LOODUSÕPETUS põhikoolis - PDF Tasuta allalaadimine\nDownload "LOODUSÕPETUS põhikoolis"\n1 LOODUSAINED PÕHIKOOLIS 1. AINEVALDKONNA ÜLDISELOOMUSTUS Loodusteaduslik pädevus Loodusteaduslik pädevus väljendub loodusteaduste- ja tehnoloogiaalases kirjaoskuses, mis hõlmab oskust vaadelda, mõista ning selgitada loodus-, tehis- ja sotsiaalses keskkonnas (edaspidi keskkond) eksisteerivaid objekte ja protsesse, analüüsida keskkonda kui terviksüsteemi, märgata selles esinevaid probleeme ning kasutada neid lahendades loodusteaduslikku meetodit, võtta vastu igapäevaelulisi keskkonnaalaseid pädevaid otsuseid ja prognoosida nende mõju, arvestades nii loodusteaduslikke kui ka sotsiaalseid aspekte, tunda huvi loodusteaduste kui maailmakäsitluse aluse ja areneva kultuurinähtuse vastu, väärtustada looduslikku mitmekesisust ning vastutustundlikku ja säästvat eluviisi. Põhikooli lõpetaja: 1) tunneb huvi keskkonna, selle uurimise ning loodusteaduste ja tehnoloogia valdkonna vastu ning on motiveeritud elukestvaks õppeks; 2) vaatleb, analüüsib ning selgitab keskkonna objekte ja protsesse, leiab nendevahelisi seoseid ning teeb üldistavaid järeldusi, rakendades loodusainetes omandatud teadmisi ja oskusi; 3) oskab märgata ja lahendada loodusteaduslikke probleeme, kasutades loodusteaduslikku meetodit, ning esitada saadud järeldusi kirjalikult ja suuliselt; 4) oskab teha igapäevaelulisi looduskeskkonnaga seotud pädevaid otsuseid, arvestades loodusteaduslikke, majanduslikke, eetilis-moraalseid seisukohti ja õigusakte ning prognoosida otsuste mõju; 5) kasutab loodusteaduste- ja tehnoloogialase info hankimiseks erinevaid, sh elektroonilisi allikaid, analüüsib ja hindab kriitiliselt neis sisalduva info õigsust ning rakendab seda probleeme lahendades; 6) on omandanud süsteemse ülevaate looduskeskkonnas toimuvatest peamistest protsessidest ning mõistab loodusteaduste arengut kui protsessi, mis loob uusi teadmisi ja annab selgitusi ümbritseva kohta ning millel on praktilisi väljundeid; 7) mõistab loodusainete omavahelisi seoseid ja erisusi, on omandanud ülevaate valdkonna elukutsetest ning rakendab loodusainetes saadud teadmisi ja oskusi elukutsevalikus; 8) väärtustab keskkonda kui tervikut, sellega seotud vastutustundlikku ja säästvat eluviisi ning järgib tervislikke eluviise. Ainevaldkonna õppeained ja nädalatundide jaotumine klassiti Loodusainete valdkonna õppeained on loodusõpetus, bioloogia, geograafia, füüsika ja keemia. Loodusõpetust õpitakse alates 1. klassist, bioloogiat ja geograafiat alates 7. klassist ning füüsikat ja keemiat alates 8. klassist. Nädalatunde klassiti Õppeaine 1. kl 2. kl 3. kl 4. kl 5. kl 6. kl 7. kl 8. kl 9. kl Kokku Loodusõpetus Bioloogia Geograafia Füüsika Keemia 2 2 4\n2 Ainevaldkonna kirjeldus Valdkonna õppeainetega kujundatakse loodusteaduste- ja tehnoloogiaalast kirjaoskust, mis moodustab loodusteadusliku pädevuse. Loodusteaduslikes õppeainetes käsitletakse keskkonna bioloogiliste, geograafiliste, keemiliste, füüsikaliste ja tehnoloogiliste objektide ning protsesside omadusi, seoseid ja vastasmõjusid. Loodusainete esitus ning sellega seotud õpilaskeskne õpiprotsess tugineb sotsiaalsele konstruktivismile, kus keskkonnast lähtuvate probleemide lahendamisega omandatakse tervikülevaade loodusteaduslikest faktidest ja teooriatest ning nendega seotud rakendustest ja elukutsetest, mis arendab õpilaste loodusteaduslikku maailmakäsitlust, paneb aluse elukestvale õppele ning abistab neid elukutsevalikus. Olulisel kohal on sisemiselt motiveeritud ja loodusvaldkonnast huvituva õpilase kujundamine, kes märkab ja teadvustab keskkonnaprobleeme, oskab neid lahendada, langetada pädevaid otsuseid. Õppimise keskmes on loodusteaduslike probleemide lahendamine loodusteaduslikule meetodile tuginevas uurimuslikus õppes, mis hõlmab objektide või protsesside vaatlust, probleemide määramist, taustinfo kogumist ja analüüsimist, uurimisküsimuste ja hüpoteeside sõnastamist, katsete ja vaatluste planeerimist ning tegemist, saadud andmete analüüsi ja järelduste tegemist ning kokkuvõtete suulist ja kirjalikku esitamist. Sellega kaasneb uurimuslike oskuste omandamine ning õpilaste kõrgemate mõtlemistasandite areng. Ainevaldkonnasisene lõiming kujundab õpilaste integreeritud arusaamist loodusest kui terviksüsteemist, milles esinevad vastastikused seosed ning põhjuslikud tagajärjed Loodusõpetus kujundab alusteadmised ja -oskused teiste loodusteaduslike ainete (bioloogia, füüsika, geograafia ja keemia) õppimiseks ning loob aluse teadusliku mõtlemisviisi kujunemisele. Õpilane õpib märkama ning eesmärgistatult vaatlema elus- ja eluta looduse objekte ning nähtusi, andmeid koguma ja analüüsima ning nende põhjal järeldusi tegema. Praktiliste tegevuste kaudu õpitakse leidma probleemidele erinevaid lahendusi ja analüüsima nende võimalikke tagajärgi. Bioloogia kujundab õpilastel tervikarusaama eluslooduse põhilistest objektidest ja protsessidest ning elus- ja eluta looduse vastastikustest seostest. Geograafia on lõimiv õppeaine, mis lisaks loodusainetele on seotud sotsiaalainete ja matemaatikaga ning kujundab õpilaste arusaama looduses ja ühiskonnas toimuvatest nähtustest ja protsessidest, nende ruumilisest levikust ning vastastikustest seostest. Geograafias pööratakse erilist tähelepanu õpilaste keskkonnateadlikkuse kujunemisele. Keskkonna mõistet käsitletakse koosnevana looduslikust, majanduslikust, sotsiaalsest ja kultuurilisest komponendist. Füüsikat õppides omandavad õpilased arusaama põhilistest füüsikalistest protsessidest ning loodusseaduste rakendamise võimalustest tehnika ja tehnoloogia arengus. Keemias omandavad õpilased teadmisi ainete omadustest ja oskusi keemilistes nähtustes orienteeruda ning suutlikkuse mõista eluslooduses ja inimtegevuses toimuvate keemiliste protsesside seaduspärasusi. Üldpädevuste kujundamine ainevaldkonna õppeainetes Loodusainetes saavad õpilased tervikülevaate looduskeskkonnas valitsevatest seostest ja vastastikmõjudest ning inimtegevuse mõjust keskkonnale. Loodusainete õpetamise kaudu kujundatakse õpilastes kõiki riikliku õppekava üldosas kirjeldatud üldpädevusi. Pädevustes eristatava nelja omavahel seotud komponendi teadmiste, oskuste, väärtushinnangute ja käitumise kujundamisel on kandev roll õpetajal, kelle väärtushinnangud ja enesekehtestamisoskus loovad sobiliku õpikeskkonna ning\n3 mõjutavad õpilaste väärtushinnanguid ja käitumist. Kultuuri- ja väärtuspädevus. Kujundatakse positiivne hoiak kõige elava ja ümbritseva suhtes, arendatakse huvi loodusteaduste kui uusi teadmisi ja lahendusi pakkuva kultuurinähtuse vastu, teadvustatakse loodusliku mitmekesisuse tähtsust ning selle kaitse vajadust, väärtustatakse jätkusuutlikku ja vastutustundlikku eluviisi ning kujundatakse tervislikke eluviise. Sotsiaalne ja kodanikupädevus. Õpitakse hindama inimtegevuse mõju looduskeskkonnale, teadvustatakse kohalikke ja globaalseid keskkonnaprobleeme ning leitakse neile lahendusi. Olulisel kohal on dilemmaprobleemide lahendamine, kus otsuseid langetades tuleb loodusteaduslike seisukohtade kõrval arvestada inimühiskonnaga seotud aspekte seadusandlikke, majanduslikke ning eetilismoraalseid seisukohti. Sotsiaalset pädevust kujundavad ka loodusainetes rakendatavad aktiivõppemeetodid: rühmatöö uurimuslikus õppes ja dilemmaprobleeme lahendades, vaatlus- ja katsetulemuste analüüs ning kokkuvõtete suuline esitus. Enesemääratluspädevus. Bioloogiatundides, kus käsitletakse inimese anatoomia, füsioloogia ja tervislike eluviiside teemasid, selgitatakse individuaalset energia- ja toitumisvajadust, tervisliku treeningu individualiseeritust, haigestumisega seotud riske ning tervislike eluviiside erinevaid aspekte. Õpipädevus. Erinevate õpitegevuste kaudu arendatakse probleemide lahendamise ja uurimusliku õppe rakendamise oskust: õpilased omandavad oskused leida loodusteaduslikku infot, sõnastada probleeme ja uurimisküsimusi, plaanida ja teha katseid või vaatlusi ning koostada kokkuvõtteid. Õpipädevuse arengut toetavad IKTpõhised õpikeskkonnad, mis kiire ja individualiseeritud tagasiside kaudu võimaldavad rakendada erinevaid õpistrateegiaid. Suhtluspädevus. Õppes on tähtsal kohal loodusteadusliku info otsimine erinevatest allikatest, sh internetist, leitud teabe analüüs ja tõepärasuse hindamine. Olulisel kohal on vaatlus- ja katsetulemuste korrektne vormistamine ning kokkuvõtete kirjalik ja suuline esitus. Ühtlasi arendavad kõik loodusained vastavatele teadusharudele iseloomulike mõistete ja sümbolite korrektset kasutamist nii abstraktses teaduslikus kui ka konkreetses igapäevases kontekstis. Matemaatika- ja loodusteaduste- ning tehnoloogiaalane pädevus. Õpitakse mõistma loodusteaduslikke küsimusi, teaduse ja tehnoloogia tähtsust ning mõju ühiskonnale, kasutama uut tehnoloogiat ja tehnoloogilisi abivahendeid õppeülesandeid lahendades ning tegema igapäevaelus tõenduspõhiseid otsuseid. Kõigis loodusainetes koostatakse ja analüüsitakse arvjooniseid, võrreldakse ning seostatakse eri objekte ja protsesse. Uurimusliku õppe vältel esitatakse katse- või vaatlusandmeid tabelitena ja arvjoonistena ning seostatakse arvulisi näitajaid lahendatava probleemiga. Ettevõtlikkuspädevus. Loodusainete rakendusteaduslikke teemasid käsitledes ilmnevad abstraktsete teadusfaktide ja -teooriate igapäevaelulised väljundid. Koos sellega saadakse ülevaade loodusteadustega seotud elukutsetest ning vastava valdkonnaga tegelevatest teadusasutustest ja ettevõtetest. Ettevõtlikkuspädevuse arengut toetab uurimuslik käsitlus, kus süsteemselt plaanitakse katseid ja vaatlusi ning analüüsitakse tulemusi. Tähtsal kohal on keskkonnaga seotud dilemmade lahendamine ja pädevate otsuste tegemine, mis peale teaduslike seisukohtade arvestavad sotsiaalseid aspekte.\n4 Lõiming teiste valdkonnapädevuste ja ainevaldkondadega Keel ja kirjandus, sh võõrkeeled. Loodusaineid õppides ja loodusteaduslike tekstidega töötades arendatakse õpilaste teksti mõistmise ja analüüsimise oskust. Erinevaid tekste, nt referaate, esitlusi jm luues kujundatakse oskust ennast selgelt ja asjakohaselt väljendada nii suuliselt kui ka kirjalikult. Õpilasi õpetatakse kasutama kohaseid keelevahendeid, ainealast sõnavara ja väljendusrikast keelt ning järgima õigekeelsusnõudeid. Õpilastes arendatakse oskust hankida teavet eri allikatest ja seda kriitiliselt hinnata. Juhitakse tähelepanu tööde korrektsele vormistamisele ja viitamisele ning intellektuaalse omandi kaitsele. Selgitatakse võõrkeelse algupäraga loodusteaduslikke mõisteid ning võõrkeeleoskust arendatakse ka lisamaterjali otsimisel ja mõistmisel. Matemaatika. Matemaatikapädevuste kujunemist toetavad loodusained uurimusliku ja probleemõppe kaudu, arendades loovat ning kriitilist mõtlemist. Uurimuslikus õppes on tähtis koht andmete analüüsil ja tõlgendamisel ning tulemuste esitamisel tabelite, graafikute ja diagrammidena. Loodusnähtuste seoseid uurides rakendatakse matemaatilisi mudeleid. Sotsiaalained.Loodusainete õppimine aitab mõista inimese ja ühiskonna toimimist, kujundab oskust näha ühiskonna arengu seoseid keskkonnaga, teha teadlikke valikuid, toimida kõlbelise ja vastutustundliku ühiskonnaliikmena ning isiksusena. Kunstiained.Kunstipädevuse kujunemist toetavad uurimistulemuste vormistamine, esitluste tegemine, näitustel käimine, looduse ilu väärtustamine õppekäikudel jms. Tehnoloogia.Õppides mõistma looduse kui süsteemi funktsioneerimise lihtsamaid seaduspärasusi ning inimese ja tehnika mõju looduskeskkonnale, areneb õpilaste tehnoloogiline pädevus. Füüsikateadmised loovad teoreetilise aluse, et mõista seoseid looduse, tehnika ja tehnoloogia vahel. Tehnoloogilist pädevust arendatakse, kasutades õppes tehnoloogilisi, sh IKT vahendeid. Kehaline kasvatus. Loodusainete õppimine toetab kehalise aktiivsuse ja tervisliku eluviisi väärtustamist. Läbivad teemad Loodusteaduslikel ainetel on kandev roll läbiva teema Keskkond ja jätkusuutlik areng elluviimisel. Läbiv teema Elukestev õpe ja karjääri planeerimine. Loodusteadusharidus on osa üldharidusest, mis on oluline õpilaste arengule. Loodusainetes omandatud teadmised, oskused ja hoiakud lõimituna teistes õppeainetes omandatuga on aluseks sisemiselt motiveeritud elukestvale õppimisele. Loodusaineid õpetades kasvatatakse õpilaste teadlikkust karjäärivõimalustest ning vahendatakse neile teavet edasiõppimisvõimaluste kohta loodusteaduslikel erialadel. Läbivat teemat Teabekeskkond käsitletakse seonduvalt eri infoallikatest teabe kogumise, teabe kriitilise hindamise ning kasutamisega. Loodusained toetavad läbivat teemat Tehnoloogia ja innovatsioon IKT rakendamise kaudu aineõpetuses. Läbiv teema Tervis ja ohutus. Loodusainete õppimine aitab õpilastel mõista tervete eluviiside ja tervisliku toitumise tähtsust ning mõista keskkonna ja tervise seoseid. Teoreetilise aluse õigele tervisekäitumisele annavad eelkõige bioloogia ja keemia. Loodusainete õppimine praktiliste tööde kaudu arendab õpilaste oskust rakendada ohutusnõudeid. Läbiv teema Väärtused ja kõlblus. Loodusteaduslike teadmiste ja oskuste alusel kujunevad elu ning elukeskkonna säilitamiseks vajalikud väärtushinnangud.\n5 Läbiva teema Kodanikualgatus ja ettevõtlikkus elluviimist toetavad loodusained eelkõige keskkonnateemade õpetamise kaudu. Kodanikuõiguste ja -kohustuste tunnetamine seostub keskkonnaküsimustega. Läbiv teema Kultuuriline identiteet lõimub loodusteaduste kaudu, mis moodustavad teatud osa kultuurist, kuhu on oma panuse andnud ka Eestiga seotud loodusteadlased. Maailma kultuuriline mitmekesisus lõimub rahvastikuteemadega geograafias. Õppetegevuse kavandamine ning korraldamine Õppetegevust kavandades ja korraldades: 1)lähtutakse õppekava alusväärtustest, üldpädevustest, õppeaine eesmärkidest, taotletavatest õpitulemustest ja õppesisust ning toetatakse lõimingut teiste õppeainete ja läbivate teemadega; 2)taotletakse, et õpilase õpikoormus (sh kodutööde maht) on mõõdukas, jaotub õppeaasta ulatuses ühtlaselt ja jätab piisavalt aega nii huvitegevuseks kui ka puhkuseks; 3)võimaldatakse nii üksi- kui ka ühisõpet (paaris- ja rühmatööd, õppekäigud, praktilised tööd), mis toetavad õpilaste kujunemist aktiivseiks ning iseseisvaiks õppijaiks; 4)kasutatakse õpiülesandeid, mis toetavad individualiseeritud käsitlust ning suurendavad õpimotivatsiooni; 5)rakendatakse nüüdisaegseid info- ja kommunikatsioonitehnoloogial põhinevaid õpikeskkondi ning õppematerjale ja -vahendeid; 6)laiendatakse õpikeskkonda: arvuti/multimeediaklass, kooliümbrus, looduskeskkond, muuseumid, näitused, ettevõtted jne; 7)kasutatakse erinevaid õppemeetodeid, sh rakendatakse aktiivõpet: rollimängud, arutelud, väitlused, projektõpe, õpimapi ja uurimistöö koostamine, praktilised ja uurimuslikud tööd (nt I kooliastmes loodusobjektide ja protsesside vaatlemine, kirjeldamine ning järelduste tegemine, II kooliastmes lisaks analüüs, objekte mõjutavate tegurite mõju selgitamine, komplekssete probleemide lahendamine, III kooliastmes komplekssete probleemide lahendamine, molekulide ja keemiliste reaktsioonide modelleerimine mudeliteabil, vaatlused, katsed) jne. Hindamise alused Ainekavas on kirjeldatud õppeaine õpitulemused kooliastmete kaupa kahel tasemel: üldised õpitulemused õpetamise eesmärkidena ning õpitulemused teemade kaupa. Hinnatakse õpilase teadmisi ja oskusi suuliste vastuste, sh esituste ning kirjalike tööde alusel, arvestades teadmiste ja oskuste vastavust ainekavades taotletavatele õpitulemustele ning arvestades õpilase individuaalseid iseärasusi ja mõtlemistasandite arengut. Hindamisel lähtutakse vastavatest põhikooli riikliku õppekava üldosa sätetest. Hindamise eesmärk on toetada õpilase arengut ja õpimotivatsiooni. Õpitulemusi hinnatakse sõnaliste hinnangute ja numbriliste hinnetega. Käitumisele (n agu huvi tundmine, tähtsuse mõistmine, väärtustamine, vajaduste arvestamine, käitumine looduses ja reeglite järgimine) antakse hinnanguid. Kirjalikke ülesandeid hinnates arvestatakse eelkõige töö sisu, kuid parandatakse ka õigekirjavead, mida hindamisel ei arvestata. Õpitulemuste kontrollimise vormid peavad olema mitmekesised ning vastavuses õpitulemustega. Õpilane peab teadma, mida, millal ja kuidas hinnatakse ning mis on hindamise kriteeriumid. Hindamise kriteeriumid ja viiepallisüsteemist erineva hindamise korraldus täpsustatakse kooli õppekavas. I kooliastmes (loodusõpetus) hinnatakse teadmiste ja oskuste vastavust ainekavas taotletavatele õpitulemustele: teadmist ja arusaamist (äratundmine, nimetamine, näidete toomine, iseloomustamine, sõnastamine ja kirjeldamine), rakendamise ja\n6 analüüsi oskusi (katsete tegemine, omaduste kindlakstegemine, mõõtmine, eristamine, rühmitamine, seostamine, järelduste tegemine, valimine, otsuste tegemine, koostamine, vormistamine ning esitlemine). II kooliastmes (loodusõpetus) pööratakse õpilaste uurimisoskusi hinnates tähelepanu probleemide tuvastamisele, küsimuste ja hüpoteeside sõnastamisele, katse kavandamisele, andmete kogumisele ja esitamisele, andmete analüüsimisele ja tõlgendamisele, järelduste tegemisele ning selgituste pakkumisele. Samuti hinnatakse taustinfo kogumise, küsimuste sõnastamise, töövahendite käsitsemise, katse tegemise, mõõtmise, andmekogumise, täpsuse tagamise, ohutusnõuete järgimise, tabelite ja diagrammide analüüsi, järelduste tegemise ning tulemuste esitamise oskust. Hinnatakse oskust sõnastada probleeme ja aktiivset osalust aruteludes, oma arvamuse väljendamist ning põhjendamist. III kooliastmes on oluline hinnata nii erinevate mõtlemistasandite arendamist õppeaine kontekstis kui ka uurimuslike ja otsuste tegemise oskuste arendamist. Nende suhe hinde moodustumisel võiks olla vastavalt 80% ja 20%. Mõtlemistasandite arendamisel peaks 50% hindest moodustama madalamat järku ning 50% kõrgemat järku mõtlemistasandite oskuste rakendamist eeldavad ülesanded. Uurimisoskusi võib hinnata nii terviklike uurimistööde vältel kui ka üksikuid oskusi eraldi arendades. Põhikoolis arendatavad peamised uurimisoskused on probleemi sõnastamine, taustinfo kogumine, uurimisküsimuste ja hüpoteeside sõnastamine, töövahendite käsitsemine, katse hoolikas ja eesmärgipärane tegemine, mõõtmine, andmekogumine, täpsuse tagamine, ohutusnõuete järgimine, tabelite ja diagrammide koostamine ning katsetulemuste analüüs, järelduste tegemine, hüpoteesi hindamine ning tulemuste esitamine ja tõlgendamine teoreetiliste teadmiste taustal. Füüsiline õppekeskkond Kool korraldab: 1)õppe klassis, kus on soe ja külm vesi, valamud, elektripistikud, spetsiaalse kattega töölauad ning info- ja kommunikatsioonitehnoloogilised demonstratsioonilahendused õpetajale; 2)praktiliste tööde ja õppekäikude korraldamiseks õppe vajaduse korral rühmades; 3)praktilised tööd klassis, kus on soe ja külm vesi, valamud, elektripistikud ning spetsiaalse kattega töölauad, klassi kohta vähemalt neli mobiilset andmete kogumise komplekti põhiseadme ja erinevate sensoritega ning info- ja kommunikatsioonitehnoloogilised demonstratsioonivahendid õpetajale. Keemias on demonstratsioonkatsete tegemiseks tarvis tõmbekappi. Geograafias on vaja maailmaatlaste ja Eesti atlaste komplekti (iga õpilase kohta atlas). Bioloogias on tarvis mikroskoobikaameraga ühendatavat mikroskoopi ja binokulaari. Kool võimaldab: 1)ainekavas nimetatud praktiliste tööde tegemiseks vajalikud katsevahendid ja - materjalid ning demonstratsioonivahendid (sh mikroskoobikaameraga ühendatava mikroskoobi ja binokulaari); 2)sobivad hoiutingimused praktiliste tööde ja demonstratsioonide korraldamiseks, et koguda ja säilitada vajalikke materjale (sh reaktiive); 3)kasutada õppes arvuteid, millega saab teha ainekavas loetletud töid; 4)materiaalsete võimaluste ja otstarbekuse põhjal rakendada loodusainete õppes uusi IKT lahendusi; 5)õuesõpet, õppekäikude korraldamist ning osalemist loodus- ja keskkonnaharidusprojektides. II kooliastmes võimaldatakse vähemalt kaks korda kooliastme jooksul osaleda keskkonnahariduskeskuse või loodusharidusega seotud\n7 üritusel. III kooliastmes võimaldatakse kooli õppekava järgi vähemalt korra õppeaastas igas loodusaines õpet väljaspool kooli territooriumi (looduskeskkonnas, muuseumis või laboris). 2. LOODUSÕPETUS Õppe- ja kasvatuseesmärgid Põhikooli loodusõpetusega taotletakse, et õpilane: 1) tunneb huvi looduse vastu, huvitub looduse uurimisest ja loodusainete õppimisest; 2) oskab sihipäraselt vaadelda loodusobjekte, teha praktilisi töid ning esitada tulemusi; 3) rakendab loodusteaduslikke probleeme lahendades teaduslikku meetodit õpetaja juhendamisel; 4) omab teadmisi looduslikest objektidest ja nähtustest ning elusa ja eluta keskkonna seostest; 5) mõistab inimtegevuse ja looduskeskkonna seoseid, näitab üles empaatiat ümbritseva suhtes ning väljendab hoolivust ja respekti kõigi elusolendite suhtes; 6) oskab leida loodusteaduslikku infot, mõistab loetavat ja oskab luua lihtsat loodusteaduslikku teksti; 7) rakendab õpitud loodusteaduste- ning tehnoloogiaalaseid teadmisi ja oskusi igapäevaelus; 8) väärtustab elurikkust ja säästvat arengut. Õppeaine kirjeldus Loodusõpetus on integreeritud õppeaine, mis kujundab baasteadmised ja -oskused teiste loodus-teadusainete (bioloogia, füüsika, loodusgeograafia, keemia) õppimiseks ning paneb aluse loodusteaduste- ja tehnoloogiaalase kirjaoskuse kujunemisele. Loodusõpetuses omandatud teadmised, oskused ja hoiakud lõimituna teistes õppeainetes omandatuga on aluseks seesmiselt motiveeritud elukestvale õppele. Loodusteaduste- ja tehnoloogiaalase kirjaoskuse kujundamine loodusõpetuses seostub järgmiste põhivaldkondadega: 1) loodusteaduslikud teadmised - hõlmavad nii loodusteadustealaseid teadmisi (teadmised loodusest, arusaamine põhilistest loodusteaduslikest kontseptsioonidest ja teooriatest) kui ka teadmisi loodusteaduste kohta (teaduslik uurimine, teaduslikud seletused, loodusteaduste ja tehnoloogia olemus); 2) praktilised oskused ja loodusteadusliku meetodi rakendamine - oskus sõnastada teadusküsimusi või -hüpoteese, mida on võimalik katse teel kontrollida; kavandada katseid andmete kogumiseks; teha praktilisi töid, kasutades mõõteriistu ja katseseadmeid ohutult; analüüsida andmeid; teha järeldusi tulemuste ja teaduslike arusaamade põhjal; sõnastada üldistusi ning esitada tulemusi; 3) loodusteaduslike küsimustega tegelemist toetavad hoiakud ja väärtushinnangud - usk oma võimekusse ja enesekindlus loodusainete õppimisel; huvi loodusteaduste õppimise ja loodusteadusliku karjääri vastu; valmisolek tegeleda loodusteaduslike küsimustega ja oskus rakendada loodusteaduslikke ning tehnoloogiaalaseid teadmisi ja oskusi igapäevaelu probleemide lahendamisel; vastutuse võtmine säästva arengu eest. Loodusõpetuse õppimisel on õpilaste peamisteks tunnetusobjektideks looduse objektid, nähtused ja protsessid ning nendevahelised seosed. Loodusõpetuse õppimise kaudu kujuneb õpilastel arusaam loodusest kui tervikust. Loodusõpetust õppides kujuneb arusaam, et igal nähtusel on põhjus ja igasugune muutus looduses kutsub esile teisi muutusi, mis võivad olla soovitud või soovimatud. Omandatakse positiivne\n8 hoiak kõige elava suhtes. Arendatakse tahet ja valmisolekut kaitsta looduskeskkonda ning kujundatakse säästvaid väärtushinnanguid ja hoiakuid. Loodusõpetus arendab kriitilist ja loovat mõtlemist - õpilane õpib eesmärgistatult märkama ja vaatlema, küsimusi esitama, andmeid koguma ja süstematiseerima, analüüsima ning järeldusi ja üldistusi tegema; õpilane õpib leidma probleemidele alternatiivseid lahendusi ning prognoosima erinevate lahendusviiside ja otsuste tagajärgi. Õppetöö läbiviimisel orienteerutakse looduse vahetule kogemisele ning eakohastele tegevustele. Oluline on õpilaste praktiline tegevus looduse objektidega või nende mudelitega. Õppeprotsessi planeerimisel lähtutakse püstitatud probleemide teaduslikkusest ja nende olulisusest õpilastele. Õpikeskkond on valdavalt aktiivne, õpilaskeskne ja probleemipõhine. Õpe on seotud igapäevaeluga ning on õpilase jaoks relevantne. Olulist tähelepanu pööratakse sisemise õpimotivatsiooni kujunemisele. I kooliastmes õpitakse tundma põhiliselt lähiümbrust ning igapäevaelu nähtusi. Uusi teadmisi ja oskusi kujundades keskendutakse peamiselt looduse vahetule kogemisele ning praktilisele tegevusele. Kooliastme lõpuks jõutakse loodusnähtuste kirjeldamiselt lihtsamate seoste loomiseni ja järelduste tegemiseni. Kujuneb huvi looduse vastu ning oskus looduses käituda. Peamiste praktiliste tegevustena, mis tagavad kooliastme õpitulemuste saavutamise, tehakse uurimuslikke ja praktilisi töid: objektide, sh looduslike objektide vaatlemist, võrdlemist, rühmitamist, mõõtmist, katsete tegemist; kollektsiooni koostamist ning plaani kasutamist. II kooliastmes arendatakse edasi loodusteaduslikke uurimisoskusi. Kujuneb oskus teaduslikult ja loovalt mõelda ning probleeme lahendada, sõnastada katse abil kontrollitavaid väiksema mahuga teadusküsimusi või -hüpoteese. Kujunevad keskkonnahoiakud. III kooliastmes õpitakse objekte ja nähtusi kvantitatiivselt kirjeldama ning süvendatakse info analüütilise töötlemise oskusi. Jätkuvalt kujundatakse pädevusi, et sügavamalt mõista loodus-ainetes käsitletavaid nähtusi ja meetodeid. II ja III kooliastmes on tähtsal kohal õpilaste õpimotivatsiooni hoidmine, kujundada huvi loodusteaduste õppimise ja loodusteadustega seotud elukutsete vastu ning arusaamu loodusteaduste ja tehnoloogia tähtsusest meie igapäevaelus. Õpikeskkond on selline, mis võimaldab õpilastel olla loovad. Oluline on planeerida õpilaste huvidest ja kogemustest lähtuvaid uurimuslikke õppeülesandeid. Uurimis-oskusi arendades pööratakse eraldi tähelepanu uuringute planeerimisele ja tegemisele ning tulemuste analüüsile, tõlgendamisele ja esitamisele. Lisaks praktilisele ja uurimuslikule tegevusele lahendatakse mitmesuguseid teoreetilisi ülesandeid, mis tagavad kõrgemat järku mõtlemisoskuste arengu. Koduste töödega kinnistatakse klassis õpitut ning rakendatakse klassis omandatud teadmust igapäevaelu tegevustes. Hoiakuliste pädevuste kujundamiseks rakendatakse erinevaid õppemeetodeid, sh situatsiooni- ja rollimänge. I kooliaste Õppe- ja kasvatuseesmärgid loodusõpetuses I kooliastme lõpuks: Väärtused ja hoiakud I kooliastme lõpuks õpilane: 1) tunneb huvi looduse ja selle uurimise vastu ning kasutab julgelt loovust ja fantaasiat; 2) mõistab, et inimene on osa loodusest ning inimeste elu sõltub loodusest; suhtub loodusesse säästvalt; 3) märkab looduse ilu ja erilisust ning väärtustab oma kodukoha elurikkust ja maastikulist mitmekesisust;\n9 4) hoolib elusolenditest ja nende vajadustest; 5) liigub looduses turvaliselt, kahjustamata loodusväärtusi ja iseennast. Uurimisoskused I kooliastme lõpuks õpilane: 1) teeb lihtsamaid loodusvaatlusi ning uurimuslikke tegevusi; 2) sõnastab oma meelte abil saadud kogemusi ning nähtuste ja objektide omadusi; 3) teeb lihtsate vahenditega praktilisi töid, järgides juhendeid ja ohutusnõudeid; 4) vormistab vaatlusinfo, teeb järeldusi ning esitleb neid; 5) kasutab õppetekstides leiduvaid loodusteaduslikke mõisteid suulises ja kirjalikus kõnes; 6) kasutab õpitud loodusteaduslikke teadmisi ja oskusi igapäevaelus otsuseid tehes. Loodusvaatlused I kooliastme lõpuks õpilane: 1) teeb ilmavaatlusi, iseloomustab ilma ning valib ilmale vastava välisriietuse; 2) kirjeldab looduslikke ja tehislikke objekte erinevate meeltega saadud teabe alusel; 3) märkab muutusi looduses ning seostab neid aastaaegade vaheldumisega; 4) toob näiteid erinevate organismide eluavalduste ja omavaheliste seoste kohta erinevatel aastaaegadel; 5) toob näiteid looduses toimuvate aastaajaliste muutuste tähtsuse kohta inimese elus; 6) tunneb kodukoha levinumaid taime- ja loomaliike; 7) käitub loodushoidlikult ning järgib koostegutsemise reegleid. Loodusnähtused I koolistme lõpuks õpilane: 1) eristab elus- ja eluta looduse objekte ja nähtusi ning vaatleb, nimetab, kirjeldab ja rühmitab neid; 2) eristab tahkeid ja vedelaid aineid ning omab ohutunnet tundmatute ainete vastu; 3) teeb juhendi järgi lihtsamaid praktilisi töid, järgides ohutusnõudeid; 4) kaalub kehi, mõõdab temperatuuri ja pikkusi korrektselt, valides sobivaid mõõtmisvahendeid; 5) selgitab kompassi töö põhimõtet, toetudes katsele magnetiga; 6) teeb katsega kindlaks elektrit juhtivad ja mittejuhtivad ained ning rakendab saadud teadmisi elektririistade ohutul kasutamisel; 7) oskab ette näha liikumisega seotud ohuolukordi; teab, millest sõltub liikuva keha peatamise aeg ja teepikkus. Organismide mitmekesisus ja elupaigad I kooliastme lõpuks õpilane: 1) kirjeldab taimede, loomade ja seente välisehitust, seostab seda elukeskkonnaga ning toob näiteid nende tähtsuse kohta looduses; 2) eristab seeni, taimi ja loomi toitumise, kasvamise ning liikumisvõime järgi; 3) teab, et ühte liiki kuuluvad organismid on sarnased; 4) eristab kala, kahepaikset, roomajat, lindu ja imetajat ning selgrootut, sh putukat; 5) kirjeldab õpitud loomaliikide eluviise ja elupaiku; 6) eristab õistaime, okaspuud, sõnajalg- ja sammaltaime; 7) teab seente mitmekesisust, eristab söödavaid ja mürgiseid kübarseeni ning oskab vältida mürgiste seentega seotud ohtusid; 8) arvestab taimede ja loomade vajadusi ning suhtub neisse vastutustundlikult; 9) toob näiteid erinevate organismide seoste kohta looduses ning koostab õpitud liikidest lihtsamaid toiduahelaid; 10) tunneb põhjalikult ühte taime-, seene- või loomaliiki, tuginedes koostatud uurimuslikule ülevaatele.\n10 Inimene I kooliastme lõpuks õpilane: 1) kirjeldab inimese välisehitust, kasutades mõõtmistulemusi; 2) järgib tervisliku toitumise põhimõtteid ja hügieeninõudeid ning väärtustab tervislikke eluviise; 3) teadvustab inimese vajadusi, tarbib vastutustundlikult, väldib enda ja teiste tervise kahjustamist ning toimib keskkonda hoidvalt; 4) toob näiteid, kuidas inimene sõltub loodusest ning muudab oma tegevusega loodust; 5) võrdleb inimeste elu maal ja linnas. Plaan ja kaart I kooliastme lõpuks õpilane: 1) saab aru lihtsast plaanist või kaardist ning leiab kooliümbruse plaanilt tuttavaid objekte; 2) mõistab, et kaardi järgi on võimalik tegelikkust tundma õppida; 3) näitab Eesti kaardil oma kodukohta, suuremaid kõrgustikke, saari, poolsaari, lahtesid, jõgesid, järvi ja linnu; 4) määrab kompassi abil põhja- ja lõunasuunda; 5) kirjeldab Eesti kaardi järgi objektide asukohti, kasutades ilmakaari. 1. klass Õppeaine ajaline maht 1. klassis õpitakse loodusõpetust 2 tundi nädalas (70 tundi aastas) Õppesisu ja õpitulemused 1. klassis Õppesisu 1. Inimese meeled ja avastamine - 1. klass Inimese meeled ja avastamine. Elus ja eluta. Asjad ja materjalid. Tahked ained ja vedelikud. Mõisted: omadus, meeled, elus, eluta, looduslik, tehislik, tahke, vedel. 1. Meelte kasutamine mängulises ja uurimuslikus tegevuses. 2. Elus- ja eluta objektide rühmitamine. 3. Tahkete ja vedelate ainete omaduste võrdlemine. 4. Õppekäik kooliümbruse elus- ja eluta loodusega tutvumiseks. Lõiming: Antud õppeteemaga kujundatakse väärtus-, sotsiaalset, enesemääratlus-, õpi-, suhtlus- ja matemaatikapädevust. Teemal on oluline roll läbiva teema Keskkond ja ühiskonna jätkusuutlik areng elluviimisel. Elu ja elukeskkonna säilitamiseks vajalikud väärtushinnangud aitavad ellu rakendada ka läbivat teemat Väärtused ja kõlblus. Eesti keel: lugemispalad; muusika: kuulamisega seotud mängud; kehaline kasvatus: liikumismängud, kasutades erinevaid meeli; tööõpetus: käeline tegevus. 2. Aastaajad - 1. klass Aastaaegade vaheldumine looduses seoses soojuse ja valguse muutustega. Taimed, loomad ja seened eri Õpitulemused Kirjeldab looduslikke ja tehislikke objekte erinevate meeltega. Käitub loodushoidlikult ning koostegutsemise reegleid. Eristab elus ja eluta looduse objekte ja nähtusi ning vaatleb, nimetab, kirjeldab ja rühmitab neid. Eristab tahkeid ja vedelaid aineid ning omab ohutunnet tundmatute ainete vastu. Teeb ilmavaatlusi, iseloomustab ilma ning valib ilmale vastava\n11 aastaaegadel. Kodukoha elurikkus ja maastikuline mitmekesisus. Mõisted: suvi, sügis, talv, kevad, soojus, valgus, taim, loom, seen, kodukoht, veekogu, maastik. 1. Õppekäigud aastaajaliste erinevuste vaatlemiseks. Maastikuvaatlus. 2. Puu ja temaga seotud elustiku aastaringne jälgimine. 3. Tutvumine aastaajaliste muutustega veebimaterjalide põhjal. Lõiming: Antud õppeteemaga kujundatakse väärtus-, sotsiaalset, enesemääratlus-, õpi-, suhtlus- ja matemaatikapädevust. Teemat lõimitakse kunstiõpetusega, kujutades loodust erinevatel aastaaegadel; eesti keelega: lugemispalad; kehalise kasvatusega: liikumismängud tuule tugevuse määramiseks ja tunnetamiseks; käelise tegevusega: tuulelipu, termomeetri ja termomeetri ümbrise valmistamine, ruumilise pilvederaamatu tegemine jms. Teemal on oluline roll läbiva teema Keskkond ja ühiskonna jätkusuutlik areng elluviimisel. Elu ja elukeskkonna säilitamiseks vajalikud väärtushinnangud aitavad ellu rakendada ka läbivat teemat Väärtused ja kõlblus. välisriietuse. Märkab muutusi looduses ning seostab neid aastaaegade vaheldumisega. Toob näiteid erinevate organismide eluvalduste ja omavaheliste seoste kohta erinevatel aastaaegadel. Toob näiteid looduses toimuvate aastaajaliste muutuste tähtsuse kohta inimese elus. Tunneb kodukoha levinumaid taime- ja loomaliike. Käitub loodushoidlikult ning järgib koostegutsemise reegleid. 2.klass Õppeaine ajaline maht 2. klassis õpitakse loodusõpetust 2 tundi nädalas (70 tundi aastas) looduslike objektide vaatlemist, võrdlemist, rühmitamist, mõõtmist, katsete tegemist; kollektsiooni koostamist ning plaani kasutamist. Õppesisu ja õpitulemused 2. klassis Õppesisu 1. Organismid ja elupaigad - 2. klass Maismaataimed ja loomad, välisehitus ja mitmekesisus. Taimede ja loomade eluavaldused: toitumine ja kasvamine. Koduloomad. Veetaimede ja loomade erinevus maismaaorganismidest. Mõisted: puu, põõsas, rohttaim, teravili, juur, vars, leht, õis, vili, keha, pea, jalad, saba, kael, tiivad, nokk, suled, karvad, soomused, toitumine, kasvamine, uimed, ujulestad, lõpused, metsloom, koduloom, lemmikloom. 1. Loodusvaatlused: taimede välisehitus; loomade välisehitus. 2. Ühe taime või looma uurimine, ülevaate koostamine. 3. Uurimus: taime kasvu sõltuvus soojusest ja valgusest. 4. Õppekäik: organismid erinevates elukeskkondades. Lõiming: Antud õppeteemaga kujundatakse väärtus-, sotsiaalset, enesemääratlus-, õpi- ja suhtluspädevust. Õpitulemused Kirjeldab taimede, loomade ja seente välisehitust, seostab seda elukeskkonnaga ning toob näiteid nende tähtsuse kohta looduses. Eristab seeni, taimi ja loomi toitumise, kasvamise ning liikumisvõime järgi. Teab, et ühte liiki kuuluvad organismid on sarnased. Eristab kala, kahepaikset, roomajat, lindu ja imetajat ning selgrootut, sh putukat.\n12 Teemal on oluline roll läbiva teema Keskkond ja ühiskonna jätkusuutlik areng elluviimisel. Elu ja elukeskkonna säilitamiseks vajalikud väärtushinnangud aitavad ellu rakendada ka läbivat teemat Väärtused ja kõlblus. 2. Mõõtmine ja võrdlemine - 2. klass Kaalumine, pikkuse ja temperatuuri mõõtmine. Mõisted: mõõtühik, termomeeter, kaalud, kaalumine, mõõtmine, katse. 1. Kehade kaalumine. 2. Õpilaste pikkuste mõõtmine ja võrdlemine. 3. Temperatuuri mõõtmine erinevates keskkondades. Lõiming: Teema on väga tähtis matemaatikapädevuse kujundamisel. Antud õppeteemaga kujundatakse ka väärtus-, sotsiaalset, enesemääratlus-, õpi- ja suhtluspädevust. 3. Inimene Inimene. Välisehitus. Inimese toiduvajadused ja tervislik toitumine. Hügieen kui tervist hoidev tegevus. Inimese elukeskkond. Mõisted: keha, kehaosad, toit, toiduaine, tervis, haigus, asulad: linn, alev, küla. 1. Enesevaatlus, mõõtmine. 2. Oma päevamenüü tervislikkuse hindamine. 3. Õppekäik asula kui inimese elukeskkonna uurimiseks. Lõiming: Antud õppeteemaga kujundatakse väärtus-, sotsiaalset, enesemääratlus-, õpi-, suhtlus-, matemaatika- ja ettevõtlikkuspädevust. Teema on oluline läbivate teemade Keskkond ja ühiskonna jätkusuutlik areng ning Tervis ja ohutus käsitlemisel. Soovitav on see lõimida inimeseõpetuse II klassi teemaga Mina ja tervis. 4. Ilm - 2. klass Ilmavaatlused. Ilmastikunähtused. Mõisted: pilvisus, tuul, õhutemperatuur, sademed: vihm, lumi. 1. Ilma vaatlemine. 2. Õhutemperatuuri mõõtmine. 3. Ilmaennustuse ja tegeliku ilma võrdlemine. Lõiming: Antud õppeteemaga kujundatakse väärtus-, sotsiaalset, enesemääratlus-, õpi-, suhtlus-, matemaatika- ja ettevõtlikkuspädevust. Teema on oluline läbivate teemade Keskkond ja ühiskonna Teeb juhendi järgi lihtsamaid praktilisi töid, järgides ohutusnõudeid. Kaalub kehi, mõõdab temperatuuri ja pikkusi korrektselt, valides sobivaid mõõtmis- vahendeid. Kirjeldab inimese välisehitust, kasutades mõõtmistulemusi. Järgib tervisliku toitumise põhimõtteid ja hügieeninõudeid ning väärtustab tervislikke eluviise. Teadvustab inimese vajadusi, tarbib vastutustundlikult, väldib enda ja teiste tervise kahjustamist ning toimib keskkonda hoidvalt. Toob näiteid, kuidas inimene sõltub loodusest ning muudab oma tegevusega loodust. Võrdleb inimeste elu maal ja linnas. Teeb ilmavaatlusi, iseloomustab ilma ning valib ilmale vastava välisriietuse\n13 jätkusuutlik areng ning Tervis ja ohutus käsitlemisel. Lõiming tööõpetusega, eesti keelega, muusikaga, kehalise kasvatusega. 3. klass Õppeaine ajaline maht 3. klassis õpitakse loodusõpetust 1 tundi nädalas (35 tundi aastas) Uurimuslikud ja praktilised tööd: objektide, sh looduslike objektide vaatlemine, võrdlemine, rühmitamine, mõõtmine, katsete tegemine; kollektsiooni koostamine ning plaani kasutamine. Õppesisu ja õpitulemused 3. klassis Õppesisu 1. Organismide rühmad ja kooselu - 3. klass Taimede mitmekesisus. Loomade mitmekesisus. Seente mitmekesisus. Samblikud. Liik, kooslus, toiduahel. Mõisted: õistaim, vili, seeme, okaspuu käbi, sõnajalg, sammal, selgroogsed, kalad, kahepaiksed, roomajad, linnud, imetajad, soomused, selgrootud, ussid, putukad, ämblikud, seeneniidistik, kübar-seen, eosed, hallitus, pärm, samblik, liik, kooselu, taimtoiduline, loomtoiduline, segatoiduline, toiduahel. 1. Lihtsa kollektsiooni koostamine mõnest organismirühmast. 2. Looma välisehituse ja eluviisi uurimine. 3. Seente vaatlemine või hallitusseente kasvamise uurimine. 4. Õppekäik organismide kooselu uurimiseks erinevates elupaikades. Lõiming: Antud õppeteemaga kujundatakse väärtus-, sotsiaalset, enesemääratlus-, õpi-, suhtlus- ja matemaatikapädevust. Teema on oluline läbivate teemade Keskkond ja ühiskonna jätkusuutlik areng ning Tervis ja ohutus käsitlemisel. 2. Liikumine - 3. klass Liikumise tunnused. Jõud liikumise põhjusena (katseliselt). Liiklusohutus. Mõisted: liikumine, kiirus, jõud. 1. Oma keha jõu tunnetamine liikumise alustamiseks ja peatamiseks. 2. Liikuvate kehade kauguse ja kiiruse hindamine. Lõiming: Antud õppeteemaga kujundatakse väärtus-, sotsiaalset, enesemääratlus-, õpi-, suhtlus- ja matemaatikapädevust. Lõimida kehalise kasvatusega. 3. Elekter ja magnetism - 3. klass Vooluring. Elektrijuhid ja mitteelektrijuhid. Elektri Õpitulemused Kirjeldab õpitud loomaliikide eluviise ja elupaiku. Eristab õistaime, okaspuud, sõnajalg-ja sammaltaime. Teab seente mitmekesisust, eristab söödavaid ja mürgiseid kübarseeni ning oskab vältida mürgiste seentega seotud ohtusid. Arvestab taimede ja loomade vajadusi ning suhtub neisse vastutustundlikult. Toob näiteid erinevate organismide seoste kohta looduses ning koostab õpitud liikidest lihtsamaid toiduahelaid. Tunneb põhjalikult ühte taime-, seeme- või loomaliiki, tuginedes koostatud uurimuslikule ülevaatele Oskab ette näha liikumisega seotud ohuolukordi; teab, millest sõltub liikuva keha peatamise aeg ja teepikkus Selgitab kompassi töö põhimõtet, toetudes katsele\n14 kasutamine ja säästmine. Ohutusnõuded. Magnetnähtused. Kompass. Mõisted: vooluallikas, elektripirn, juhe, lüliti, juht, mittejuht, ohutus, kompass, ilmakaared. 1. Lihtsa vooluringi koostamine. 2. Ainete elektrijuhtivuse kindlakstegemine. 3. Püsimagnetitega tutvumine. Lõiming: Antud õppeteemaga kujundatakse väärtus-, sotsiaalset, enesemääratlus-, õpi-, suhtlus- ja matemaatikapädevust. 4. Minu kodumaa Eesti - 3. klass Kooliümbruse plaan. Eesti kaart. Ilmakaared ning nende määramine kaardil ja looduses. Tuntumad kõrgustikud, saared, poolsaared, lahed, järved, jõed ja asulad Eesti kaardil. Mõisted: plaan, pealtvaade, kaart, kaardi legend, leppemärk, leppevärv, põhi- ja vaheilmakaared, kõrgustik, madalik, saar, poolsaar, laht, järv, jõgi, asulad. 1. Pildi ja plaani kõrvutamine. 2. Plaani järgi liikumine kooli ümbruses, mõõtkavata plaani täiendamine. 3. Ilmakaarte määramine kaardil, õues kompassiga või päikese järgi. 4. Õppeekskursioon oma maakonnaga tutvumiseks. Lõiming: Kujundatakse väärtus-, sotsiaalset, enesemääratlus-, õpi-, suhtlus- ja matemaatikapädevust. magnetiga Teeb katsega kindlaks elektrit juhtivad ja mittejuhtivad ained ning rakendab saadud teadmisi elektririistade ohutul kasutamisel. Saab aru lihtsast plaanist või kaardist ning leiab kooliümbruse plaanilt tuttavaid objekte. Mõistab, et kaardi järgi on võimalik tegelikkust tundma õppida. Näitab Eesti kaardil oma kodukohta, suuremaid kõrgustikke, saari, poolsaari, lahtesid, jõgesid, järvi ja linnu. Määrab kompassi abil põhja ja lõunasuunda II kooliaste Õppe- ja kasvatuseesmärgid II kooliastme lõpuks: Väärtused ja hoiakud 6. klassi õpilane: 1) tunneb huvi loodusteaduste õppimise vastu; 2) väärtustab uurimistegevust looduse tundmaõppimisel; 3) väärtustab bioloogilist ja maastikulist mitmekesisust ning säästvat eluviisi; 4) toimib keskkonnateadliku tarbijana ning väärtustab tervislikku toitu; 5) märkab kodukoha ja Eesti keskkonnaprobleeme ning on motiveeritud osalema eakohastes keskkonnakaitse üritustes. Uurimuslikud oskused 6. klassi õpilane: 1) sõnastab uurimisküsimusi/probleeme ja kontrollib hüpoteese; 2) kavandab õpetaja juhendamisel lihtsamaid praktilisi töid; 3) teeb katseid, järgides praktilise töö juhendeid; 4) arutleb loodusteadusliku uurimuse ja praktiliste tööde juhendite üle; 5) kasutab ohutusnõudeid järgides õigesti sobilikke mõõtevahendeid; 6) analüüsib andmeid, teeb järeldusi ja esitab uuringu tulemusi; 7) leiab eri allikatest loodusteaduslikku teavet ning hindab infoallika usaldusväärtust; 8) oskab vastandada teaduslikku ja mitteteaduslikku seletust.\n15 Üldised loodusteaduslikud teadmised 6. klassi õpilane: 1) tunneb igapäevaelus ära loodusteaduslikke teemasid, probleeme ja küsimusi; 2) saab aru loodusteaduslikust tekstist, tõlgendab ja rakendab õpitud teadusmõisteid, sümboleid ning ühikuid nähtusi ja protsesse selgitades; 3) tuginedes loodusteaduslikele teadmistele, teeb tõendusmaterjalide põhjal järeldusi ja otsustusi; 4) selgitab teaduslikele faktidele tuginedes põhjuse-tagajärje seoseid; 5) kasutab või koostab mudelit, et näidata arusaamist seostest, protsessidest ja süsteemidest; 6) kirjeldab ja võrdleb organismide, ainete või protsesside sarnasusi ning erinevusi; 7) selgitab organismide kohastumist õhus, vees või mullas kui elukeskkonnas ning põhjendab loodus- ja keskkonnakaitse vajalikkust; 8)saab aru inimtegevuse ja keskkonna vahelistest seostest kodukoha ning Eesti kontekstis. 4. klass Õppeaine ajaline maht 4. klassis õpitakse loodusõpetust 3 tundi nädalas (105 tundi aastas) Õppesisu ja õpitulemused 4. klassis Õppesisu 1. Maailmaruum - 4. klass Päike ja tähed. Päikesesüsteem. Tähistaevas. Tähtkujud. Suur Vanker ja Põhjanael. Galaktikad. Astronoomia. Mõisted: maailmaruum, Päike, Maa, Kuu, tiirlemine, pöörlemine, ööpäev, aasta, täht, planeet, satelliit, Päikesesüsteem, tähtkuju, Suur Vanker, Põhjanael, galaktika, astronoomia. 1. Mudeli valmistamine Päikese ning planeetide suuruse ja omavahelise kauguse kujutamiseks. 2. Öö ja päeva vaheldumise mudeldamine. 3. Maa tiirlemise mudeldamine. 4. Tähistaeva vaatlused. Põhjanaela leidmine tähistaevas. Lõiming: matemaatika: suured arvud, pikkus- ja ajaühikud; eesti keel: tekstide lugemine, mõistmine ja sisu jutustamine. Keelepädevust kujundab teabeallikate abil töötamine, kirjelduste, iseloomustuste koostamine. Oma töö esitlemine ja põhjendamine annab esinemiskogemusi ning arendab väljendusoskust. Sotsiaalset pädevust kujundatakse ühistegevuste raames. Praktiliste tegevuste ja uurimusliku õppe ning IKT kasutamise kaudu kujundatakse tehnoloogilist pädevust. Kehakultuuri pädevust kujundatakse õuesõppes praktilistes tegevustes ja õppekäikudel. Matemaatikapädevuse kujunemist toetatakse eelkõige uurimusliku õppe kaudu. Antud teemaga toetatakse o o o o Õpitulemused kirjeldab joonise põhjal Päikesesüsteemi ehitust; põhjendab mudeli abil öö ja päeva vaheldumist Maal; leiab taevasfääril ja taevakaardil Suure Vankri ja Põhjanaela ning määrab põhjasuuna; leiab eri allikaist infot maailmaruumi kohta etteantud teemal, koostab ja esitab ülevaate.\n16 läbiva teema Keskkond ja jätkusuutlik areng rakendamist. 2. Planeet Maa - 4. klass Gloobus kui Maa mudel. Maa kujutamine kaartidel. Erinevad kaardid. Mandrid ja ookeanid. Suuremad riigid Euroopa kaardil. Geograafilise asendi iseloomustamine. Eesti asend Euroopas. Looduskatastroofid: vulkaanipursked, maavärinad, orkaanid, üleujutused. Mõisted: gloobus, mudel, looduskaart, riikide kaart, kontuurkaart, atlas, ekvaator, põhja- ja lõunapoolkera, põhja- ja lõunapoolus, manner, ookean, meri, geograafiline asend, riigipiir, naaberriik, vulkaan, laava, lõõr, maavärin, orkaanid, üleujutused. 1. Gloobuse kui Maa mudeli valmistamine. 2. Õpitud objektide kandmine kontuurkaardile. 3. Erinevate allikate kasutamine info leidmiseks ja ülevaate koostamiseks looduskatastroofide kohta. Lõiming: tehnoloogia, kunstiõpetus: gloobuse ja vulkaani mudeli valmistamine; ajalugu: Euroopa poliitiline kaart. Keelepädevust kujundab teabeallikatega töötamine, kirjelduste, iseloomustuste koostamine. Oma töö esitlemine ja põhjendamine annab esinemiskogemusi ning arendab väljendusoskust. Sotsiaalset pädevust kujundatakse ühistegevuste raames. Praktiliste tegevuste ja uurimusliku õppe ning IKT kasutamisega kujundatakse tehnoloogilist pädevust. Kehakultuuripädevust kujundatakse õuesõppes praktiliste tegevuste ja õppekäikudega. Matemaatikapädevuse kujunemist toetatakse eelkõige uurimusliku õppe kaudu. Antud teemaga toetatakse läbiva teema Keskkond ja jätkusuutlik areng rakendamist. 3. Elu mitmekesisus Maal - 4. klass Organismide mitmekesisus: ühe- ja hulkraksed organismid. Organismide eluavaldused: toitumine, hingamine, paljunemine, kasvamine, arenemine, reageerimine keskkonnatingimustele. Elu erinevates keskkonnatingimustes. Elu areng Maal. Mõisted: rakk, üherakne organism, bakter, hulkrakne organism, toitumine, hingamine, paljunemine, kasvamine, arenemine, keskkonnatingimused, kõrb, vihmamets, mäestik, jäävöönd, kivistised, hiidsisalikud ehk dinosaurused. Praktilised tööd 1. Erinevate rakkude vaatlemine ja võrdlemine. 2. Raku mudeli ehitamine või uurimine multimeedia materjalide abil. iseloomustab maailma poliitilise kaardi järgi etteantud riigi, sh Eesti geograafilist asendit; teab ja näitab kaardil mandreid ja ookeane ning suuremaid Euroopa riike; leiab atlase kaardilt kohanimede registri järgi tundmatu koha; toob näiteid erinevate looduskatastroofide kohta ning iseloomustab nende mõju loodusele ja inimeste tegevusele. oskab kasutada valgusmikroskoopi; teab, et kõik organismid koosnevad rakkudest; selgitab ühe- ja hulkraksete erinevust; nimetab bakterite eluavaldusi ning tähtsust looduses ja inimese elus; võrdleb taimede, loomade, seente ja bakterite eluavaldusi; toob näiteid taimede ja loomade kohastumise kohta kõrbes, vihmametsas, mäestikes ning jäävööndis.\n17 3. Seemnete idanemise uurimine erinevates keskkonnatingimustes. 4. Taimede ja loomade kohanemise uurimine muutuvates keskkonnatingimustes. 5. Organismide eluavalduste uurimine looduses. Lõiming: Keelepädevust kujundab teabeallikatega töötamine ning kirjelduste ja iseloomustuste koostamine. Oma töö esitlemine ja põhjendamine annab esinemiskogemusi ning arendab väljendusoskust. Sotsiaalne pädevus kujuneb ühistegevuste raames. Praktiliste tegevuste ja uurimusliku õppe kaudu kujundatakse tehnoloogilist pädevust. Kunstiõpetusega seondub postrite koostamine. Teema toetab läbiva teema Keskkond ja jätkusuutlik areng rakendamist. Elukeskkonda väärtustava hoiaku omaksvõtmine soodustab õpilase kujunemist aktiivseks vastutustundlikuks kodanikuks. 4. Inimene - 4. klass Inimese ehitus: elundid ja elundkonnad. Elundkondade ülesanded. Organismi terviklikkus. Tervislikud eluviisid. Inimese põlvnemine. Inimese võrdlus selgroogsete loomadega. Taimed, loomad, seened ja mikroorganismid inimese kasutuses. Mõisted: elund, kude, elundkond, nahk, lihased, luustik, süda, veresoon, arter, veen, kopsud, maks, magu, soolestik, peensool, jämesool, pärak, meeleelundid, närvid, peaaju, seljaaju, munandid, munasarjad, emakas, viljastumine, näärmed, neerud. Praktilised tööd 1. Elundi mudeli valmistamine ja/või talitluse uurimine. 2. Katsed ja laboritööd inimese elundite talitluse uurimiseks. 3. Ülevaate koostamine inimese seosest ühe taime-, looma-, seeneliigi või bakterirühmaga. 4. Menüü analüüsimine, lähtudes tervisliku toitumise põhimõtetest. Lõiming: Keelepädevust kujundab teabeallikate abil töötamine, kirjelduste, iseloomustuste koostamine. Oma töö esitlemine ja põhjendamine annab esinemiskogemusi ning arendab väljendusoskust. Sotsiaalne pädevus kujuneb ühistegevuste raames. Praktiliste tegevuste ja uurimusliku õppe kaudu kujundatakse tehnoloogilist pädevust. Kehakultuuri pädevust kujundatakse praktiliste tegevuste ja ülesannetega. Kinnistub terviseteadlik käitumine ning tervisliku toitumise ja sportliku eluviisi koostoimimise väärtustamine. Kunstipädevusega seondub postrite koostamine. Teema toetab läbivate teemade Keskkond ja jätkusuutlik areng, Väärtused ja kõlblus ning praktiliste tööde kaudu Tervis ja ohutus rakendamist. nimetab inimese elundkondade tähtsamaid elundeid, kirjeldab nende ülesandeid ja talitluse üldisi põhimõtteid ning vastastikuseid seoseid; teab, et inimene ja tema eellased kuuluvad loomariiki; seostab inimese ja teiste organismide elundeid nende funktsioonidega; võrdleb inimest selgroogsete loomadega; analüüsib lihtsa katse või mudeli järgi inimese elundi või elundkonna talitlust; toob näiteid taimede, loomade, seente ja bakterite tähtsuse kohta inimese elus; põhjendab tervisliku eluviisi põhimõtteid ning koostab tervisliku päevamenüü.\n18 5. klass Õppeaine ajaline maht 5. klassis õpitakse loodusõpetust 2 tundi nädalas (70 tundi aastas) Õppesisu ja õpitulemused 5. klassis Õppesisu 1. Jõgi ja järv. Vesi kui elukeskkond - 5. klass Loodusteaduslik uurimus. Veekogu kui uurimisobjekt. Eesti jõed. Jõgi ja selle osad. Vee voolamine jões. Veetaseme kõikumine jões. Eesti järved, nende paiknemine. Taimede ja loomade kohastumine eluks vees. Jõgi elukeskkonnana. Järvevee omadused. Toitainete sisaldus järvede vees. Elutingimused järves. Jõgede ja järvede elustik. Toiduahelate ja toiduvõrgustike moodustumine tootjatest, tarbijatest ning lagundajatest. Jõgede ja järvede tähtsus, kasutamine ning kaitse. Kalakasvatus. Mõisted: jõgi, jõesäng, suue, lähe, peajõgi, lisajõgi, jõestik, jõe langus, voolukiirus, kärestik, juga, suurvesi, madalvesi, järv, umbjärv, läbivoolujärv, rannajärv, tootjad, tarbijad, lagundajad, toiduahel, toiduvõrgustik, hõljum, rohevetikas, vesikirp, veeõitsemine, kaldataim, veetaimed, lepiskala, röövkala. 1. Loodusteaduslik uurimus kodukoha veekogu näitel: probleemi püstitamine ja uurimisküsimuste esitamine, andmete kogumine, analüüs ning tulemuste üldistamine ja esitamine. 2. Kahe Eesti jõe või järve võrdlemine kaardi ning teiste infoallikate järgi. 3. Veeorganismide määramine lihtsamate määramistabelite põhjal. 4. Vesikatku elutegevuse uurimine. 5. Tutvumine eluslooduse häältega, kasutades audiovisuaalseid materjale. 6. siseveekogude loomade ja taimedega tutvumine Lõiming: matemaatika: andmete kogumine ja süstematiseerimine; eesti keel: kirjelduste ja iseloomustuste koostamine; kunstiõpetus: mapi kujundamine; muusika: muusikateosed veekogudest; inimeseõpetus: kehaline aktiivsus. Keelepädevust kujundab teabeallikatega töötamine ning kirjelduste ja iseloomustuste koostamine. Oma töö esitlemine ja põhjendamine annab esinemiskogemusi ning arendab väljendusoskust. Sotsiaalne pädevus kujuneb ühistegevuste raames. Praktiliste tegevuste ja uurimusliku õppe kaudu kujundatakse tehnoloogilist pädevust. Kehakultuuri pädevust kujundatakse praktiliste tegevuste ja ülesannetega. Matemaatikapädevuse kujunemist toetatakse eelkõige Õpitulemused kirjeldab loodusteadusliku meetodi rakendamist veekogu uurimisel; oskab läbi viia loodusteaduslikku uurimust veekogu kohta ja esitada uurimistulemusi; nimetab ning näitab kaardil Eesti suuremaid jõgesid ja järvi; iseloomustab ja võrdleb kaardi ning piltide järgi etteantud jõgesid (paiknemine, lähe ja suue, lisajõed, languse ja voolukiiruse seostamine); iseloomustab vett kui elukeskkonda, kirjeldab elutingimuste erinevusi jõgedes ja järvedes ning selgitab vee ringlemise tähtsust järves; kirjeldab jõe ja järve elukooslust, nimetab jõgede ja järvede tüüpilisemaid liike; toob näiteid taimede ja loomade kohastumise kohta eluks vees ja veekogude ääres; koostab uuritud veekogu toiduahelaid/toiduvõrgustikke. väärtustab veetaimede ja loomade mitmekesisust käitub keskkonnateadlikult väärtustab uurimuslikku tegevust


