Bhikshu Tissa humoorias kohtumine skeptikuga\nBhikšu Tissa humoorikas kohtumine skeptikuga\nRaamatust “Two Dialogues on Dhamma” (1989, Kandy: Buddhist Publication Society)\nEestikeelne allikas: http://kaareltamre.zzz.ee/bhikkhu.html\nÜhel varasuvisel laupäevahommikul pühib Bhikšu Tissa nimeline munk parasjagu budistliku templi kõrval asuvat kivist kõnniteed. Ta ei tööta ei aeglaselt ega kiiresti, kuid teeb seda kindlalt ja hoolikalt, justkui oleks tolmu ja lehtede pühkimine äärmiselt oluline tegevus. Mõne meetri kaugusel olevalt autoteelt kostab läheneva sõiduki sumin. Hommikuvaikuses kasvab sumin mürinaks, ning läikiv sportauto tuhiseb mööda. Kui Tissa oleks vaadanud – mida ta aga ei teinud –, oleks ta näinud, kuidas autojuht enne kurvi taha kadumist pisut kiirust aeglustas ja teda uudishimulikult uuris. Seejärel kostab tasast kummide vilinat ning hetke pärast pöördub auto tagasi ja suundub templi sissesõiduteele. Mister Carp, kallites puhkepäevariietes noormees ronib autost välja ning astub munga juurde.\nBhikšu Tissa: Tere hommikust.\nC: Teie olete Bhikšu Tissa, eks ole.\nC: Nojah, see tähendab ... võib-olla oligi ajaraiskamine. Charlie andis mulle mõned raamatud, ning tegelikult olid need üsna tüütud. Kogu see kannatusejutt. Lehekülg lehekülje järel hädadest, vanadusest, surmast ja nii edasi. Tundub nagu oleks budism kõige pessimistlikum usund kogu maailmas. Hakkasin selle üle mõtlema ja imestasin, miks teil budistidel on nii negatiivne ellusuhtumine ja miks te rõhute kogu aeg kannatusele.\nC (üritades nalja teha): Lamamistoole teil siin vist ei leidu.\n(Bhikšu Tissa ja Carp istuvad varjulisele kohale muruplatsil. Carp uurib enne istumist murelikult maapinda, kartes leida sipelgaid).\nC: Teate, Bhikšu Tissa, ma pole kunagi varem budistliku mungaga kohtunud. Inimesed suhtuvad teisse, munkadesse, vist suure austusega.\nC: Väljapääsu ... sõltuvusest ja ebakindlusest?\nT: Algtõde ehk Dharma pole iseenesest peidetud või segane, kuigi paljud filosoofid on nii arvanud. Kuid ometi on miski, mis takistab meid Dharmat nägemast. Seda nimetatakse sõgeduseks. Niisugune sõgedus või mitteteadmine või juhmus katab meie meelt ega lase meil reaalsust selge pilguga vaadata. Meremehed võivad jääda kajutitesse ning oma sõgeduses uppudagi, ilma et püüaksid välja pääseda. Või siis võivad nad endid arulagedate uskumuste ja eksiarvamuste maske ette tõmmates tahtlikult pimestada. Või võivad laiskusest ja rumalusest kogu aja magada. Igal juhul ei näe nad valgust ja võivad isegi eitada, et midagi säärast üldse olemas on.\nT: Eelkõige pakub Dharma vabanemist. Vabanemist kahtlustest, vabanemist hirmust, vabanemist vaimsest ahistusest, vabanemist muretsemisest. Kui õpime ja praktiseerime Dharmat, väheneb seejuures aegamisi meie teadmatus universumi toimimispõhimõtetest. Hakkame mõistma põhjust ja tagajärge. Näeme, et teatud tegudele järgnevad teatavad tagajärjed, ning õpime juhtima oma tegusid nii, et saada rahuldust pakkuvaid tagajärgi. Nii vabaneme me kahtlustest ning hakkame üha enam uskuma oma suutlikkusse maailmas mõttestatult tegutseda. Praegusel hetkel võime tunda hirmu paljude asjade ees, mis meiega võivad juhtuda, ning tunda, et mõni kohutav saatuselöök võib meid igal hetkel põrmu paisata. Kuid Dharma õpetab meile, et hirm tuleneb meie meeleheitlikust soovist leida püsivust, mida tegelikult pole olemas. Kui lepime kõige alatise muutumisega, suudame hirmust üle saada. Samuti vabaneme vaimsest ahistusest – teisest isekate soovide ja ihade tagajärjest –, sest vastavalt Dharmale treenime oma meelt sündmustele ja objektidele vaid tähelepanu pöörama, mitte aga püüdma "mina" või "minu" hõisates neist kinni haarata. Kui vabaneme harjumusest ja soovist näha endid "kannatajatena", väheneb ka kannatuse mõjuvõim. Mis puutub aga muretsemisse, siis tundub elu palju vähem koormavana, kuna õpime, et kogu elu on pidevas voolamises ning muretsemine on mõnes mõttes meie endi õnnetu leiutis. Elu põhitõdede teadmine on suurepärane kaitse, kuna annab meile kindluse ning aitab vältida kannatust.\nC: Need on suured lubadused, Bhikšu Tissa.\nT: On selline ütlus, et budad vaid näitavad teed. Buda ei "päästa" mitte kedagi. Ta ainult õpetab, kuidas inimesed saavad ise endid päästa. Ta juhib meie tähelepanu elu probleemidele ja näitab, kuidas neid saab lahendada. Ning meie – Buddha järgijad – püüame järgida sama põhimõtet. Näidata teed ning julgustada inimesi ise seda teed käima.\nT: Kuid just selline ongi meele loomus. Osa meie probleemidest tuleneb ettekujutusest, et meie meel, teadvus, on meie oma, et see on stabiilne ja püsiv, et see on "mina" või "mina" tööriist. Kuid meel on lihtsalt meel, kogum ebaisikulisi funktsioone. Meele loomuseks on pidev muutumine. Meel ei ole sina ja meel ei ole mina.\nT: Olemasolu põhiomadused pole iseenesest segased – jällegi on see meie sõgedus, mida võimendavad isekad soovid, mis meie arusaamist moonutab. Vaatame minatust nende kahe tunnusjoone valguses, mida ma enne mainisin: rahulolematus ja püsitus. Kõik siin maailmas on muutuv, püsitu, mitte-kestev, ning toob seepärast alati teataval määral kaasa kannatust või rahulolematust. Kõike, mis meile meeldib või mida me naudime, tahaksime nautida püsivalt, kuid see pole võimalik, kuna kõik muutub, puruneb, libiseb minema.\nT: Kindlasti. Aga kuidas on lood "minaga". Kas teie näete kusagil selle rahulolematuse ja püsituse keskel tõeliselt olemasolevat "mina"?\nC: "Mina"? Muidugi. Ma näen ennast. Ma näen oma enda "mina".\nT: Tasa ja targu, mister Carp. Millest see "mina" õigupoolest koosneb?\nT: Budismis jagatakse teadvus või meel tunneteks, tajudeks, vaimseteks seisunditeks ja teadlikkuseks. Kas teie "mina" on üks neist või kõik need kokku?\nT: Kui aga meel lakkamatult muutub, kus on siis "mina", mis kandub ühest hetkest järgmisesse?\nT: Kas see ei peaks siis samuti muutuma? Kuid mille kohta siis "mina" õieti käib? Mis teeb selle "minuks", kui see muutub igal hetkel millekski muuks? Kui ütleme "mina", räägime me ju millestki püsivast. Kui aga püsivust pole, kuidas saame me siis üldse "minast" rääkida? Peale selle – kui meel on meie "mina", siis miks ei suuda me seda oma tahtmist mööda kontrollida? Miks ei saa me sundida seda olema rahulik või õnnelik või loov? Ning kui me ei saa seda kontrollida, nagu me enne üheskoos välja selgitasime, kui me ei saa sundida seda jääma siia või minema sinna, siis kellele see üleüldse kuulub? Mis "mina" see siis selline on?\nT: Ent kui see põhjustab valu, kui see on ebausaldatav, kui see on alatises muutumises, kas me saame siis seda üldse "minaks" nimetada?\nC: Hmm. Oodake nüüd, ma olen veidike segaduses. Ehk on "mina" vaid mingisugune väljend, kõnekujund.\nC: Hüva, Bhišhu Tissa, ma ei tea, mida kosta. Kui sel viisil asjadele läheneda, tundub "mina" üsna tühi mõiste olevat.\nT: Just täpselt. "Mina" on mõiste, mis ei vasta õigupoolest reaalsusele. Erinevad sündmused ilmnevad üksteise järel tohutu kiirusega. Kogu seda protsessi saame me jälgida. Kuid "mina" on vaid mõiste, mis on sellele protsessile vägisi peale surutud. Kui meie, budistid, räägime minatusest, peame silmas just seda protsessi, kus sündmused põhjustavad üksteise järel uusi sündmusi.\nC: Nojah, loogiliselt võttes saan ma sellest aru, kuid ikkagi tunnen, et ma olen "mina" või minul on "mina".\nT: Igapäevatasandil on "mina" täiesti kasulik mõiste. Seda on vaja keele ja suhtlemise jaoks. Mina olen mina ja sina oled sina – igapäevakeeles on see piisavalt tõsi. Kuid raskustesse satume me siis, kui hakkame pidama "mina" millekski lõpuni reaalseks, mida ta aga ei ole. Kui kujuleme end omavat väärtuslikku ego, kui usume rumalusest, et oleme püsivad ja rahuldust pakkuvad "minad", kaasneb paratamatult kannatus.\nT: Need kolm olemasolu põhiomadust – püsitus, rahulolematus ja minatus – on olulised seetõttu, et võimaldavad meil mõista universumi tegelikku olemust, ning samuti seda, millist tüüpi olukordadega me oma probleemide lahendamiseks tegelema peaksime. Kuid kahjuks näeb enamik meist oma sõgeduse tõttu asju moonutatult. Muutlikku peame me püsivaks, ebatäiuslikku ja rahulolematust tekitavat peame rahuldust pakkuvaks, minatut peame mina omavaks.\nC: Olgu siis, sellel, et te budistid nii palju kannatusest räägite, on tõesti mõned mõjuvad põhjused. Kuid ühest asjast ei saa ma ikkagi aru – miks inimesed seda sõna niivõrd valesti tõlgendavad. Kas samuti lihtsalt sõgedusest?\nT: Sõgedusest rääkides peame me silmas enamat, kui vaid informatsiooni puudumist. Peame silmas ka enesepettust ja otsustusvõimetust. Kui meil on näiteks tarvis mõni probleem lahendada, võime koguda selle probleemi kohta informatsiooni, ning selle informatsiooni põhjal võtame vastu otsuse. Ent mis saab siis, kui see informatsioon on vale? Kui me oleme asjaolusid algusest peale valesti mõistnud? Siis lähtub kogu meie arutluskäik valedest eeldustest ning ükskõik kui palju me ka ei pingutaks, osutuvad meie otsused samuti valedeks. Elu mõistmise probleem ongi tihedalt seotud asjaolude, faktide tõepärase mõistmisega. Kui oleme sõgedad ja oskamatud, kaldume asju pimesi uskuma. Kuna inimloomus on selline nagu ta on, püüdleme me meeldivate objektide poole ning hoiame eemale ebameeldivatest. Kuna oleme kiindunud naudingusse, püüame seda kuni liialdusteni suurendada, ning kuna me vihkame valu, näeme ka seda liialdatuna. Ehk kõige lihtsamalt öeldes kaldume me äärmustesse. Me ei näe mingit põhjust analüüsida oma meelte objekte senikaua, kuni nad meile piisavalt naudingut pakuvad. Ning peale selle – kuna me elame päris palju aastaid ja kuna meie kogemus näib ühtlaselt jätkuvana, haarame kinni ettekujutusest justkui oleksimegi "minad" või hinged oma kindlaksmääratud identsusega. Nii ei õpigi me elu seaduspärasusi mõistma ning kuni me juhuslikult elu üle juurdlema pole hakanud, ei näe me mingit põhjust selle armastuste ja vihkamiste ja mõtlematute järelduste maailma arukuses kahelda. Tugineme otsustustes jätkuvalt oma sõgedusele ning kannatame üha edasi.\nC: See sõgedus tundub olevat ilmselge hoolimatus ja arulagedus.\nT: Jah. Buddha jaoks ei olnud sõgedus mitte neutraalne mitte-teadmine, vaid vägagi laiduväärne takistus, ohtlik ja rumal enesepettus.\nC: Hee, see on see naljakas vanaaegne sõna - takistus. Kõlab nii negatiivselt. Kes küll tahab tänapäeval takistustesse uskuda?\nT: Loomulikult. Sõgedus on kõige tõsisem takistus, kogu ahnuse, viha ja eksiarvamuste allikas. Kui meel on takistuste poolt tõkestatud, ei suuda see näha reaalsust. Mõistmatu inimene, kes ei näe püsitust, kannatust ja minatust, käitub nii, nagu oleks maailm risti vastupidine. Sellest tekib konflikt loodusseadustega ning järgneb piin ja viletsus.\nT: Kaks esimest tõde sõnastavad probleemi. Järgnevad kaks annavad lahenduse. Kolmandat õilsat tõde nimetatakse tõeks kannatuse lõppemisest.\nT: Jah, ja just siinkohal jõuamegi välja neljanda õilsa tõeni. Buddha ütleb, et on olemas probleem – kannatus; et sellel probleemil on põhjus; et probleemist on võimalik vabaneda; ning lõpuks, et on olemas tee probleemist vabanemiseks. Neljas õilis tõde ongi Õilis Kaheksaosaline Tee – Buddha retsept eluga kaasneva rahulolematusega toimetulekuks. Tee kaheksa osa moodustavad kaheksa positiivset omadust või oskust, mis võivad meid vaevavaid janusid nõrgendada ja lõpuks ka hävitada. (1) Õige vaade tähendab arusaamist universumi toimimispõhimõtetest ning kannatuse tekkemehhanismist. (2) Õige püüdlus tähendab mõtete ja tegude suunamist arukuse, headuse, vaimse puhtuse ja enesedistsipliini suunas. (3) Õige jutt tähendab hoidumist hoolimatust, valelikust või kasutust kõnelemisest. (4) Õige tegu tähendab eetilist käitumist, oma kavatsuste elluviimist ning moraalsete põhimõtete järgimist. (5) Õige eluviis tähendab elatise teenimist ausal ja austust väärival viisil – õiglaselt, mitte pettes ja mitte kahjustades ühtegi elusolendit. (6) Õige pingutus tähendab pingutamist oma meele eest hoolitsemiseks, pingutamist ebatäiuslike vaimsete seisundite, nagu ahnus ja viha, ületamiseks ning nende asendamiseks lahkuse ja armastava hoolivusega. (7) Õige tähelepanelikkus tähendab tähelepanuvõime ja käesolevast hetkest teadveloleku arendamist, vastandina hoolimatusele ja hajameelsusele. (8) Õige keskendumine tähendab meele oskuslikku ja häirimatut keskendamist objektidele, et suuta neid sügavalt tunda. Need kaheksa osa kokku ongi see distsipliin, mida peaksime harjutama.\nC: Mulle ei meeldi üldse kritiseerida, Bhikšu Tissa, aga ometi on sõnal "distsipliin" mingi ebameeldiv varjund. Elu on niigi raske. Kes tahab veel end distsiplineerima hakata, kui tuleb nagunii omadega vaevalt toime?\nT: Budism kui usund – või kui eluviis – püüab inimese koormat kergendada, mitte seda veelgi raskemaks muuta. Just distsiplineerimatu meele üle saavad hädad võimust ja pimestavad seda, täpselt nagu inimesel, kes pole end treeninud džunglis teed leidma, on suur tõenäosus ära eksida ning väätide ja ogadega heideldes suurt valu kannatada. Oleme oma ebameeldivate koormate kandmisega sedavõrd ära harjunud, et suudame ette kujutada ainult uute koormate võtmist, isegi kui nad on meeldivad, selle asemel et kõik oma koormad maha panna. Dharma ongi distsipliin, mille abil koormad maha panna. Sellisena annab ta meile vabaduse ja rõõmu.\nC: Hästi, hästi, Bhikšu Tissa, aga pean tunnistama, et ma naudin mõnesid neist "koormatest". Miks ma neist lahti peaksin saama, kui need on tegelikult ainsad asjad, mis mu elule mõtte annavad?\nT: Meenutagem, et Buddha nimetab janusid meie valu, pettumuste ja kannatuse peamiseks põhjuseks. Need janud või isekad ihad pingestavad ja koormavad meelt. Nad sunnivad meid asjade loomulikule ja püsitule loomusele vastu võitlema. Oletame näiteks, et ihaldame mõnda meeldivat objekti ja püüame seda enesele saada. Seejuures kannatame igatsusest põhjustatud pinge tõttu, mure tõttu selle objekti saamise pärast, hirmu tõttu, et keegi teine võib selle endale saada, ning ebakindluse tõttu, kas meil ikka on kõik vajalikud vahendid selle saamiseks. Kui meil ei õnnestu ihaldatut saada, kannatab meie haavatud ego pettumuse valu käes. Kui aga saame selle, mida ihkasime, peame seda kaitsma, selle eest hoolitsema, silma peal hoidma, et see kaduma või katki ei läheks. Seeläbi tunneme iha ja kiindumuse tõttu ärevust ning kannatame jällegi. Lisaks peame saama hakkama veel ka oma enda meele ebausaldatavusega. Meel muutub. Võime avastada, et see objekt meile tegelikult ei meeldigi, ning siis tuleb muretseda, kuidas temast lahti saada. Või tuleb välja, et objekt tekitab meile üht- või teistsuguseid probleeme. Siis muutub meie kiindumus vastikuseks ja jällegi kannatame, kuna peame puutuma kokku millegagi, mis meile ei meeldi. Või oletame, et see objekt pakub meile ikka naudingut. Ent mitte ainult meel ei muutu, vaid objekt muutub samuti. Läheb katki, jookseb minema, roostetab, vananeb. Varem või hiljem peame temast ikkagi lahkuma, ning see tekitab südamevalu. Kuna meie meel ei oska midagi paremat ette võtta, hakkab ta selle südamevalu leevendamiseks ruttu uut objekti otsima, ükskõik kas siis vaimset või materiaalset. Ning ratas pöörleb aina edasi, sekundist sekundisse, aastast aastasse. Ja meil pole kusagile pääsu.\nC: Ei saa eitada, et selles, mida te ütlete, Bhikšu Tissa, on palju tõtt. Kuid kuidas inimene siis veel elada saaks kui mitte uusi asju püüdes? Kuidas teisiti saaks õnnelik olla?\nC: Kuhu see kõik viib, Bhišhu Tissa? Õnneni?\nT: Jah, kuid mitte sellise õnneni, nagu enamik inimesi on õppinud ette kujutama. Tõeline õnn ei ole meeleliste naudingute kokkukuhjamine. Tõeline õnn tuleneb takistustest vabanemisest, selgest pilgust, avatud ja lahkest südamest, mis ei karda asjade lõputut muutumist.\nC: Aga ma olen lugenud ebatavalisest kõiketeadmisest, mis sellega on?\nC: Jah, ma suudan seda ette kujutada. Aga Bhikšu Tissa, ma ei taha tõepoolest minna koopasse elama ja kogu aja mediteerida. Mul on vaja siin maailmas elatist teenida.\nC: Nojah, mu sõber Charlie Prentice näib viimasel ajal üsna rõõmsameelne. Kuid eks igaüks peab leidma, mis just talle sobib. Öelge mulle, kui ma tahaksin ... kui keegi tahaks budismi praktiseerida ja Dharmat järgida, siis mida ta peaks tegema? Teoreetiliselt. Kuidas üldse saadakse budistiks.\nC: Nagu näiteks Õilisat Kaheksaosalist Teed?\nT: Just. Kuid on selline lühike ja kokkuvõtlik ütlus: hoiduda ebapuhtast ja kurjast, teha head ning puhastada oma meel – see ongi kõikide budade õpetus.\nT: Ettekirjutusi järgides hoiab Dharma järgija vaos oma ebapuhtad impulsid, ning muutub tänu oma tahtele headust kandvaks jõuks. Ja selle juures peab ta kogu aeg püüdma puhastada end ahnuse, viha ja eksiarvamuste tõketest, ning sõgedusest, mis neid sünnitab. Ta peab vankumatult edasi liikuma – just talle sobivas tempos –, suunaks vabanemine kõigist kannatustest, valgustumine.\nT: Mister Carp, ühte asja tahaksin ma eriti rõhutada. Dharma on õilsaks teeks igaühele, olgu too siis tugev või nõrk või kusagil vahepeal. Tehke just niipalju kui suudate, sest iga hea või tähelepanelikult sooritatud tegu toob meid sammukese lähemale vabanemisele kurbusest ja kannatusest.\nT: Jah. Teie ja mina ... ja isegi see suur punane sipelgas, kes teie jalga mööda üles ronib.\nC (Hakkab ühtäkki naerma): Just, see ma olengi. Ebakindel pind.\n(Bhikšu Tissa tõuseb naeratades püsti.)\nC (piinlikust tundes): Nojah, ma ei tea. Aga, kuulge, ma olen niigi palju teie aega kulutanud. Suur tänu selgituste eest. Hakkan nüüd parem minema. Pean mere ääres mõnede sõpradega kokku saama.\nC (pead raputades): Ma just lasin teda vahatada. Teate, see paneb mind mõtlema, et ... okei, ükskõik. Suur tänu, et minu jaoks aega leidsite, Bhikšu Tissa.\n(Omaette naeratades võtab Bhikšu Tissa luua uuesti pihku)\nC (kahtlevalt): Jah, muidugi, muidugi. Aga teate, kui teil siin templi juures abi on vaja, võiksin teinekord meelsasti millegagi aidata.\nBhikshu Tissa pöörab selja ja hakkab rahulikult edasi pühkima. Mister Carp niheleb hetke, ning läheb toob seejärel teise luua. Tagasi jõudnud, ootab ta kohmetult juhiseid, mida talle aga keegi ei anna. Lõpuks asub ta kõnniteed pühkima, heites silmanurgast mungale ebakindlaid pilke. Ühel hetkel avab ta suu, et midagi öelda, kuid sulgeb selle jälle. Bhikšu Tissa ei pööra talle enam tähelepanu. Näol segadus, pühendub Carp pühkimisele. Väikesed tolmu ja lehtede pilved lendavad ühele ja teisele poole, kui luud oma sobiva rütmi leiab. Hommikune briis on hakanud puhuma, kõigutab kõrgete puude võrasid ning pillab sädelevaid valguse ja hämaruse, päikese ja varju laigukesi kõnniteele ja kahele pühkijale.


