Tööstusettevõtetele: Mis on kliendi ...\nTööstusettevõtjana tuleb teil tõenäoliselt oma tähelepanu jagada mitme erineva teema vahel. Peale selle, et teil on vaja hallata tellimusi, planeerimist, disaini, tootmist, kvaliteedikontrolli ja finantsküsimusi, peate te tähelepanu pöörama ka müügile ja turundusele.\nLisaks sellele on B2B valdkonnas uue kliendi hankimine pikaajaline protsess, eriti võttes arvesse tehnilisi, kvaliteeti puudutavaid ja kaubanduslikke aspekte, mis iga ostuga kaasnevad. Seepärast on väga tähtis uue kliendi värbamise korral klienti hoida enda juures pikaajaliselt ning panustada kliendilojaalsusesse. Nii suureneb eluea väärtus, mida kliendilt on võimalik saada.\nKliendi eluea väärtus on tulu või sissetulek, mida üks klient kogu oma eluea jooksul teie ettevõttele maksva kliendina sisse toob. See on aga vaid lihtsustatud lähenemine kogu kontseptsioonile.\nVaadelda tuleb nii väljaminekuid seoses uute kliente värbamisega (kulud reklaamile, turundusele ja müügile) kui ka nende hoidmisega (püsikliendisoodustused, tasuta hooldus, tagatised, garantii jne), samuti üleüldist pakutavat kliendikogemust.\nCustomer Lifetime Value (CLTV)– Kliendi eluea väärtus\nCustomer Value – Kliendi väärtus\nAverage Customer Lifespan – Kliendi keskmine eluiga\nTäpse kliendi eluea väärtuse saame teada siis, kui võtame kliendi eluea väärtuse netosumma (mis sisaldab tellimuse keskmist väärtust, ostmise sagedust ja kliendi eluiga) ning lahutame sellest maha kliendi värbamise ja hoidmisega seotud kulud.\nMiks kliendi eluea väärtus on oluline?\nB2B turunduse maailmas võivad uue kliendi värbamisega seotud kulud osutuda üsnagi kõrgeks. Hinnates kulude poolt ja väärtust, mida korduvkliendid ettevõtte hea nime, brändi maine ja brändi väärtuse lõikes pakuvad, jõuame järeldusele, et olemasolevate klientide hoidmine on vähemalt sama tähtis kui uute leidmine.\nKliendi eluea väärtusele keskendumine aitab:\nVähendada kulusid turundusele ja müügile\nB2B toodete turundamine võib hinna poolest olla kulukas protsess, sisaldades tihedaid kokkupuuteid ja suhtlust klientidega. Samamoodi nõuab pingutust ka müük. Keskendudes kliendi eluea väärtusele, on teil olemas strateegia olemasolevate klientide hoidmiseks, mis omakorda aitab vähendada turundus- ja müügikulusid.\nParandada korduvtehingute võimalust\nKorduvtehingud ei nõua mitte ainult vähem pingutust, vaid kindlustavad ühtlasi stabiilse sissetuleku teatud ajaks. Kaudselt tugevdab see ka teie turupositsiooni, sest tõstate oma mainet kui ettevõte, kes hoolib oma klientidest.\nPüsida konkurentidest eespool\nÜks võimalus konkurentidest eespool püsimiseks on järjekindlalt oma turuosa kasvatada. Keskendudes aga klientide hoidmisele ja lojaalsete klientide arvu suurendamisele, suudate te tõenäolisemalt oma head positsiooni säilitada.\nHankida klientidelt iseloomustusi, mis aitavad rohkem müüa\nToodete ja teenuste kvaliteedile heakskiidu saamiseks ei ole paremat viisi kui klientide iseloomustused. Keskendudes kliendi eluea väärtusele, suudate te tõenäoliselt oma kliente pikema perioodi jooksul enda juures hoida ja nendega koostööd teha, mis omakorda aitab luua head mainet, saada klientidelt positiivset tunnustust ja kasvatada seeläbi müügivõimekust.\nKuidas kliendi eluea väärtust maksimaalselt kasvatada?\nKuigi kliendi eluea väärtuse maksimeerimiseks on mitmeid võimalusi, on üks parimaid lahendusi selleks klientidele sujuva ostuprotsessi pakkumine. Ostuteekond peaks olema intuitiivne, kiire, toetama mitut kanalit, pakkuma nutikaid valikuid ja võimaldama iseteenindust. Paljud B2B tootjad ja müüjad on nende võimaluste pakkumiseks võtnud esmalt kasutusele e-kaubanduslahenduse ja teises etapis arendanud seda edasi, jõudes sihitud partnerportaalini, kus on rohkem personaalset sisu ja suurem iseteeninduse osakaal.\nMõned võimalused, kuidas e-kaubandus ja partnerportaalid saavad abiks olla:\nKasutage klientide andmeid, et pakkuda sihitud sisu\nÜks võimalus oma klientide paremaks teenindamiseks, nende hoidmiseks ja eluea väärtuse tõstmiseks on hoolitseda selle eest, et koguksite klientide kohta jooksvalt andmeid. Neid andmeid saab kasutada sihitud sisu pakkumiseks, et aidata kliendil teha õigeid ostuotsuseid.\nPersonaliseerige oma suhtlust klientidega\nSee on jätk eelmisele punktile, kus parema kogemuse pakkumiseks tuli rakendada kliendiandmeid. Klienti saab panna tundma end erilisena ka nii, et kasutate personaliseeritud suhtlust, millega pöördute klientide poole otse, erinevalt massisuhtlusest, mis võib kõnetada, aga ei pruugi.\nKasutage ära kõik kanalid\nE-kaubanduse platvormi abiga saate ära kasutada kõik ostuprotsessi kanalid, sealhulgas hoolduskeskused. Pakkudes klientidele võimalust valida asjaajamiseks just neile kõige sobivam kanal, suudate te suurema tõenäosusega neid pikema perioodi jooksul enda juures hoida.\nPakkuge neile intuitiivselt rohkem iseteeninduslikke valikuid\nÜha rohkem inimesi on internetiga sina peal ja eelistavad kiireid lahendusi. See tähendab, et iseteenindusportaalid koguvad üha rohkem populaarsust. Üks võimalus kliendikogemuse täiustamiseks ja seeläbi eluea väärtuse tõstmiseks ongi pakkuda oma klientidele rohkem iseteeninduslikke valikuid.\nVärvake nad püsikliendiprogrammi\nVeel mõned võimalused klientidele pakutava väärtuse kasvatamiseks ja nende enda juures hoidmiseks on piiratud kasutusega lojaalsusprogrammid, hinnasoodustused, parem teenindus jm.\nMilliseid samme tuleks teil ette võtta, et kliendi eluea väärtusele keskenduda:\nVaadake üle oma tänane info, kampaaniad, teenindus ja ostuvõimalused, mida te oma klientidele pakute.\nKoguge klientidelt ja klientidega tegelevatelt meeskondadelt tagasisidet koos võimalike parenduskohtadega.\nKaaluge erinevaid võimalusi kliendikogemuse parandamiseks, seadke need prioriteediks ja viige need ellu.\nVeenduge, et teil on sobiv e-kaubanduslahendus/partnerportaal järgmisele küpsusastmele liikumiseks ja parema kliendikogemuse pakkumiseks.\nÜhtlustage ja koondage andmeid, et saaksite kliendist ühtse pildi. Sealt edasi saate juba luua täpsemaid segmente ja suhelda nendega individuaalselt.\nSee on maraton, mitte sprint. Alustage väikestest asjadest ja koguge teadmisi. Seejärel pange kokku meeskond, kes töötab pikaajaliselt kliendi eluea väärtuse nimel.\nUuri ka lisaks👇\nShare ”Tööstusettevõtetele: Mis on kliendi eluea väärtus ja miks see on oluline? Lisaks e-raamat!” on:


SBS - Ehitusfoorum\nLugemata postitus Postitas suuarlne » 21 Apr 2011, 12:41\nKui kallis on sbs-i pealiskatte keevitamine silepinnale? Kui palju keegi ruudust küsib\nLugemata postitus Postitas Margus S. » 21 Apr 2011, 22:11\nsuuarlne kirjutas: Kui kallis on sbs-i pealiskatte keevitamine silepinnale? Kui palju keegi ruudust küsib\n4 kuni 7 EUR /m2 olenevalt katuse suurusest + gaas\nLugemata postitus Postitas :)))) » 26 Apr 2011, 23:56\ntegelt ka nii kallis ? meil sama hinnet pakuti mis ca. 5 aastat tagasi 10 eeki ruut. Arvasime, et 1 eur ruudust hetkel normaalne enamvähem peaks olema. 4-7 vähe palju pole, lihtsalt põletamise eest ? Või mõtlesite koos materjaliga ?\nLugemata postitus Postitas WWW » 28 Apr 2011, 11:42\n:)))) kirjutas: tegelt ka nii kallis ? meil sama hinnet pakuti mis ca. 5 aastat tagasi 10 eeki ruut. Arvasime, et 1 eur ruudust hetkel normaalne enamvähem peaks olema. 4-7 vähe palju pole, lihtsalt põletamise eest ? Või mõtlesite koos materjaliga ?\nEi ole see midagi kallis. 1 EUR-i eest võid teha ise,kui oskad. 5 aastat tagasi iga kolmas kokk oli ehitaja\nSBS-i paigaldusega peab tegelema ikkagi proffessionaal,kes teeb seda tööd korralikult ja kvaliteetselt.\n4-7 EUR see on veel vähe!\nLugemata postitus Postitas sashaobrok » 28 Apr 2011, 17:20\nVabsee... ca tuhat eeku ühe rulli lahtikerimise eest....\nLugemata postitus Postitas sashaobrok » 28 Apr 2011, 23:26\nPalun viita mingile õpetusele või juhendile, kuidas käib sbs paigaldus. Internetis ju igatsugu asju tihtilugu kirjas. Või kirjelda palun ise, mis vahe on amatööri ja osavnäpu paigaldusvõtetes. Mis on võtmepunktid ja eeldused, et see töö saaks 100% hästi tehtud?\nLugemata postitus Postitas rokikas » 29 Apr 2011, 23:43\nsashaobrok kirjutas: Vabsee... ca tuhat eeku ühe rulli lahtikerimise eest....\n.....on ehk võib olla normaalne norras aga mitte siinkandis.\nLugemata postitus Postitas sashaobrok » 30 Apr 2011, 00:11\nOt nüüd on mingi moderaator siit üle käinud üldse...\nLugemata postitus Postitas Külaline » 30 Apr 2011, 19:45\n4-7 on täiesti normaalne hind, koos materjali ja gaasiga. Kui on huvi andke teada.\nLugemata postitus Postitas Külaline » 02 Mai 2011, 17:43\nKülaline kirjutas: 4-7 on täiesti normaalne hind, koos materjali ja gaasiga. Kui on huvi andke teada.\nNo gaasi ja mterjali hind selle sees, siis muidugi.\nAga mõtlesin selle peale, et kui gaas ja materjal olemas ja ainult põleta maha. Et kui palju keegi kuskil firmas selle tööeest teenib ?\nLugemata postitus Postitas habe » 02 Mai 2011, 18:53\nVõib-olla on 4 euri ka veel liiga palju makstud. Materjal maksab ju ainult 39 euri rull (10 m2) ja gaasi saab ka varastada kui vaja. Ja tugev töömees viib korraga kuni 4 rulli 5-kordse katusele kui vaja. Saab ka kraana pealt kokku hoida.\nMina isiklikult ei tunne ühtegi tõrvikuga tuttavat venda, kes alla 4 euri/m2 kodunt välja tuleks.\nLugemata postitus Postitas AJ » 02 Mai 2011, 22:08\nÕige jutt,lisaks veel saaks ka rullmaterjali jääkidest teha (täiesti tasuta) ja gaasi asemel kasutada fööni\nÜhessõnaga materjali ja töö eest küsida 1EUR. -tegijat leiad siit foorumist,näiteks SASHAOBROKI,kes on kõva katusemees\nLugemata postitus Postitas sashaobrok » 02 Mai 2011, 22:18\nLugemata postitus Postitas nujh » 04 Mai 2011, 22:37\nma enne vbl selgitasin valesti, gaas ja materjal olemas näiteks omaniku poolt, mina tulen ja lihtsalt hakkan põletama, firmas pakuti 3 aastat tagasi 17 krooni ruut, ei tea palju hetkel nii küsida võiks ? Hetkel pakuti 10 krooni ruut, see minumeelest puhta vähe. Kui koos materjaliga siis jh 5 euri ruut, alla selle ei ole mõtet teha.\nLugemata postitus Postitas habe » 05 Mai 2011, 10:28\nnujh kirjutas: ma enne vbl selgitasin valesti, gaas ja materjal olemas näiteks omaniku poolt, mina tulen ja lihtsalt hakkan põletama, firmas pakuti 3 aastat tagasi 17 krooni ruut, ei tea palju hetkel nii küsida võiks ? Hetkel pakuti 10 krooni ruut, see minumeelest puhta vähe. Kui koos materjaliga siis jh 5 euri ruut, alla selle ei ole mõtet teha.\nNo kui on mõni lihtne katus, aluspind töötlust ei vaja, ei ole tõsteid, neelusid, siis võib-olla kannataks teha 20-25 eeku/m2, kui omanik ise materjali katusele sikutab, tööle-koju sõidutab ja lõunaks suppi keedab ja pärast nõud ära peseb...\nLugemata postitus Postitas Karel Radiko » 07 Mai 2011, 09:22\ntundub et reaalsusest on siinsed inimesed kauged . aga eks lotopileti peab ostma, muidu ju võita ei saa (ütleks selliste hinnete küsimise peale).\nLugemata postitus Postitas habe » 07 Mai 2011, 22:22\nKarel Radiko kirjutas: tundub et reaalsusest on siinsed inimesed kauged . aga eks lotopileti peab ostma, muidu ju võita ei saa (ütleks selliste hinnete küsimise peale).\nKui teil härrad rulli materjali 1 euri eest kinni kärsatavad, siis oleks isegi klient.\nLugemata postitus Postitas Külaline » 08 Mai 2011, 18:18\nNo minuteada ei saa yheski suuremas katusefirmas töömees yle 10 krooni (0.65euri) sileda ja suure pinna põletamise eest kätte. Kunagi sai isegi 7eeku ruut keevitatud, aluskihti isegi odavamalt veel...Nyyd sõbralikus naaberriigis saan 2,1EURi brutona kahekihilise katuse eest ja seda ainult lihtsate katuste eest, yldjuhul tunnihind.\nLugemata postitus Postitas hmm » 09 Mai 2011, 18:49\nno soomes see nii odav ? Ma ei taha seda mitte uksuda.\nAga meil makstakse hetkel ka 10 eeki ruudust, siit järeldusele saada tahtsingi, et kui palju küsida tasuks 0,65 eur on ilmselgelt vähe.\nLugemata postitus Postitas Külaline » 09 Mai 2011, 19:56\nVEDENERISTYSALAN TYÖEHTOSOPIMUS 2010–2011 http://www.rakennusliitto.fi/@Bin/33477 ... 10_www.pdf\nLugemata postitus Postitas Külaline » 09 Mai 2011, 20:20\nhttp://www.rakennusliitto.fi/@Bin/44714 ... tysala.pdf\nLugemata postitus Postitas Karel Radiko » 09 Mai 2011, 22:57\nüks asi on mida ettevõte töömehele maksab kes seda tööd igapäev teeb. teine asi mida mõni õnneotsija küsib.\nJa muidugi ei müü ükski ettevõte oma tööd välja sama hinnaga mis töömehele kulub (muud kulud, nii ajas kui rahas on ju iga asjaga kaasaskäivad nähtused). Siin teemas olnud 4-7 euri on koos materjali ja gaasiga ühekihilise SBS-i paigalduse suht miinimumhind.\nei saagi täpselt aru mida teemaalgataja siit otsib, st vastust millisele küsimusele kas tahab kedagi kes altuurakorras teeks mõne katusekese või siis tahab ise tööle minna ja uurib mis m2 hinna peaks tööandja maksma\nLugemata postitus Postitas habe » 11 Mai 2011, 11:38\nKarel Radiko kirjutas: üks asi on mida ettevõte töömehele maksab kes seda tööd igapäev teeb. teine asi mida mõni õnneotsija küsib.\nKes krt seda teab\nmuide, 4-7 EUR miinimumhinnana on pea 2x hinnavahe.\nSamas, ka 10 EUR/m2 eest ei läheks metsatallu või laiule mitte keegi 3 m2 keevitama. Materjaliga siis või ilma\nLugemata postitus Postitas teemaalgataja » 13 Mai 2011, 19:35\nMa tahtsin seda teada, kui palju ruudu eest keegi teenib kuskil firmas\nIse saame nii vähe 10 eeki ruut ja tahtsin teada kuidas mujal eestis seisukord on. Sest kõrgajal saime 16 eeki, aga nüüd hinnad igal pool tõusnud, et 10 jääb ikka päris madalaks.\nLugemata postitus Postitas Karel Radiko » 13 Mai 2011, 19:52\nnujah, käin vahel ka ise sbs-i põletamas et mitte oskusi kaotada. ja nu põhimõtteliselt on hinnavahemik 6-10 eeku m2 minu jaoks teinud keskmiseks tunnihindeks 250-300 eek tund. Aga võibolla ma tõesti viitsin ja tahan ka rohkem teha kui mõni teine 16 eeku m2 teeniks siis ilmselt 500 eek/tund. Nii poleks üldse muud mõtet tehagi


