Vettel toob Soome kalatööstuse Eestisse\nVetteli nõukogu esimees ja Amber Trusti esindaja Indrek Kasela ütles, et ettevõttel on kindel plaan osa Soomes ostetud Heimon Kala tootmisest Eestisse üle tuua. ?Ühe Soomes asuva tehase paneme me aasta jooksul kinni ja üks jääb järgmisel aastal tööle,? sõnas ta.\nTehase sulgemisega Soomes kaotab seal töökoha ligikaudu poolsada inimest. Samas plaanib Vettel seoses tootmise Eestisse kolimisega suurendada järgmisel aastal samas suurusjärgus töökohtade arvu Saaremaa tehases.\nKasela sõnul hakatakse Saaremaal valmistama kõiki Heimon Kala seniseid tooteid, millest põhiosa moodustavad suitsutatud forell ja lõhe. Näiteks hakatakse tootma Heimon Kala külmsuitsutatud forellifileed, mis on Soomes kõige müüdavam kalatoode.\nKuna Heimon Kalal on head toorkala hankimise kanalid ja Eestis muutub toorkala hankimine seadusepiirangute tõttu keerulisemaks, jätkab Soomes tööd tehas, mis töötleb värsket kala.\nVettel, mis kogus tuntust kalafilee eksportijana Lääne-Euroopasse ja Ameerika Ühendriikidesse, otsib viimasel ajal turustamisvõimalusi Balti- ja Põhjamaades. Ettevõte investeeris uude tootmisliini ja üritab tulla väikepakendatud kulinaartoodetega Eesti turule.\nVetteli juhid loodavad, et Heimon Kala ostuga õnnestub neil üle võtta ka seni Heimon Kalale kuuluv 30% turuosa Soome kalatoodete jaeturul ning kinnitada kanda Skandinaavias.\n?Vettelil puudusid kõik need tooted, mis on olemas Heimon Kalal, seega saame firmade ühinemisel suurepärase tooteportfelli,? sõnas Vetteli juhatuse esimees Ülo Rekkaro.\n93% Heimon Kala aktsiatest osteti ettevõtte kahelt asutajalt ja põhiomanikult, Pertti Vilenilt ja Heimo Juvankoskilt. Ostuhinda ei soostunud osapooled avaldada.\nTehinguga muutus ka Vetteli omanikering. 15% aktsiate omanikuks sai Heimon Kala suuromaniku Heimo Juvankoski tütar Nina Juvankoski. Samuti vahetasid enda Heimon Kala aktsiad Vetteli aktsiate vastu väikeaktsionärid Petri Oksanen ja Pekka Lahtinen. Kummagi aktsionäri osalus jääb Vettelis alla 5%.\n25aastase tootmiskogemusega Heimon Kala Oy on Soome suuruselt teine kalatöötleja. Firma kolmes tootmisüksuses ja peakontoris Renkos töötab kokku 120 inimest. Ettevõtte 2005. aasta prognoositav käive on umbes 300 miljonit krooni ja eeldatav kasum 1,5 miljonit krooni.\nAmber Trusti tõi Vettelisse investeerimispankur Joakim Helenius, kelle kaudu omandas investeerimisfond 2003. a 37% osaluse. Pärast omanikeringi pääsemist hakkas Amber Trust endistest juhtidest kaasaktsionäre välja ostma.


Piltide või lõikepiltide otsimine veebis - Office‘i tugi\nSelle saidi kasutamisel nõustute küpsiste kasutamisega analüüsi, isikupärastatud sisu ja reklaamide jaoks.\nTootedMallidLisandmoodulidTugiMinu kontoLogi sisse\nPiltide või lõikepiltide otsimine veebis\nKui otsite rakenduses Office 2007 või uuemates versioonides lõikepilte või veebipilte, suunatakse teid automaatselt Bingi. Te ei pea dokumenti piltide lisamiseks avama brauserit ega dokumendist lahkuma.\nKui soovite otsingutulemite üle rohkem kontrolli (nt kuvada lõikepilte, kuid mitte fotosid, või vastupidi), saate minna Bingi otse ja otsida pilte sealt. Peaksite olema kindel, et teil on valitud piltide kasutamiseks õigused olemas; selle tegemiseks saate häälestada lihtsasti kasutatavaid litsentsifiltreid Selleks tehke järgmist.\nAvage Bing.com ja klõpsake või koputage ekraani vasakus ülanurgas menüüd Pildid.\nSisestage otsinguväljale otsitava pildi tüüp.\nKui kuvatakse pildiotsingu tulemid, klõpsake või puudutage rippmenüüd Litsents ja valige soovitud litsentsimisvariant. (Kui filter Litsents pole nähtaval, veenduge, et kasutaksite toetatud brauserit.)\nProovige Siin on link koerad, mis on juba muutmiseks, ühiskasutusse andmiseks ja äriliseks kasutuseks lubatud. Kui soovite piirata lõikepiltide (joonisfilmilaadsete piltide) otsingutulemeid, lisage oma otsingutermini lõppu „lõikepilt“ või muutke Bingi filter Tüüp filtriks Lõikepilt.\nKlõpsake pilti, mida soovite täies suuruses kuvada (juhul, kui te pisipilti ei soovi).\nNüüd kasutage oma brauseri käsku kohaliku koopia tegemiseks. Näiteks Internet Exploreris paremklõpsake pilti ja seejärel klõpsake käsku Salvesta pilt nimega. Chrome’is paremklõpsake pilti ja seejärel klõpsake käsku Salvesta pilt nimega. Oma Office’i programmis valige Lisa > Pilt ja leidke pilt, mille just Bingist salvestasite.\nBingi pildiotsingu filtrid põhinevad väga lugupeetud Creative Commonsi litsentsisüsteemil. Eri tüüpi litsentside paremini mõistmiseks lugege teemat Piltide filtreerimine litsentsi tüübi alusel. Pidage meeles, et peate järgima teiste omandiga seotud õigusi (sh autoriõigus).\nBingi filtreid saab kasutada järgmistes brauserites.\nWindows Internet Explorer 9 või uuem\nMozilla Firefox (kõik versioonid)\nApple Safari (kõik versioonid)\nGoogle Chrome (kõik versioonid)\nAmazon Kindle Fire (kõik versioonid)\nInternet Exploreri versiooni värskendamiseks vaadake teemat Office‘i ja arvuti värskendamine Microsoft Update‘i abil või külastage Internet Exploreri allalaadimislehte. Rakenduskoht: PowerPoint 2013, Outlook 2013, Excel for Mac 2011, Publisher 2013, Outlook for Mac 2011, Word for Mac 2011, Word 2013, Office 2010, PowerPoint for Mac 2011, OneNote 2013, Office 2007, Excel 2013\n255 kasutamata märke\nTeie privaatsuse kaitsmiseks ärge lisage tagasiside juurde kontaktteavet. Vaata läbi meie privaatsuspoliitika.\nHõlbustusfunktsioonidKontaktteavePrivaatsus ja küpsisedJuriidiline teaveKaubamärgid© 2015, Microsoft