Claude Lévi-Strauss – Vikipeedia\n30. oktoober 2009 (vanus 100)\nPariisi XVI ringkond\nfilosoof, antropoloog, professor, etnoloog\nKunstide ja Kirjanduse ordeni komandör, Uppsala Ülikooli audoktor, Lavali ülikooli audoktor\nClaude Lévi-Strauss (28. november 1908 Brüssel – 30. oktoober 2009 Pariis) oli Prantsusmaa antropoloog, etnoloog ja müüdiuurija, kes võttis keeleteadusest üle strukturalistliku mudeli ja tõi sellega antropoloogiasse epistemoloogilise pöörde. Tema tööd on kõige rohkem mõjutanud sugulussuhete, klassifikatsioonide ja mütoloogia uurimist, kuid samuti üldisi arusaamu ajaloost, kultuurist ja mõtlemisest.\nLévi-Straussi arvates jäävad inimvaimu põhiomadused kõigis kultuurides samaks, suured tsivilisatsioonid aga tekivad kultuuride koostoime tulemusena. 1935–1939 viibis Claude Lévi-Strauss Brasiilias, kus õpetas São Paulo ülikoolis sotsioloogiat ja tegi mitu ekspeditsiooni Brasiilia sisemaale. 1959–1982 oli ta Prantsusmaal Collège de France’i sotsiaalantropoloogia professor. 1973 valiti ta Prantsuse Akadeemia liikmeks.\n2 Tähtsamad ideed\n2.2 Kultuuride koostöö\nClaude Lévi-Strauss sündis Belgias, ilmalikus prantsuse-juudi perekonnas, ja kasvas üles Pariisis. 1926 hakkas ta Pariisi ülikoolis õppima õigusteadust ja filosoofiat, lõpetas ülikooli filosoofia alal 1931, läbis neljakuulise sõjaväeteenistuse ja töötas siis mõne aasta kooliõpetajana Mont-de-Marsani lütseumis. 1932 abiellus ta Dina Dreyfusiga, kes lõpetas oma filosoofiaõpingud 1933, ja 1935 sõitsid nad koos Brasiiliasse, kus Lévi-Strauss asus külalisõppejõuna tööle São Paulo ülikoolis.\nSão Paulos hakkas Claude Lévi-Strauss õpetama aineid, mille alal ta oli iseõppija. Tema loengud käsitlesid sugulussuhteid, totemismi, võrdlevat sotsioloogiat ja mütoloogiat, toetudes peamiselt Émile Durkheimi, Robert Lowie, Arnold Van Gennepi ja Edvard Westermarcki töödele. Claude ja Dina Lévi-Strauss suhtlesid tihedalt brasiilia modernistlike kirjanike ja kunstnike rühmaga, mille keskne kuju oli luuletaja, etnomusikoloog ja kunstiajaloolane Mário de Andrade. 1935. aasta novembris korraldas ta esimese ekspeditsiooni Brasiilia sisemaale, külastades terenade, kadiveude ja bororode külasid; sellel reisil kogutud materjali põhjal valmis Lévi-Straussi esimene etnoloogiline uurimus "Bororo indiaanlaste ühiskonnakorraldusest". 1938 läks ta koos Dina Lévi-Straussi ja brasiilia antropoloogi Luiz de Castro Fariaga oma kõige ulatuslikumale ekspeditsioonile, jõudes nambikvara ja aikanani hõimudeni. Hiljem kirjeldas ta neid uurimisreise autobiograafilises teoses "Nukker troopika" (Tristes tropiques, 1955).\n1939 tuli Lévi-Strauss Prantsusmaale tagasi ja mobiliseeriti sõjaväkke. Ta teenis Maginot' liinil Luxembourgi piiri taga, kus oli sõja esimestel kuudel rahulik. Ümbruskonnas ringi lonkides ja loodust vaadeldes olevat ta oma meenutuste järgi esmakordselt jõudnud strukturalismi filosoofiliste eeldusteni, uurides võilillede halle pappusi. Pärast Prantsusmaa kapituleerumist 1940 töötas ta Montpellier's õpetajana, kuni juute hakati Vichy valitsuse statuudi põhjal vallandama. Seejärel sõitis ta Senegali ja Martinique’i kaudu Ameerika Ühendriikidesse. Pika laevareisi ajal tutvus ta samas laevas olnud André Bretoniga, kellega tal kujunes "püsiv sõprussuhe tänu kirjavahetusele, mis kestis selle lõputu reisi vältel üsna kaua". Peamiseks arutlusaineks oli küsimus, kas sürrealistlik automatism sobib kokku esteetilise kavatsusega. Sürrealistlike kunstnikega suhtles Lévi-Strauss ka järgnenud pagulusaastatel.\n1941–1948 elas Claude Lévi-Strauss New Yorgis, kus oli Teise maailmasõja ajal ligikaudu 30 000 prantsuse pagulast. New Yorgis tutvus ta paljude nimekate ameerika kultuuriantropoloogidega, nende seas Lévi-Straussi oluline eeskuju Franz Boas ja tema õpilased Margaret Mead ja Ruth Benedict. Lévi-Strauss pidas ülikoolides prantsuskeelseid loenguid ja töötas regulaarselt New Yorgi Rahvaraamatukogus, kus asub väga suur etnograafiliste teoste ja ajakirjade kogu. Laialdased antropoloogia-alased teadmised omandaski ta just seal.\n1942. aasta sügisel hakkas Lévi-Strauss kuulama Roman Jakobsoni loenguid strukturaalsest lingvistikast, mis olevat teda erutanud nagu põnev kriminaalromaan. Jakobsoni mõjul sai Lévi-Straussi strukturaalantropoloogia nurgakiviks Ferdinand de Saussure’i "Üldlingvistika kursus", ja see innustas teda ka sugulussuhteid strukturaalselt analüüsima. Sugulussuhete analüüsile keskenduski Lévi-Straussi Ameerikas kirjutatud doktoriväitekiri, mille põhiseisukohad ta hiljem koondas raamatutesse "Nambikwarade perekondlik ja sotsiaalne elu" (La Vie familiale et sociale des Indiens Nambikwara, 1948) ning "Elementaarsed sugulusstruktuurid" (Les Structures élémentaires de la parenté, 1949).\n1946–1947 töötas Lévi-Strauss Prantsusmaa kultuuriatašeena. Ta abiellus Rose-Marie Ullmoga ja neil sündis poeg Laurent. 1948 naasis ta Prantsusmaale, kaitses samal aastal Pariisi ülikoolis doktorikraadi ja sai võrdleva usundiloo õppejõuks instituudis École pratique des hautes études. 1952 nimetati ta UNESCO ühiskonnateaduste sekretäriks. Pariisis tutvus ta Monique Romaniga, kellest sai tema kolmas abikaasa, neil sündis poeg Matthieu. 1958 ilmus Lévi-Straussi esseekogu "Strukturaalantropoloogia" (Anthropologie structurale), kus strukturalismi põhimõtteid on kõige selgemalt väljendatud. 1959 sai ta Collège de France’i professoriks ja võis nüüd täielikult uurimistööle pühenduda (varem oli tema kandidatuur kaks korda tagasi lükatud). 1962 avaldas Lévi-Strauss mõtlemist ja klassifikatsioone käsitleva põhiteose "Metsik mõtlemine" (La Pensée sauvage), kus on loobutud "primitiivse" ja "tsiviliseeritud" mõtlemise vastandusest, mis varem antropoloogias valitses. See teos oli algselt kavandatud raamatu "Totemism tänapäeval" (Le Totemisme aujourd’hui) teise köitena, kuid ilmus kirjastaja soovil omaette.\n1960. aastatel hakkas Lévi-Strauss kirjutama oma peateost "Mütoloogikad" (Mythologiques), mis sisaldab sadade müütide üksikasjalikku analüüsi koos rohkete teoreetiliste kõrvalepõigetega. Teos ilmus 1964–1971 neljas köites: "Toores ja keedetud" (Le Cru et le cuit, 1964), "Meest tuhani" (Du Miel aux cendres, 1966), "Lauakommete päritolu" (L’Origine des manières de table, 1968) ja "Alasti inimene" (L’Homme nu, 1971) Pärast tetraloogia ilmumist valiti ta 1973 Prantsuse Akadeemiasse. Lévi-Strauss jätkas õpetamist 1982. aastani ja avaldas hilises eas veel hulga olulisi teoseid, nagu "Maskide tee" (La Voie des masques, 1975), "Pilguheit eemalt" (Le Regard éloigné, 1983), "Jagatud sõnad" (Paroles données, 1984), "Armukade pottsepanaine" (La Potière jalouse, 1985), "Ilvese lugu" (Histoire de lynx, 1991) ja "Vaadata, kuulata, lugeda" (Regarder, écouter, lire, 1993). 1985. aasta oktoobris käis Lévi-Strauss koos president François Mitterrand’iga viiepäevasel külaskäigul Brasiilias. Claude Lévi-Strauss suri 30. oktoobril 2009, mõni nädal enne oma 101. sünnipäeva.\nTähtsamad ideed[muuda | muuda lähteteksti]\nBricolage[muuda | muuda lähteteksti]\nLévi-Straussi arvates ei ole müütiline mõtlemine teadusliku mõtlemise vastand. Loodust saab uurida kahel erineval tasandil, millest üks langeb taju ja kujutlusega enam-vähem ühte, teine aga eemaldub sellest. Esimene tasand on omane müüdile ja maagiale, teine tänapäeva teadusele. Mõlemad jõuavad konkreetsete teadmisteni, mida saab kasutada igapäevases elus, ja nooremal kiviajal tehtud avastused on tänini meie tsivilisatsiooni vundamendiks. "Arheoloogilised ja etnograafilised uuringud näitavad, et mõned – kas tänapäevased või juba kadunud – tsivilisatsioonid on osanud või oskavad veel praegugi teatud küsimusi meist paremini lahendada, ehkki oleme üritanud samasuguseid tulemusi saavutada."\nSiiski on ka tänapäeval säilinud üks tegevuse liik, mis sarnaneb varasema praktikaga. Seesugust tegevust nimetab Lévi-Strauss bricolage’iks ehk meisterdamiseks. Meisterdaja töötab oma kätega ja kasutab soovitud tulemuse saavutamiseks kõiki käepäraseid vahendeid ja materjale. Müütiline mõtlemine põhinebki Lévi-Straussi arvates sellisel bricolage’il, olles "meisterdamise intellektuaalne vorm". "Müütiline mõtlemine, praktiline nagu meisterdamine, ei moodusta struktureeritud kooslusi mitte otseselt teiste struktureeritud koosluste abil, vaid sündmuste jääkidest ja kildudest, [–] nippest-näppest, indiviidi või ühiskonna ajaloo kivististest." Nii jõuab müütiline mõtlemine oluliste üldistusteni ja on seega võrdväärne teadusliku mõtlemisega. Ometi on sünkroonia ja diakroonia vahekord müüdis ja teaduses erinev, sest müütiline mõtlemine kasutab sündmusi, luues nende abil struktuure, teadus aga kutsub sündmusi esile, lähtudes hüpoteesidest ja teooriatest.\nHiljem on bricolage’i mõiste levinud filosoofiasse, kunstiteooriasse, kirjandusteooriasse, muusikasse ja popkultuuri. Tavaliselt kasutatakse seda mõistet isetegevuse sünonüümina (do it yourself) või leitud materjali kasutamise tähenduses.\nKultuuride koostöö[muuda | muuda lähteteksti]\n1952 pidas Lévi-Strauss UNESCO konverentsil ettekande "Rass ja ajalugu" (Race et histoire), kus ta kritiseeris rassistlikku ettekujutust, nagu oleks mõnedel rassidel ja kultuuridel inimkonna ajaloos juhtiv roll. Selle asemel pakkus ta välja idee, et suured tsivilisatsioonid sünnivad kultuuride koostööna. Kultuurid kombineerivad lakkamatult erinevaid elemente, moodustades koalitsioone migratsiooni, laenude, kaubanduse või sõdade kaudu. "Kultuuri võimalus koguda kokku kõikvõimalike leiutiste keerukas kogum, mida me nimetame tsivilisatsiooniks, sõltub teiste kultuuride arvust ja mitmekesisusest, millega koos see (sageli tahtmatult) osaleb ühise strateegia väljatöötamises." Seega on kultuuride paljusus tsivilisatsiooni tekkimise eeldus.\nTänapäeval peetakse progressiivsemaks neid kultuure, mis on kuhjanud kokku kõige rohkem leiutisi ja saavutusi. Selliste kultuuride ajalugu nähakse liikuvana ehk kumulatiivsena, teiste kultuuride ajalugu aga liikumatu ehk statsionaarsena. Lévi-Straussi arvates on siin tegemist petliku efektiga, sest kultuuri kumulatiivsuse hindamine sõltub vaatleja asukohast. Aktiivsemad tunduvad meile just need kultuurid, mille liikumissuund meie omaga sarnaneb, sest teistsugustes kultuurides ei oska me liikumist märgata. "Iga kord, kui meil tekib kiusatus nimetada mõnd inimkultuuri inertseks või statsionaarseks, peaksime seega mõtlema, kas näiline paigalseis ei tulene mitte meie enda teadmatusest selle kultuuri tegelike huvide kohta ja kas see kultuur, mille kriteeriumid on meie omadest erinevad, pole meie suhtes samasuguse illusiooni ohver." Kultuuride vastastikune huvipuudus võib seega tuleneda lihtsalt sellest, et nad ei ole omavahel sarnased.\nStrukturalism[muuda | muuda lähteteksti]\nStrukturaalset analüüsi kasutas Lévi-Strauss sugulussuhete, klassifikatsioonide ja müütide uurimisel. Strukturaalne analüüs lähtub eeldusest, et tähenduslikud ei ole mitte üksikud elemendid, vaid nendevahelistest suhetest moodustunud struktuurid. Nii nagu strukturalistlik keeleteadus analüüsib fonoloogilised kooslused foneemideks, mille kombinatsioonid moodustavad tähenduslikke sõnu, võib Lévi-Straussi arvates analüüsida ka mütoloogiad müteemideks, mille kombinatsioonid moodustavad tähenduslikke müüte.\nTänu strukturaalsele analüüsile saab uurija keskenduda müütide vormile. See võimaldab omavahel kõrvutada suurt müütide hulka, mille vahel me muidu sarnasusi ei märkaks. Müüdid ühendavad sünkrooniat ja diakrooniat, keelt ja kõnet, luues teatava "absoluutse objekti" kolmandal tasandil. Seetõttu toimivad müüdid nagu noodikiri, kus on ühtviisi tähtis nii nootide järgnevus (meloodia) kui ka nende samaaegsus (harmoonia). Lévi-Straussi arvates ongi mõned müüdid üles ehitatud nagu sonaat või sümfoonia. Seejuures pole müüdil aga kunagi ühte algupärast versiooni, vaid ta kujutab endast kõigi olemasolevate versioonide summat. Müüt jääb müüdiks seni, kuni teda müüdina tajutakse. Teisest küljest võivad aga müütidena toimida ka ajaloolised sündmused või poliitilised ideoloogiad.\n1956 – valiti Hollandi Kuningliku Kunstide ja Teaduste Akadeemia välisliikmeks\n1960 – valiti Ameerika Filosoofiaseltsi välisliikmeks\n1963 – valiti Ameerika Kunstide ja Teaduste Akadeemia liikmeks\n1967 – valiti USA Rahvusliku Teaduste Akadeemia välisliikmeks\n1973 – valiti Prantsuse Akadeemia liikmeks\nTa oli valitud ka Norra Teaduste Akadeemia välisliikmeks.\n1986. Müüt ja mõtlemine. (Tõlkinud Ann Alari.) Looming 11: 1510–1525. (Järelsõnad: Peeter Tulviste (lk. 1525–1526), Fanny Sivers (lk. 1526–1528).)\n2001. Metsik mõtlemine. (Prantsuse keelest tõlkinud Kaia Sisask.) Tallinn: Vagabund. ISBN 9985-835-54-9\n2001. Nukker troopika. (Prantsuse keelest tõlkinud Indrek Koff.) (Ajalugu. Sotsiaalteadused.) Tallinn: Varrak. ISBN 9985-3-0074-2\n2010. Rass ja ajalugu. Rass ja kultuur. (Prantsuse keelest tõlkinud Indrek Koff. Toimetanud ja järelsõna kirjutanud Marek Tamm.) Tallinn: Varrak. ISBN 9789-9-8532-0693\n2012. Strukturaalantropoloogia. (Prantsuse keelest tõlkinud Anti Saar. Koostanud Marek Tamm, sissejuhatus Toomas Gross.) Tallinn: TLÜ Kirjastus.\n↑ Claude Lèvi-Strauss, Contribution à l’étude de l’organisation sociale des Indians Bororo. Journal de la Société des Americanistes, 1936, Vol. 28, No. 2, pp. 269–304.\n↑ Intervjuu Claude Lévi-Straussiga. Jérôme Garcin, Boîte aux lettres, France 3, 1984.\n↑ Claude Lévi-Strauss, Nukker troopika. Tallinn, Varrak, 2001, lk 23.\n↑ Wilcken 2010, lk 112–113.\n↑ Wilcken 2010, lk 125.\n↑ Claude Lévi-Strauss and Didier Eribon, Conversations with Claude Lévi-Strauss. University of Chicago Press, 1991, lk 43.\n↑ Wilcken 2010, lk 139–140.\n↑ Wilcken 2010, lk 241.\n↑ Nukker troopika, lk 457.\n↑ Claude Lévi-Strauss, Metsik mõtlemine. Tallinn, Vagabund, 2001, lk 44–45.\n↑ Claude Lévi-Strauss, "Rass ja ajalugu. Rass ja kultuur". Tallinn, Varrak, 2010, lk 60.\n↑ "Rass ja ajalugu. Rass ja kultuur", lk 38–39.\nPatrick Wilcken, Claude Lévi-Strauss: The Poet in the Laboratory. London, Bloomsbury, 2010\nMarek Tamm. Claude Lévi-Strauss – prantsuse mõtleja, Postimees, 22. november 2008\nMihhail Lotman. Claude Lévi-Strauss semiootikuna, Postimees, 22. november 2008\nLorenzo Cañás Bottos. Lévi-Strauss kui antropoloog, Postimees, 22. november 2008\nSuri maailmakuulus Prantsuse antropoloog Claude Lévi-Strauss, Postimees, 3. november 2009\nMärt Väljataga. Suri Claude Lévi-Strauss, lääne ülbuse korrigeerija, Eesti Päevaleht, 5. november 2009\nHasso Krull. Claude Lévi-Straussi "Strukturaalantropoloogia" arvustus, Horisont 4/2012\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Claude_Lévi-Strauss&oldid=6008492"\nPrantsusmaa üle 100-aastased\nSelle lehekülje viimane muutmine: 01:48, 12. detsember 2021.