Kalade kuderändele saavad hoolsad paisuomanikud kaasa aidata | loodusveeb\nKalade kuderandele saavad hoolsad paisuomanikud kaasa aidata\nKalade kuderändele saavad hoolsad paisuomanikud kaasa aidata\nHans Braxmeier. Pixabay\nÜldiselt aitavad paisude juurde rajatud kalapääsud kaladel jõgedes vabalt liikuda. Keskkonnaameti vee peaspetsialisti Elina Leineri sõnul on aga risuga ummistunud kalapääsud rändel kaladele takistuseks. „Seetõttu palume paisuomanikel kalapääse järjepidevalt kontrollida ja vajadusel neisse kogunenud oksarisu koristada,“ meenutab Elina Leiner paisuomanikele keskkonnaloaga määratud kohustust.\nKui märkad, et mõne paisu kalapääsus pole vett või see on risuga ummistunud, teata sellest riigiinfo telefonile 1247.\nRändetõkete pärast väheneb jõgedes siirdekalade arvukus. Mõnes Eesti veekogus on näiteks forelli looduslikud populatsioonid inimese loodud rändetõkete pärast hävimisohus või juba hävinud. „Rändetõkete tõttu on paljud meie veekogud kesises seisundis – veekogudele omaseid kalaliike seal enam ei ole või neid on väga väheks jäänud,“ väljendab Elina Leiner muret.\nLõheliste jaoks on kudemiseks olulised just kärestikulised jõelõigud, mida meie veekogudes esineb looduslikult vähem kui sügavaid ja aeglase vooluga kohti. Kärestikud on madalaveelised, kiirevoolulised ja kivise-kruusase põhjaga jõelõigud, kus lõhelised koevad ja sirguvad nende järglased.\nSügiseste rändekalade kaitseks on Eestis võetud kaitse alla 125 jõge ja jõelõiku, mille nimekirja leiab keskkonnaministri määrusest . Nendel veekogudel on loodusliku sängi, veetaseme ja veerežiimi muutmine keelatud. „Selleks, et kalad jõuaksid koelmutele ja neil õnnestuks edukalt kudeda, peab nendes kohtades vesi voolama täpselt nii, nagu loodus on seda kujundanud. Nendele veekogudele ei tohi uusi paise rajada ning olemasolevatest paisudest tuleb omanikel tagada kaladele läbipääs. Vaid siis võivad kalad jõuda koelmutele, kus on neile kudemiseks sobivad tingimused,“ tõdeb Elina Leiner.\nViidatud nimekirja kantud jõgedel on 91 paisutust, millest enam kui pooltel on kalapääsud või need on kaladele ületamiseks piisavalt madalad. Ülejäänud paisutuste omanikel on kalade ees see kohustus paraku veel täitmata.\nVeekogusse paisu ehitamiseks ja paisutamiseks ehk veetaseme tõstmiseks tuleb Keskkonnaametilt taotleda keskkonnaluba. Lisateavet selle kohta saab ameti kodulehelt. Kõik nõuded paisutamiseks ja kalade läbipääsu tagamiseks on märgitud paisuomanikule antud keskkonnalubades.\nKudevate lõheliste ja uue kalapõlvkonna kaitseks kehtivad lõhejõgedel oktoobri keskpaigast kuni detsembri alguseni püügipiirangud. Täielik kuderahu algab 20. oktoobril ja kestab kuni 30. novembrini. Sel ajal on enamikel lõhejõgedel kalapüük keelatud.\nUudise autor: Keskkonnaamet


VANA RAUDRATAS, Vaata pilte. Hinnapakkumine meilile.\nPõllumajandustarvikud, müük 11.02.19 Eesti\nMÜÜA KASVUHOONE 500M2, kasutatud; Müüa tsingitud karprauast kaartega kasvuhoone. Kasvuhoone pindala on 500 m2. Olemas ka tomatikasvatuseks kohandatud kastmissüsteem ning teatud muid tarvikuid taimekasvatuseks. Samuti uksed ning tuulutusluugid.


Maailmastaaridele rõivaid valmistanud tulevikutäht Mariliis Niine: moedisain on andnud mulle võimaluse tuua ellu hullumeelsed ideed - Anne & Stiil - Delfi Lood\n28. veebruar 2018 5 min.\nMariliis Niine Erakogu\nMöödunud nädalal esmakordselt välja antud Abakhan Creative Award stipendiumi pälvinud moelooja Mariliis Niine on kui sõõm värsket õhku – vaatamata noorele eale on ta moemaailmas juba nii mõndagi saavutanud ning tema plaane kuulates on palju rohkem veel ees. Eesti Kunstiakadeemia magistrantuuris õppiv naine tegeleb hetkel tõeliste tulevikumaterjalide loomisega, mida saab uudistada juba 10. märtsil Tartu Moekuulutaja laval – Mariliis stiliseerib seal erishow just tulevikumoest.\nMariliis, millal mood sind huvitama hakkas?\nMa nii täpselt ei mäleta, ilmselt juba päris noores eas. Vanaema juures käies lükatakse siiani nina alla vanad fotoalbumid, mis on täis pilte minu “stilistika” projektidest - olgu see siis vanaema pulmakleidi, lüpsikannu ja uhke kübaraga roosipeenra vahel või mõne heegeldatud õhtukleidiga kiige peal. Seda ma mäletan hästi, et vanaema suures garderoobis meeldis mulle väga tuhnida - tal on iga kleidi jaoks õiges värvitoonis kingad, kott ja ehted. Tema juurde jõudes läksin otsejoones garderoobi, panin tikanditega pitskleidi selga, kübara pähe, kõrged kingad alla ja läksin lilli kastma. Kui ma natuke vanemaks sain, nii 7-8-aastaseks, siis õpetas vanaema mulle traageldamist ja näiteks aukude parandamist kas siis sokis või seelikus. Nii hakkasin kodus salaja enda riietesse väikseid auke tegema, et saaks jälle nõela ja niidi kätte võtta.\nMis mood sinu jaoks on?\nMood on minu kirg, millest ma loobuda ei taha. Moedisain on andnud mulle võimaluse tuua hullumeelsed, piire murdvad ideed ja fantaasia päris ellu.\nMariliis Niine autorikollektsioon LEgGOdt\nKus sa moodi õppinud oled?\nÕppisin moedisaini Eesti Kunstiakadeemias, kus omandasin bakalaureusekraadi. Lisaks on mind alati paelunud moetrendid. Moetrendide loomist ehk “Fashion Trends Investigation from Coolhunting to Forecasting” õppisin Barcelona IED, kus õppejõududeks olid WGSN trendiloojad.\nKuidas sa maailmakuulsa moelooja Iris Van Herpeni juurde praktikale sattusid?\nIris van Herpeni juurde sattusin erinevate juhuste kokkulangemisel. Kõik sai alguse sellest, et üheks minu unistuseks oli Erasmuse vahetusaastal õppida Hollandis, The Hague Royal Academy-s. Vastu võeti kaks rahvusvahelist tudengit, mina jäin kolmandana ukse taha. Olin väga löödud ja otustasin, et saagu, mis saab, aga EKA-t ma ilma Erasmuse vahetusaastata ei lõpeta. Otsustasin kandideerida praktikale.\nKandideerisin väga mitmetesse kohtadesse, üks neist oli ka Iris Van Herpen. Olin sellel päeval meeleheitlikult kümneid meile erinevatele disaineritele saatnud ja Irisele õnnestus mul ikkagist copy & paste’iga saata vale kiri. Teadsin kohe, et nüüd on ainult kaks võimalust: ma kas lasin oma elu parima võimaluse käest või ma jään talle just meelde oma naljaka emaili pärast. Minulegi suure üllatusena sain ma paari päeva pärast kirja: “I need you in ten days”. Pakkisin kohvrid kokku ja Amsterdamis ma olingi. Tegin proovipäeva, mille lõpus öeldi, et koht on sinu. Juba pooleteise kuu pärast sõitsin Irisega Pariisi moenädalale, kus laval oli ka minu enda kätega valmistatud minu esimene couture kleit, mille tehnikaid õppisin arhitekt Philip Beasleylt. Seitsme kuu jooksul õppisin kõiki couture’ist ja couture-tehnikate kasutamist ready-to-wear rõivastes. Samuti sain tiimiga valmistada riideid mitmetele näitustele New Yorkis, Dubais, erinevatele kuulsustele nagu näiteks Daphne Guinness, Tilda Swinton, Beyonce, Björk. Võin julgelt öelda, et ilma selle kogemuseta ei oleks ma täna see, kes ma olen - nii inimese kui disainerina.\nÕpid hetkel EKA moeosakonna magistrantuuris. Mis su peamised teemad on?\nHetkel huvitavad mind väga bioloogilised eksperimendid just materjalide kasvatamise valdkonnas. Mitte sellepärast, et ma prooviks kuidagi maailma päästa ja säästa erinevaid ressursse, vaid olen loomuselt juba eksperimenteerija ja proovin alati luua midagi täesti uut ja nihutada piire reaalsuse ja fantaasia vahel. Mulle meeldiks, kui mu kõige ulmelisemad fantaasiad saaksid tõeks - nii et seda ma teengi.\nMillega sa veel igapäevaselt tegeled?\nPõhiosa minu päevast moodustavad erinevad ametirõivaste projektid nii suurematele kui väiksematele ettevõtetele. Disainin kostüüme ja loon uusi visioone kohvikutele, restoranidele, suurematele pankadele, spadele jne. Samuti õpetan EKA esimese kursuse tudengitele kollektsiooni ja moodboardide loomist. Nendele projektidele järgnevad erinevad stilistikaprojektid ajakirjadele, reklaamidele või näiteks Tartus Moekuulutajal.\nKa trendid on ikka veel suur osa minu tööst ja elust - kahe New Yorkis resideeruva Argentiina tüdrukuga loome ka oma moetrende trendiagentuurile The Fog Bog all. Need trendid on suunatud moebrändidele kollektsioonide loomiseks. Ja kui viimaks kõik muud kohustused on tehtud, siis nokitsen ka uue kollektsiooni kallal.\nMis sa arvad, milline on mood 100 aasta pärast?\nSelleks ajaks olen ma välja mõelnud ja kasvatanud palju seenenahast ülerõivaid, aksessuaare ja jalanõusid. 100 aasta pärast on Bio-Wear teinud oma tõelise võidukäigu - juba praegu on selle nimel palju ära tehtud. Näiteks Suzanne Lee, kes kasvatab riiete vormides kasvatamiseks baktereid või Hollandi disainer Jalila Essaïdi, kes teeb lehma väljaheitest kangaid.\nTartu Kaubamaja keskuses toimuv Moekuulutaja leiab aset 10. ja 11. märtsil. Mariliis Niine poolt stiliseeritud ning eriliste aksessuaaride vürtsitatud show on laval laupäeval, 10. märtsil kell 14.00. Üritus on kõigile tasuta. Lisainfo siin ja Facebookis.\nMa tahtsin lapsi, kuid ei tahtnud olla rase\nHakkliha valmistamise ABC | Kuidas hakkliha õigesti praadida ja milliste nippide abil valmivad mahlased kotletid? Lisaks klassikaliste kotlettide retsept! (1)


Konsultatsioonid andmete ja info automatiseerimise küsimustes | Edisoft\nAndmete ja info automatiseerimine tarnekettides\nAvaleht Teenused Konsulteerimine\nMillal vajatakse konsultatsiooni?\nEnne keerukate andme- ja teabevahetuse automaatlahenduste installimist ettevõttes on soovitatav võtta väliskonsultatsioone. Vastuseid vajavad küsimused – millised protsessid tuleks automatiseerida; millist kasu see tooks; milliseid lahendusi kasutavad konkurendid, kas olemasolev IT-infrastruktuur on sobiv? Asjatundlikud vastused aitavad minimeerida projekti rakendamisega seotud riski.\nPakume klientidele juba toimivate IT-süsteemide ja protsesside analüüsi, nende optimeerimist ja kohandamist elektrooniliseks andmevahetuseks, kompleksseid katseid ning projekti rakendamisega seotud konsultatsioone.\n15-aastane EDI-teenuste osutamise kogemus\nRohkem kui 5500 edukat projekti\nAlati tähtaegne projektülesannete täitmine\n„EdiAgent tõepoolest lihtsustab meie tööd. Mida tegime varem käsitsi, saab nüüd süsteemi abil tehtud. Klientide külastamine ja tellimuste vastuvõtt on nüüd efektiivsem. Väike müügiesindajate üksus suudab teenindada suurt müügikohtade võrgustikku.“\nViktors Lomakins, VIP-klienditeeninduse juht, MBWS Distribution SIA\n„Edisoft paistab silma asjatundlikkuse, kvaliteetse töö ja kõrge teeninduskultuuri poolest. Oleme teinud koostööd juba mitu aastat ning oleme saanud mitmel korral veenduda, et ka keerulistes olukordades on leitud eriti asjatundlikud lahendused, mis on paindlikud ja kliendi vajadustele vastavad. See on kõrgtehnoloogiatega sammu pidav tulevikuettevõte.“\nJūratė Jančienė, peadirektori kohusetäitja, UAB Galinta ir partneriai