Teema: lapse esimene sünnipäev\nfoorum » Lapsed » Väikelaps\nTulemas on poja esimene sünnipäev ja tahaks, et see päev oleks kõigile meelde jääv. Niisiis, ootan, et ehk on siin emmesid kel leidub ägedaid ideid, mida lapse sünnpäeval korda saata\nKas teil on oma hoov olemas? Või peate mängutoas või oma kodus?\nJa kui palju sa oled nõus raha kulutama sünnipäevale. See ju pidu pigem vanematele, mitte lapsele 21.05.2012 12:17\nSünnipäeva peame aias. Aga kõik pakkumised on oodatud, mida mängida või kuidas teha lapsele see päev meeldejäävaks\nkeiri13 kirjutas:Sünnipäeva peame aias. Aga kõik pakkumised on oodatud, mida mängida või kuidas teha lapsele see päev meeldejäävaks\nLaps ei mäleta seda tähtpäeva niikuinii Aga kui filmite siis on vähemalt mõnus näha, milline oli 1.sünnipäev.\nMa mõtlen midagi välja. 21.05.2012 14:02\nKas pidu tuleb ainult täiskasvanutega või ikka lapsi ka ja mis vanuses?\nOma hoov on suve sünnipäevadeks ideaalne koht. Leidsin mõne mõtte Usa lapsevanemate foorumist, ehk aitab natuke mõtteid koguda:\nSünnipäeva teema näiteks "Armsad loomad" või mingi kindel värv, näiteks "Sinine, kollane või roosa"\nVõib paluda inimestel riietuda vastavalt teemale. Õhupalle, sama temaatilist aeda kaunistuseks lisada. Pikniku tekid ja padjad maha panna. Küpseta loomakujulised küpsised. Tee ise mingi laheda kujuga tort, šnitt saad siit võtta: http://perekool.nupsu.ee/5588/isetehtud-beebitoidud-soovitusi-bee...\nVõid magusaks valmistada ka isetehtud jäätist, kodus küpsetatud vahvlitega. Väga maitsev ja teistsugune. Võimalusel võib õue ka väiksed batuudi ja basseini panna, kus siis kuuma ilmaga saab lapsi jahutada.\nHästi laheda idee leidsin ka veel. Nimelt, võid paluda kõikidelt külalistelt, et nad kirjutaksid Sinu lapsele kirja oma soovide ja mõtetega. Lasta sulgeda ümbrikusse ja avada alles siis kui laps on 18-aastane. Samuti võiksid vanemad samasuguse kirja kirjutada lapsele. Esimene sünnipäev on selline rahulik sünnipäev, kus vanemad saavad rõõmu tunda ja seda tähtsat päeva tähistada oma kallite sugulaste ja sõpradega. 21.05.2012 16:27\nSuured tänud vihje eest Leidsin nii mõnegi idee. Lapsi kahjuks väga ei tule, rohkem ikka täiskasvanutega.