Paistetusliigendid kaes. Liideste ja luude poletik\nPaistetusliigendid kaes. Koksiidi sümptomid\nElektro massagrid, purk, vööd ja vibro-matid on keelatud! Puusaliigese artriidi diagnoosimiseks on vajalik röntgenülevaade. Kõige taskukohasem ja ohutum diagnoosimismeetod. Lihashaigusega seotud probleeme tuleb vältida ja kui need on juba tekkinud, tuleb neid kohe ravida. MRI võimaldab teil uurida veresoonte, lihaste seisundit. Näidatud on hüdrokortisooni elektroforees, magnetravi, amplituudne kulg.\nHingamisteede haigused või kroonilised haigused.\nKardiovaskulaarsüsteemi haigused. Ja Paistetusliigendid kaes tema günekoloogi keeld.\nKas rase naistele on võimalik teha selja massaaž?\nRaseduse ajal massaaži reeglid Tulevase ema masseerimisel on kõige olulisem vähendada võimalike tagajärgede ohtu nullile ja professionaalsele kätele. Pole aktiivseid protseduure, reklaami eksperte ega Paistetusliigendid kaes järel"ainult kvalifitseeritud spetsialistid, kellel on asjakohased dokumendid, töökogemus.\nKeskenduge ainult günekoloogi, mitte oma tüdruksõbra või naabri soovitustele! Massaaž raseduse ajal on tähtis reegel Unustage 1.\nNeljandast kuust: järsud liikumised - ainult kerge helb ja pehme rütmiline lihvimine. Masseerija on ainult professionaalne, ja protseduur on ainult günekoloogi loal ja kõigi vastunäidustustega arvestatud. Ole ettevaatlik eeterlike õlidega! Need ei ole keelatud, kuid kõik neist ei ole teadaolevalt "võrdselt kasulikud". Näiteks tuleks vältida salvei, mündi, lavendli ja usul põhinevaid õlisid, kuid apelsini- ja geraniumõli aitab turse kõrvaldada.\nSoovitatavatest õlidest - roosipuu, ingver ja sidrun, nisu kapslitest, porgand. Kuid valik on parem teha spetsialistiga konsulteerides.\nPiirangutega seansid: mitte rohkem kui korda nädalas ja maksimaalselt pool tundi. Lubatud on ainult käsitsi massaaž! Äärmuslikel juhtudel, käsi ja käärite või lusikate pehme kasutamine.\nElektro massagrid, purk, vööd ja vibro-matid on keelatud! Saidi Colady. Kogu nõu anna ainult arsti nõuannetele!\nInimesed on massaaži eelistest teadlikud iidsetest aegadest, saanud massaaži ja vältida haigusi.\nLastelt puusaliigese artriit\nIsegi Hiinas, Jaapanis, Egiptuses ja Indias kasutati laialdaselt massaaži, et hõlbustada tulevase ema seisundit. Isegi siis inimesed mõistsid, millised eriprotsessid esinevad naise kehas ja mida tuleks teha terve raseduse perioodi ohutuks läbimiseks. Massaaži kasulikud mõjud on kirjutatud ja öelnud palju. Kuid üks asi on lihtsalt massaaž, Paistetusliigendid kaes erinev - rase massaaž. Esimene küsimus, mida naine küsib, tunneb seda, mida ta lapse südame all kannab, on sellest, mida igapäevaelus tavapäraselt peab ta keelduma, et mitte lapsele haiget teha?\nNiisiis, massaažist Paistetusliigendid kaes tohiks keelduda, vastupidi, arstid soovitavad seda isegi rasedatele naistele. Kas ma saan massaažiga rase? Kes peaks massaaži, kuidas, sagedusega ja kus saab tulevase ema keha massaaça massaaži teha? Enne nendele küsimustele vastamist tuleb märkida, et rase naise professionaalse massaaži korraldamise otsustab arst, kes jälgib naine, sest lisaks üldistele vastunäidustustele massaažile on olemas ka individuaalne, mis ilmnevad sõltuvalt kursusest rasedus Uute emade jaoks on ühine hoiatus, et Kunstniku ravi liigeste ulevaated esimesel kolmel kuul ei tohi massaaži kuritarvitada, kuna mõju nn nn abortide tsoonidele naise kehas ristmik, koksi, Achilleuse kõõlused, kand ja pöidla alused võivad põhjustada raseduse tavapärase käigu rikkumist kuni spontaanse katkestada Seetõttu on Paistetusliigendid kaes hoidmine raseduse esimesel trimestril soovimatu, kui see oht on eriti suur.\nLühikese aja jooksul on rasedus ja massaaž sobivad ainult Paistetusliigendid kaes, see on lihtsalt enda või lähedaste poolt sooritatud löök. Selline kerge massaaž on kasulik kogu raseduse ajal, see lõdvestab ja rahustab mitte ainult ema, vaid ka beebi.\nRasedatele mõeldud massaaž on erinev, ennekõike liikumise hõlbustatus ja tundlikkus. Massaaž raseduse ajal leevendab selg, kaela, talje, puusade, jalgade ja jalgade valu, lõdvestab tihedaid lihaseid. See aitab vähendada turse ja leevendada seda, avaldab kasulikku mõju heaolu parandamisele, stressi leevendamisele ja üldisele tervisele väsimus; parandab vereringet, mis soodustab positiivselt toitainete ja hapnikuga varustamist nii lapse kui ka lapse rakkudes ema Saate ka massaaži teha Paistetusliigendid kaes.\nMassaaž on oluline õppida. Võite usaldada oma lähedase hukkamise. See on väga meeldiv ja sügavalt pereprotsess, kus saab tunda armastatud abikaasa käte soojust ja hoolt. Massaaži olemusena on eriti oluline, Paistetusliigendid kaes peale füüsilise mõjuga keha massaažile oleks naisel ka psühholoogiline mõju: lõdvestab, rahustab.\nRegulaarne massaaž raseduse ajal suudab tulevase ema jaoks luua ja luua meeldiva emotsionaalse tausta. Endorfiinide areng massaaži ajal ja vereringes avaldab kehale kasulikku mõju, annab kerguse ja hea meeleolu. Raseduse ajal massaaž eemaldab väsimuse ja täidab positiivseid plaane ja suurepärast meeleolu.\nPuusaliigese artriit täiskasvanutel ja lastel: sümptomid ja ravi - Artriit\nTe saate massaaži kasutada eeterlike õlidega. Mõned õlide tüübid võivad olla allergeenid, nii et enne masseerimist on oluline teada, kas sellele konkreetsele õlile on reaktsioon.\nSeda saab teha, tilkudes ühe tilga õli nahale, mõne aja pärast kontrollides reaktsiooni. Piirkonna turse ja punetus või sügelus Paistetusliigendid kaes tüüpi õli ei saa kasutada. Erinevad aromaatsed õlid koos massaažiga on efektiivsed. Mõned neist, näiteks lavendel, sandlipuust ja küpressiseemneõli, võivad eemaldada seljapunasust ja seedripuu ja kadakate õlid takistavad jalgade veenilaiendeid.\nMassaaži mõjutavad peamised tsoonid on selja kaela- ja õlavööd, jalad ja käed. Paljud naised sooritavad spetsiaalseid massaaži tüüpe, näiteks tselluliiti, ja on huvitatud sellest, kas on võimalik jätkata ravi raseduse algusega. Lisaks sellele muutub selle perioodi ajal veel üks "piitsuv" massaaživersioon - hingamispiirkonnas.\nTagasi massaaž Selja ja kaela massaaž aitab vähendada selgroo koormust, mis on tingitud rindkere ja kõhu kasvus. Lõppude lõpuks suurendab raseduse kestus koormust: lülisamba paindub, raskuskese muutub, lihased muutuvad intensiivsemaks. Selja massaaž võib olla suurepärane võimalus rase naise tervisliku seisundi leevendamiseks, kuid seda tuleks pöörata ettevaatusega.\nMassaaž tehnika ja tehnika muutub kõigil raseduse etappidel. Kui raseduse alguses võib naine maha lamada ja masseerija suudab rahulikult oma jalgu, selja, talje, vaagna masse massaaži, siis kuud ei ole naine enam soovitav maha lasta.\nReaktiivne puusa-artriit lastel\nTa peab kas valetama tema külge või istuma istungi ajal toolil. Lisaks sellele algab alati lihtsate strokeeringute liikumine Paistetusliigendid kaes intensiivsem kokkupuude parem on mitte üldse toota, kui masseerivat isikut ei ole teada aktiivsete punktide asukohast keha Jalamassaaž Üha enam vajalik on jalamassaaž, eriti kui see paisub. Tema jalgadel on see, võib-olla, suurim koormus, sest kogu koorem muutub iga kuu raskemaks. Kas jalutamine või pikaajaline istumine on jalad võrdselt väsinud, eriti kolmandal trimestril.\nKäte ja jalgade massaaž aktiveerib vereringet, parandab kõigi süsteemide ja elundite tööd bioloogiliselt aktiivsete punktide toimel. Rasedane, kellele mehed suu massaaži saavad, saab ainult kadedust. Jalade massaaž - protseduur pole mitte ainult anesteetiline, vaid ka täiesti rahustav. Kui on mugav asuda, looge meeldiv lõõgastav õhkkond summutatud valgustus, vaikne vaikne muusikasiis ühe abiga Ainult selline massaaž on naine täielikult taastatud ja "taaskäivitub mõtted, meeleolu, vaimne ja füüsiline seisund muutuvad terve!\nJa isegi selline massaaž, mida peeti enne voodisse laskmist, on suurepärane vahend unetuse jaoks.\nLoualuu liigeste haigused\nOsta Cream Golden Joint\nLastelt puusaliigese artriit - Elbow