Maailma parim koht: vanadus rõhub\nTäna ommikul magasin mina sügavat puhast lapseund olles täielikus teadmatuses oma saabuvast aastast. õelad inimesed ei saanud seda loomulikult nii jätta. tulid ja irvitasid mu üle. loomulikult üritasid nad oma kurikavalaid plaane tordi ja lilllede ja laulu taha varjata, aga ma nägin neid läbi. Aga naergu kui tahavad, peagi saabub neil endilgi sünnipäev ja küll mina siis naeran.\nLisaks arvutasin ma oma sünnipäeva välja. vaadake asi on selles, et kuna ma igakord räägin et ma olen n+1 aastat vana, siis oma tõelise vanuse olin ära unustanud. Võtsin siis paaar integrali, taandasin, liitsin juurisin ja koorisin ning välja arvutasin, et 23 aastat. See on muideks palju rohkem kui ma arvasin. Päris vanur lausa. Hea et margus minust veel vanem on. Vähemalt mingi lohutus.\nja suur tänu kõigile kaardisaatjatele (eriti toidutarele ja hotmailile ja birthdayalarmile ja seebipangale ja muudele sellistele sõpradele) et mulle pidevalt mu vanust meelde tuletate.\nSain muideks teada, et mul on õnne sterdipakett olemas. Nüüd on vaid ekspänsjoneid vaja juurde. Selleks on aga tiibu vaja. on kellelgi pakkuda. ma üritan neid mitte ära põletada.\nmuide vareste vaher on kollapunakuldseks läinud. Sügis on käes\nkirjutas maailmaparandaja kell 14:15\nkuna inimesed kauges hiinas söövad riisi ja teadupärast kartulisalatist väga midagi ei arva, läheb seega mu teooria tiivaste sissesöömise mõttekusest tiivaste kasvatamisel vett vedama... proovi järsku mõni punane pull annab sulle tiivad (reklaamis ju lubati)


Igor Fedotov: tulevik liigub kindlustusmaaklerite konsolideerumise poole - Finantsuudised\nEestis on õigus kindlustusmaaklerlusega tegeleda seitsmel kindlustusmaaklerettevõtte filiaalil ja 41 kindlustusmaaklerettevõttel. Kindlustusmaaklerid vahendavad peamiselt kahjukindlustustooteid, elukindlustustooteid vahendatakse väga marginaalselt. Elukindlustust vahendati 2018. aasta esimesel kuuel kuul 348 000 euro eest (2017. aastal 478 000 eurot) ja kahjukindlustustooteid 92 000 000 euro eest (2017. aastal 170 000 000 eurot). Peale Eestis tegutsevate kindlustusandjate toodete vahendati ka välismaiste kindlustusandjate tooteid ca 8 000 000 euro eest. Suurim kindlustusmaaklerettevõte on IIZI Kindlustusmaakler turuosaga 31%, millele järgnevad Marsh Kindlustusmaakler 12%, Vandeni Kindlustusmaaklerid 8% ja KindlustusEst Kindlustusmaakler 7% turuosaga. Kindlustusmaaklerid vahendavad 47% kogu Eesti kahjukindlustusturu mahust, millest võib järeldada, et nii ettevõtted kui ka eratarbijad hindavad kindlustusmaaklerite teenust.\nValminud on kindlustusettevõtete konkurentsiraport, mis annab täieliku ülevaate valdkonna ettevõtete konkurentsivõimest. Analüüsitud on ettevõtete viimase viie aasta majandusnäitajaid, mille põhjal on välja toodud valdkonna arengutrendid ja ettevõtete pingeread. Konkurentsiraporti saab tellida siit.\nKuna majandus on juba mõnda aega olnud tõusuteel, võib öelda, et ka kindlustusmaaklerite äritulemused on liikunud üles. Jätkuvalt kasutavad kindlustusmaaklerite teenuseid rohkem ettevõtted (hinnanguliselt ca 90% ettevõtetest), ent ka eraisikud on järjest rohkem hakanud hindama kindlustusmaakleri teenuse väärtust – võrdlused, soovitused, nõustamine jne. Just kindlustusmaaklerid on nii Eestis kui ka mujal maailmas olnud kindlustuse innovatsiooni vedajad, luues uuenduslikke lahendusi peamiselt just eratarbijatest klientidele kindlustuse ostmise ja tarbimise lihtsustamiseks.\nSuuremad muutused maaklerturul\n2018. aasta suurim sündmus Eesti kindlustusmaaklerite turul oli üks Eesti ajaloo suurimaid ostutehinguid, kus Austria kindlustusmaaklerfirma GrECo International Holding AG omandas enamusosaluse Eesti suurimas kindlustusmaaklerikontsernis IIZI Grupis. Selle tulemusena tõusis IIZI Baltikumi suuruselt teiseks kindlustusmaaklerettevõtteks, omades omakorda ettevõtteid kõigis kolmes Balti riigis. Trend ongi pigem see, et pikemas perspektiivis kindlustusmaaklerid konsolideeruvad.\nOktoobris jõustus Euroopa Liidus uus kindlustuse turunduse direktiiv (IDD) ja ka Eesti võttis kindlustustegevuse seadusesse sealseid põhimõtteid üle. Kuna siiani on Eestis kindlustustegevus olnud muu Euroopaga võrreldes pigem rohkem reguleeritud, siis olulisi muudatusi IDD rakendamine kindlustusmaaklerite tegevuses kaasa ei toonud. Eraldi väljatoomist väärib ehk uus töötajate koolitusnõue 15 tunni ulatuses aastas. See tähendab, et kindlustusmaaklerettevõte on kohustatud oma töötajaid koolitama aastas vähemalt 15 tundi nende tööd puudutaval teemal, et tagada suurem kompetentsus.\n25. mail 2018 jõustus Euroopa Liidus isikuandmete kaitse üldmäärus (GDPR), mis mõjutab ettevõtete tööd ka Eestis. Kuna kindlustusmaaklerid ja kindlustussektori ettevõtted üldiselt on ühed suuremad isikuandmete töötlejad, siis tähendab see kindlasti protsesside ülevaatamist ja korrigeerimist. Kindlustusmaaklerid on sellega tegelenud juba pikemat aega ning praeguseks on suuremad murekohad ületatud ja tegutsetakse vastavalt määrusele.\nEesti kindlustusmaaklerid liiguvad suurema konsolideerumise poole. Valdkonda reguleeritakse aina rohkem ja kindlustusmaaklerid proovivad otsida jõudu ühinemise kaudu. Kindlustusmaaklerid on jätkuvalt kindlustusturu innovatsiooni vedajad. See on tingitud peamiselt sellest, et maaklerettevõtted on oluliselt väiksemad, paindlikumad ja kiiremad võrreldes suurte peamiselt rahvusvaheliste kindlustuskontsernidega ning suudavad ideid kiiremalt ellu viia. Maaklerteenust tahetakse parendada ja selleks vaadatakse peamiselt jaekliendi poole. Jaeklient väärib samasugust nõustamise, soovitamise, võrdlemise jne teenust nagu äriklient ning kindlustusmaaklerid pakuvad seda järjest rohkem.\nSamuti on kindlustusmaaklerid alati olnud uute toodete ja kindlustusandjate turule toojad ning see jätkub. Ennustan, et uuel aastal toovad kindlustusmaaklerid turule nii mõnegi uue kindlustustoote või -lahenduse. Sel aastal oli näiteks üks olulisem kindlustustoode, mida kindlustusmaaklerid Eesti turule vahendasid, küberriskikindlustus. Kuna kohalikud kindlustusandjad seda toodet ei paku, siis kindlustusmaaklerite abiga tuuakse seda mujalt.\nKokkuvõtteks võib öelda, et kliendid hindavad Eestis kindlustusmaaklerite teenust ja tajuvad selgelt selle väärtust. Kindlustusmaaklerid on jätkuvalt huvitatud oma teenuste arendamisest ja kompetentsuse tõstmisest. Ka järjest karmimas seaduseruumis tuleks näha pigem võimalusi, mitte takistusi.


Kista nokitsemised: February 2009\nEsimene samm kaalulangetamise teel\nTegemist on siis Isetegija aastaprojektiga. Minu esimeseks tööks sai kaelasoojendaja. Sellest oli ühes eelmises postis veidi juttu, nüüd lisan pildi. Sai teine selline kitsam ja nööpidega, sest ei taha kogu aeg üle pea sikutada ja siis on ka kindel, et ei veni välja ja hoiab ikka ilusti ümber kaela ja kaela soojas.\nJuba mõnda aega tagasi heegeldasin valmis oma esimese pusakee keti, nüüd on vaja veel ennast kokku võtta ja kee valmis teha\nPosted by Kista at 4:18 AM No comments: Links to this post\nLabels: kudumine, pärlitest\nPeale eelmises postis olevate imelusate riidest lillede nägemist oli loomulikult vaja kiiresti kangapoodi minna ja siidiriiet osta. Ja siin on siis minu esimesed katsetused. Ise olen väga rahul :)\nNeed kaks lilleklambrit läksid naabritüdrukutele sõbrapäeva kingituseks.\nPosted by Kista at 6:28 AM 1 comment: Links to this post\nLabels: riidest lilled\nImeilusad siidist lilled\nViimases Käsitöös olid huvitavad siidiriidest volditud jaapani rahvuslikud lillkaunistused- kanzashid. Leidsin internetist veel sarnaseid. Ilusad valmis kaunistused, mõned lilled ja ka voltimisjuhised, veel ilusaid lilli ja veel.\nUsinalt kaalu langetama\nÜhinesin Isetegija kaalulangetamise projektiga ja alates veebruarist lähevad siis minu kudumised ja heegeldamised ka sinna arvesse. Eile õhtul kudusin endale kaelasoojendaja. Selline mõte oli mul juba varem, sest iga jope alla ei taha paksu salli kaelaümber keerutada, ilma sallita mina käia ei suuda. Kuna ma seda üle pea sikutada ei taha, siis otsustasin teha nööpidega. Homme ehk õnnestub poest sobivad nööbid osta, siis saab asja päris valmis ja siis lisan ka pildi.\nPosted by Kista at 4:54 AM No comments: Links to this post\nPanen üles lapse nukule kootud jaki ja mütsi pildid. Jakk on Baby Surprise Jacket, mis kootakse ühes tükis ja ainult varrukapeal on õmblused. Mütsi kudusin lühendatud ridadega, selle nipi leidsin Isetegijast Freddy blogist. Väga mõnus oli kududa.\nPosted by Kista at 4:34 AM No comments: Links to this post\nSõbranna leidis internetiavarustest imeilusad vilditud lilled ja loomulikult tekkis vastupandamatu soov ise ka proovida. Varem olen nõelaga lapsele kaks lindu viltinud ja sellega minu saavutused seni ka piirduvad. Nüüd asusin siis lillede kallale. Praeguseks on kaks valmis saanud. Ega need päris sellised ei tulnud, nagu ma ette kujutasin, aga ei ole hullu.\nLapse nukule kootud kampsun sai ka vahepeal valmis, aga selle pildi lisan mõni teine kord.\nPosted by Kista at 6:23 AM No comments: Links to this post


JUMALIKUD KOHTUMISED | World Challenge\n„Ja vaata, üks Etioopia eunuhh…oli tulnud Jeruusalemma Jumalat kummardama ning oli tagasi pöördumas ja istus oma tõllas ning luges prohvet Jesaja raamatut. Ja Vaim ütles Filippusele: „Mine ja ligine sellele tõllale!” (Apostlite teod 8:27-29). See etiooplane, kes oli tegelikult Etioopia kuninganna varahaldur, oli käinud Jeruusalemma templis Jumalat kummardamas, otsides viise, kuidas elada elu ühel uuel moel. Nii luges ta isegi tagasiteel koju oma tõllas Pühakirja.\nIssand andis Filippusele konkreetsed juhised minna just mööda seda teed, et ta võiks kohtuda selle Etioopia mehega. Filippus kuuletus Jumalale ja kui ta siis nägi seda etiooplast ning läks temaga rääkima, siis ta ka nägi, et see mees luges Jesaja kirjast 53:7: „…nagu lammas, kes on vait oma niitjate ees, nõnda ei avanud ta oma suud.“ Mees küsis Filippuselt, mida see kirjakoht tähendab ja Filippus, olles tajunud ära, et selle mehe süda igatseb tõe järele, jagas täie rauaga selgitusi ja tõde Jeesuse Kristuse kohta. „Aga Filippus avas oma suu ja sellest kirjakohast lähtudes kuulutas talle evangeeliumi Jeesusest.“ (Apostlite teod 8:35).\nSee osa Pühakirjast, mida etiooplane Vanast Testamendist luges, räägib Jeesust Kristust puudutava prohveteeringu täitumisest. Filippus sai talle selgitada Jumala plaani pääste-, ristimise- ja uue Jumala Kuningriigi kohta, mis kõik on täielikult täidetud vaid ühes Isikus – Jeesuses. Etiooplane avas oma südame võttes vastu selle sõnumi ja seeläbi omakorda igavese elu.\nKui üks ustav usklik jagab avatud südamele evangeeliumi, hakkavad imed juhtuma. Võimalik, et püüad endiselt veel Jeesusest rohkem teada saada ja Teda mõista. Kui nii, siis Jumal vastab kindlasti su südameigatsusele Teda paremini tundma õppida, saates ka kellegi su teele. Või kingib Jumal sulle ühe jumaliku kontakti, mille kaudu saad sina aidata ja valgustada kedagi teist.