Kas tõesti tahavad roheäärmuslased kümned tuhanded maainimesed mitmeks kuuks tööta jätta? | Bioneer\nKas tõesti tahavad roheäärmuslased kümned tuhanded maainimesed mitmeks kuuks tööta jätta?\nEesti Erametsaliit annab teada, et keskkonnaministrile tehtud ettepanek keelata lindude pesitsusajaks raietööd metsades on järjekordne näide sellest, kuidas linnainimesed piiravad tagajärgede eest vastutust võtmata maainimesi. Metsasektoris töötab üle 30000 inimese, enamus neist maapiirkondades. Suurele hulgale neist tähendaks raiete keelamine kuudeks sissetulekuta jäämist. Hea lugeja, mida Sina arvad, kas raierahu on vajalik? Lisasime artikli lõppu ka metsakaitsjate seisukoha.\nEesti Erametsaliit teeb täna omapoolse pöördumise keskkonnaministrile. Pöördumisega ühinevad ka Eesti Metsatöötajate Ametiühing, Eesti Põllumajandus-Kaubanduskoda ja Eesti Talupidajate Keskliit. Täna kehtib raierahu riigimetsades 15. aprillist 15. juunini. Eesti oleks ainus riik siin regioonis, kus taoline totaalne, ka erametsades rakendatav piirang kehtiks. Lisaks on Eesti Euroopas esirinnas piirangutega metsa osakaalu poolest, kus raietööde teostamine on kas täiesti keelatud või rangete piirangutega, kirjutab Erametsaliit.\nMiks looduskaitsjad raierahu pooldavad?