Ilma folgita Viljandis: E, 1700. päev: jälle tööle\nPuhkusejärgne esimene tööpäev möödub ägedasti: kõigepealt kontrollin üle toimetust, kus esiteks on tõlkes kohti, kus õiged asjad on parandatud valeks (sh kirjutatud pimesi asju, mida olemas ei ole – saan kuulda põhjenduseks, et „tõlkemälus oli” – nüüd enam ei ole, sest uurisin, kuidas see susservusser sinna sai, ja veendusin, et maailm läheb ainult paremaks, kui see kustutada), aga rasked vead jäetud parandamata. Teiseks loen meilist, et mu puhkuse aegse ilma iseärasuste tõttu kehtestati ka tänavu suvine tööaeg, augusti lõpuni, nii et ma saan nautida seda tervelt kaks päeva. Kolmandaks näevad kell 15.06 minu silmad uhiuut eestikeelset sõna, tarbetute lt-lõpuliste määrsõnatuletiste pikas reas olevat sõna „järk-järguliselt”. Te muidugi vaatate järele, et Google teab seda 16 700 korda, aga elavas tekstis, st toimetatavas tõlkes (me päris igasugust soga ka ei saa) näen esimest korda.\nUnustan tööhoos ära, et Eestis valitakse täna presidenti. Ega ma tulemusi kartnud, need olid üldjoontes selged (jätan enda teada kaks epiteeti, millega nimetasin populistlikku vastaskandidaati), aga meenutagem 2001. aastat, kui asi oli segasem ja valimine läks kolmanda vooruni ning lõpptulemus oli taoline, et arvasin tund aega, et raadios luges uudiseid Rohke Debelakk.\nMuidu puhkuse ajal on elu Eestis läinud omasoodu, kuuldavasti isegi Veerpallu uskujate arv on hakanud kahanema.\nVäikese otsimise peale (ei mäleta, mis stiil see oli, mis muusikaraadiojaama kunagi mõnikord kuulasin) leian sellise: DroneZone. Kas lugejate seas on veel neid, kellele ütleb midagi pealkiri „Avaruusromua”?\nTeemad: keel, laul, lugu, vaev


