitelist veekogu ühendab Vigala jõega kanal. MTÜ Valtu küla ja valla vahelise lepinguga on Öökulli järv võetud kasutusrendile. Suviti varustab vald Valtu rahva ja paljude Rapla kandi elanike puhkekoha välikäimlaga ning tasub prügiveo eest. Küla südames paiknev tehisjärv on ainus Rapla valla inimeste supluskoht. Jaune poetas jutu sees, et mitte alati ei rõõmusta kohalikke suvitajate rohkus, sest soojadel suveõhtutel ei pruugi töölt koju jõudes autole kohta leida. Jaune elab järve lähedal korterelamu kolmandal korrusel, naudib kaunist vaadet veele ja mõistab neidki, kes tulevad kaugemalt sama sooviga üürikeseks ajaks vee äärde. Ega olegi tegelikult pahane.\nJaune jutustas, kuidas paar aastat tagasi kasvas järv kanada vesikatku vohamise tõttu peaaegu täielikult kinni. Katk lämmatas vesirooside kasvu ja teisi veetaimi. Kaldad läksid kobrutades jubedalt haisema, kirjeldas Jaune kujunenud olukorda järves. Kanuude aerud põrusid kanada vesikatkul nagu betoonil.\nHarri julgest ettevõtmisest veski korda tegemisel on juba kõneldud, ent sama tegus on mees olnud ka külaelu tagant tõukamistel või eest vedamistel. Öökulli paisjärve puhastamise kartmatu ettevõtmine oli samuti oluliselt Harri korraldada. Tänutäheks eduka asjaajamise eest andis Rapla vald talle aasta sädeinimese tiitli.\n[pullquote]Kord olevat küla kärajat tulnud uudistama koguni saarmas, kes olnud teel jõest järve.[/pullquote]Paljus omaalgatuslikult ja võimalikult vähe bürokraatlikku asjaajamist kaasates tehti järve puhastamine ära imekspandavalt odavalt, ca 10 000 euroga. Kui väljakäidud summat kõrvutada näiteks puhastusprojekti koostamise maksumusega, siis ainuüksi see nõudnuks paarkümmend tuhat eurot. Jaune uuris KIK-i rahastamisvõimalusi, kuid selle asjaajamine võtnuks väga kaua aega ja olnuks kulukas. Rahastamisel tulid appi oma küla inimesed ja eraisikud kaugemalt. Annetustest laekus paar tuhat, samavõrd palju koguti ettevõtetelt. Mitmesuguseid arveid tasus vald ja toetati ka Kohaliku Omaalgatuse Programmist.\nAlguses peeti järve puhastamist lihtsamaks ülesandeks, kuid tegelikkus osutus teiseks. Järv tuli puhastamiseks veest tühjaks lasta. Selleks avati tamm. Samal ajal voolas allikatest vett peale ja pumbad pidid pidevalt töötama. Vajati kooskõlastust Keskkonnaametiga. Paraku puudus neil selgus, kas ilma puhastusprojektita võibki midagi teha. Suuliselt ei nähtud suurt probleemi, aga kirjalikult ei tahtnud ükski ametnik luba väljastada. Lõpuks see siiski saadi tingimusel, et ei kahjustata vett ümbritsevaid kaldaid ja muud loodust. Kopaga tõsteti muda mahavõetud lepikuvõsa auku. 40 aastat hooldamata olnud veekogu puhastati saastast. Vaade on ilus, esmakülastaja võibki ekslikult arvata, et nii on olnud kaugete mõisahärrade aegadest saadik. Külastuspäeval tibas vihma ja taevas oli hall. Seepärast ei näinud rahvast rannas ja parklaid ummistavaid autosid. Aga kujutlusvõime kiitis tublisid tegijaid, kelle töö ei jäänud märkamata.\nJaune Jõenurm, Valtu küla elanik ja Anneli Pärna, Rapla vallavalitsuse avalike suhete spetsialist, Öökulli järve ääres. Foto: Urmas Saard\nJalutasime järve vastaskaldale, kus asub laululava ja publiku pingiread. Selgus, et laululava ei kasutada mitte üksnes jaaniõhtul või külapäeval. Ka asumi tähtsad nõupidamised peetakse sama varikatuse all: majandusaasta aruande kinnitamine ja muud jooksvad päevaküsimused arutatakse seal läbi. Külakoosolekute pidamist võivat kinnitada veest välja sulpsavad kalad. Kord olevat küla kärajat tulnud uudistama koguni saarmas, kes olnud teel jõest järve.\nNüüd on lisaks kokredele ja teistele kaladele lastud vette 21 haruldast isendit, kes toituvad peaaegu eranditult üksnes väga suurtes kogustes veetaimedest. Arvutuste põhjal kinnitatakse, et valgeamuur sööb päevaga kaaluliselt ligikaudu kolm korda rohkem veetaimestikku, kui ise kaalub. Kuna teisi kalu ta üldiselt ei puutu, siis loodetakse neist idapoolsetes piirkondades levinud kaladest järve puhtana hoidmisel tõhusat abi. Mõneti torpeedot meenutava kala kehapikkus pidavat ulatuma meetrini, kaal kuni 30 kilogrammini, mõnede allikate põhjal isegi kümmekond rohkem. Seda küll teatava vanuseni jõudmisel. Kuidas sellega tulevased suplejad hakkavad leppima, on veel vara ennustada. Aga kui valgeamuur inimestele häda ei tee ja harjuvad endist pisut suurematega, siis võib kohtumine eksootikat otsivale puhkajale päris vaheldusrikkaks elamuseks saada.\nEnne lahkumist palus Jaune panna õngelistele südamele, et lähemal paaril aastal võiks lasta kaladel kosuda ja neid mitte püüda. Kui tõepoolest mõni väga kirglik kalamees ei suuda oma kiusatusele vastu seista, siis vähemalt lasku juhuslikult konksu otsa sattuv valgeamuur vette tagasi veel enne, kui hätta sattunud kala võiks hakata kuldkalakese kombel kolme soovi täitma.\nEi saa lõpuks jätta märkimata, et järve puhastamise eest esitati tublid inimesed ka Raplamaa Aasta Tegu 2015 nominentideks. Kuna kõrge tunnustus omistati üksnes ühele, siis kaldus küll vaekauss Rapla korvpalli kasuks, mis aga ei vähenda karvavõrdki Valtu küla vägevust.\nUuskülas asub Eesti ainus korstenmonument ja palju muudki huviväärset\nPostitatud 15/07/2016 15/07/2016 Autor Urmas SaardRubriigid Rapla vald,RaplamaaSildid Reisid ja matkad\nEelmine Eelmine postitus: Turteltuvi valiti järgmise aasta linnuks\nJärgmised Järgmine postitus: Endla Teatrikohvikus kõlasid hingestatud viisid