Subaru täisteenusliising ettevõtetele Sixt Liisingust\nValides täisteenusliisingu saate pühendada oma aja ettevõtte põhitegevusele. Meie hoolitseme kõige eest, mis puudutab sõidukeid.\nHelistage 6381602 või täitke allolev kontaktivorm ning võtame teiega ühendust ühe tööpäeva jooksul!\nTeile sobivaima pakkumise:\nsaamiseks ei ole teil vaja teada muud kui, mis tüüpi autot te vajate,\nmilline on eeldatav keskmine läbisõit aastas ning,\nkui pikalt soovite sõidukit kasutada (keskmine periood 3-5 aastat).\nMe pakkume täisteenus garantiid – kindlsutused (kasko ja liiklus), hooldused, normaalse kulumi remondid, rehvid jne. kõik sisalduvad fikseeritud kuumakses. Teil tuleb valida ainult sobiv sõiduk!\nVõtke meiega ühendust ja saadame teile mugavaima teenusliisingu pakkumise kahe tööpäeva jooksul!\nTäisteenusliising – arukas alternatiiv sõiduki omamisele!\nSubaruXV alates 306.70 € / kuu


Riikliku päästedepoota jäänud vald sipleb lahendusi otsides « Hiiu Leht\nRiikliku päästedepoota jäänud vald sipleb lahendusi otsides\n18.mai, 2012 Pääste / Uudised\nKolmapäeval lakkas olemast Lääne-Eesti Päästekeskuse Hiiumaa piirkonna Emmaste päästekomando – leinamiseks pole meestel aega, käivad ettevalmistused, et iseenda päästmiseks valmis olla.\nEmmaste riiklikus päästekomandos töötas viis meest, kolm neist läks tööle Käina komandosse ja kaks pensionile. Kui mujal peeti suletavate komandode peiesid, siis endise Emmaste päästekomando meeskonnavanem Aare Ernes, kelle õlule pani vald vabatahtliku komando moodustamise, ütles: “Ei me lõpeta siin midagi, asi läheb edasi!”\nEmmaste vallavanem Tiit Peedu ütles, et vald üritab tekkinud olukorrast välja sipelda. Tema sõnul vald depoohoone ülalpidamiseks raha leiab, meeste palgaga on aga lood keerulisemad. “Meestele maksaksin hea meelega kaks korda rohkem palka, kui riik maksis, aga kahjuks pole vallal selleks jõudu. Mingi raha me neile siiski leiame ega ju ainult aitäh saa öelda – seda leiva peale ei pane,” kinnitas vallavanem.\nErnes ütles, et mingisugustest kangelastegudest veel ette kanda pole, kuid valla ja Lääne päästekeskuse Hiiumaa piirkonnajuhtide abiga ettevalmistused vabatahtliku päästekomando loomiseks käivad.\nPraegu saab ta arvestada nende kümnekonna omakandimehega, kes on kutselised tuletõrjujad. “Kui vaja ja praegu helistatakse, mul alarmseade kodus töötab, siis sõidame paagiga välja küll,” kinnitas Ernes.\nÕnneks kuulub depoohoone vallale ja ka varustusega probleeme pole. Osa tehnikat viiakse küll Emmastest ära, aga seda ongi praegu liiga palju. Alles jääb kaks masinat: paakauto ja päästeauto, neist viimane nimetatakse ümber tulekustutusautoks. Päästeautoks loetakse autot, kus on peal n-ö täismeeskond – kolm meest. “Vabatahtlikke aga ei pruugi me nii palju kokku saadagi, et näiteks liiklusõnnetuse korral päästeoperatsiooni läbi viia,” selgitas Ernes.\nKa vorm jääb samaks, ainult kiivrid vahetuvad. Uued musta värvi ameerika kiivrid pidavat isegi paremad olema.\nEsimene asi, millega vabatahtlikku komandot kamandama hakkaval mehel tegeleda tuleb, on vabatahtlikega lepingute sõlmimine. Seejuures peavad vabatahtlikele mõeldud kuuetunnise kursuse läbi tegema ka kutselised tuletõrjujad.\nKuna riik enam raha komando igapäevakuludeks ei anna, tuleb leida ka toetajaliikmeid ehk otse öeldes rahastajaid.\n“Meie ettevõtmine võib ehk tunduda mõttetu patriotismina, sest kusagil teeb selle töö ära riik, siin aga peavad inimesed ise riigi funktsiooni täitma,” nentis Ernes.\nEttevõtja: Riik jättis meid kaitseta\nEmmaste valla lääneservas, Leisus asuva plastitööstuse AS Dale LD juhataja Tiit Asumetsa sõnul ta kedagi sobivamat kui Aare Ernes vabatahtlike pritsumeeste etteotsa ei näegi. “Aare on pikka aega olnud, tunneb tehnikat ja kõike, mis päästmisse puutub, aga ma kardan, et vabatahtliku päästeüksuse võimekus ei ole päris see, mis olema peab,” on üks valla suurimaid ettevõtjaid skeptiline.\nSamas on Asumets karm ega jäta valitsuse tehtud päästekomandode sulgemise otsusest kivi-kivi peale: “Olin ise nooruses kolm aastat tuletõrjeautojuht ja tean, mis tähendab tulekahju alguses iga viis minutit, kakskümmend minutit pärast tulekahju algust pole enam suurt midagi teha!”\nKui Emmaste komando sulgemine päevakorda tuli, saatsid valla ettevõtjad kirja siseministrile ja peaministrile. Siseministri vastus ajas Asumetsal harja punaseks: “Ei tea, mis arvutuste põhjal leidis minister, et Käinast Emmastesse jõuab 15 minutiga. Nii kiiresti ei jõua isegi suvel, aga kui sa pead komandomehed ka veel kokku ajama?”\nTa on kindel, et kui kahjutuli peaks puhkema Leisu külas, Õngus või sealt edasi Kõpu poole, siis enne kui tuletõrje Käinast kohale jõuab, põleb kõik maani maha. Ja ometi asuvad just Leisus ja Nurstes kaks valla suurimat plastiettevõtet, milles kummaski üle poolesaja töötaja.\nDale riigile ei looda\nSellepärast on AS Dale LD omanikud otsustanud oma inimesi ja vara, mille maksumus üle 3 miljoni euro, ise kaitsta.\nMõned aastad tagasi ettevõtte õuele rajatud tiik, milles vett 150 m3, võimaldab tänu külmakindlale šahtile vee kätte saada ka 30kraadise pakasega. “Kohapealt peaksime viie minutiga vee kätte saama,” kinnitas Tiit Asumets, kes 20 km kaugusel Käinas valvava tuletõrjeauto peale enam ei looda.\nPäästeameti Hiiumaa piirkonna töötajad Hannes Aasma ja Marko Pruul otsisid ettevõtte jaoks juba välja sobiva pumba, voolikud ja kaitseriietuse. Ettevõte maksab kõik selle kinni ja päästeameti mehed lubasid AS Dale töömeestele tasuta väljaõppe teha.\nKes võivad põleda?\nKomandode sulgemise üheks põhjenduseks nimetas valitsus, et sellega päästevõimekus 94 protsendil Eesti elanikel suureneb. Veidi peale seda avaldust oli tulekahju Viljandimaal Kõpu vallas, kus päästedepoo oli tulekahjukohast samuti 20 km kaugusel, abi aga 20 minutiga kohale ei jõudnud.\n“Kes Eestis kuuluvad nende kuue protsendi sisse, kes võivad maha põleda? Eesti põhiseaduse järgi on kõigil eestimaalastel õigus turvalisusele, millest nüüd kahjuks on paljud ilma jäetud,” on Tiit Asumets valitsuse otsuse suhtes leppimatu.\nTa võrdles Emmaste depoo 2011. aasta eelarvet, mis oli vaid ligi 30 000 eurot ja AS Dale LD poolt riigile makstud makse, mis mullu ulatusid 770 000 euroni: “Emmaste komando sulgemisotsus tähendab, et riik ei taha oma sissetulekuid kindlustada – kui Dalega peaks tuleõnnetus juhtuma, jääb riigil see 770 000 eurot saamata.”


Everton ja Evertoni täht kustutasid Peruu võidulootused ja kroonisid Brasiilia Copa America võitjaks! – Jalgpall24\nEverton ja Evertoni täht kustutasid Peruu võidulootused ja kroonisid Brasiilia Copa America võitjaks!\nAvaldatud 08.07.2019; 01:40\nAutor Jalgpall24 08.07.2019; 01:40\nBrasiilias toimunud Copa America finaalis sai võõrustajamaa ihaldatud tiitli, alistades üllatustiimi Peruu 3:1. Südikad peruulased murti alles mängu lõpus, kui vahetusest sekkunud Evertoni ründetäht Richarlison lõi 11 meetri karistuslöögi kindlalt alumisse nurka.\nBrasiilia läks kohtumist juhtima, kui Premier League’i fännides nõutust tekitanud mees nimega Everton skooris. 23-aastane ääreründaja kannab täisnimena Everton Soares ja finaalis kirja saadud tabamus oli tema koondise ja tänavuse Copa America kolmandaks. Veidi enne poolajavilet sai Peruu penalti, mille Paolo Guerrero realiseeris, ent Manchester City ründaja Gabriel Jesus jõudis veel enne pausile minekut viiekordsed maailmameistrid taas juhtima viia.\nTeisel poolajal oli Peruul mitu võimalust, ent Alisson ei pidanud ühelgi korral palli võrgust välja korjama ja oli vana rahu ise. Kuigi teise värava autor Jesus sai oma teise kollase kaardi ja jättis Brasiilia kümnekesi, siis autsaiderid ei suutnud ülekaalu ära kasutada. Hoopis favoriidid otsustasid mängu juba enne lõpuvile kõlamist, kui Richarlison penaltilöögil täpsust näitas.\nViimati 12 aastat tagasi võitjateks kroonitud Brasiilia tõstis karika pea kohale üheksandat korda. Selle näitajaga ollakse alles paremuselt kolmandad, sest Argentina on võistlusel triumfeerinud 14 ja Uruguay 15 korda.\nVardy aitas Leicesteri võidule, Tottenhami hädad algasid juba avavooruga\nTottenhami nutune hooaeg jätkus liiga autsaideri vastu, United endiselt kindel\nPrevious Post West Ham on Arnautovici asendaja eest maksmas lausa 50 miljonit eurot\nNext PostLiverpool teeb tõsise investeeringu tulevikku ja napsab Real Madridi eest endale Premier League’i rekordimehe


Klientrakendus ei au EwsAllowList Exchange Serveri 2019 – 2016\nMicrosoft Exchange Serveri 2019 või Exchange Server 2016 Oletagem, et proovida kliendi rakendused ei REST ja EWS kasutades parameetrit EwsAllowList cmdlet-käsu Set-OrganizationalSetting abil. Kuid teil tekib küsimus rakendus ei järgi veergude EwsAllowList parameeter. Klientrakenduse saate ikka kasutada ülejäänud ja EWS isegi siis, kui EwsAllowList väärtuseks on seatud null (see takistab kõik klientrakendused kasutada ülejäänud ja EWS) Exchange serveriga ühendust.\nSee probleem ilmneb seetõttu, et kõik kasutajad on seatud EWSEnabled parameetri väärtuseks null asutusesisese Exchange'i vaikimisi. See säte lubab kõik kliendid, kes on null määratud EWSEnabled juurdepääsuks EwsAllowListkontrollimata.


Su nägu kõlab tuttavalt 2017 finaal esocietyplatform.nl\nkuidas kasutada taxifydkuidas kirjutada addresskaua kestab tervisetõendonoff lõunakeskusveiseliha guljasskuidas avada ddocmiks on ninas karvadvirumaa teataja reklaamnõmme suusaraja infogioogle tõlge\nPühapäeval 03.12 käisime erinevate kursustega meie koolist „Su nägu kõlab tuttavalt“ finaalshow’l. Enne Tallinnasse sõitmist bussiga pakkus Padise mõis meile maitsvat õhtusööki. Finaal iseenesest oli väga meelelahutuslik ja võimas. Nägime palju armastatud artiste, kellele saime kaasa elada.\nSu nägu kõlab Tuttavalt - Tallinn, Estonia - TV Show\nKalle Sepp: tahaks järgmise aasta lõpuks plaadi välja anda\n4. detsembril oli saate "Su nägu kõlab tuttavalt" finaal, mille võitis muusikalidest tuntud Kalle Sepp. "Ringvaate" stuudios andis ta ehedaid emotsioone pärast preemia võitmist ja kinnitas, et nüüd tahaks tegeleda rohkem enda muusikaga.\nsu nägu kõlab tuttavalt 2017 finaal Gretchen Joke was attending Su nägu kõlab tuttavalt 6. hooaja finaal! with Ranno Saar and 2 others at Su nägu kõlab Tuttavalt. December 3, 2017 · Tallinn, Estonia · Have some fun\nSu nägu kõlab tuttavalt: P 19.30 SUUR FINAAL! - Uudised.tv3.ee\nTV3 paroodiasaate "Su nägu kõlab tuttavalt" finaal tegi vaadatavuselt ära nii tänavusele presidendi vastuvõtule kui ka Eesti Laulule. Näosaate finaali jälgis Kantar Emori andmetel 306 000 inimest. 300 000 piiri ei ületanud sel aastal ei presidendi vastuvõtt (277 000) kui ka Eesti Laulu finaalsaade (290 000).\nsu nägu kõlab tuttavalt 2017 finaal "Su nägu kõlab tuttavalt" finaal, Andres Dvinjaninov FOTO: Madis Sinivee Kui enamikule televaatajaist pakkus tele shows «Su nägu kõlab tuttavalt» Andres Dvinjaninovi poolt tehtud ansambli Meie Mees paroodia rõõmu, siis Aivar Riisalule igatahes mitte. kirjutab Kroonika.\nsu nägu kõlab tuttavalt 2017 finaal "Su nägu kõlab varsti tuttavalt" tõukas "Pealtnägija" troonilt . 16.oktoober 2019 12:13. Ott Lepland ei näitaks oma näosaate etteastet Sarah Brightmanile: kui kleit juba selga läheb, peab ka vimka numbris olema. 15.oktoober 2019 12:30.\nPRÕM 8.8 keeleõppetegevused: detsember 2017\nkuidas kirjutada address\nmiks on ninas karvad


Ajaloost – PARISOL\nHobuste ja nahatoodete hooldus aastast 1887\nFirma Bense & Eicke loodi aastal 1887 Einbeckis kaupmeees Bense ja apteeker Eicke poolt nahaparklana. Tol ajal valmistas ettevõte parkimistööde abivahendeid nahavabrikutele ja parkimistöökodadele kogu maailmas.\nPärast suurt tulekahju aastal 1905 ehitati ettevõte uuesti üles uues Einbecki tööstuspiirkonnas. Sel ajal toodeti Parisol kaubamärgi all juba esimest kabjasalvi. Samuti valmistati ning müüdi terves maailmas nahatoodete hooldusvahendeid ja spetsiaalseid nahavärve.\n1936 ostis härra Walter Schmidt Hannoverist firma Bense & Eicke ning aastani 1958 kuulus see tema firmagruppi.\n10.jaanuaril 1958 omandas härra Albert Reinecke (praegu piiratud vastutusega osanik) Bense & Eicke koos kõigi õiguste, klientide, retseptide ja kaubamärgiõigustega. Sel ajal toodeti ettevõttes muuhulgas spetsiaalseid nahavärve, iseäranis jalgpallide tarbeks. Sellised kuulsad firmad nagu Adidas, Puma ja Moll olid Bense & Eicke klientideks.\n60ndate alguses pani Albert Reinecke aluse ettevõtte arendamisele hobuhoolduse valdkonnas. Hobuste hooldusvahendite programmi kaubamärgiga Parisol lisandus uusi tooteid ning samal ajal jätkus toodete täiustamine.\n1986 hävis kogu ettevõtte taas suures põlengus. Seejärel osteti ja ehitati ümber uus hoone Edemissenis ning tootmine jätkus juba nelja nädala pärast.\nJärgnevatel aastatel ehitati hooned ümber kaheks kaasaegseks tootmis- ja laohooneks ning kohandati tänastele nõudmistele.\n1989 sai Albert Reinecke poeg, hariduselt keemik Dietmar Reinecke, ettevõtte juhiks ning asutati usaldusühing.\nTänapäeval töötab firmas kaupmees Christoph Reinecke näol juba kolmas põlvkond, kelle sihiks on endiselt innovatiivsete toodete väljatöötamine hobuste ja nahkesemete hoolduseks.