Kui sularaha USA Säästud Bonds - Tips for you - Tipsed.Com\nSinu võimalused rahavahetus USA kokkuhoid võlakirju sõltub tüüpi sideme sa ise.Choices võib sisaldada rahavahetus neid Internetis läbi föderaalvalitsus, tehes isiklikult kohaliku panga või Credit Union või posti võlakirjade Federal Reserve Bank.Kui teil tekib probleeme, võite helistada Federal Reserve Bank of Minneapolis, tasuta, kell 1-800-553-2663.\nUSA valitsus väidab kodulehel kass TreasuryDirect.gov pühendunud pakkuma teavet kokkuhoid võlakirju, sealhulgas, kuidas osta ja kuidas raha võlakirju.Igasugune kokkuhoid võlakirju - E, EE, H, HH ja I - saab laekunud elektrooniliste tehingute riigikassa Retail Securities saidil.Pealegi, ma võlakirju saab laekuvaid läbi selle internetiportaali kuna nad ei ole väljastatud paberkandjal.\nPaljud pangad ja finantsasutused raha E ja EE kokkuhoid võlakirju.USA rahandusministeerium viitab sellele, et võlakirjade omanikud pangaga ühendust või finantseerimisasutuse enne kui külastate näha, millised on nõuded, sealhulgas vorme identifitseerim\niseks vajalik ja sellega kaasnevad dokumendid võivad nad nõuda, et raha võlakirju.Mõned asutused, mis raha kokkuhoid võlakirju isikutele, kes ei ole kontot omanike panna piir dollari suuruse tehingu.\nKõik paberile USA kokkuhoid võlakirju võib laekuvaid läbi riigikassa Retail Securities saidil.Postiaadress: postkontoriKast 214 Minneapolis, MN 55480.\nLogi taga sideme ja saata see koos täidetud Direct Deposit kirjautumislomake.Raha väärtus kantakse kaudu otse hoiule pangakontole teil täpsustada vormi.\nH kokkuhoid võlakirju oli viimase välja 1979. aastal, ja kõik on küpsenud.HH võlakirjad olid viimane 2004. aastal välja antud ja võib veel intresse.Valitsus välja need võlakirjad ainult paberkandjal, kuid sa ei saa raha neile oma kohaliku panga või muu finantseerimisasutuse.Selle asemel, H ja HH kokkuhoid võlakirju tuleb rahadesse läbi föderaalvalitsus Treasury Retail Securities Saidi ning saadud rahaga on otsene hoius teie kontrollimiseks või hoiuarve.TreasuryDirect öeldud, et pank aitab protsessi abil, mis tõendab oma allkirjaga ja laadides ning lõpetades juhiseid kujul otse hoiule oma kontole.\nUSA kokkuhoid võlakirju on mõeldud hoiuperioodi lõpus.Emiteeritud võlakirjad pärast veebruaril 2003 tuleb tõdeda, et vähemalt kuus kuud enne lunastava.Lisaks, kui sa hoiad E, EE või ma võlakirja vähem kui viis aastat, siis te kaotate kolme kuu intress.


Galerii: jalgpallikoondis pakkus lastele unistuste päeva - Jalgpall - Postimees Sport: Värsked spordiuudised Eestist ja välismaalt\nGalerii: jalgpallikoondis pakkus lastele unistuste päeva\n«See on juba teine kord, kui Heategevusfond Minu Unistuste Päev ja Tallinna Lastehaigla haiglaravil viibivate laste nimel Eesti jalgpallikoondisega koostööd teevad. Laste, eriti just väiksemate puhul, on haiglas viibimine sageli emotsionaalselt raskem kui täiskasvanute jaoks ning kohtumine oma iidolitega toob ühelt poolt lastele naeratuse suule, teisalt võimaldab ühistegevuse kaudu suhelda teiste lastega,» rääkis Marianne Bruhn, Heategevusfondi Minu Unistuste Päev tegevjuht ja üks asutajatest.\n«Jalgpallikoondis mõistab oma rolli ühiskonnas, see on laiem kui ühe spordiala esindusvõistkond. Kui meil on võimalus aidata kellegi unistus teoks teha ja toetada lapsi sel ajal, kui nad peavad haiglas ravil olema, siis teeme seda. See on meie vastutus ühiskonna ees,» lausus Eesti koondise kapten Ragnar Klavan.\nTäna otsepilt: kas kaheksandat järjestikust meistritiitlit püüdev Juventus jõuab teisel katsel sihile? Loe artiklit Vaata videot\nTäna: kas tiitlit jahtiv Manchester City saab Tottenhamilt veel ühe hoobi? Loe artiklit\nSõnajalg tuulepargis viibimse keelust: kui tuulik peaks purunema, ulatuvad kahjud kümnetesse miljonitesse (3)


AKÜ aasta alguse plaanid « Terveilm\n2019 on märgiline aasta nii Eestis kui Euroopas, sest kevadel leiavad aset Riigikogu ja Euroopa Parlamendi valimised. AKÜ on peagi valmis saamas oma seisukohtadega, et juhtida tähelepanu põletavatele küsimustele meil ja Euroopas laiemalt. Lisaks seisukohtadele teeme ka omapoolsed poliitikasoovitused ning huvikaitsetööd.\nLisaks valimistele läheb uue aastaga edasi arutelu Välispoliitika Arengukava 2030 üle, AKÜ jaoks on eriti tähtis selle arengukoostöö ja humanitaarabi osa, kuhu detsembris ka omapoolsed soovitused tegime. 2019 jätkuvad kõnelused ka Euroopa Liidu finantseerimise (MFF) teemadel ning huvikaitse tegevused, mida koordineerib meie katuseorganisatsioon CONCORD, algavad veebruaris.\nKutsume maailmahariduse, arengukoostöö või läbi hariduse demokraatia arendamisega tegelevaid organisatsioone osalema innovatsiooniprojektide taotlusvoorus. Otsime üle-eestilisi, piirkondlikke või kogukondlikke uuenduslikke väikeprojekte maailmahariduse või selle väärtustega haakuvates valdkondades (demokaatia edendamine, inimõigused, kestlik areng). Projekti eelarve tohib olla kuni 5000 eurot, millest projektitoetus moodustab maksimaalselt 4750 eurot (taotleja kaasfinantseering 5% ) ). Väljavalitud vabaühenduste esindajad kutsume oma projektiideid esitlema märtsikuus toimuvas kahepäevases disainmõtlemise töötoas. Taotluste tähtaeg on 24. jaanuaril!\nKestliku arengu koalitsiooni koordinaator Kristeni 2019 aasta fookus on tagada kestliku arengu koalitsiooni tegevuste jaoks rahastus. Lisaks on vaja kasvatada nii laiemat teadlikkust, tegutsemise võimekust kui uuendada juba olemasolevaid häid praktikaid. Leiame üles kõik võimalikud nurgad, et kestliku arengu teema üles võtta ja Eestis väga vajalikku teavitustööd edasi viia.\nKutsume kõiki maailmaharidusest ja demokraatia edendamisest huvitatud organisatsioone huvikaitse- ja lobikoolitusele. Kolme päeva jooksul saame teada, kuidas teha huvikaitset laial ja keerulisel teemal ning jagada mõtteid ja kogemusi inspireerivate inimestega üle Euroopa. Koolitus toimub inglise keeles.\nEelmise aastanumbri sees tegime Eestile tiiru peale, käisime väikestes kogukondades ja arutasime, kuidas kestlikult kohalikul tasandil tegutseda ja millised on meie igaühe mõjud kogu planeedile. Aastal 2019 jätkame kestlike kogukondade teemadel, sedapuhku leiame koos kohalikega üles kitsaskohad, mida annaks parandada ning pakume neile koolitust, kuidas probleemi lahendamisega edasi minna.\nSuure hooga käib 2019. aasta kevade kestliku eluviisi töötubade planeerimine. Lisaks kergematele ja praktilisematele teemadele pakume sel hooajal ka edasijõudnute koolitusi kestlikust arengust ja arengukoostööst.\nSamuti valmistume mitmeks töötoaks poliitikasidususte teemal, millest kuulete juba õige pea.\nAKÜ uus juht\nAlates 14. jaanuarist on Sigrid ametlikult lapsehoolduspuhkusel. Meie uus juht on küll leitud ja kokkulepped sõlmitud, kuid tema eelnevad töökohustused lubavad tal tööle asuda alates märtsi keskpaigast. Kuni selle ajani täidab juhi kohuseid huvikaitse spetsialist Agne Kuimet – agne@terveilm.ee