PrestaShop: kõige usaldusväärsem platvorm e-kaubanduse veebisaidi käivitamiseks\nKuidas kohandada navigeerimisriba Androidis\nPõhiline / kuidas / PrestaShop: kõige usaldusväärsem platvorm e-kaubanduse veebisaidi käivitamiseks\nKümme aastat varem, kui CMS-id ei leidnud oma populaarsust veebipõhiste spetsialistide seas, oli veebilehe / blogi loomine herculese ülesanne. Tol ajal oli funktsionaalse veebipõhise ostukeskkonna loomine nende jaoks õudusunenägu, sest see protsess oli läbinud tõsise kodeerimise PHP, MySQL, HTML ja muudes veebi programmeerimiskeeles. Nüüd aga on kogu stsenaarium muutunud ja e-kaubanduse veebisaidi loomiseks, mis võib olla teie toodete või teenuste müümiseks hea platvorm, kulub vaid paar minutit või maksimaalselt. Selle muudatuse üks ja ainus põhjus on väga lihtne, et leiad mitmeid e-kaubanduse baasil sisuhaldussüsteeme veebi jaoks. Selliste CMS-ide abil on teil võimalik e-kaubanduse saidi arendamise protsess uuesti määratleda.\nTäna soovime tutvustada sellist kena, tõhusat ja lihtsat e-kaubanduse juhtimisvahendit - PrestaShop. Kui me mainisime nelja e-kaubanduse platvormi umbes 2 aastat tagasi, oli PrestaShop neljandas positsioonis. Kuid nüüd on PrestaShop palju parema UI ja hämmastavate funktsioonide kasutuselevõtu kaudu paranenud ning annab kõigile oma partneritele tugeva konkurentsi. Selles PrestaShopi ülevaates, mis on üks tuntud e-kaubanduse veebisaitide loomise lahendusi, katame me selle CMSi erinevaid aspekte! Esiteks tutvustame me PrestaShopi.\nMis on PrestaShop?\nPrestaShop on täiesti tasuta e-kaubanduse lahendus, mis pärineb avatud lähtekoodiga kogukonnast. Selle tasuta platvormi abil saate luua oma e-kaubanduse ilma kodeerimiseta. Wikipedia sõnul on PrestaShopil nüüd 165 000 veebilehte. See CMS, mis põhineb MySQL-il, PHP-l ja Smarty malli mootoril, on võitnud parima avatud lähtekoodiga ärirakenduse auhinna 2010. ja 2011. aastal. Nüüd läbime PrestaShopi erinevaid aspekte. Kõigepealt vaatame läbi PrestaShopi poodide haldamise lahenduse installimise ja esimesed sammud.\nPrestaShopi installimine ja kasutamine\nPrestaShopi paigaldamine veebiserverisse on lihtne ülesanne, eriti kui teil on serverisse installeeritud Softaculous. Lisaks on PrestaShopi ametlikul kodulehel saadaval ka mõned üksikasjalikud õpetused, mis võimaldavad teil mõne sekundi jooksul selle installida. Mõne sekundi või minuti pärast on teie PrestaShopi e-kaubandus valmis tegutsemiseks! Vaikimisi näete antud kataloogis täielikku e-kaubanduse veebisaiti ja pääsete saidi armatuurlauale, et seadistada oma e-kaubanduse saidi erinevaid aspekte. Nüüd on teie kord optimeerida saiti, et kohtuda oma nõuetega ja mugavusega, ning PrestaShopi erilised omadused aitavad teil.\nOmadused, mida me armastasime PrestaShopis\n1. See on kõik moodulitest\nJust nagu WordPressi pistikprogrammide puhul, on PrestaShop palju mooduleid, mis muudavad teie e-kaubanduse kergemini kasutatavaks, funktsionaalseks, tootlikuks ja kasumlikuks. PrestaShopi mooduleid saate igale kategooriale, nagu näiteks SEO, maksete lüüsid, analüüsid, saatmine ja tarne, otsingufiltrid, migratsioon, turvalisus, sisuhaldus jne. Ilmselt on tuhandeid tasuta ja tasulisi mooduleid, mida valida, ja nad muudavad teie saidi targemaks.\n2. Põhjalik analüüs\nKui kasutate kauplust, kuigi see on võrgus, on oluline jälgida kõiki tehinguid, näiteks müüki, tulusid, kulutusi jne. PrestaShop pakub erinevaid analüütilisi meetodeid, nagu külastajate jälgimine, võimalus vaadata kasutajate profiilid, saada täpset arvu müügi ja tellimusi, reaalajaline kasumimarginaal jne. Loomulikult on need valikud kasulikud, kui ootate oma e-kaubanduse äri parandamist.\n3. Lihtne maksevalikud\nMaksevõimalused on poodide loomise ajal midagi olulist, kuigi see võib olla väike. PrestaShopi kasutamisel ei pea te maksevõimaluste pärast muretsema, sest PrestaShop laseb teie klientidel maksta krediitkaardi, tšeki, ülekande jne abil. Samuti on teil võimalus moodustada uusi mooduleid uute makseviiside rakendamiseks saidile. Lisaks on olemas sellised funktsioonid nagu integreerimine autoriseeringuga, maksude automaatne seadistamine jne.\nVastavalt meie kogemustele PrestaShopiga on selle e-kaubanduse lahenduse kasutajaliides midagi väga kergesti hallatavat. Eriti armastasime PrestaShopi pakutava armatuurlaua paigutust ja funktsioone, sest armatuurlaud on piisavalt produktiivne, et anda üldine ettekujutus teie e-kaubanduse saidist, müügist, tuludest, tellimustest jne esimesel pilgul. Samuti on teil võimalus kasutada oma PrestaShopi juhtpaneeli mobiilseadmetest, nagu nutitelefonid ja tahvelarvutid, ning kogemused ei hõlma oluliselt juurdepääsetavust. Lisaks on olemas ka mõned fantastilised PrestaShopi teemad, mida leiame veebist ja nad sobivad palju teie unistuste e-kaubanduse veebisaidile. Ja nagu me varem mainisime, muudab selle CMS-i moodulipõhine disain funktsioonide laiendamise lihtsaks.\nVõrdlus teiste platvormidega\nVõrreldes teiste tasuta ja tasuliste e-kaubanduse lahendustega, mis on turul kättesaadavad, on PrestaShop ilmselt parim valik, mida saate praegu teha. Peamine põhjus, miks me eelistame PrestaShopi teistele platvormidele, nagu Magento, Opencart, Bigcommerce jne, on teemade ja moodulite funktsioonide rikkus ja kättesaadavus. Kuna nad on lisanud CMS-sse kõikvõimalikke vajalikke valikuid, ei pea me sõltuma muudest vahenditest, näiteks laevandus.\nMeenutades meie kogemusi e-kaubanduse lahenduse PrestaShopiga, on selge, et PrestaShop on midagi suurt neile, kes soovivad luua lühema aja jooksul funktsionaalse e-kaubanduse veebisaidi. Selle CMS-iga on siiski võimalik luua tõhus e-kaubanduse sait isegi siis, kui te ei tea PHP-kodeerimise põhialuseid. Noh, kuna see on tasuta, leiame, et PrestaShop on sobiv lahendus suurte ja väikeste e-kaubanduse veebilehtede loomisel. Kas olete seda kasutanud e-kaubanduse veebisaidi loomiseks? Oleme huvitatud teie arvamusest selle kohta.