VALIMISED 2017: Miks ma olen parim kandidaat Saaremaa vallavanemaks? - Saarte Hääl\nVALIMISED 2017: Miks ma olen parim kandidaat Saaremaa vallavanemaks? (17)\nKadi raadio viimases valimiseelses debatis osalesid erakondade ja valimisliitude esinumbrid ehk need saarlased, kelle hulgast üks on suure tõenäosusega uuest aastast sündiva Saaremaa valla esimene vallavanem.\nKUI ÄÄREMAAD HÄÄBUVAD, SIIS HÄÄBUB KA KURESSAARE\nMeie oma valimisliiduga esindame Saaremaa ääremaid. Ma kahtlen, et me siin ääremaid esindades suudame valimisi nii-öelda kinni panna. Meie rõhk on sellel, et ikkagi suur hulk inimesi Saaremaal tunneb, et nende juured on siin nendes ääremaades. Ja nad saavad ka sellest aru, et kui ääremaad hääbuvad, siis hääbub ka Kuressaare, ja kui Eesti ääremaad hääbuvad, hääbub ka Tallinn. Nii et me rõhume pigem sellele, et püüda selles suures tsentraliseerimise ja kontrolli keskustesse toomise tuhinas pidurdada ääremaade ära-\nLEIAME HEA KOOSTÖÖ JA KÕIK ON HEAD\nMina loomulikult ise nii öelda ei taha ja arvan, et see ei ole ka kohane.\nMa arvan, et häid kandidaate Saaremaa juhi kohale – ja üldse kaasa rääkima selles poliitikas, mida siin ellu viiakse – on väga palju. Ma tahakski, et kogu rõhk läheks nendel valimistel just koostööle ja ühisosa leidmisele, mitte vastandumisele. Mitte nii, et mina olen kõige parem ja tema ei ole nii hea. Arvan, et Saaremaa on piisavalt väike ja hubane kogukond, kus me leiame hea koostöö ja kõik on head.\nMa olen sotsiaaldemokraatide vallavanema kandidaat, olen valmis selle vastutuse võtma, aga see ei tähenda, et ei oleks teisi häid kandidaate. Koostöö on selle võimalikuks teinud. Mina olen neli aastat ajanud ühte-sama joont põhimõttel, et rääkimine on pronks, vaikimine on hõbe, aga töötegemine on kuld. Tahaks ka edaspidi sellest lähtuda, mitte nii, et mina ja mina ning kõik teised ei tea midagi.\nKUI TULEB SUUR VALD, JÄÄB ÄÄREMAA IKKA ÄÄREMAAKS\nEga meil see EKRE pink väga pikk ole ja väärikaid vallavanema kandidaate… Päris problemaatiline küsimus. Mina olen siin sellepärast, et kaitsta mingil määral EKRE esindatust siin.\nMinul kogemus vallas töötamiseks näiteks täielikult puudub, olen töötanud küll erinevatel töökohtadel, kus on tegemist inimeste ja tootmisega, aga mitte sellises sfääris.\nEks EKRE juhi koha Saaremaal võtsin ka selle teadmisega, et elan ise praegu ääremaal, asukohaga Leisi vallas Metskülas. See ääremaastumine on ilmne ja sellest pääsu pole –kui ka tuleb suur Saaremaa vald, ääremaa jääb ikka ääremaaks. Mure selle ääremaa pärast on see, mis mind siia tõi. Ehk õnnestub EKRE-l anda oma panus, et ääremaastumine ei oleks nii ilmne.\nMUL ON KOGEMUSI PANNA SUURI KORRALIKKE ASJU TÖÖLE\nSelleks, et sellele küsimusele objektiivselt vastata, peaks kõigepealt tegema selgeks, miks ma üldse poliitikasse sekkusin. Head Saaremaa inimesed pöördusid minu poole ja ütlesid, et sa oled teinud päris palju huvitavaid asju ja tänane olukord meie riigis, meie kohalikes omavalitsustes ei ole kaugeltki see, mis peaks olema ja mis meid rahuldaks.\nEt võiksin kokku panna kena valimisnimekirja toredatest ja edukatest inimestest ja asuda selle etteotsa. Ja siis, miks ka mitte, kui on vaja, võtta vastutus uue Saaremaa omavalitsuse juhtimise ja käimapanemise eest. Mul on elus piisavalt kogemusi panna suuri korralikke asju tööle, mis töötavad tänase päevani, ja miks ka mitte proovida kätt nüüd ka poliitikas.\nMul on eelnev kogemus poliitilises tegevuses, palju aastaid tagasi olin Keskerakonna Nõmme piirkonna esimees, nii et kogu sellest poliitikast ja asjaajamisest ning majandamisest on mul päris konkreetne ülevaade ja eesmärgid-plaanid-teadmised. Miks seda mitte Saaremaal rakendada!\nUSUN TULEVIKKU, SUURE SAAREMAA IDEESSE\nKüsimus on natuke ennatlik. Miks oled parim? Täna oleme siiski valimiste künnisel ja valime volikogu ning sealt edasi läheb siis, kuidas volikogu otsustab, milline koalitsioon moodustub, kellele tehakse ettepanek või kuulutatakse välja hoopis konkursiga. Sellele küsimusele jätaksin täna vastamata.\nOlen eluaeg Saaremaal elanud, siin töötanud, ära käinud ainult õpingute aastal, teenistusajal armees. Muu aeg on möödunud siin, lapsed on siin üles kasvatatud, on saanud hariduse, saavad ise elus hakkama juba. Nii et tahaks ise veel kaasa rääkida, nii kaua, kui jõudu ja energiat on.\nSelle ühinemise protsessi märksõnadeks saavad ikkagi koostöö, inimestevahelised suhted, koostöötahe ning see viib ka nende tulemuste ja eesmärkideni, mida siin püstitame, mida oleme oma programmides juba püstitanud. Ma usun tulevikku, suure Saaremaa ideesse, kus ei jää ka ääremaad puudutamata – vaatame seda pilti ikkagi suurelt ja tervikuna, mitte ainult Kuressaare linna põhiselt.\nTÖÖ TEGEMISEKS PEAB OLEMA TUGEV MEESKOND\nMeil on kõigil suur ühisosa selle näol, et oleme kõik saarlased. See ongi selle suure Saaremaa arengu ja edu alus tegelikult. Mis andis minule kindluse tulla valimistele valimisliiduga? Mul on omavalitsusest väga hea meeskonnatöö kogemus.\nPean ütlema, et see koostöö on toiminud Leisi vallas ning viimased kaks ja pool aastat Kuressaare linnas väga hästi ja sõltumata mingisugustest parteipoliitilistest kõikumistest. Kõik otsused on vastu võetud ikkagi lähtuvalt kodanike huvidest, et paremini osutada avalikke teenuseid, paremini kasutada seda raha, mis olemas on.\nRaha hulk on piiratud, kuid seaduste piires on tegelikult võimalik selle rahaga väga palju kohaliku piirkonna jaoks teha. See kõik sõltub aga meeskonnatööst, see ei ole ühe isiku küsimus – juht loob küll õhkkonna ja meeleolu asutuses, aga töö tegemiseks peab olema tugev meeskond.\nSAAREMAAL ON VÕIMALUS TEHA ENNAST NÄHTAVAKS\nMõtlesin, et miks mina parem olen, aga ühtegi head põhjendust meelde ei tulnud.\nAga miks kandideerin nüüd esinumbrina ja sooviga Saaremaa arengul kaasa aidata, on see, et mu teadlik elu on ikkagi seotud omavalitsusega, seda nii Eestis kui ka natuke väljaspool piire, ja mind on alati huvitanud, kuidas omavalitsus ennast positsioneerib. Mis on tema ülesanne antud ajahetkel. Me teame, et Eestis on omavalitsusele antud väga suured õigused, see on ikkagi põhiseaduslik institutsioon.\nMinu meelest on Saaremaal nüüd väga hea ja ainulaadne võimalus teha ennast nähtavaks, teha ennast kuuldavaks, et need ülesanded, mida omavalitsus peaks täitma, need ka endale saada, sest paljusid ülesandeid, mis on tegelikult omavalitsuse ülesanded, täidab riik.\nNagu Mart ütles, et ega vallavanemast ei sõltu suurt ju midagi, kõik oleneb sellest, kui hea meeskonna ta endale kõrvale saab. Nagu meile juba koolis õpetati, hea juht valib endast targemad inimesed. Alati, kui see sünnib, siis arvan, on ka Saaremaal lootust edasi minna.\nKoostöö on alati hea sõna ja mulle alati meeldib, kui sellest räägitakse. Aga koostööd teha on väga raske ja kes suudab seda teha, on ka võidumees. Ma loodan, et siin Saaremaal on palju neid, kes tahavad koostööd teha, ka reaalselt, mitte ainult sõnades.\nME KÕIK AJAME JU TEGELIKULT ÜHTE ASJA\nKüsimus, miks on üks või teine inimene parem, on keeruline. Ma rõhuks rohkem sellele, et nende taga olev nimekiri peab olema hea.\nOn täiesti uus olukord, on vaja ühtseks teha tänased 12 valda, leida eksperdikogemus, koostöövalmidus, kompromissioskus ning ma tean, et meie nimekirjas on piisavalt palju tublisid hea kogemusega inimesi. Kaasa arvatud ma ise, olen olnud haigla juht, minister, suure riigiasutuse juht, pannud kokku asutusi ja nüüd kahe jalaga tagasi Saaremaal, miks mitte siis õlg alla panna.\nKui me koos istume, siis on väga tore seda kuulata, et me kõik ajame ju tegelikult ühte asja ja meil ei ole väga suuri erisusi – lootus heaks vallavalikoguks ja -valitsuseks on olemas, alused on olemas.\nMuhedad saare valimised\nTarmo Virki, ettevõtja, ajakirjanik, uussaarlane\nKuulanud nädalavahetusel ära Saaremaa vallavanema kandidaatide kahetunnise valimisdebati Kadi raadiost, olid paljud kuulajad kindlasti veidi segaduses. Kui aus olla, siis väga palju see debatt valiku tegemisel mind kui uussaarlast, kes on kandidaatidest vaid ühte kohanud, ju ei aidanud.\nAjakirjanikuna olen läbi karjääri üritanud tavaliselt mitte valimistel osaleda, sest paratamatult olen pidanud uudiseid kirjutades kajastama ka poliitikat. See mõjutaks mu valikuid, kui toetaksin mõnda erakonda. Samas jälgin poliitikat läbi oma maailmavaate prisma, mida defineeriksin kui parem-liberaalset, kui selline klassifikatsioon on olemas.\nPärast seda, kui esmalt selle liberaalsuse puudumise tõttu mõne erakonna välja praagin, on vallavanema kandidaatide vahel valimine väga keeruline. Nad on kõik praktiliselt samal arvamusel. “Mis saab rahval olla selle vastu, kui te olete kõik ühel meelel?” küsis ühel hetkel saatejuht Tõnis Kipper tabavalt.\nInimesed, kes pühapäeval valima lähevad, annavad oma hääle ilmselt tuttavatele või nendele poliitikutele, kelle poolt nad on alati valinud. Mina olen aga samas paadis nende 16–17-aastaste noortega, kes esimest korda valivad.\nKõik kandidaadid rõhutasid koostöö rolli, kõik rõhutasid meeskonna rolli. Üldjoontes olid kõik sarnased. Õnneks ei taha keegi eriti füüsilisi sildu või tunneleid ehitada – kõik rõhutavad Saaremaa eripära ja osa sellest on loomulikult meie meretagune elu.\nÄäremaade rollist rääkis kõige põhjalikumalt Torgu Kuningriigi vardja Kaupo Vipp, aga kas ma tahaks, et kogu Saaremaa oleks nagu Torgu?\nAinuke paljastav hetk oli valimisdebati lõpus, kui saatejuht palus kõigil nimetada ühe nime peale enda oma, kelle vallavanemaks saamisega nad nõus oleksid. Üksikute eranditega kiitsid valimisliitude juhid Kaupo Vippi ja erakondade juhid Madis Kallast. Kohati lausa ülevoolavalt kiites rõhutati Kallase rolli Saaremaa ühinemisläbirääkimiste eduka läbiviijana. See oli tõsine argument, aga kas ma suudaksin valida sotsiaal-\nKahtlane, mul on veel pühapäevani aega otsustada.\nLisatud: 11.10.2017 / 06:52\nTarmo Virki kõhklevale-kahtlevale arutelule lisaks juurde mõned olulised punktid. Selle laua taga istub vaid kolm potensiaalset vallavanema kandidaati. Aro, Kaasik ja Aru. Kallas ja Mäeker on Kuressaare linnapea ja abilinnapea. Kuressaare linn ei kao ju kuhugi ja seega on meestel töökohad olemas. Raudvere, Toomväli ja Vipp on oma seltskondade eeskõnelejad. Nende selja taga olev inimeste hulk on marginaalne, nendest ei piisa volikogus mingi esindusgrupi ehk koalitsiooni ja moodustamiseks seega ei ole neist ükski arvestatav kanditaat. Jäävad Aro, Kaasik ja Aru. Neist kahel viimasel on tõsine ambitsioon sinna kohale tõusta. Aga Aro tundub rohkem peibutuspardi rolli etendavat. Saaremaa Reformierakonna tõelise vallavanema kanditaadi pilti oli mingi ajahetk terve Kuressaare täis. Kokkuvõtteks võib teha sellise ennustuse: võidab valimised Reformierakond saame Tinno-Lehtsalu; võidab Keskerakond saame Undrest-Aru???; võidab Saarlane saame Kaasik-Takkis. Kui aga keegi suurt ülekaalu ei saa, tulevad erinevad kombinatsioonid eelloetletud nimed vahel, vastavalt häälte laekumisele.\nLisatud: 11.10.2017 / 07:58\nPaistis, et Kallase-Mäekeri tandem tegutses hästi ja nii see võikski jätkata. Nad katavad ka olulised valdkonnad, mis tulevase arengu jaoks vajalik. Mõlemal nüüd piisav omavalitsuse kompetents lisaks. Kui suudavad konkurssidega leida ka uude valda sobivad osakonnajuhatajad, siis pole probleemi.\nLisatud: 11.10.2017 / 08:45\nUuelt keskerakonnalt oleks debattides oodanud enamat .Juhtrolli ,argumente,vastutust uusi ideid Tuli aga pudru riigi ja KOV valitsemistasandilt elik puhas populism\nTinno juhitud erakond REF tunneb juba end olenemata valimispingutusest võitjana ette See jäi silma\nLisatud: 11.10.2017 / 08:51\nMäeker = Tegevust lõpetava valitsemissüsteemi jätkumine .\nSüsteem toimib muudatusteta ja laitmatult ringkäendusena edasi\nLisatud: 11.10.2017 / 09:47\nSaaremaad peab nägema tervikuna ja seda kõige otsesemas mõttes. Ta on ainulaadne ja meie külalised tulevad siia selle ainulaadsuse pärast ning meie elame ka paljud siin selle ainulaadsuse pärast. Ja seda ainulaadust saab tagadagi tervikuna, seega on kõik piirkonnad olulised, kõik tegijad on olulised:ettevõtjad, MTÜ-d, koolid, lasteaiad, kultuurikeskused jne, jne.ja meie sõiduteed…Üksteisele ärategemine peaks hoopis ära kaduma, sest hävitab saaremaa kogukonda…meil on vaja inimestes tahtejõudu kasvatada siis oleme juba tugevamad. Väga palju on vaja panustada lastele ja noortele ning hoolivust eakatele see tagaks turvatunde noorele perele ning vananedes näeksime pingutuste vilju. Madis Kallas, sinus on see geen olemas, see rahulikkus ja tahtejõud ning nägemus. Oskus mitte vastanduda vaid minna koos ja hinnata kõiki ning kõike!See on raske aga sa oled ju saarlane!!! Edu meile kõigile!!!\nLisatud: 11.10.2017 / 09:58\nuusi mõtteid tooks kaasa Harry Raudvere ja kindlasti noored\nLisatud: 11.10.2017 / 10:19\nTinno pole ammu juba enam selles parteis tegija. Tal vaid käputäis jüngreid, kes talt kunagi leivatüki said. Mingit positsiooni ta erakonna poolt küll ei saa.\nLisatud: 11.10.2017 / 10:22\nMul ei ole Madis Kallase vastu mitte midagi. Aga nimekiri on tal vale. Ta erakonna liige ka ei ole. Ta teeb kindlasti hea tulemuse aga seda võivad teha ka teised kandidaadid. Keskerakonna jätame heaga mängust välja. Reform valimisvõitu Saaremaal ei saa. Ennustan, et koalitsioon tehakse ühe erakonna ja ühe valimis liidu vahel.\nLisatud: 11.10.2017 / 12:08\n,et saarlased ei vali keskerakonda,sest see U-tähega prillikivi tuleb valitsemisest väga kaugel hoida!Kes ei mõtle nii nagu tema-nuga selga.\nLisatud: 11.10.2017 / 14:34\nArvan, et paljud volikogu kandidaadid võiksid endale esitada küsimuse, miks minu naaber, sõber, tuttav, abikaasa või ma ise või minu lapsed mandril töötavad, varsti ka elavad või juba elavad, miks nad siia kodukohta tagasi ei taha tulla, kui siis ainult pensionipõlve mööda saatma ja seda vaid siis, kui meie tervishoiu süsteem veel toimib, mis on selle põhjus ja mida ma saaksin teha, et seda suurenevat väljavoolu kuidagi pidurdada.\nEhk ükskord aitab mullide puhumisest ja alustaks tegudega!\npäästab ise otsustamine oma raha olemasolu\nLisatud: 11.10.2017 / 14:40\nMida suurema supi sisse Eesti aetakse, seda vähem on lootust, et mingist Saaremaast hoolitakse. Nii on ka kogu Eestiga. Pea-asi, et juut hästi elab.\nLisatud: 11.10.2017 / 16:14\nNo reformikad võidavad jälle. Neil nii ilusad tüdrukud seal eesotsas ja madalama haridustasemega saarlane ei oska ju muu järgi valida\nLisatud: 11.10.2017 / 17:22\nNo nii – sa ka nonii madalama tasemega nonii\nsaarlane või, et no nii tead, keda kohe nonii valida. Edu siis ilusatele tüdrukutele.\nLisatud: 11.10.2017 / 17:33\nKas lumised Taga-Sõrve teed saavad talvise tuisuga lahti lükatud?\nSee on lihtsalt üks retooriline küsimus aga…\n…aga küsimus konkreetsena on väga terav Saaremaa vallale.\nNimelt hakkas suvel kehtima uus hädaolukorra seadus, mis paneb suured kohustused üle 10000 elanikuga omavalitsusele ja endine “suvaline sahamees”, kes varem valdades teesid lahti lükkas on “elutähtsa teenuse osutaja”. Ja “suvaline sahamees” ei ole automaatselt “elutähtsa teenuse osutaja” või “üldhuviteenuse osutaja majandustegevuse seadustiku üldosa seaduse tähenduses” ning pole mingit vahet sellel, kes on vallavanem “Elutähtsa teenuse osutaja määramine ja tema kohustused” on seaduse punkt, mis tuleb täita(,vist või keda kotib Eesti Vabariigi seadused, nagu Saaremaal kombeks viimase maavanema juhtimise all oli).\nSee oli lihtsalt üks näide, millega Saaremaa vald peab tegelema. Ma ei tea, kas uues struktuuris on ettenähtud kohustuslikud ametnikukohad nt ülaltoodud näite põhjal uue valla jaoks kohustusliku elutähtsa teenuse toimepidevust korraldava asutuse nimekirjas.\nÜhinemisleping läks hapuks peale seadusemuudatusi, mis tehti peale selle jama allkijastamist. Jama oli ta juba allkirjastamise hetkel – lihtsalt kaabakerakondalsest maavanem Kaido Kaasik ei teinud töö, mille eest ta palka sai.\nUue valla valikogu tuleb kokku kord nädalas.\nKas vallovolikogul on midagi “arutada”? Järjest tuleb kätt tõsta nende juriidiliste aktide kohta, mis hr Heinsalu on juhedajate Sootla ja Kattai käe all eelnõudena valmis treinud.\nTäielikuks jamaks läheb asi siis, kui volikogu liikmed arvavad, et nad midagi otsustavad või vallavanem leiab, et tal on mingi jõud midagi teha.\nSeetõttu ongi kõik selle usutluse vallavanema kandidaadid sõuksed kidakeelsed — saavad aru, mis jama on kaabakerakonna IRLi ja #sotsid Hannes Hanso poolt kokku keedetud siin merega piiratud mättal.\nLisatud: 11.10.2017 / 19:02\nenne seda olid rehvid\nLisatud: 11.10.2017 / 19:04\nvalijal ju haugimälu ja mõtlemisvõime null\nLisatud: 11.10.2017 / 21:27\nKas Kallas saab öelda oma valijatele, et ta ei kandideeri riigikogu valimistel, et ei tee Hansot!