§ 6 Toetuse määramise ja maksmise ning taotluse rahuldamata jätmise otsuse tegemine\n§ 7 Toetuse suuruse arvutamine ja toetuse maksmine\nRT I, 03.12.2013, 11\n06.08.2012 RT I, 08.08.2012, 4 11.08.2012, rakendatakse tagasiulatuvalt alates 18. juulist 2012. a.\n29.11.2013 RT I, 03.12.2013, 9 06.12.2013\n(2) Toetust võib taotleda sellise praktika korraldamise eest, mille alguskuupäev jääb ajavahemikku taotluse esitamise aastale eelnenud aasta 1. oktoobrist kuni taotluse esitamise aasta 30. septembrini.\n[RT I, 08.08.2012, 4 - jõust. 11.08.2012, rakendatakse tagasiulatuvalt alates 18. juulist 2012. a.]\n(1) Taotleja esitab ajavahemikul 10. septembrist kuni 10. oktoobrini Põllumajanduse Registrite ja Informatsiooni Ametile (edaspidi PRIA):\n1) lisas 1 toodud vormi kohase taotluse;\n2) praktika juhendaja erialast ettevalmistust tõendava kutsekooli lõputunnistuse või kõrgkooli diplomi või põllumajandustootja III kutse kutsetunnistuse koopia;\n3) praktikale eelnenud kolme aasta kohta praktika juhendaja töölepingu koopia;\n[RT I, 03.12.2013, 9 - jõust. 06.12.2013]\n4) maaelu ja põllumajandusturu korraldamise seaduse §-s 23 nimetatud lepingu koopia.\n§ 6. Toetuse määramise ja maksmise ning taotluse rahuldamata jätmise otsuse tegemine\n(1) PRIA teeb §-s 5 sätestatud kontrolli tulemusi arvestades toetuse määramise ja maksmise või taotluse rahuldamata jätmise otsuse 45 tööpäeva jooksul arvates taotluse esitamise tähtpäevast.\n§ 7. Toetuse suuruse arvutamine ja toetuse maksmine\n(1) PRIA arvutab taotlejale makstava toetuse suuruse, arvestades maaelu ja põllumajandusturu korraldamise seaduse § 24 lõike 2 alusel kehtestatud toetuse määra, praktikantide arvu ja praktika kestust.\n(2) Toetus kantakse taotleja arvelduskontole toetuse määramise ja maksmise otsuse alusel 45 tööpäeva jooksul arvates taotluse esitamise tähtpäevast, kuid hiljemalt 13. detsembril.\nToetust antakse taotlejale praktika juhendamise ja korraldamise eest praktikandile, kelle õppekava maht on vähemalt 120 Eesti kutsehariduse arvestuspunkti või vähemalt 120 Euroopa ainepunktisüsteemi ainepunkti ning kes õpib koolipõhises õppevormis statsionaarses õppes kutseseaduse lisas kehtestatud kvalifikatsiooniraamistiku kolmanda kuni viienda taseme kutseõppes või kutsekeskharidusõppes või täiskoormusega rakenduskõrgharidus-, bakalaureuse- või magistriõppes järgmistel põllu- ja maamajanduse valdkonna õppekavadel:\n3) liha- ja piimatehnoloogia;\n4) liikurmasinate tehnik;\n6) loomakasvatussaaduste tootmine;\n7) maaparandus ja vesiehitus;\n11) metsamasinate juhtimine;\n12) põllu- ja aiasaaduste tootmine;\n13) põllumajandussaaduste tootmine ja turustamine;\n15) põllumajandusettevõtte majandamine;\n16) taimesaaduste tootmistehnoloogia ja tootearendus;\n17) tehnika ja tehnoloogia;\n18) toiduainete tehnoloogia;\n19) toiduainete töötlemine;\n(1) 2012. aastal võib toetust taotleda sellise praktika korraldamise eest, mille alguskuupäev jääb ajavahemikku taotluse esitamise aastale eelnenud aasta 1. novembrist kuni taotluse esitamise aasta 30. septembrini.\n(2) Taotlejale antakse toetust ka praktika juhendamise ja korraldamise eest praktikandile, kes õpib koolipõhises õppevormis täiskoormusega või statsionaarses õppes kutseõppes põhihariduse baasil, kutsekeskharidusõppes või kutseõppes keskhariduse baasil §-s 8 nimetatud põllu- ja maamajanduse valdkonna õppekaval. Sellisel juhul peab õppekava maht olema vähemalt 80 õppenädalat.\nLisa 1 Taotlus praktikatoetuse saamiseks\n[Kehtetu - RT I, 08.08.2012, 4 - jõust. 11.08.2012, rakendatakse tagasiulatuvalt alates 18. juulist 2012. a.]


kikkapuu, fortunei `Emerald Gaiety`\nEuonymus fortunei `Emerald Gaiety`\nspindle, Fortune's spindle, winter creeper\nLadinakeelne nimi: Euonymus fortunei `Emerald Gaiety`\nНазвание: Бересклет Форчуна\nTitle: spindle, Fortune's spindle, winter creeper\nToote kood: 000000011039\nKõrgus 0,2- 0,4 m, laius kuni 0,5 m.\nIgihaljas laiuv põõsas moodustab tiheda mätta. Võrsed roomavad mööda maad ja juurduvad kergelt. Kirjud ja säravad lehed katavad tihedalt hästi harunevaid oksi. Piklikümarad lehed on hallikasrohelised, servad helekreemid, talvel värvuvad leheääred roosakaks.\nKasvukoht päikeseline kuni varjuline, muld parasniiske kuni kuiv.Varakevadel varjutada ereda päikese eest. Lumevaestel karmimatel talvedel võib külmuda maapinnani, kuid tavaliselt taastub. Talub hästi pügamist.\nSobib gruppi koos madalate okaspuudega, kiviktaimlasse, raam-istutusse ääristaimeks, astangutele, kivide vahele, pinnakatteks jne.


Mis on Diamond? - Histoire-Ucad.org\nTeemandid on olnud väärtuslikud kaubad, mis ulatuvad juba 4. sajandisse eKr. Alates nende avastamisest ja esmakordsest kasutamisest luksuslikuks objektiks Indias juba mõnda aega on leitud tänapäeval suurimaid teemantide hoiuseid Brasiilias, Aasias ja Lõuna-Aafrika riikides. Teemantidel on väga läikiv, läikiv, välimus, mis koos nende haruldusega on suur osa sellest, miks nad on nii soovinud. 99, 95 protsenti teemantide keemilisest koostisest on elementaarne süsinik, samas kui ülejäänud 0, 05 protsenti moodustavad muude elementide kogum, mis ei pruugi olla teemantide loodusliku keemia osaks ja mida peetakse „mineraalideks”, mis võivad tegelikult väheneda. teemantide puhtus ja väärtus. Nende isomeetrilised struktuurid annavad teemantidele oma kuju ja sära. Sellised atribuudid nõuavad ka seda, kui palju võib teatud teemant turule müüa. Need isomeetrilised kujundid moodustavad süsiniku aatomite sidumise, mis kõikides suundades seostuvad samal viisil, muutes need süsinikdioksiidi ühtsusest hoolimata mineraalide kuningriigi ainulaadseteks liikmeteks.\n90% maailma teemant tarnetest on kaubanduslikult ekstraheeritud 50 maailma suurimast kaevandusest. Mõnikord võib teemante leida erinevatest hoiustest üle kogu maailma, mis on ilmastikutingimuste tõttu vette sattunud või kinni jäänud, vesi või kivim. Suurimad teemanttooted on sellistes Aafrika riikides nagu Botswana, Angola ja Lõuna-Aafrika. Ka Venemaal, Indias ja Indoneesias on suured teemantide hoiused, kuigi ükski neist ei ole peaaegu sama suur kui Aafrika mandri lõunaosas. Kanada on ka üks suurimaid teemantide pakkujaid kogu maailmas.\nKõrge temperatuuri ja kõrge rõhu tingimustes moodustub teemant 140–190 kilomeetri sügavusel Maa mantli sees. Maavarade allikad mineraalide allikad on väärtuslik kalliskivi, mis moodustab umbes 99, 5% mistahes teemandist. Tavaliselt kulub nende süsinikuühendite puhul 1 kuni 3, 3 miljardit aastat, et lõpuks moodustada mineraalideks, mida me teame ja mis on minu jaoks teemandid. Seejärel tõmmatakse teemandid oma sügavatelt päritolu sügavatelt maapinna poole vulkaaniliste tegevuste kaudu, nimelt võimsate magma voogude kaudu.\nTeised siis ilmsed moe avaldused, et nad aitavad oma omanikud teeb, teemandid on väga vastupidav, vastupidav kuumale ja praktiliselt võimatu kriimustada tavapäraste vahendite abil. Samas kasutatakse teemante sageli äärmiselt kõvade pindade lõikamiseks ehituses ja kaevandamisel ning neid kasutatakse ka täppislõikamisel, lihvimisel ja poleerimisel. Sellel eesmärgil on lihvkettadesse, saelehedesse ja puurplokkidesse paigaldatud väga väikesed teemante nende erinevate tööde ja tööde jaoks. Tegelikult on teemandid ainukesed looduslikud materjalid, mis lõikavad läbi teatud tüüpi klaasi ja teiste inimeste poolt kasutatavate kõvade kivide.\nTänu haruldasusele annavad Diamonds maailmamajandusele jätkuvalt suure hulga SKPd ning nende toodang mineraalmassi järgi on tänapäeval oluliselt suurenenud pärast Lõuna-Aafrika suurte hoiuste esimesi avastusi 19. sajandi teisel poolel Sajand. Täna ühendavad Venemaa ja Botswana üle 50% maailma teemanditoodangust. Tänapäeval toodab maailm hinnanguliselt kokku 48 300 000 karaati. Teemandid on kasutatud sõdade ja vägivaldsete kuritegude kütmiseks teatavates piirkondades, põhjustades mõiste "vere teemandid". Nad kannavad eriti sellist kurikuulsat vahet sellistes Aafrika riikides nagu Botswana ja kurikuulsa Sierra Leone kodusõja rahastamiseks. Kuigi suurimaid teemantide koguseid toodetakse mujal, on Ameerika Ühendriigid, kes tarbivad kõige rohkem üksiku riigi teemante. Ainuüksi 2011. aastal kulutasid ameeriklased kalliskivi ostmiseks 19 miljardit dollarit ja nende vääriskivide eest kulutati 18, 5 miljardi dollari väärtuses teemante. See võrdub peaaegu kogu Aasia ja Ida-Euroopa toodanguga, kus tootjad annavad teemanditööstusele ühiselt kokku 26, 1 miljardit dollarit aastas.