UUED VÄLJAKUTSED! Katrin Lustist saab portaali Elu24 peatoimetaja: mõtlesin paar päeva ja vastasin jaatavalt (9)\n„Minu elus juhtuvad kõik asjad kummalisel kombel väga kiiresti. Eelmisel nädalal jõudis see pakkumine minuni, mõtlesin paar päeva ja ütlesin „jah“. Mõtlesin, et mul pole kindlasti sellest midagi kaotada,“ räägib „Kuuuurija“ saatejuht Katrin Lust, kellest saab nüüd portaali Elu24 peatoimetaja.\nKatrin ütleb, et peatoimetaja kohale asumine on põnev väljakutse. „Saan ka „Kuuuurija“ ja Elu24 ühendada – seal on nii palju tarmukaid reportereid ja miks mitte,“ ütleb Lust. Tööandjale selline mõte sobis ja otsustati proovida. Kas see tähendab, et portaali ajakirjanikud saavad siis ka telesaates käe korralikult valgeks? „Täna on seda raske öelda. Pean ju saama enne aru, kes seal täpselt töötavad ja milles nad väga head on. Igal ajakirjanikul on oma plussid, miinused ja tugevused, igaüks ei tahagi ekraanile. Võib-olla võiks Elu24-s tõesti teha rohkem kuuuurijalikke videoid ja uudiseid, aga kindlasti toota ka meelelahutuslikku sisu.“