5 suurepärast Grenache segu - Uued retseptid\n5 suurepärast Grenache segu\nUskumatud väärtused algavad alla 10 dollari\nGrenachest kirjutamine pani mind mõtlema, et peaksin maitsma; seega ümardasin proovimiseks mõned esinduslikud proovid nii punastest kui ka roosadest.\nSelles postituses annan teada punastest, kuid hoidke silmi tulevasest aruandest rooside kohta, mis on vaieldamatult parim roosikimp, mida olen sel aastal proovinud, ja tõestus, et Grenache sobib millekski!\nOkei, see on lihtsalt nali (noh, enamasti). Kui teate mind, teate, et ma ei ole Grenache'i suur fänn, kuid see ei tähenda, et ma kõik Grenache-põhised veinid tagasi lükkaksin. Lihtsalt vaadake neid Grenache-põhiste segude parimaid väärtusi.\nSoovitatud veinide vaatamiseks klõpsake siin.\nGSM Washingtoni maitsvamate segude hulgas\nJason Schlagel vasakul ja Jeremy Santo kõnnivad läbi Red Heaveni viinamarjaistanduse Red Mountainil, et kontrollida nende Grenache viinamarjade küpsust, mis on üks kolmest sordist, mida nad kasutavad GSM-stiilis segudes. (Foto: Andy Perdue/Great Northwest Wine)\nWashingtoni veiniriigi viimase kümnendi kõige põnevamate arengute hulgas on kasvav huvi punaste Rhone sortide vastu.\nSiia kuuluvad sellised viinamarjad nagu Syrah, Grenache, Mourvèdre, Cinsault, Counoise ja veel mõned sordid. Syrah on Washingtoni vastu suurt huvi tundnud, saades meie populaarsuselt kolmandaks punaseks viinamarjaks ja muutes osariigi kõige huvitavamaks punaseks.\nEriti huvitav on punane segu, milles kasutatakse kolme neist viinamarjadest. Tuntud nende initsiaalide ja#8220GSM järgi, mis tähistab kolme peamist viinamarja: Grenache, Syrah ja Mourvèdre, on see eeskujuks võetud Châteauneuf-du-Pape punaste veinide järgi, mis on Rhône'i oru piirkond Avignoni linna lähedal. Tuntumate tootjate hulgas on Château de Beaucastel.\nNeed segud on Prantsusmaal kõige kuulsamad ja Washingtonis valminud versioonid on üks põnevamaid ja põnevamaid, mis tulevad välja sadadest üleriigilistest punastest segudest. Saadud veinid on rikkaliku ja küpse maitsega moosid, mida toetavad vürtsikad ja mida toetavad lihavad, ligipääsetavad tanniinid.\nSiin on seitse näidet GSM -segude valmistamisest suurel Loode -alal. Küsige neid oma lemmikveinikaupmehelt või ostke otse veinitootjatelt.\nGSM Washingtoni ja#8217 maitsvamate segude hulgas\nNeed segud on Prantsusmaal kõige kuulsamad ja Washingtonis valminud versioonid on üks põnevamaid ja põnevamaid, mis tulevad välja sadadest üleriigilistest punastest segudest. Saadud veinid on rikkaliku, küpse maitsega moosid, mida toetavad vürtsikad ja mida toetavad lihavad, ligipääsetavad tanniinid.\n5 suurepärast Grenache segu...


Avaleht Spordialad Maadlus\nMaadlus on tõenäoliselt maailma kõige vanem võitlussport, mille ajalugu ulatub inimkonna algusaegadesse. Vanimateks säilinud tõenditeks maadlusvõistluste kohta on nelja tuhande aasta vanused Egiptusest pärinevad kunstiteosed, mis kujutavad maadlejaid omavahel matši pidamas. Maadlusel pole ühte päritolupiirkonda, sellega hakati iseseisvalt tegelema nii Aafrikas, Euroopas, Aasias kui ka Ameerikas.\n1904. aastast kuulub maadlus olümpiamängude kavasse. Maadlus on üks populaarsemaid spordialasid USA ülikoolides.\nKreeka-rooma maadluses on keelatud vastase haaramine vööst allpool ja heitmine jalgade abil. Vabamaadluses on lubatud hoida kinni kõikjalt vastase kehast ning heitmine jalgade abil on lubatud. Võistluse eesmärgiks on mõlemal juhul vastase selilipanek ja kinnihoidmine, võit saabub kas mitme eduka heite järel või ajalimiidi täitudes punktide alusel.\nLukumaadluses on võistluse eesmärgiks vastase alistamine lukuvõtte või kägistusega. Kui seda ajalimiidi täitumiseks juhtunud pole, saab võidu võistleja, kes on sooritanud rohkem tehnikaid ja näidanud üles suuremat aktiivsust. Sambo reeglid sarnanevad lukumaadluse reeglitele.\nSumos on võistlejate eesmärgiks üksteise väljatõukamine võistlusringist.\nKasutatav varustus sõltub maadluse alaliigist - kreeka-rooma maadluses ja vabamaadluses on kasutusel maadlustrikood, maadlussaapad, kubemekaitsmed ja hambakaitsmed. Lukumaadluses kasutatakse samuti kubeme- ja hambakaitsmeid, võistlemine toimub paljajalu ning lühikestes spordiriietes. Sambo puhul on kasutusel kimono, kaitsekiivrid ja õhukesed kindad. Sumos on sportlaste ainsaks riietusesemeks mawashi.\nKreeka-rooma maadlust ja vabamaadlust juhib Eesti Maadlusliit. Lukumaadluse reguleerimisega tegeleb Eesti Sportliku Vabavõitluse Ja Brasiilia Jiu-Jitsu Liit. Sumoga tegeleb Eesti Sumoliit. Sambo juhtimisega tegeleb Eesti Samboliit.\nSumo - Kaido Höövelson. Kreeka-rooma maadlus ja vabamaadlus - Georg Lurich, Kristjan Palusalu, Georg Hackenschmidt, Aleksander Aberg, Heiki Nabi.


Seikluskomöödia "Sangarid" lainel: 11 põnevat eestlaste “ärahüppamist” läbi aegade - KINOVEEB\nSeikluskomöödia "Sangarid" lainel: 11 põnevat eestlaste “ärahüppamist” läbi aegade\n05.märts 2019 12:51\nHoogsas kodumaises seikluskomöödias “Sangarid” murravad kolm eesti kutti 1980. aastatel läbi raudse eesriide Rootsi. Et sel voogedastusteenusesse TVPlay Premium jõudnud lool paadipõgenikest on nii mitmeidki kokkulangevusi tõsieluga, otsisime välja eestlaste kõige põnevamad Läände põgenemised läbi aegade, võttes aluseks ajalooajakirjas Tuna ilmunud Jaak Pihlau artikli.\n1. Koristaja öine seiklus. 1948. aastal kadus Rootsis Karlshamni sadamas Nõukogude kaubalaevalt Aurelia 19-aastane koristaja-puhvetipidaja Daisy Umnova, kes oli eelmisel päeval saanud linnas kokku pagulaseestlastega. Kuna distsipliin laevas oli nõrk, õnnestus neiul öösel trapi kaudu minema hiilida ja kai ääres ootavasse väliseestlaste autosse istuda. Umnova sai Rootsis asüüli, ent Riias mõisteti talle tagaselja 25+5 aastat vangilaagrit.\n2. Jõuline laeva ülevõtmine. 1948. aastal põgenes kolm eestlast Rootsi kalatraaleril Merisilm. Kuuest meeskonnaliikmest olid eestlased ainult kapten ja traalmeister, lisaks oli laeval “jänesena” kaasas kapteni sõber. Kapten Eduard Soorski korraldusel suleti merel venelasest motorist ja teised venelased kajutisse, kusjuures tuli kasutada ka vägivalda. Gotlandi lähedale istusid eestlased päästepaati ja tegid ka luku taha pandud venelastele ettepaneku põgeneda, kuid nood ei võtnud vedu.\n3. Mööda kaiotsa vabasse maailma. 1950. aastal kadus Rootsis Västeråsi sadamas Nõukogude aurikult Tosno äsja Tallinna Merekooli lõpetanud madrus Enno Kustin, kes kuulus laeva öisesse vahtkonda. Ta ronis märkamatult ahtri kinnitusotsa mööda kaile ja palus lähimas politseijaoskonnas poliitilist varjupaika. Tagaselja mõistis sõjatribunal mehe surma. Nõukogude esindajad püüdsid teda küll kavalusega Rootsi võimudelt välja nõuda, väites, et ta oli laevast varastanud ühe ülikonna.\n4. Põgenik Hruštšovi enese laevalt. 1960. aastal äratas eesti meremehe ärahüppamine New Yorgis tähelepanu kogu maailmas, kuna sama laevaga oli kohale saabunud esmakordselt ÜRO täiskogul osalenud Nõukogude liider Nikita Hruštšov. Reisilaev Baltika jäi ÜRO istungjärgu ajaks sadamasse ootama, kuid koos meeskonnakaaslastega linnas viibides õnnestus Viktor Jaanimetsal ühes kaubamajas rahva sekka kaduda ning Eesti Majja helistada. Tema põgenemine jõudis Lääne ajalehtedes esikülgedele ning mees tegi mitu suurt ringreisi USAs.\n5. Soodne ajastus Halifaxis. 1968. aastal põgenes Kanadas Halifaxi sadamas suurel baaslaeval kalameistrina töötanud Manivald Palmiste, kel tegelikult polnud kaugsõidu meremehepassi ja õigust maaleminekuks. Palmiste kasutas ära hetke, kui osa meeskonnaliikmetest viibis linnas ning teised jõid laeval. Mehel õnnestus märkamatult sadamakaile hiilida ja Kanadas metsatöölisena karjääri alustada.\n6. Rallisõitja viimane kiiruskatse Viinis. 1968. aastal põgenes esimese Eesti tippsportlasena mootorrattur Hille Sarapuu, kes kadus Nõukogude spordidelegatsioonist Viinis. Varem tipptasemel kiiruisutamisega tegelenud naine osales FIM-i rallil marsruudil Tallinn–Užgorod–Praha–Viin–Rooma. Viinis grupiga sisseoste tehes Sarapuu kadus ja läks hoopis kohalikku politseijaoskonda poliitilist varjupaika paluma, peagi siirdus ta elama USAsse.\n7. Suplus jääkülmas vees. 1970. aasta 16. mail hüppas Sundi väinas külmutuslaevalt vette Oskar Kalman ja hakkas kalda suunas ujuma. Poolsurnuna tõmbas Taani lootsilaeva meeskond ta merest välja.\n8. Stiilne lahkumine Nõukogude tankiga Iraani. Väliseesti ajakirjaniku Ülo Ignatsi andmetel olevat üks eestlasest Nõukogude armee ajateenija põgenenud Kesk-Aasias koos tankiga üle Iraani piiri ja hiljem asunud elama USAsse. Ametlikku kinnitust sellele legendile siiski pole saadud.\n9. Põgenik veendi naasma. 1978. aastal lahkus üleliidulise Sputniku grupi koosseisus Soomes viibinud ETV teleoperaator Tiit Lepp oma Soome sõprade juurde ja palus siis Soome–Rootsi piirilinnas Haaparantas Rootsi võimudelt poliitilist varjupaika. KGB saatis välismaale tema isa Arnold Lepa, kes suutis veenda poega kodumaale naasma. Hiljem üritas Lepp fiktiivset abielu soomlannaga, kuid KGB ei lubanud tal kuni aastani 1988 Eestist lahkuda.\n10. Profirattur lahkus hotellist aluspükste väel. 19-aastane jalgrattur Jaanus Kuum ütles 1984. aastal Taanis võistlustel viibides treenerile, kes isegi öösel sportlastel pidevalt silma peal hoidis, et läheb kõhulahtisuse pärast WC-sse. Selle asemel jooksis ta aga öösel aluspükstes võõrastemajast välja ja pani selga riided, mis oli varem peitnud sadakond meetrit eemale. Mees sõitis taksoga Fredrikshavni sadamasse, kus teda ootas Norrast saabunud ristiisa. Kuum jäigi Oslosse elama ning temast sai esimene ning üks edukaim eestlasest profijalgrattur, kes saavutas elukutseliste MM-il grupisõidus 9. koha ja tuli legendaarsel Tour de France‘il 24. kohale.\n11. Põgenik sai Rootsis kriminaalkaristuse. 1986. aastal viibis kalakaitselaev Saare kontrollreisil Läänemere keskosas, kui tüürimees Lembit Zilinsky sulges öösel kõigi meeskonnaliikmete kajutiuksed, ähvardas gaasipüstoliga vahis olnud valvemehhaanikut ja pani ta kinni dušširuumi. Seejärel andis mees laevale tagasikäigu, suundudes Gotlandi poole. Siiski oli tal teel korduvalt mehhaaniku abi vaja. Varahommikul jõuti Slite sadamasse, kus Zilinsky palus poliitilist varjupaika. Teised meeskonnaliikmed Rootsi jääda ei soovinud. Paraku sattus Zilinsky Rootsis kohtu alla süüdistatuna meeskonnaliikmete ebaseaduslikus vangistamises, laeva vägivaldses hõivamises ja seadusevastases relva omamises, kuid karistuseks mõisteti üsna leebelt 3 kuud tingimisi vangistust 2-aastase katseajaga.\nSeikluskomöödia "Sangarid" lainel: 11 põnevat eestlaste “ärahüppamist” läbi a...\nEesti esimene munadega komöödiafilm kutsub hoogu andma 05.03.2019\nVIDEO | Film vs reaalsus: "Bohemian Rhapsody" Live Aid kontsert on originaalile hämmastavalt sarnane 05.03.2019\nNÄDALAVAHETUSE TOP 7 | "Tõde ja õigus" jätkab kinoedetabelite vallutamist 04.03.2019\nTREILER | "Kuidas taltsutada lohet 3" paneb triloogiale väärika punkti 04.03.2019\n"Tõde ja õigus" purustas kõik avanädala kinokülastuse rekordid 01.03.2019\n8 filmirolli, millest loobus meie generatsiooni parima näitleja Daniel Day-Lewis 01.03.2019\n"Tõde ja õigus" toob kooliõpilased massiliselt kinno 01.03.2019\nAlgasid Olavi Ruitlase menuromaanil põhineva tragikomöödia "Vee peal" filmivõtted 28.02.2019\nKinoveeb • 47 min\nTelesari "Kroon" tekitab Briti poliitikustes ja ajaloolastes ärevust: teeme nüüd kindlaks, kumb see siis on (2)