2019 QLED-i disain – ilus teler, nii sisse- kui ka väljalülitatult | Samsung EE\n2019 QLED-i disain – ilus teler, nii sisse- kui ka väljalülitatult\nAva Minu menüü\nAvage ostukäru kiht Toodete arv : 0\nSelle kasti märgistamisega nõustun Samsungi teenusevärskendusega, sealhulgas:\nSamsung.com’i teenuste ja turundusteabega, uute toodete ja teenuste teavituste, aga ka eripakkumiste, sündmuste ja uudiskirjadega.\nKaunis teler, mis on ilus nii\nsisse- kui ka väljalülitatult.\nVideo tutvustab Q90R-i 5 peamist disainielementi: ülikvaliteetset metalset välimust, jalga, mille kohal teleriekraan justkui hõljuks, kaldkandiga raami, siledat metallviimistlust ja katkestusteta korpust. Puhta vormiga jalg ja korpus on ülikvaliteetsest metallist. Teleriekraan justkui hõljuks metallist jala kohal ja ekraani ääristab kaldkandiga raam. Sellise kujuga jalg ja raam võimaldavad keskenduda segamatult teleriekraanil toimuvale.\nMetalse välimusega jala ja raamiga Q90R näeb peen välja. Jalg ja raam ühinevad, moodustades ühtse katkestusteta vormi, mis muudab vaatamiskogemuse veelgi täiuslikumaks.\nQLED-i minimaalne disain kõrvaldab häirivad asjad, sulatades raami ja aluse sujuvalt üheks. Naudi täielikku kaasahaaravust ja visuaalset ühtsust QLED-teleri voolujoonelise ning elegantse disaini abil.\nKaunis teler, isegi väljalülitatult\nQLED muundab sinu ruumi isegi siis, kui teler on välja lülitatud, sulandudes dekoratiivselt ruumiga ja andes sulle vajalikku teavet. Selle saab muuta isegi kunstiteoseks.\nVideo, mis tutvustab Ambient-režiimi erinevaid valikuid.\n2019 QLED teleritel on kaks uut erilist kujundusrežiimi valikut: valgusruudustik ja lineaarselt asetsevate punktide muster. Peale selle on saadaval põhiteabe- ja fotorežiim. Liikumine näitab, kuidas 2019 QLED teleri Ambient-režiim sulandub sujuvalt kokku elutoa disainiga.\nLülita oma QLED teleris sisse Ambient-režiim\nVisuaalne näide viisist, kuidas hõlpsalt kasutada 2019 QLED telerit Ambient-režiimile juurdepääsu saamiseks. 2019. aasta ühe kaugjuhtimispuldi Ambient-režiimi otsenupu kasutamine, et kasutada Ambient-režiimi otse, ilma telerit sisselülitamata.\nMuuda oma tuba peoruumiks\nSelgitus 2019 QLED teleri Ambient-režiimi kasutamise kohta valgusruudustiku mustri kuvamiseks Teleri ekraan, millel kasutatakse valgusruudustiku mustrit, mis toimib sinu toas just nagu valgustus.\nSeejärel näidatakse ühenduse loomist sinu mobiiltelefoni installitud rakendusega SmartThings, seejärel klõpsamine valikul „Sisekujundus“, seejärel „Valgusruudustik“ ja seejärel „Vaata teleris“, mille tulemusena kuvatakse ekraanil valgusruudustiku režiim. Valgusruudustiku menüüst saab valiku „Stiil ja seaded“ kaudu valida palju kohandatud režiime. Näidatakse klõpsamist peorežiimil ja seejärel näidatakse valgusruudustiku muutumist peorežiimiks, nagu valis kasutaja.\nJaga oma hetki QLED teleril\nSelgitus 2019 QLED teleri Ambient-režiimi kasutamisest elutoas fotoseinana. Kasutaja jäädvustab nutitelefoniga maastikust pildi. Seejärel avab kasutaja rakenduse SmartThings ja puudutab valikut „Ambient-režiim“, avab valiku „Minu album“ ja puudutab valikut „Vali fotod“. Kasutaja puudutab fotot ja see kuvatakse teleris. Valiku „Järgmine“ puudutamisel kuvatakse kasutajale erinevad filtrivalikud ja kasutaja valib „vee värvi“. Teleris olevale pildile on nüüd rakendatud veevärvifilter. Video lõpus näidatakse, kuidas teleris kuvatakse äsja valitud foto toa kujunduse osana.\nQLED pakub One Invisible Connection nähtamatu ühenduse võimalust, mis aitab vabaneda häirivatest kaablitest ja vähendab ruumis olevaid esemeid.\nJa see pole veel kõik. QLED teleri ilma vaheta seinakinnitus hoiab su teleri vastu seina, sulandades selle kaunilt sinu sisekujundusega.\nLoo oma stiil\nlihtne on QLED\n* „Nähtamatu ühendus“ viitab ühele läbipaistvale optilisele kaablile, mis on ühendatud One Connect Boxi, ühendades välise seadme kaablid, kuid see ei viita televiisori toitejuhtmele või juhtmetele, mis on ühendatud teiste seadmetega, näiteks heliribaga.\n* Seadmed peavad olema ühendatud One Connectiga HDMI-kaabliga.\n* Vahetu seinakinnitus: Mõõdetuna teleri tagaküljelt, vahe võib erineda olenevalt paigalduse ja seina tüübist.\n* Vahetu seinakinnitus on müügil eraldi.\n* Pildid on simuleeritud ja mõeldud illustratiivseks otstarbeks. Toote välimust ja disainiandmeid, mis toote toimivust ei mõjuta, võidakse ette teatamata muuta.\n* Vaata iga mudeli tehniliste andmete lehte.\n** Ambient-režiimi seadistamiseks iOS-iga ja muudes kui Galaxy Android-seadmetes tuleb rakendus SmartThings alla laadida.\nNUTIKAS VIIS OSTA\nLepingust taganemise avalduse vorm\nAutoriõigus© 1995-2019 SAMSUNG. Kõik õigused kaitstud.


Sõnumitooja: Akvamariin - Butiik Müstika\nHingake. Kogu aeg ei pea midagi tegema. Või rahutult midagi ootama. Laske õhul endast läbi voolata. Lubage oma sisemisel energial voolata, lubage veel endas voolata. Lubage rõõm endas voolama. Elu on voolamine. Katkematu voolamine. Lubage seda voolamist rohkem siin ja praegu.\nLubage oma hinge puhtusel rääkida. Te ootate tõelist kevadet, aga te olete imelised juba praegu. Kõik teie ümber on imeline juba praegu. Olgugi, et peidate end tuule ja vihma eest, on see kõik oluline. Sinu hingel on oluline kogeda kõike, mis on võimalik. Sinu hingel on oluline kogeda märgi piisku oma nahal. Enda sees sa naudid seda kõike, mida elu pakub, olgugi, et oled jaganud selle heaks ja halvaks. Hinge jaoks on kõik väärtuslik kogemus.\nMinu sõnum teile on- elage läbi oma hinge. Unustage oma egod kas või mõneks hetkeks. Vaadake oma elu, oma päeva, oma tegevust kõrgemal tasandil- kuidas minu hing seda kogemust naudib ja hindab?\nLubage elul voolata, lubage voolata vihmapiiskadel või pisaratel mööda oma põski. See on kõik imeline hingetasandil. Olge rohkem hetkes. Ootate, et ilmad läheksid ilusamaks, et tuju paremaks, õhk soojemaks, olemine kergemaks. Kuid küsige : kuidas ma saan elu nautida praegu? Kuidas ma suudan näha iga päev oma hinge naudingut?\nLõdvestuge. Vaadake ennast kõrgemalt, vaadake oma hinge rõõmu igas oma kogemuses.\nKanaldus kristalliväljast Mairilt.\n← Minevik ja tulevik meie sees\nSisemine küllus →


Auto ja matkamine. - Leht 2 - Matkafoorum\nPostitus Postitas hanneshk » 15 Dets 2012, 10:18\nOlen kette kasutanud ja tulemus on väga hea. Talvel on aga põhiline häda selles, et jääd põhja peale kinni, siis pole kettidest muidugi kasu. Viimasel ajal pole väga maasturitega jannanud aga oma matkabussi tarbeks on mul väiks käsivints olemas millega vajadusel kasvõi poris saaks meetri edasi tõmmata. See ei maksnud ka üldsemitte palju, töötab samal põhimõttel mis koormarihm.\nPostitus Postitas hanneshk » 15 Dets 2012, 10:27\nMina arvan, et teema on väga asjalik ja olen ka selle poolt, et matkamine võib olla vägagi kombineeritud tegevus. Olen pikalt ise planeerinud minna eesti -soome põhjarannik- norra rannik automatkale. On muidugi olemas ka automatkajate foorumid aga seal liigutakse ikka selliste elukatega millega mina oma multivaniga näolegi ei saa.\nSamas ütlen ausalt, et palju kogemusi pole ja meeleldi liituks seltskonnaga kellega automatkata ja selle käigus ka looduses liikuda. Ega automatk nõuab ka nauke rohkem kogemusi kui vaid sõiduoskus. Seega igasugu info on teretulnud.\nPostitus Postitas Tarmo » 15 Dets 2012, 11:40\nSee kui autol on parem läbivus, ei tähenda seda,et auto ei jääks kinni. Traktori järgi minekuks kulub hoopis rohkem aega.\nPostitus Postitas Jyrgenson » 18 Dets 2012, 07:52\nMul on olnud kolm Patrol-i, Wrangler, Terrano ja Discovery, nende masinate puhul on tõesti traktor kaugel olnud. Nüüd olen umbes 6 aastat erinevaid 4X4 sõiduautosid proovinud ja peab tunnistama, et kordagi pole traktorit vaja läinud. Reeglina sellise sõiduautoga on raske ennast nii põhjalikult sisse kaevata, et ilma enda ja mõne reisikaaslase abita välja ei saa. Samuti sellise masinaga ei roni ka teab kuhu. Peamised probleemid millega on olnud vaja tegeleda on selline 30-40 cm lumi ja kevadine kelts. Tihti on nendes kohtades kuhu soovin minna päris pikalt metsateed lahti lükkamata. Ma ei leia suurt mõtet ka kilomeetreid põlvis saati lumes jalgsi mütata mööda mingit mõttetud metsateed. Parem põrutan läbi lume kohale ja siis jääb mulle rohkem aega ringivaatamiseks.\nPostitus Postitas reigo130 » 05 Jaan 2013, 17:17\nMinu vastus on o.t, kuid siiski suunatud kõikidele džiibimeestele, kes ei tunnista sellise sõna olemasolu .\nÕS annab vastuse: džiip <20:džiibi, .džiipi> (maastikuauto)\nPostitus Postitas hanneshk » 05 Jaan 2013, 17:53\nRääkige parem palju autodega matkate ja kus käite. Käisin sügisel Itaalias, kokku 7500km, päris vahva oli aga aega sai vähe võetud selle reisi jaoks. Alla 2 nädala pole mõtet kuhugi minna.\nSellel aastal on plaanis põhja soome - norra rannik. Lähme koos perega, telgid ja priimused kaasas.\nPostitus Postitas Jyrgenson » 05 Jaan 2013, 20:36\nMina matkan või siis liigun autoga palju. Iga aasta tuleb 25000-30000 km läbisõitu. Kõigil väljamaa matkadel käin oma autoga - ühistransporti ei salli üldse. Alati proovin autoga ka käia kohtades kuhu muidu ei sattuks. Auto on ikkagi vabadus ja 4X4 auto on suurem vabadus.\nPostitus Postitas Andrus » 05 Jaan 2013, 20:58\nValdav osa Euroopa riike autoga läbi käidud...kaugem neist Kreeka. Kui kõik plaanide järgi läheb, siis tuleval suvel peaks naine automa mind peale 10 päevast rattamatka alpides peale korjama ja jätkub automatk Itaalias.\nEuroopas eelistan autot alati lennukile ja bussidele.\nPostitus Postitas Tarmo » 05 Jaan 2013, 23:57\nRentisime sõpradega matkabussi ja käisime Sitsilias ära. 2 nädalat läks põhiliselt sinna ja tagasi sõiduks. Veidi sai kohapeal kah ringi tuuseldatud. http://lennuki.planet.ee/italy/\nPere ja autoga Eestile mitu ringi peale tehtud, lisaks Lõuna-Soome ja Põhja-Läti reisid.\nPostitus Postitas reigo130 » 05 Veebr 2013, 13:25\nMatkajatest masinate kummardajatele\nhttp://www.gizmag.com/moby1-expedition- ... pictures#1" onclick="window.open(this.href);return false;\nPostitus Postitas mrWilson » 11 Apr 2013, 23:14\nAbiks algajale automatkajale on olemas selline tore sait: http://autocamp.ee" onclick="window.open(this.href);return false;\nPostitus Postitas Uru » 17 Apr 2013, 16:00\nMinu arust häid ja põnevaid automatkamise filme jäädvustab Väino Laisaar. Praegu näitab ETV2 tema seltskonna eelmise suve reisisarja 4x4Magadan:\nhttp://etv2.err.ee/videod/dok_film/e079 ... 0127041e85\nV.Laisaar youtube kasutaja konto alt leiab siis viimase 3-4 aasta jooksusl läbitud reisifilme:\nNing on olemas ka täitsa eraldi lehekülg, kus peaksid need samad sarjad ja filmid mugavamalt vaadatavad ja kättesaadavamad olema:\nhttp://www.matkafilm.ee/?page_id=130" onclick="window.open(this.href);return false;\nPostitus Postitas Uru » 17 Apr 2013, 16:04\nEt niidid kokku viia, siis foorumi kasutaja Sunwolf on käinud ka samadel reisidel ja teinud ka eraldi teemad reisidest:\nEelmise suve reis 4x4Magadan:\nhttp://matkafoorum.net/viewtopic.php?f=48&t=746" onclick="window.open(this.href);return false;\nJa selletalvine Polaartrip2013:\nhttp://matkafoorum.net/viewtopic.php?f=48&t=1091" onclick="window.open(this.href);return false;\nPostitus Postitas MeelisV » 10 Mär 2014, 21:54\nmehed jälle ratastel juba umbes kuu aega olnud\nhttp://forum.4x4.ee/viewtopic.php?f=63&t=50849" onclick="window.open(this.href);return false;\nPostitus Postitas krmk » 11 Mär 2014, 14:14\nOlen rännanud Lõuna-Aafrikas ja Namiibias säärase masinaga: http://commons.wikimedia.org/wiki/File: ... _tents.jpg" onclick="window.open(this.href);return false;\nKohalikke olusid arvestades väga mõnus ennast kusagile laagripaika sisse seada, ümbruses päevamatku ette võtta ja siis jälle edasi liikuda. Taha kuuti mahub ka kogu elamine söögilauast alates ja veinipokaalidega lõpetades ära, tüüpiliselt renditaksegi neid masinaid koos täieliku laagrivarustusega välja.\nMiinuspoolele tuleks märkida see et kui autoga kuhugi sõita soovid, kasvõi külapoodi õlle järele, tuleb kogu laager koos telkidega kokku pakkida.\nKui kellelgi huvi siis mul usaldusväärse Namiibia rendifirma kontaktid olemas.\nPostitus Postitas uuspoiss » 28 Aug 2016, 21:26\nAivar kirjutas: Täpselt ei mäleta aga kindel on see, et rihmad on tugevad ja seal küljes on mingid sinised sildid kus see info kõik kirjas ka.\nKobedamatel rihmadel näitab tõmbejõudu (õigemini katkemiskoormust otstest tõmmates) õmbluselaadsete kriipsude arv rihmal. Näiteks selline isend peaks kannatama 5 tonni.\nPostitus Postitas polarbear » 29 Aug 2016, 20:20\nSee 5 tonni katkemistugevust..... tähendab pm seda, et õigesti paigaldatud ja parajalt pinges rihm katkeb 5t dünaamilise või staatilise koormuse juures.\nMitte seda, et selle plekist minihammastega pingutiga õnnestub 5-le tonnile ekvivalentne pinge rihmale peale vedada.\nVeidi segane sai aga ehk saab aru.\nEi tasu loota, et need koormarihmad vintsi asendavad. Natuke abiks võivad olla, aga just ja ainult natuke...\nTänane kuupäev on 22 Mai 2018, 20:35