ILUS POISSLAPSE NIMI? Prantsuse võimud ei tea, mida Jihadi-nimelise lapsega ette võtta | Õhtuleht\nILUS POISSLAPSE NIMI? Prantsuse võimud ei tea, mida Jihadi-nimelise lapsega ette võtta (13)\nToimetas Greete Kõrvits, 24. oktoober 2017 18:40\nBBC kirjutab, et Prantsusmaal Toulouse'i linnas pani üks paar oma augustis sündinud pojale omapärase nime: Jihad. Juhtum on jõudnud riigiprokuröri lauale, kes peab otsustama, kas saata vanemad lapse nimevalikut kohtu ette põhjendama või mitte.\nKa varem on vastsündinutele Jihad nimeks pandud ja seni pole seda nime ära keelatud. Jihad ehk džihaad on saanud islamiäärmuslaste sõjategevuse sünonüümiks, ehkki tegelikult on sõna tähendus „pingutus“ või „võitlus“, mitte otseselt „püha sõda“. Kuid terroristide žargoonis on sõna just viimase tähenduse saanud.\nPrantsuse seaduste järgi ei ole ükski nimi otseselt keelatud, kui lapse nimi tema elukvaliteeti ei kahjusta või kui laste lähedastel pereliikmetel ei ole nimevaliku osas pretensioone (pereliige peab suutma põhjendada, et lapse maine saab sellise nimega kahjustada).\n2013. aastal pidi üks ema maksma 2000-eurose trahvi kui saatis oma kolmeaastase poja lasteada T-särgis, millel olid kirjad „Olen pomm“ ja „Jihad, sündinud 11. septembril“. Trahv tuli siiski särgi, mitte lapse nime eest.\n2015. aastal seisis üks paar samuti kohtuniku ees, kuid nende tütrekese nimi polnud solvav ühiskonna eetikatundele, pigem häbiks lapsele endale. Kohus määras, et lapsele pähklikreemi järgi Nutella nimeks panemine muudaks lapse naerualuseks ning käskis lapse nime Ellaks ümber muuta.


Projektigrupid ERPLY Books'is - ERPLY Books raamatupidamistarkvara\nSamalaadsed projektid saab ühendada ühe projektigrupi alla. Selline grupeerimine annab rohkem võimalusi projektide kasutamiseks erinevates tehingutes ja ka nende aruannetes kajastamisel. Kokkuvõttes loovad projektigrupid rohkem võimalusi ja dimensioone aruannete kajastamiseks.\nNäiteks on võimalik luua projektigrupp “Töötajad”, kuhu on koondatud kõik töötajad ning “Laod”, kuhu on koondatud kõik laod. Ostu- ja müügiarvete sisestamisel tekivad siis tavalise projekti asemele kaks projekti nimetustega “Töötajad” ja “Laod”. Nii on võimalik arve siduda kas ainult ühe, ainult teise või mõlema projektigrupiga.\nProjektigruppide kasutamiseks tuleb lisada esmalt seadistus, et oleks võimalik mitme projekti valik. Ava “Sätted” > “Üldised Sätted” > ja tee linnuke “Võimalda mitme projekti valikut” taha.\nSee plugin käib koos globaalse parameetriga nimega GLOBAL_USE_PROJECT_GROUP-REPORTING. Seda parameetrit saab näha, kui otsida pealehel otsingukastis ‘’Globaalsed atribuudid’’.\nProjektigrupi lisamiseks ava “Sätted” > “Algandmed” > “Projektigrupid”. Vajuta “+” nuppu ja lisa enda valitud nimega projektigrupp. Peale uue projektigrupi lisamist salvesta ja uuenda lehte (refresh). Järgneval pildil on määratud projektigrupid “Töötajad”, “Laod” ja “Konverentsid”.\nProjektide lisamine projektigruppide alla\nSeejärel ava “Sätted” > “Algandmed” > “Projektid”. Siin saad määrata projektigruppide alla erinevad projektid. Järgneval pildil on määratud kõikidele töötajatele projektigrupiks “Töötajad” ja kõikidele ladudele on määratud projektigrupiks “Laod”.\nOstuarve lisamiseks ava “Ost” > “Ostuarve (Lisa uus)” > “Ostuarve”. Ostuarve sisestamisel on näha, et eelnevalt lisatud projektigrupid ilmusid ka ostuarvele. Järgneval joonisel on näha, et vasakul hallis kastis ja ka paremal kande ridadel on lahtrid, kust saab projektigruppe lisada. Sel moel saad ühendada ostuarve uute projektigruppidega.\nAruannete moodustamine projektigruppide puhul töötab samamoodi nagu tavaliste projektidega. Projektigruppe saab valida erinevates aruannetes nagu bilanss, kasumiaruanne, rahavoogude aruanne, saldoaruanne, pearaamat, kannete register, päevaraamat, käibeandmik, kliendi-hankija raport, laekumiste ja maksmiste otsingus jne. Valiku tegemiseks vajuta lahtris “Projekt” olevat noolekest.\nKui muidu on aruannetes nähtav info kõikide projektide peale kokku, siis lisades vastava plugina on võimalik näha aruandeid ka erinevate projektigruppide lõikes (näiteks erinevad asukohad, osakonnad).\nKui soovite vaadata näiteks bilanssi ja kasumiaruannet projektide lõikes, siis tuleb lisaks ”Võimalda mitme projekti valikut” seadistusele bilansi ja kasumiaruande lehel panna linnuke ‘’Detailne’’ lahtrissee ja vajutada ”Otsi”.\nNüüd näed bilanssi ja kasumiaruannet erinevate gruppide lõikes.


Valla kommunikatsiooninõunikuks valiti Valmar Kass\n25.09.2019. Autor: MM\nSaaremaa valla kommunikatsiooninõunikuks valiti kolme kandidaadi seast Valmar Kass, kes tegutseb praegu vabakutselise tekstikirjutajana.\nKas uus nõunik võiks esimesena üle vaadata tänase Meie Maa artikli "Muutunud koduteenus tekitab eakates segadust". Selles räägivad eakad ühes ja vald hoopis teises keeles. Vald siis kivisüdamega ametnikukeeles. Kas sellise asja võiks kohe ära lõpetada.\nValmar Kass on ka näitekirjanik ja dramaturg. Sulle kirjutatakse selline draama vallast, et nutad tükk aega....ja sul on ametnikest väga kahju.\nKui mingit päris tööd ei oska, on Saaremaale kolimine riskantne otsus. Järgmiste valimistega lüüakse sotsid minema ja kommunikatsiooninõunik asendatakse uuele võimule sobiva hääletoruga.\nOlge mureta, Valmar Kass on mees, kes oskab ka PÄRIS tööd teha väga hästi.\n"Eks me näe", ütles pime kui peadpidi vastu posti jooksis. Neid PÄRIS töötegijaid on siin ennegi nähtud ning ega neist niipea veel lahti saa.\nEi tea, kas see kass hiiri ka püüab?\nKõik kassid armastavad noori ja siresäärseid hiiri.\ntänulik ja rahul, kui uus nõunik suudaks kõigepealt teha mõistetavaks, miks oli vaja teda palgata, mida ta igapäev teeb. Siiralt, sest ma pole sellest seniajani aru saanud!