PARIM PARANDUS: kõrge protsessori kasutamine TiWorker.exe poolt\nTiWorker on WMI (Windows Modules Installer) töötaja protsess, mis on seotud Windows Update'iga. Tavaliselt ilmneb tõrge pärast värskenduse käivitamist. Selles paranduses loetlen 5 meetodit, mida saate kasutada, et proovida peatada tiworkeri protsessori tarbimine.\nKui protsess kasutab kogu protsessorit või selle osa, võib see aeglustada arvutit ja sellel töötavate rakenduste jõudlust. See võib ka protsessorit üle kuumeneda, kuna ta kasutab taotluste töötlemiseks protsessi abil, mis antud juhul on TiWorker.exe, pidevalt kõiki saadaolevaid lõime\n1. meetod. Rikutud failide parandamine\nLaadige alla ja käivitage Restoro, et siit korrumpeerunud ja puuduvaid faile skannida ja taastada ning seejärel vaadata, kas TiWorker.exe protsessi kasutamine on langenud. Kui ei, minge 2. meetodile\n2. meetod. Käivitage süsteemi hooldus\nHoidke Windows Key ja vajutage X . Valige Juhtpaneel .\nValige Otsi ja lahendage probleemid ning seejärel klõpsake vasakul paanil nuppu Kuva kõik .\nValige Süsteemi hooldus ja klõpsake nuppu Edasi .\nLaske tõrkeotsingul töötada. Pärast selle lõppu kontrollige, kas probleem on lahendatud või mitte.\n3. meetod. Käivitage Windowsi värskendused\nWindows 8 / 8.1 süsteemis Kontrollige värskendusi käsitsi ja installige need.\nJällegi hoidke Windowsi klahvi ja vajutage X ning seejärel valige Juhtpaneel .\nKlõpsake / puudutage Windowsi värskendusi ja klõpsake vasakul paanil käsku Otsi värskendusi.\nWindows 10 arvutis vajutage Windowsi klahvi + A ja seejärel valige Kõik sätted . Valige vasakult paanilt Windowsi värskendused ja klõpsake nuppu Otsi värskendusi\n4. meetod. Puhastage süsteem\nArvuti puhta käivitamise kohta vaadake palun seda postitust: Puhastage alglaadimine\nMeetod nr 5 Käivitage süsteemifailide kontroll\nKäivitage süsteemifailide kontrollija. Hoidke all Windowsi klahvi ja vajutage W, seejärel tippige otsingukasti cmd\nParemklõpsake cmd-l ja valige käsk Käivita administraatorina\nSaate musta käsuviiba, nagu eespool näidatud.\nTippige selles käsuviiba aknas sfc / scannow ja vajutage sisestusklahvi.\nSee võtab 30–50 minutit, pärast selle lõppu saate ühe kahest sõnumist:\na) Windowsi ressursikaitse ei tuvastanud terviklikkuse rikkumisi (pole vaja täiendavaid toiminguid, kui see on teile saadetud teade)\nb) Windows Resource Protection Leitud korrumpeerunud faile (jne ...), kui saad pika sõnumi alustades read Windows Resource Protection Leitud korrumpeerunud faile .. siis sama käsuviibaakna, tüüp ja käivitada järgmine käsk\nPärast puhastustoimingu lõppu teavitatakse teid ekraanil. Taaskäivitage arvuti ja seejärel testige.\nMõned kasutajad teatasid ka protsessori suurtest kasutamisprobleemidest süsteemi ja tihendatud mälu korral. Kui märkate süsteemi ja tihendatud mälu, mis kulutab teie protsessorit liiga palju, vaadake süsteemi ja tihendatud mälu juhendit.


Tervistav!: Sinine tervisepomm\nSuvisel metsamatkal ei tohiks mustikatest niisama mööda kõndida. Merekarva marjad on tõeliseks kingituseks nii kaalujälgijatele kui ka lihtsalt terviseteadlikele inimestele.\nTänapäeval kuuleb tihti avastustest, kuidas siiamaani tervisele soodsaks peetud toiduainete tarbimine võib tõsta riski mõningate krooniliste haiguste tekkeks. Seevastu kinnitavad üha uued teadustööd mustika tervist tugevdavate omaduste olemasolu. Mustikad on kalorivaesed ja sobivad seega suurepäraselt kaalujälgijate toidusedelisse. 100 grammi mustikaid sisaldab kuni 60 kalorit ja alla ühe grammi rasva! Väheldane hulk rasva on küllastumata, mistõttu aitab see vähendada nn. „halva kolesterooli“ taset organismis. Hiljuti korraldasid maineka Tuftsi Ülikooli teadlased uuringu, mille eesmärgiks oli analüüsida pea 60 vilja antioksüdatiivseid omadusi. Teisisõnu vaadeldi puu- ja kööviljade ning marjade toimet inimese rakkudes aset leidvatele negatiivsetele muutuste suhtes. Mustikate antioksüdatiivsed omadused tunnistati vaadeldud viljade seas kõige kõrgemaks. Nimelt sisaldavad need marjad suurtes kogustes antotsüaane, mis annavadki mustikatele omase sinaka värvuse. Inimese kehas toetavad antotsüaanid veresoonkonna tugistruktuure, mille tulemusel väheneb südamehaiguste, hemorroidide ja veresoonte laienemise oht. Lisaks on flavonoididel omadus tõsta C-vitamiini efektiivsust organismis. Mustikad on väga hea C-vitamiini allikas, mistõttu ei pea kahekordse mõju saavutamiseks vitamiini eraldi manustama. Punast veini peetakse mõõdukates kogustes südame- ja veresoonkonna haiguste riski maandajaks. Toimejõu taga on just nimelt antotsüaanid, mida on mustikates leitud 38% rohkem kui samas koguses punases veinis. Kui isu tuleb lõõgastava tooniku järgi, tasub järgmisel korral veinipokaal värskelt pressitud mustikamahlaga täita. Mustikad sisaldavad täiendavalt ka antioksüdanti ellaaghapet, mis peatab seedetegevuse käigus vähktõve arenemisele kaasa aitavaid protsesse. 1200 vabatahtlikuga läbi viidud uurimustöö näitas, et ellaaghapet sisaldavate marjade tarbimine vähendas kontrollgrupiga võrreldes vähiriski tervelt kolm korda. Laborites läbi viidud katsete käigus on leitud, et mustikad parandavad märkimisväärselt vanurite õppevõimet ja kehalist koordinatsiooni.\nKõhuhädade vastu leiab samuti mustikatest abi, kuivõrd need aitavad leevendada nii kõhulahtisust kui ka kõhukinnisust. Mustikad sisaldavad peale lahustuvate ja mittelahustavate kiudainete ka tanniine. Viimased omavad kudesid kokkutõmbavat toimet, mille abil nõrgenevad põletikulised kolded oluliselt. Suvised marjad sisaldavad endas pohladele sarnaseid toimeaineid, mis aitavad kuseteede põletikke ravida ja ennetada. Põletiku tekkimise eelduseks on bakterite kinnitumine kusiti ja põie seinte külge. Mustikatest ja pohladest tehtud mahla komponendid vähendavad kolibakterite võimet kanda kinnitada. Kolibakterid on kõige levinum bakterite liik, kes on kuseteede põletike põhjustajaks.\nMichigani Ülikoolis tehtud uuringud annavad kaalujälgijatele põhjust lisada oma dieediplaani paras ports mustikaid. Katsealused rotid jaotati kahte gruppi, millest ühele anti madala ja teisele kõrge rasvasisaldusega toitu. Ühe rühma toidupoolist garneeris mustikatest tehtud pulber. 90 päeva möödudes mõõdeti mustikasaadusi tarbinud rühma ja kontrollgrupi tervisenäitajaid. Mustikatega rikastatud rühma rottidel oli väiksem rasvaprotsent, madalam kolesterooli ja triglütseriidide tase ning tervislikum kaalunumber. Ees ootavad uued katsed kinnitamaks samaväärset mõju inimese organismile.\nRahvas teab rääkida, et porgand aitab silmanägemist parandada, kuid teaduslikud uuringud kinnitavad mustikate kasulikku toimet silmadele. Ealine makuladegeneratsioon on peamiselt üle 60-aastastel esinev häire, mille tagajärjel võib nägemine äärmiselt kehvaks muutuda. Euroopas ja Põhja-Ameerikas on see peamine funktsionaalse pimedaks jäämise põhjus, mistõttu kujutab see rahvastiku vananemise taustal suurt probleemi. 250 grammi või enama mustikate söömine päevas vähendab nägemishäire riski tervenisti 36% võrra. Marjades sisalduv antioksüdantide ja mineraalide kokteil võib vähendada ohtu kõrgest east tuleneva lühinägelikkuse ja läätsekae tekkeks.\nTurult või poest ostes vali jäiga pealispinnaga mustikaid, millel on sinine toon ja kerge läige. Kõrvale tasub jätta lödid, krimpsu tõmbunud ja hallitanud marjad. Anumas müüdavaid marju tuleb raputada, et nende seisukorrast ülevaate saada. Mida vabamalt mustikad anumas liiguvad, seda tervemate ja värskemate marjadega on tegu.\nMustikad on kõige paremad koheselt serveerides, kuid neid võib hoida külmkapis niiskusekindlas karbis kuni viis päeva. Enne külmutamist ei tohi mustikaid pesta, sest säilitusanum peab seest kuiv olema.\nLihtsad ja suvised retseptid mustikatega\nSuvel süüakse mustikaid enamasti küll peost suhu, kuid marjade nautimiseks leidub ka loomingulisemaid variante. Mustikad sobivad suurepäraselt moosi tegemiseks ning pagaritoodete ja salatite sisse. Värskeid marju vanillijäätisele puistades saab tõeliselt mõnusa ja jahutava suvedesserdi.\n125 ml sojapiima\n200 g vanillijogurtit (rasvatu)\nLõika banaan väikesteks tükkideks ja aseta mikserinõu põhja. Lisa sojapiim, jogurt, linaseemned ja mesi. Mikserda kõige madalamal kiirusel kuni ühtlase tiheduseni, umbes 5-10 sekundit. Tasapisi lisa sama kiiruse juures mustikaid ning sega kuni soovitud paksuseni. Üks portsjon sisaldab umbes 250-300 kalorit, ent mitte rohkem kui ühe grammi rasva!\n300 g värskeid mustikaid\nPese ja purusta mustikad ning lisa marjadele suhkur, sidrunimahl ja sool. Sega ained kokku ja keeda väikeses kastrulis ühe minuti. Lisa vanilliekstrakt ja lase mikstuuril jahtuda. Serveeri koos pudingu, koogi või jäätisega.\nIlmunud ajakirjas Tervis Pluss. Foto: sk-lifefitness.co.uk\nSildid antioksüdandid, C-vitamiin, kaalust alla, kolesteroolitase, marjad, retsept, südame tervis, vähk\nAnonymous July 14, 2016 at 1:41 PM\nTäiesti nõus selle kõigega! Mustikad on tõelised tervisepommid. Mu vanaema kasutas vanasti kyäni tooteid (nagu siin http://www.telegram.ee/toit-ja-tervis/mustikas-tervise-mari) ja ütles küll, et tervis tuli nii mis pakatas. No ei tea, värske on ikka parim muidugi. Aga imelised on mustikad nii või naa!