Teaduste akadeemia kutsub esitama ettepanekuid noorteadlaste osalemiseks 2022. aasta Lindau foorumil - Eesti teaduste akadeemia\nTeaduste akadeemia kutsub esitama ettepanekuid noorteadlaste osalemiseks 2022. aasta Lindau foorumil\n• 6. oktoober 2021\nEesti teaduste akadeemia ootab akadeemilistelt mentoritelt motiveeritud ettepanekuid andekate noorte kohta, kelle edasist teadusteed stimuleeriks osavõtt 26. juunist 1. juulini 2022 toimuvast Lindau noorteadlaste ja nobelistide foorumist.\nJuba 71. korda toimuvale ja seekord keemiale pühendatud erakordsele foorumile oodatakse 40 Nobeli preemia laureaati ja kuni 600 noort teadlast. Üliõpilased ja noorteadlased valitakse oma riigi parimate hulgast.\nOptimaalse kasu huvides eelistame noori (vanusepiir: 35), kelle eelnev elukäik tõendab selget soovi teadusele pühenduda (eelviimase-viimase aasta doktorandid, värskelt doktorikraadi kaitsnud).\nIngliskeelsed valikukriteeriumid leiab SIIT ja ingliskeelse juhendi soovituskirja koostamiseks SIIT.\nEttepanekud (ingliskeelne üksikasjalik soovituskiri, kaasallkirjastatuna noorteadlase juhendaja / asutuse juhi poolt ning esitatava CV koos kontaktandmetega) palume saata hiljemalt 25. oktoobriks 2021 aadressile foreign@akadeemia.ee.\nAkadeemia valib esitatutest ühe kuni kolm parimat, kes saavad ligipääsu Lindau kohtumiste elektroonilisele andmebaasile oma täiendavate andmete sisestamiseks (selleks on tähtaeg 25. november 2021). Lindau Foorumite Nõukogu hindamiskomisjon teeb lõpliku valiku (tavaline konkurents 1:4).\nVäljavalitute elamiskulud Lindaus (majutus ja toitlustamine) kannavad kohapealne korralduskomitee ja Eesti teaduste akadeemia ühiselt, sõidukulud Eesti teaduste akadeemia.\nLisainfo Lindau konverentside kohta: http://www.lindau-nobel.org.\nEestis vastab küsimustele Ülle Raud, tel 504 2659, e-post: ylle.raud@akadeemia.ee


Poliitilise teatri padrunisalv — Sirp\nKadri (Helena Pruuli) unistab võimust.\nLavastaja Mladen Kiselov* on öelnud, et poliitiline ja ühiskonnakriitiline on teater siis, kui pärast etendust on oht, et näitleja viiakse vangimajja. Eestis sellist ohtu tõesti pole. Ent siiski, miks tehakse Eestis nii vähe poliitilist teatrit?\n* 23. märtsil 2015 on täpsustatud küsimuse alguses tsitaadi autori nimi: “Ekskultuuriminister Rein Lang” asemel on õige, et “Lavastaja Mladen Kiselov on öelnud, et poliitiline ja ühiskonnakriitiline on teater siis, kui pärast etendust on oht, et näitleja viiakse vangimajja. Eestis sellist ohtu tõesti pole. Ent siiski, miks tehakse Eestis nii vähe poliitilist teatrit?”


Maksimaalne Tribuluse efekt maksimaalse Tribuluse doosiga. Mitmed uuringud toetavad suurenenud testosteroonitaset suukaudse Tribulus Terrestrise tarvitamise järel. Suurenenud testosteroonitasemel on ka positiivne efekt seksuaalsusele.\nTribulus Maximus viib su tippu!\nSoovitus: Soovitame seda toodet kulturistidele ja meestele.\nSoovituslik kasutamine: Võta 1 kapsel päevas, tarbi koos joogiga.


Kuulutusi: 438 Kuvatud: 31 - 40 Leht: / 44\nPÄIKE JA JÕGI.HENRIK VISNAPUU-EESTI MÄLU NR.30.EESTI PL.RAAMAT/2010.A.352 LK., uus; Üks suuremaid eesti poeete, kelle raamat ilmus kohe pärast tema surma. Visnapuu alustas selle kirjutamist Saksamaal, saatjaks murelikud mõtted kodumaakaotusest, pagulaselu traagikast ja okupeeritud Eesti saatusest. Mälestused algavad nooru...\nBRECHTI ARMUKE;JAQUES-PIERRE AMETTE/2005.A.224 LK.GONCOURT`I PREEMIA, uus; Autoril oli au pälvida käesoleva romaani eest tähtsaim prantsuse kirjandusauhind-Goncourt`i preemia 2003.a., selle preemia 100.aastapäeval. Kirgliku saksa kultuuri austajana on ta reisinud korduvalt Saksamaal.1970-ndatel tärkas Amette`il huvi ...\nTEADMATA KADUNUD-(KLASSIKALISED LOOD).AMBROSE BIERCE/2003.A.260 LK., uus; Valimik"Teadmata kadunud"tutvustab esimest korda eesti keeles Ameerika Ühendriikide kirjaniku A. Bierce'i (1842-1913? ) loomingut. Ise Ameerika kodusõjas osalenuna on ta oma vahetud sõjakogemused ja-muljed novellidesse pannud. Neid on pe...\nOI AEGU AMMUSEID.HEILI MÜÜRIPEAL,2003.A.260 LK., kasutatud; Toomas Lolli suguvõsa. Maril ja Toomasel oli seitse poega ja kaks tütart. Poisse sigines kui võsa, aga nad kadusid üksteise järel nagu oleks tuli nad ära märkinud. Poistest ei jäänud ainsatki järglast. Tütardel olid tütred. Heas korras, hind kokk...\nLANGEVARJURINA EESTIS.RONALD SETH /2013.A.208 LK., uus; Selle raamatu kaante vahel on toodud inglase R. Sethi (eluaastad 1911-1985) jutustus Teise maailmasõja päevilt. Seth paisati 1942.aasta oktoobris Briti luure diversandina lennukilt Põhja-Eesti rannikule, et organiseerida skslastevastast sabotaaži, ...\nABRAMOVITŠ-MILJARDÄR EI KUSKILT.D.MIDGLEY,C.HUTCHINS /2005.A.280 LK., kasutatud; See raamat ei kõnele mitte ainult sellest, kuidas sai rikkaks Roman Abramovitš, vaid on osake Eesti idanaabri lähiajaloost. Abramovitš ise jääbki lugeja jaoks salapäraseks tegelaseks. Ta ei anna intervjuusid, palju ei teata tema tehingutest. Ag...\nOSAMA BIN LADEN:SÕDA LÄÄNE VASTU.E.LANDAU /2001.A.88 LK., uus; Osama bin Ladenit on nimetatud maailma kõige ohtlikumaks terroristiks. USA Luure Keskagentuur usub, et alates 1990.aastate keskpaigast on Osama bin Laden seotud islamiusuliste kõigi suuremate terroristlike organisatsioonidega. Kes on Osam...\nRÜÜTLIRISTI-KANDJA HARALD NUGISEKS-NEID OLI NELI.V.PINN/1995.A.120 LK., kasutatud; Raamat räägib tavalise elu ebatavalisusest, sellest, kuidas inimesest sai tema elu ajal legend-mehest, kellele ühena neljast eestlasest omistati möödunud suures sõjas Rüütlirist ja kellele tema elu ajal püstitati sünnimaast kaugel Kanadas See...\nTIIGER BERLIINIS-RELVA-SSI SÕDUR JUTUSTAB.G.DIERS/2013.A.112 LK., uus; Kunagine"Tiiger"-tanki komandör ja praegune"Steineri Korpuse Sõpruskonna"auesimees Georg Diers on juba avaldanud mõningaid lühikesi artikleid oma mälestustes, mida ka sõjaajaloolased on oma töödes tsiteerinud. Nüüd jutustab 1921.aastakäi...\nMINU INGLISMAA,VANA JA HEA.ANN ALARI/2012.A.294 LK.REISIRAAMAT., kasutatud; Ann Alari on elu jaganud Eesti ja Inglismaa vahel juba paarkümmend aastat. Hind kokkuleppel.