nimetamine ja mehelikkus : panfokaalne motion tween baktriaani küürude faasis – Henry Griin / Eugen J Isotamm\nnimetamine ja mehelikkus : panfokaalne motion tween baktriaani küürude faasis\n1) et alustada teemaväliselt nagu alati, et vähendada hilisemat šokki teemavälisusega kohtumisel, alustan seerias monty python’s flying circus nähtu põhjal idee ‘kes on superkangelasele kangelane?’ arendusega – ons ka absoluudile absoluut? kõik kui mitteolev sisaldab endas ka absoluuti e. mõistet, mis kirjeldab kõrgemat kõigest, sh kõrgemat olematusest, n’est pas? –\nmehelikkus pole tingimata naiseliku vastand. kuigi jas, ‘miski’ otsib alati ‘mitte-miskit’. kui jalgrattaparandaja on supermanile kangelane, on superman muutunud mitte-kangelaseks. samamoodi muudab mehe mitte-naiseks ‘naise’ instantsi nimetamine.\nsubstantsist eraldi võttes ei saa üks võrduda teisega, sest oleks siis üks ise või teine ise, mitte aga sama heterogeensega. seega ei saa mees olla naine, küll saab ta olla inimene, nagu saab ka naine olla inimene. inimese-siseselt on mehe kriteeriumid samavõrd kokkuleppelised või harjumuslikud kui naisegi. naist meeste riietes üldjuhul meheks ei peeta. ka vastupidi. niisiis on sooline vahe ikkagi kehaline ning -likkuse määrab selle soo nimetamise tinginud hoiakute ja seaduspärade süsteem. mees tuntakse kleidi, kingade, paruka, meigi jms kamuflaaži alt ära, sest me oleme küll harjunud, et need atribuudid naise juurde kuuluvad, kuid just samal põhjusel ei tühista nad meest, kes neid kasutab – nad ei ole mehe kui nimetuse harjumuslik osa. nt kui leiame kahe nokaga linnu, ütleme selle kohta ‘kahe nokaga lind’, sest tavaliselt on nad ühe nokaga. kui aga kõikidel lindudel oleks kaks nokka, ütleks me lihtsalt ‘lind’.\nning kui mees ihaleb vastandit, mitte-end, ei taha ta tegelikult endale seda, mis mitte-enda moodustab. kui kõiksugu välimusele suunatud keemiatooted, kumulatiivne garderoob jne on naiselik – kas mehelik on enda välimuse unarusse jätmine? [vt.lI] looduses näivad mehed alati end ehtima kukkuvat, kui vähegi naisi lähedal. naised on need pruunikashallid ja vagurad, kes isaste kiimlemise-kemplemise ära kannatavad ning targemate asjade (nt pesas pere kasvatamisega) tegelevad. see tagasihoidlikkus hakkab silma näiteks kreekas, kus mõnikord naisi üldse tänavapildis pole. ainult nillivad-lobisevad meesterahvad. ilmselt lobisevad naised tubaselt, kohvitassi taga, ning seda kõvemini, kuna seinad neid varjavad. müüt.\ninimeste maailmas on värvidega pisut teised lood. pruun-hall tagasihoidlikkus on vist pigem meeste lava. 2) tume, tugev, vastupidav, funktsionaalne, tõsine.(/2) kui pepuvahe istudes paistma hakkab, oled triivinud naisteriiete osakonda. ja kui jahe hakkab, pigem džemper kui lahtise kaelusega pilvepehme kampsun. 2) pigem seljakott; ja kui üle õla, siis ei mingit sädelust.(/2)\n5) maateadusest mäletame, et kahe riigi vahel on piiritsoonis ‘eikellegimaa’. rõiva-ja aksessuaaritootjad võivad samuti sinna unisexi alasse minna. tarbija valik sõltub ilmselt sellest, kas hommes-variandiga pole liiale mindud. tulemuseks võib küll olla meeste seljakott, kuid selle välimus sisaldab endas nii sydney ooperiteatrit kui cadillac escalade’i. sel juhul valin eikellegimaa ning riskin mõningase androgüünsusega. moe pärast ei tasu ju rõvetsema ka hakata.(/5)\n[>lI] minu kosmeetikatarvete hulka kuuluvad näiteks hambahari ja roll-on. lubjase vee tõttu kasutan ka kätekreemi. raseerimisvahtu kasutan paar korda kvartalis, sest habe on mu bioloogiline osa ning selle nüsimine on umbes sama mugav kui golfiväljaku korrashoid küünekääridgea või olla duncan mcleod aheldatuna ookeanipõhja. 3) oma kotis kannan ma iga päev kaasas fotokomplekti, kaustikut, pastakat, taskunuga ja insuliinisüstalt. huulepulk – ei. peitepulk – ei. ripsmetušš – ei. kamm – ei. kätekreem – ei. nöokreem – ei. vatipadjakesed – ei. puhastusvedelikud, sh meigieemaldaja – ei. peegel – ei. elastne silindrikujuline värviliste pliiatsitega pinal, et roosasid ükssarvi joonistada – ei. muusikamängija valgete kõrvatroppidega, sest kuulmist vähem rikkuvad klapid on liiga suured ja tõmbavad tähelepanu eemale mu hoolitsetud välimuselt – ei. [/lI] (/3)\nkõik mehed ei ole kindlasti pohhuistid ja paljud, kui mitte mõned neist hoolitsevad oma välimuse eest rohkem kui kõik naised kokku, aga oma välimusele mõtlemine käib meestel siis järelikult kuidagi teistmoodi, kui juba on olemas sellised asjad nagu mehelikkus ja naiselikkus. selgemalt tuleb see välja ehk rõivastuses. kirun küll, et meeste riided on nii palju kallimad, kuid õige ka. kui ma midagi ostan, siis kestma.kauapüsiva, püsivate väärtushinnangutega jne. see peab olema nii hea, et ma kasutan seda aurustumiseni ning vajadus uue järele pole tunne, vaid mõte. ma ei ütle, et mehed ei tunne (või naised mõtle), vaid mina isiklikult tunnen end rämedalt ahistatult, kui mulle avaldatakse survet osta uus kaamel, sest praegune tundub nädu. võib-olla väike näide: ajateenistus ei tundu pealtnäha (ja tuttavate ütluste järgi) kuigi mõnupritsiv kvaliteetkogemus, väärtuslik üle pilvepiiri. aga – kui ükspäev ida-virumaal revolutsioonilipud tõusevad ja autonoomset osariiki relvaga kätte hakkavad võitlema (ilmselt kasutades makaroveid, terasvaiu ja nakkusohtlikke süstlaid), olen valmis vastu võtma sõjaväelise distsipliini, sest ma ei teaks, mida teha. seda ütlesks mulle kõrgem ohvitser (kui ta isegi teab). ajan kulmud ära, lõikan ripsmed maha, panen kummiülikonna selga ja tudish! tudish! tudish-tudish! – piiks!\nmuidugi määrab soolikkuse ka sugu ise. isegi postmodernistlikust seisukohast pole bioloogiline sugu eitatav igasuguse muu info ja müra poolt tekitatava juures. info võib tekitada petliku mulje soost, kuid nagu on ka keelel osad, mida ei saa ümber lükata, on need ka sool. muidugi pole miski täiuslik ja vahel eksib mõni kromosoom ära sinna, kuhu ka robert falcon scott ära ei eksiks. aga geeniinfo on ju ometi inimese sees. see, mis ta soo väljastpoolt määrab, on ainult nipet-näpet. näiteks laste kasvatamine. 4) stereotüüp igatahes räägib, et isaks saamine on tihtipeale soovimatu ning hirmus õudne lugu. nagu see polekski looduslikult õige, et sperma emakasse satub. kohe pärast sündi on muidugi lapsel side isikuga, kelle vaagnaluust ta päädis, kuid varsti peaks isad käru taha kupatatama ning emad tööle tagasi. parem on ‘meie laps’ kui ‘laps, kellega seotud igapäevaste tegevuste toimeviimist ma jälgisin uhkeldusnaeratusega, hoides naist käevangus ja plutitades beebi ninakest iibeasjades kangelaseks olemise märgiks’. teatud mõttes on väike inimene muidugi suur inimene ja riigiasjades vaid majanduslik objekt, aga tundub veider, kui mehed häbenevad end isana näidata selle mõiste tegelikus valguses. kui üksikema saab lasteaiast naasvalt nääpsult küsimuse ‘aga miks minul issit ei ole?’, siis pole asi vist selles, et naisi on arvuliselt rohkem ja mehed on ula peal seda ära kasutamas, vaid pigem prioriteetide tendentsis.\nisad, lapsi kasvatama!\nAuthor isotammPosted on märts 8, 2008 märts 5, 2009 Categories ühiskond,inimeneTags mehelikkus,trod,tudish piip\nOne thought on “nimetamine ja mehelikkus : panfokaalne motion tween baktriaani küürude faasis”\nveebruar 28, 2009, 11:12 p.l.\nsitaks hea artikkel ju!\nEelmine Previous post: vaataja surm. sui generis või post mortem?\nJärgmised Next post: favourite google maps places


Tartu Ehitus: sumpame jätkuvalt põhjamudas - Kinnisvarauudised\nTartu Ehitus: sumpame jätkuvalt põhjamudas\n30. september 2010 11:37\nMeie oma mätta otsast vaadates küll sellist tõusu ei näe, kommenteeris ASi Tartu Ehitus juhatuse liige ja üks kahest omanikust Jaak Keerberg Toomas Annuse prognoosi, et järgmisel aastal kasvab ehitusturu käive Eestis 10 protsenti.\n„Pigem sumpame veel järgminegi aasta põhjamudas,“ lausus Keerberg ja lisas, et hetkel on tal väga raske prognoosida järgmist aastat, kuid 10protsendilist tõusu nende ehitusfirma küll ette ei näe. „Me teeme ridamisi küll hinnapakkumisi, aga jätkuvalt on neid, kes teevad nö meeleheitepakkumisi ja võidavad,“ tunnistas Keerberg.\nSamas möönis ta, et kui näiteks koolihoonete renoveerimine täie hooga lahti läheks, aitaks see ehitusturgu elavdada küll. „Täna hommikul kuulsin raadiost uudist koolide renoveerimise buumist, kuid ma ei saanud päris hästi aru, kas see buum puudutab vaid koolide tehnilise poole renoveerimist või kogu süsteemi renoveerimist,“ rääkis Keerberg. „Kui koolihoonete renoveerimine läheb käiku, siis võib see kindlasti ehitusturgu elavdada. Ja teine asi, mis võib natuke ehitusturgu elavdada, on majandus- ja kommunikatsiooniministeeriumi uuesti elluäratatud laip – elamute energiasäästu programm.“


Lühikogemus laagrimõnust🙂 – Väike Väänik\nGrete, august 3, 2019\nMa käisin Võrtsjärve ääres, Vaiblas asuvas puhkekeskuses laagris. Teemaks siis kalapüüdmine ja purjetamise oskus. Ööbisime kämpingutes 2-4 tubades. Saime süüa 3x päevas, poodi lähedal ei olnud, et nänni osta, saaks, kuid vähemalt oli jäätise ostmise võimalus.\nÕppisime purjetamist, mängisime erinevaid mänge. Ilm oli pisut kehva aga muidu oli väga vahva ja tore.\nPraegu, me oleme juba kodus. Laagrist jõudsime eile õhtul.\nVõi noh, kell on 00.03 ja me ööbime täna sõber- sugulase hoovil telgis. Viimane telkimine, sel aastal, sest ilm pole üldse enam suviselt mõnus ega soe. Vastikult kül ja niiske. Selline tunne, et peaks kapipõhjast, talveriiulist kodus villased sokid välja otsima.\naugust 3, 2019 Grete Ajaloo arhiiv


Tuuletallajaga tulek | Bioneer\nKord ühes märtsikevades meisterdasin tuuletallajale mõeldud pesakasti valmis. See sai keset suurt põldu liiniposti külge naelutatud ja jäi omanikku ootama.\nKaks nädalat hiljem olin jalgrattaga tulemas. Juba eemalt põllu pealt hakkas Vohnja külakese piirimail tuuletallaja mulle silmapaari. Peatasin end ja nautisin kevadist hetke. Kui see väike röövlind edasi liikus, tegin seda minagi tee peal rattaga.\nJa aega mul oli ja tundus, et ka tallajal endal. Tegime veel mitu ühist peatust kuni kodune põlluke silmapiirile ilmus ja seda koos pesakastiga. See viimane peatus jäigi tolle päeva viimaseks, sest tallaja võttis kasti lähedal postil istet ja arvas end kohalejõudnud olevat.\nSeda arvasin minagi ja kaks õnnelikku olidki oma kodudes. Järgmine päev tõi selgust juurde, tallaja oli kasti juures pruudi ootel ja mina õnnelikuna teda vaatlemas. Ühe rändlinnu kojujõudmine oli ühe pika päeva tänu selle eest, et ma ise palju ringi rändan. Tänuks selle eest olingi ise tunnistajaks, kuidas lind minuga ühel ajal koju jõudis. Üks väike ja lihtne jõudmise lugu, aga ometi kirjapanemist ja õnne väärt.\nNeeruti, kevad, 1999.


21. september 2012, 22:31 #1\nMinu arust väga tore mäng, levelite arendamine omamoodi ja need süsteemid jms\n21. september 2012, 22:42 #2\nei arva tegelt midagi brauseri mängudest, eks mõned ikka head ole, PROOVIN\n28. september 2012, 21:16 #3\nin zine pwn\nLiitus november 2008\nmängin seda ise kah ja tõesti väga hea on , parem kui mingi kyla.maamees jne .\n16. veebruar 2018, 19:42 #4\nJa siin varem oli tunnistus, et mul oli vari acc aga see oli selleks, et omanik ähvardas banniga Martin Tamm aga nüüd ban olemas siis räägin asja nagu oli uuesti lahti see nii öelda vari acc oli mu vend keda väideti minuks kuna ip ühtis ja email oli väga sarnane aga tegelt oli ta mu vend meil wifi miks ip ühtis ja email oli sarnane selleks, et kasutas oma noorus aekset e-maili mille tegin kunagi kooli ajal mina talle kuna ta ise ei osand siis veel. Email oli Riki11111@gmail.com ja see võis omanikule tunduda sarnane kuna minu email sigmar11111@gmail.com\nViimati muutis Archlord - 04. märts 2018 kell 02:37.\n04. märts 2018, 01:43 #5\nNüüd sain 24h mute kuna küsisin miks see väidetav mõte nii kaua viibib https://www.sulane.net/avaleht.php?a...ht=loe&asa=543 Ja ütlesin, et mis mõtte midagi soovitada kui see juba 3 aastat võttab. ja siis tuli mute 24h põhjusega: Sa ei saa jutukas rääkida veel 24 tundi, sest: Mida vittu sa ajad\nLisaks mängul on reegel.\n2. Ära ropenda ega tee mingil muul viisil kaasmängijatele kahju. aga meeskonnale see ei kehti kuna näha ju, et mute on ropendav.\nJa kuna ma nüüd postituse siia tegin pandi mulle ban põhjusega idioot.\nViimati muutis Archlord - 04. märts 2018 kell 02:19.\n04. märts 2018, 11:03 #6\nEsialgu postitas: Archlord\nMida sa ulud absoluutselt igas teemas? endal juba üle ei viska v. Tee ise siis midagi paremat kui ei sobi midagi\n05. märts 2018, 10:25 #7\nMine nuta mujal. Eestis on sõna vabadus ja halba mida mängude juhtkonnad oma väikeste oskamattude ajudega teevad tulebgi avalikuks teha.\n15. märts 2018, 03:52 #8\nLisaks kui bani põhjuses isegi kübeke tõtt siis see ka sai nende poolt juba karistatud Mutega ehk siis olin karistatud ja oleks pidand asi lahendatud olema aga kuna julgesin karistust vaidlustada ja siia postituse teha siis RIP ja ban eluaegne lihtsalt selle pärast, et mute põhjuse järgi oli karistus segane ja fb-s nad ei vasta pandigi mulle ban. Mõistusega omanikud oleks asja lahendanud mõistusega ja uurind mis mul siis segaseks jäi mitte kohe banniga lajatama hakkand. Aga nendele võim pähe löönud või lihtsalt närvihaigetest segased ja nii pole midagi teha. Ehk soojalt soovitan mitte minna sinna kui pärast mingisugust annetust 2 päeva möödudes banned ei taha pm lampi olla.