Kuidas mõõta Raplamaa ja Eesti kooli? – Raplamaa Sõnumid\n09/12/2015 Arvamus Lisa kommentaar\nKuidas mõõta Raplamaa ja Eesti kooli?\nIgal aastal pannakse koole ritta gümnaasiumi riigieksamite tulemuste põhjal, kuid tahame koolide mõõtmist ja hindamist mitmekesisemaks muuta. Pakume kasutamiseks nelja tüüpi näitajad – koolide tulemuslikkuse, rahulolu, tõhususe ja nende saavutamise eeldused.\nLoomulikult võrreldakse Eesti haridussüsteemi näitajaid ka rahvusvaheliselt – olgu need siis kajastatud Maailmapanga statistikas, EL-i haridusülevaates või OECD iga-aastases kogumikus. Võrdlus annab ülevaate üldistest trendidest, mille järgi on Eesti haridus mitmeski mõttes maailma tipus. Kuid rahvusvaheline võrdlus ei võimalda hinnata liikumist meie endi seatud eesmärkide poole ega aita selgitada Eesti hariduselu kitsaskohti konkreetsetes piirkondades või õppeasutustes. Selleks vajame näitajaid, mis räägivad just meie kohta – koolist ja omavalitsusest maakonna ja riigini.\nMeie „intiimsed“ näitajad\nAlates novembrist on ministeeriumi haridusstatistika leheküljel www.haridussilm.ee avatud uus haridusnäitajate rubriik. Võrrelda saab eri õppeasutuste, omavalitsuste või maakondade tulemuslikkust hariduse andmisel, rahulolu ja muid näitajaid. Tahame viia iga kooli ja lõpuks ka vanemani näitajad, mis on olulised, et saavutada elukestva õppe strateegias seatud sihte.\nRaplamaa kohta saab nende andmete toel öelda, et rohkem tuleks tähelepanu pöörata õpingute katkestajatele nii põhikoolis kui ka gümnaasiumis ning õppe korraldamise tõhusust saaks tõenäoliselt parandada põhikoolis.\nAune Valk, haridus- ja teadusministeeriumi analüüsiosakonna juhataja; Maie Kitsing, välishindamisosakonna nõunik


Kodus veedetud karantiiniaeg ei ole oluliselt vähendanud õnnetusjuhtumite hulka - Kasulik.ee\nKodus veedetud karantiiniaeg ei ole oluliselt vähendanud õnnetusjuhtumite hulka\nKui tavapäraselt juhtub keskmiselt veerand õnnetusjuhtumitest kodus viibides ning ligi 35% kodust väljas vaba aega veetes või sportimisel, siis liikumispiirangute tõttu on kodus toimunud õnnetuste osakaal tõusnud ligi 50% juurde. Samas õnnetuste üldarv on jäänud varasemate aastatega sarnasele tasemele, selgub Salva Kindlustuse statistikast.\nSalva Kindlustuse õnnetusjuhtumikindlustuse tootejuht Tiina Velli-Vällik selgitas, et õnnetusjuhtumikindlustuse toote eripära on alati olnud see, et kuigi seda kindlustuskatet võetakse endale või oma lähedastele ning lastele just eelkõige aktiivse eluviisi ja trennide pärast, siis reaalsus on enamasti see, et suurem osa õnnetusjuhtumitest tulenevad süütutest kodustest situatsioonidest.\n„Kui vaadata üleüldiselt, siis kõige rohkem õnnetusi on seotud tavapäraste libastumiste ja komistamistega. Ja seda juhtub ikka kõige rohkem kodusel pinnal. Kuna nüüd on ka inimesed rohkem kodus viibinud, siis on see osakaal veelgi rohkem tõusnud,“ märkis Velli-Vällik.\nParaku pole libastumised ja kukkumised alati kõige süütumat laadi, sest, jättes välja surmajuhtumid, nendega kaasnevad tihti ka suuremad kulud. Näiteks on korduvalt tulnud ette juhtumeid, kus redelilt või muul kõrgemalt pinnalt kukkumisega on kaasnenud reieluumurd. Selline vigastus tähendab tihti ka võimetust käia tööl, mille kindlustus siis kompenseerib.\nÜhe Salva kliendiga toimunud ekstreemsema juhtumi puhul kukkus kannatanu komistamise tagajärjel ligi paari meetri kõrguselt murdes enda selgroolüli. Peale kukkumist tuli aga kannatanul veel mitmeid meetrid roomata, et saaks endale abi kutsuda.\n„Kindlasti on koduste õnnetuste hulka suurendanud ka see, et remondi- ja aiatööd on usinamalt ette võetud. Väljend „tegijatel juhtub“ peab siin väga hästi paika,“ lausus Velli-Vällik. „Näiteks võib siin taas tuua igasugused redelitelt ja katustelt kukkumised ja elektritööriistade käsitlemisel tekkinud vigastused. Meelde tuleb juhtum, kus ketassaega töötamisel sai inimene kätte sügavad lõikehaavad koos luumurdude ja kõõluste läbilõikamisega.“\nKolmandik kõikidest Salva Kindlustuse õnnetusjuhtumikindlustuse juhtumitest toimub alaealistega. Ka siin on palju õnnetusi seotud kukkumistega, kuid spekter on lai ning lõppeb kasvõi endale kuuma supipoti peale tõmbamisega.\nVelli-Vällik selgitas, et paraku tähendabki juba sõna „õnnetus“ ootamatut sündmust ning kõige vastu ei saa ennast alati ette valmistada, kuid samas saab siiski mõningate teguritega arvestada. „Kui noored on niigi aktiivsed, siis suveaeg ja koolivaheaeg tähendab, et käiakse veelgi rohkem väljas ning võimalus ennast vigastada on suurem,“ märkis Velli-Vällik.\nKuna suurem osa noorte õnnetusjuhtumitest on seotud mingil moel aktiivsema tegevusega, siis väljendub see enamasti ka vigastuste iseloomus: luumurrud, põrutused, hüppeliigeste rebendid ja välja väänamised. Need on vigastused, mille ravi võib võtta kauem ning võib vajada abivahendeid.\nSee tähendab, et mõnikord peavad vanemad laste hoolitsemiseks töölt eemale jääma. Siin aitab samuti õnnetusjuhtumikindlustus, mis tagab, et vigastada saanud lapsega töölt eemale jäämise tõttu ei tekiks auku pere eelarvesse.\nTraumade puhul makstakse valuraha hüvitist, aga kui õnnetuse tagajärjel tekib püsiv vigastus või tervisehäire, siis lisandub veel püsiva puude hüvitis. Kui õnnetuse tagajärjel satutakse haiglasse, hüvitab ravikulud küll haigekassa, kuid paranemiseks vaja mineva tasulise arstiabi või taastusravikulud katab taaskord õnnetusjuhtumikindlustus.\nArst avaldab: milliste muredega pöördutakse kõige sagedamini perearsti nõuandetelefonile?


Kogudus ja ametnikud kisti võimu nimel poliitilisse võitlusse « Hiiu Leht\nKogudus ja ametnikud kisti võimu nimel poliitilisse võitlusse\n31.mai, 2016 Uudised\nHiiu vallavolikogu esimees Georg Linkov kibeleb iga hinnaga tagasi võimule. Ametisoleva vallavanema umbusaldamise katse, mille korraldamisse kisti nii vallaametnikud kui ka Reigi kiriku kogudus, nurjus.\nHiiu vallavolikogu 5. mai erakorraline istung oli ametisoleva vallavanema Reili Ranna jaoks üsna närviline. Eelmisel, korralisel istungil oli vallavolikogu andnud kalmistute hankele laekunud vaide lahendamiseks lisaaaega, kümme pluss kolmkümmend päeva, et asju selgitada. Tähtaeg polnud veel käes ja rahandusministeeriumist vastused küsimustele saamata, kuid sama teema oli juba uuesti volikogu laual.\nPäevakorra kinnitamise eel oli pinev hetk kui volikogu esimees Georg Linkov tegi pausi küsides, kas on ettepanekuid. Plaani järgi oli praegusel võimukoalitsioonil just sel hetkel kavas anda sisse vallavanem Reili Ranna umbusaldusavaldus.\nHiiu vallavolikogu esimees Georg Linkov kinnitas, et vallavanema umbusaldamine oli plaanis. Põhjusteks nii kalmistuteenuste hankele laekunud vaie kui osakonnajuhatajate “kaebekiri”.\nLinkov ütles, et umbusaldamise teema kerkis päevakorda, kui vallavalitsuse osakonnajuhatajad esitasid vallavanemale kirjaliku pöördumise, et nad pole rahul valla juhtimisega.\n“Selline samm on vallavalitsuse, ja eelnevalt linnavalitsuse, ajaloos esmakordne ja volikogu ei saa sellesse tähelepanuta suhtuda. Volikogu ja valla elanike jaoks on oluline, et valla ametkond töötaks professionaalselt tugeva meeskonnana ja üksmeeles,” lisas Linkov.\nVastuseks küsimusele, miks umbusaldus siiski ära jäi, vastas Linkov, et nad soovitasid osakonnajuhatajatel esialgu vallavanemaga vestelda ja proovida kompromiss leida.\nHiiu Lehele teadaolevalt oli põhjuseks hoopis see, et üks koalitsiooni liige ei soostunud umbusaldusega liituma. Kui umbusaldus oleks läbi läinud asunuks taas valda juhtima Georg Linkov.\n“Juhul kui vallavanem ei suuda töörahu taastada, tuleb umbusaldamise avaldamist volikogu liikmetel siiski uuesti kaaluda,” lisas Linkov.\nKalmistute hooldushange vaidlustati\nVallavanema umbusaldamise teise põhjusena tõi Linkov välja Hiiu valla kalmistute hanke. “Vallavanem on eiranud volikogu poolseid märkusi hanketingimuste rikkumise osas, mis puudutas kalmistute hooldamise hanget ja sõlminud vaatamata kalmistu omanikupoolsetele korduvatele märkustele ja vaide esitamisele ikkagi hankelepingu teenuse osutamiseks,” selgitas Linkov Hiu Lehele.\nHiiu valla kuut kalmistut on aastaid hooldanud kohalik omavalitsus, nii oli see ka enne 2013. aastat kui Kärdla linn ja Kõrgessaare vald ühinesid. Eelmisel aastal kui vallavalitsuses käis nuputamine, kuidas eelarvekulusid kokku hoida, tegi eelarve- ja majanduskomisjon ettepaneku, et kõigil kalmistute järgmise kolme aasta hoolduse võiks teenusena sisse osta nii, nagu see oli Kärdla kalmistul.\nVallavalitsus kuulutas välja hanke ja sai kolm pakkumist. Odavaim oli seni Kärdla kalmistul teenust osutanud OÜ Hiiu Autotrans pakkumine. Ka hind oli soodne, 2372,40 eurot kuus koos käibemaksuga. Võrdluseks, et 2014. aastal olid Hiiu valla kalmistute ülalpidamiskulud 2872 eurot kuus koos käibemaksuga ja mullu 2913 eurot.\nVallavanem Reili Rand ütles, et kuna valla eelarve seis on väga pingeline, on iga kokku hoitud euro väga oluline.\n17. märtsi volikogu istungil käis hanke sõlmimise teemal põhjalik arutelu. Reigi koguduse ja Hiiu vallavolikogu liige Kristjan Simson küsis, kas valla ja koguduse vahel on sõlmitud leping kalmistu hooldamiseks\nOsakonnajuhataja Liili Eller vastas, et kirjalikku lepingut pole, kuid aastakümneid on neid kalmistuid hallanud ja hooldust korraldanud kohalik omavalitsus.\nVolikogu kaalus poolt- ja vastuargumente ning häältega seitse poolt, viis vastu, kolm erapooletut, võeti otsus vastu ja volitati vallavanem hanke võitjaga lepingut sõlmima.\n22. märtsil tuli Reigi koguduselt kiri, milles anti teada, et kogudus soovib ise hallata kaht talle kuuluval maal asuvat kalmistut – Reigi kalmistut ja Kõpu nn alumist kalmistut. Samas kirjas nõudis kogudus, et kui vald soovib, et need kalmistud jääks ka edaspidi avalikku kasutusse, peab vald kogudusele maksma kalmistute haldamiseks ette nähtud vahenditest tegevustoetust 1200 eurot kuus.\n“Juhul kui vallavalitsus ei leia võimalust kogudusele tegevustoetust määrata, lubab kogudus oma kalmistutele edaspidi matta üksnes EELK Reigi Jeesuse Koguduse liikmeid,” sisaldus samas kirjas ka tõsine hoiatus.\n15. aprillil laekus volikogule ka koguduse vaie nõudega tunnistada kehtetuks Hiiu valla kalmistute hooldusteenuse hange.\n6. mail andis vallavalitsus kahe eelnimetatud kalmistu haldamise ja hoolduse korraldamine kogudusele üle ja tunnistas ka hanke tulemuse kehtetuks.\nLeping hanke võitjaga lõpetatakse mõistliku aja jooksul, et Hiiu valla teised kalmistud hooldamata ei jääks.\nSildid: Hiiu vald


Pankrease testid: tüübid ja dekodeerimine - Gastriit 2022\nBilirubiin, leeliseline fosfataas, ALT ja AST võivad kaudselt näidata kõhunäärme patoloogiat. Nende taseme tõusu täheldatakse sapi ja teiste maksa patoloogiate stagnatsioonis, mis reeglina mõjutavad kõhunääret.\nPankrease põletikulises haiguses suureneb amülaas mitte ainult veres, vaid ka uriinis. Ägeda kirurgilise patoloogia kahtluse seisukohalt olulise diastase analüüs. Seda saab teha tavalises kliinikus hädaolukorras. Diastaas suureneb 4... 5 tunni jooksul alates haiguse rünnaku algusest ja jääb 2-3 päevaks kõrgele tasemele. See uuring ei ole kallis ja seda kasutatakse laialdaselt ägeda pankreatiidi diagnoosimisel.\nBiokeemiline test ei ole pankrease vähi puhul praktiliselt informatiivne. Kaugelearenenud juhtudel võivad reageerida kõik näitajad (sapi stagnatsioon, maksakoe kahjustused). Kuid varases staadiumis ei toimu vahetusi. Onkoloogiliste seisundite diagnostika põhineb onkoloogiliste markerite määratlusel. Vähi puhul otsib veres olev pankreas CA-19.9, CA-125, CEA. Vastavalt nende tasemele on võimalik kindlaks määrata, millist ravi peab arst tegema (kirurgia või keemiaravi), määrake onkoloogia levimus (metastaaside olemasolu).\nDIARRHIA PÄRAST PÄRAST\nKes eemaldas apenditsiidi?\nKuidas mao kodus korralikult loputada?\nPõhjustab valu ülakõhus


"World of Warcraft Classic" demo saab kohe mängida, aga see tehakse sulle väga ebamugavaks | Diktor\n“World of Warcraft Classic” demo saab kohe mängida, aga see tehakse sulle väga ebamugavaks\n2. nov. 2018 kell&nbsp15:10\n“World of Warcraft Classicu” demo saab mängida alates tänasest, aga see on tehtud mängijatele väga ebamugavaks. Battle.neti üles pandud postituses avaldab Blizzard, et sa saad mängu mängida järjest üksnes 60 minutit, millele järgneb aga 90 minutit cooldown’i, mille jooksul sa mängu mängida ei saa ja pead ootama.\nBlizzard toob põhjendusena välja mitte serverite puuduse, vaid asjaolu, et nii saavad võimalikult paljud seda mängida.\n“World of Warcraft Classic” on tuntud massirollika versioon sellisena, nagu see oli aastal 2004, kui mäng esmakordselt ilmus. Ära on võetud kõik lisapakid ja täiendused, mis mängule on kõikide nende aastate jooksul lisandunud.\nEriti naeruväärseks teeb olukorra see, et tegu on mitmikmänguga, mida tuleks koos sõpradega mängida, ja väike asjaolu, et tegu pole tasuta demoga, vaid sellele pääseb ligi üksnes Blizzconi virtuaalse piletiga, mille hinnaks on 40 eurot.\n“World of Warcraft Classicu” demo saab mängida täna alates kella 10-st õhtul kuni 8. novembrini.\nMärksõnad: blizzard, demo, videomängud, world of warcraft