Lyman Frank Baum “Võlur Oz” | Tilda ja tarakanid\nLyman Frank Baum “Võlur Oz”\n– Laps, mis sa kassile tegid, et ta sul ennast niiviisi pildistada lasi?\n– Ütlesin, et kui on tubli ja püsib paigal, siis saab feispuuki ja kuulsaks!\nLugu vaeslaps Dorothyist, kes elab koos vanaldase onu ja tädiga kusagil Kansase tühermaal. Raamat algab pelutavalt ja veidi sarnaselt Kivirähki “Tilda ja Tolmuingliga” – kõik on hall ja tolmune.\n“Kui Dorothy lävel seisis ja ringi vaatas, ei näinud ta muud kui ääretut halli preeriat. Mitte ainsatki puud ega maja ei hakanud silma sel tasandikul, mis ulatus igas suunas taevasinani välja.”\nKuid kui Kivirähki raamatus tolm peagi elavneb, siis siin on see aegade jooksul sööbinud kõikjale, sh elavate inimeste hingedesse.\n“Tädi oli kõhn ja kuivetu ega naeratanud iialgi.\nOnu Henry ei naeratanud iialgi.”\nJärjekordse tormi lähenedes varjusid onu ja tädi keldrisse ning käskisid varjuda ka Dorothyl. Tüdruk oleks seda kindlasti teinud, kui mitte tema koerake Toto, kes hüppas Dorothy sülest maha ja puges hirmust laua all. Muidugi tormas tüdruk koerakest päästma ja mõne hetke pärast avastasid nii tüdruk kui koer, et maja lendab ja nemad lendavad majaga koos. Nii sattus tüdruk Dorothy võlumaale, mis oli imeline ja ohtlik ja ikkagi imeline. Pakun, et suurem osa täiskasvanuid, olles sattunud kusagilt ma ei tea, kännu alt imelisele maale ja pealegi veel hoobilt selle valitsejate suurde soosingusse, oleksid jäänud paikseks. Aga Dorothy on laps.\nRaamatu autor kirjutab eessõnas, et kirjutas muinasjutu laste rõõmuks ning erinevalt paljudest teistest muinasjuttudest ei ole ses loos mingit moraali, südamevalu ega painajaliku hirmu. Üksnes “imepärasus ja rõõm”.\nNo sõltub. Minu laps nuttis täiega esimene kord, kui Hernehirmutis jõkke kinni jäi ja teine kord, kui Lõvi magas moonipõllul. Selliseid, lapse jaoks “natuke hirmsaid” ja ühtlasi hirmus põnevaid kohti on loos teisigi. Ühesõnaga, kliendile meeldis, sattusime selle käigus rääkima ulmekirjandusest ja laps otsustas, et metsa need “Sune”-d, tema loeb nüüd ainult ulmekirjandust. Nu nuh. Ma nädalavahetusel veel ei hakka, aga esmaspäeval seletan ära, et nt koolikohustuslik “Pätu” on puhast verd ulme, nii et hakaku aga nobedasti. Unejutuks loeme nüüd C. S Lewise “Lõvi, nõid ja riidekappi”.\nMulle ka raamat meeldis. Seda ei juhtu kuigi tihti, et loen lapsele etteloetava raamatu öösel lapse eest salaja lõpuni enne kui unejuttudega rinna maale jõuame. Sel korral küll, mul oli kohe tõsine huvi, kuhu see kõik välja jõuab. Raamatu lõpp on veidi kiire ja lihtne, aga kokkuvõttes siiski päris tore lugemine. Juba üksi see, isegi mitte mõte vaid tõsiasi, et olgu kodu ja kodused millised tahes, on nad lapsele ikkagi armsad, on nii suur ja rõõmus ja hirmus üheaegselt.\nJa tore vaatamine on see ka vähemalt sel juhul, kui juhtub olema nagu meil on – Pegasuse 2019 aasta versioon, mille on illustreerinud Robert Ingpen. Väga ilus raamat, lisaks piltidele ka köide ja šrift ja paber – kõik on suurepärane.\nLisaks ja seoses lugesin internetist ägeda loo, kuidas kaheksakümnendate alguses (vist) nõukogudemaal leiti, et Baumi “Võlur OZ” on päris hea lugu. Ainult et tegelased on justkui isekavõitu ja kangelaslikkust võiks ka rohkem olla ja… ja anti kirjanik Aleksander Volkovile korraldus, et kirjutagu paremaks! Tubli kirjanik Volkov kirjutas ja sündis muinasjutt “Smaragdilinna võlur”. Kuigi (vähemalt interneti andmetel) kahel raamatul suurt vahet ei olegi, ei jõua venelased siiani ära vaielda, kumb versioon siis parem on.\nThis entry was posted in Uncategorized and tagged kirjandus, lastekirjandus, lugemine, Lyman Frank Baum, raamat on 08/02/2020 by Tilda.\n← Praskovja Mošentseva “Kremli haigla saladused” _käisin_ujulas, vol viimane →\nTilda on François Mauriac “Ussipe…\nMorgie on François Mauriac “Ussipe…


Igaühel on õigus jääda truuks oma arvamustele ja veendumustele. Kedagi ei tohi sundida neid muutma.\nParagrahv 41 on tihedalt seotud §-dega 40 ja 45 (vt §-de 40 ja 45 komm-d), neil sätetel on sarnased eesmärgid. Paragrahv 41 hõlmab kõikvõimalikke veendumusi ja arvamusi, olgu tegemist süsteemsete religioossete või maailmavaateliste seisukohtadega või vaadetega üksikküsimustes. Paragrahvi 41 lg 1 kaitseb õigust arvamustele ja veendumustele ning jääda neile truuks. Arvamuste ja veendumuste levitamist puudutab § 45. PS § 41 kaitseb ka vabadust olla ilma arvamuse või veendumuseta, samuti õigust oma arvamusi ja veendumusi muuta. Põhiõiguse kaitsealasse ei kuulu arvamusest või veendumusest lähtuv tegevus. Selle poolest erineb säte oma olemuselt §-dest 40 ja 45, mis kaitsevad ka veendumusest lähtuvat tegevust ja veendumuste levitamist.\nParagrahvi 40 lg 1 kätkeb reservatsioonita põhiõigust, absoluutset õigust (vt ka § 40 komm-d). Kellelgi ei ole õigust sekkuda arvamuste ja veendumuste omamisse, st sisemisse vabadusse (forum internum). Kui isiku vaated ja sisemised veendumused kasvavad üle vaadete väljendamiseks või mõtete realiseerimiseks, võivad kõne alla tulla PS-st tulenevad või PS-ga lubatud (nt § 40 lg 3, § 41 lg 2, § 45 lg 1) piirangud.\nÕigus jääda truuks oma arvamustele ja veendumustele ei tähenda õigustust panna toime õigusrikkumine (§ 41 lg 2). Samas ei tohi riik kehtestada vastutust pelgalt veendumuste eest (§ 41 lg 3).\nParagrahvi 41 lg-s 2 sätestatud piirang on absoluutse iseloomuga. Veendumuse olulisusega ei saa vabandada ka väikese tähtsusega õigusrikkumist. Oluline pole ka see, kas õigusrikkumine on karistatav või mitte.\nSäte on oluline süüteo ettevalmistava faasi karistatavuse määramisel, keelates karistuse määramise süüteo kavandamise eest enne selle täideviimiseks esimese teo tegemist. Seadusandja on sellest nõudest lähtudes sidunud süüteokatse toimepanemise alguse hetkega, mil isik vastavalt oma ettekujutusele teost vahetult alustab süüteo toimepanemist (KarS § 25 lg 2).\nÕigust jääda truuks oma arvamustele ja veendumustele kaitseb täiendavalt § 12, mis keelab diskrimineerimise poliitiliste ja muude veendumuste tõttu ning sätestab, et poliitilise vihkamise, vägivalla ja diskrimineerimise õhutamine on karistatav (vt §-de 40 ja 45 komm-d).\nMerilin Kiviorg, Peeter Roosma


Laupäeval käisin siis kuttidega kalal. Selline suuremat sorti mootorpaat oli gps’ide ja kalaleidjate ja muude vidinatega. Tulid nad mulle järgi autoga, paat järelkäru peal ja panime jõe poole ajama, kus selle vette saab lasta. Kõik toimingud tehtud ja aeg sõitma hakata siis tuli Mick’il meelde et ups õli unustas mootorisse juurde panna. Hüppas paadist välja, käis sõbra juures, tuli tagasi liiter õli coca cola pudelisse villutud. Lõpuks saime kaldast kaugemale kaa. Mick lükkas ilusti gaasi põhja ja kohe esimeseks looks tuli “Yeah”. Kes teab seda lugu siis kujutab natuke paremini ette. Päris äge oli, vett pritsis kolmes kaares ja rallisime mööda käänulist jõge ookeani poole. Olime peaaegu kohale jõudnud siis seal oli üksiku saare moodi koht. Hüppasime paadist maha ja pidime seal sööta püüdma. See käis küll maru lihtsalt. Mick viskas lihtsalt kaldas olles sellist 2m x 2m võrku vette ja tõmbas sealt hunnikuga väikseid kalu välja. Üks kajakas sai ka asjast haisu ninna ja selle asemel et ise kala püüda hakkas hoopis võrku ründama, et vähe lihtsam tee lõunasöögi saamiseks. Sööt püütud läksime ookeanile, trippisime seal miski 15 minutit, paat hüppas lainelt lainele. Ju siis olid need liiga suured ja otsustati et lähme alguses jõele kalale ja hiljem tuleme tagasi kui ilm paremaks läinud. Olime juba jõel kuid mitte seal kuhu minna plaanisime kui paadil sai kütus otsa! Mick vist pidi ostma 25 doltsi eest kütet aga ju tal oli millegi muu jaoks vaja ja ostis ainult 10 eest seega jah seekord jäime nö. tee peale. Midagi teha ka polnud, siis viskasin riided seljast hakkasin päevitama. Õng ka sujuvalt vette ja kämpasin. No kala selles kohas absull polnud. Kutid said kuidagi emaga ühendust ja palusid kütet tuua kankuga. Viimane siis helistas oma kaasale (kes on juhtumisi ka meie tööde juhataja farmis) ja see tõigi meile 20l kütet. Eriti õnnelik ta küll välja ei paistnud. No aga meil nägu naerul ja gaas põhja taaskord. Jõudsime sihtpunkti, väga sürr koht. Puud olid ümberringi raagus, suured kivikamakad veepiiril ja kotkad lendasid peakohal. Avasime siis söödapurgi, panime pisikesed krampides kalakesed konkru otsa ja lennutasime paarikümne meetri kaugusele – spinningud eesti mõistes. Kokkuvõttes sain mina 3 kala ja teised mitte ühtegi seekord. Ju pidi olema tegu algaja õnnega. Kuigi jah kuna mina ju eriti kala ei söö siis ma oleks pidanud viimane olema kes kala saab aga ära ka ei andnud. Peab ju teistele näitama kodus, mudu ei usuta! Mick ja Adam ütlesid et need head maitsvad kalad, olid nii poole kilosid ehk. Suure särje moodi nägid välja aga särjed nad siiski polnud. Selle kütuse jama pärast ei viitsinud keegi enam ookeanile ka minna ja umbes 2-3 ajal hakkasime kodu poole triivima (algus oli 7-8 vahel). Sel ajal kui mina merel olin, sai Marianna kodus koristada ja telksi vaadata kuid jah kuna eriti pikalt me ära ei olnud siis polnud väga hullu. See laupäev lähme teise linna üldse ja seekord lubati mulle ikka et kindlalt ookeanile kui vähegi ilma on, saan oma delfiinid, vaalad ja haid ära näha. Kuna me siin võtame vaikselt suunda siiski linna poole siis ma ütlesin et enne ma ära ei lähe kui nad oma silmaga ära olen saanud näha.\nPühapäeval käisime linnas omast arust hullul shoping touril. Mõtlesime et poodleks tiba ja hääletasime linna. Kell 9 hakkasime kõndima ja natuke enne 10’t olime linna. Keset teed tuli välja, et kutt kes meid peale korjas oli meie naaber. Vaatasime natukene hilpusid, aga nagu tavaliselt ei raatsinud midagi osta. Edasi võtsime suuna toidupoodi kuhu meil esialgne plaan minna oli üldse. Meie õnnetuseks oli see pühapäeval suletud. No Marianna teadis et kui linnast välja hakkame minema siis seal linna piiril veel üks suurem toidukas. Kohale jõudsime siis oh imet – pühapäeval suletud! Me olime ulme maa ikka maha tammunud juba. No kummalgi polnud isu uut poodi otsima minna ja hakkasime maantee poole kõndima ja koju hääletama. Ikka hea 30-40 mintsa saime jalutada kuuma päikese käes kui lõpuks peatus auto. Korralik Subaru Forester milles 30’dates naine ja mees. Küsisid et kuhu minna soovime. Seletasime siis jälle ära ning alguses kahtlesid küll kuna jälle pikk maa sest nad ise elasid linnast vaid paar kilomeetrit väljas. Lõpuks tuli ikka see „ooookei hüpake sisse” ära. Jälle nägu naerul ja kiirelt olime autos enne kui keegi arugi sai. Olime juba oma 3-4km sõitnud kui nad küsisid et mida me Bundabergis tegime. Seletasime et tahtsime minna toidupoodi aga kõik olid kinni. Uskuge või mitte aga autojuht keeras ringi ja nad viisid meid toidupoodi mis oli linna teises otsas. nad ootasid meid ära kuni olime oma ostud teinud ja siis viisid meid koju. Tuli välja et naisel oli see nädalavahetus olnud sünnipäev ja nad niisama seiklesid ringi ja kuna päev oli noor siis koju nad veel minna ei tahtnud sest neil keegi hoidis lapsi ja tahtsid natukene rahu. Olles meid koju ära toonud andsid ka oma telefoni numbri ja ütlesid et kindlasti helistaksime kui tahame kas randa minna või linnast tagasi ei saa või kuskil ööbida pole jnejne. Kütte rahast jällegi kategooriliselt keelduti sest naine ütles et elavad mehe vanemate juures kuni oma maja ehitamine valmis saab ja vanemad mingit raha ei võta seega neil väga kulutusi pole. Naine töötab klaveri õpetajana ja mees mingis sotsiaalasutuses.\nEsmaspäev oli tavaline tööpäev. Hommikul kohe jälle värsket vilja korjama. Paari tunni pärast läksime mina ja Mick pakkima, teised jäid edasi korjama, Marianna sealhulgas. Pärast suitsupausi ehk 9 ajal tulid ka teised appi pakkima sest ananasse oli juba piisavalt. Kokku saime päeva lõpuks 16 alust ja ülemus Stan oli tulemiga rohkem kui rahul.\nTäna oli umbes sama süsteem ainult, et alustasime päeva sellest et mina ja Mick korjasime ananassi auto kasti mitte traktori taga, et kiirelt millegagi alustada saaks. Marianna oli roolis mõnda aega kuid siis kutsuti ta traktori juurde ära. Kui meil kast täis sai läksime tagasi maja juurde pakkima. 9 ajal tuli ülemus ka sinna ja saime lausa kiita et tubli töö. Pärast pausi hakkasime kõik koos pakkima, valmis olime juba 2 ajal ja seekord 14 alust. Kuna Stan tahtis umbes 12 saada siis jälle plusspunktid ja hea tulemus.\nHomse kohta veel ei tea mida tegema hakkame, aga mingi jutt oli istutamisest ja tuttide korjamisest. Ka pidi ehk paar alust tegema värsket vilja. Marianna just tuli majast ja ütles et Jeanett leidis mulle vist köökide paigaldajana tööd teises linna. Ütles et sõit sinna ja tagasi makstakse kinni, elamise kohta veel ei tea. Algab töö 6-8 nädalat enne jõule, eks ma kohe lähen uurin perenaiselt lähemalt mida see endast siis täpsemalt tähendab. Lööb natukene plaanid sassi kuna tahtsime ju Gold Coastile minna aga saame sinna ka jõulude ajal minna, ongi ju ilusam ehk. Täpsemalt selle kohta siis lähipäevil ehk.\nMonica October 26, 2010 at 2:03 AM\ninimesed seal tõesti lahked jne..uskumatu ikka:)..aga tore kui teil seal hästi,üritan ka oma kiire elutempo kõrvalt siia vahest kiigata:p..\nkuulsin et olite ka naernud video üle..ei hea oli:D!\nraiko142 October 28, 2010 at 6:52 AM\nkõik väga tibents tobents kuid vantsi tahtis et te oma karavanist seest ka pilte teeksite ja mina tahaksin mingit pakki saada juba :)\nMirko October 30, 2010 at 12:01 AM\nHoida mudugi silm peal ikka, monsa ning video oli jah hea :D kuidagi see seilari ja kulla/rikkuse hullus seal videos pakkus nalja.\nkaravanist siis tulevad pildid kui soovi on, l2hiajal lisame. pakki... mmm sellega ma ei teaaaagi nyyd kuda on. on p6hjust oodata? oled hea laps olnud emmele? :D paki ikka v6ime saata aga mis paki sees peab olema?\nRaikol sokkidest puudus, neid võite paari saata :P\nhindenburg November 9, 2010 at 4:57 AM\nOhoo. Päris huvitav elu sul.\nrem November 15, 2010 at 4:12 AM\nkuna uut infi saab :s ?