Uuring: apteegireformiga kaasnevad muutused on Eesti inimestele meele järgi - Tervis\nUuring: apteegireformiga kaasnevad muutused on Eesti inimestele meele järgi\n25. august 2019, 10:27\nProviisor Marika Oksaar peab Pukas apteeki\nÜle kolmveerandi (77%) Eesti elanikest ootab, et apteegid oleksid oma tegevuses sõltumatud ravimite hulgimüüjate ärihuvidest, selgub sotsiaalministeeriumi tellitud uuringust apteegiteenuse kohta.\n«Aprillis jõuab lõpule viis aastat kestnud apteegireform, mille järel saavad Eestis apteeke pidada üksnes proviisorid. Praegu kuulub enamik apteeke veel ravimite hulgimüüjatele, kuid reform muudab apteegiteenuse ravimite hulgimüüjate ärihuvidest sõltumatuks. Mõistagi peab inimeste jaoks olema ravimite kättesaadavus tagatud üle kogu Eesti,» ütles sotsiaalminister Tanel Kiik.\nEesti Uuringukeskuse uuringust selgub, et üle kolmveerandi (77%) Eesti elanikest ootavad, et apteegid oleksid oma tegevuses (nt ravimite valik ja kaupade paigutus apteegis, toodete reklaam) sõltumatud ravimite hulgimüüjate ärihuvidest. «See näitab, et inimeste jaoks ei ole apteek tavaline kauplus, vaid tervishoiusüsteemi oluline osa,» ütles Tanel Kiik. «Sõltumatu ja eeskätt patsiendi vajadustest lähtuv raviminõustamine aitab parandada nii arsti määratud ravi järgimist kui ravi järjepidevust. Õppinud proviisoritel on selles võtmeroll.»\n«Praegune apteegituru korraldus pole aidanud maapiirkondades apteegiteenuse kättesaadavust tagada ja sellega ei saa rahul olla. Meil on maapiirkondades ka suuremaid asulaid, kus apteegiteenus pole kättesaadav,» ütles minister Tanel Kiik. «Apteekide omandireformi lõpulejõudmine on eeldus, et võiksime tulevikus rääkida apteegiteenuse kättesaadavuse parandamisest maapiirkondades ja kavandada selleks näiteks täiendavaid toetusmeetmeid. Selleks peavad apteegid saama uuesti osaks tervishoiusüsteemist.»\n77% küsitletutest soovivad, et apteegid oleksid oma tegevuses ravimite hulgimüüjate huvidest sõltumatud.\n96% küsitletutest leiavad, et proviisorid peavad lähtuma oma tegevustes patsientide vajadustest.\n78% uuringus osalenutest pidas mõistlikuks apteekide arvu vähendamist suuremates linnades (Tallinn, Tartu, Narva, Kohtla-Järve, Pärnu), kui see aitab tagada apteekide parema kättesaadavuse maapiirkondades.\n96% vastajatest pidas oluliseks, et apteegiteenus oleks kättesaadav ka maapiirkondades.\n93% leidis, et apteegiteenus peaks maapiirkonnas olema kättesaadav ka väljaspool suuremaid asulaid.


Tour of Estonia toob tänavu kohale kõigi aegade suurima kooseisu – EJL\nMay 25, 202216min90\n26.-28. mail 2022 sõidetakse Eestimaa teedel juba üheksandat korda Baltikumi suurim profiratturite võidusõit Tour of Estonia. Rahvusvahelise Jalgratturite Liidu (UCI) võistluskalendrisse kuuluva tuuri raames toimub sel aastal proloog (3,7 km) Tallinna lauluväljakul ja kaks grupisõidu etappi: Tallinn-Tartu (192,6 km) ning Tartu Grand Prix (164,8 km). Esmakordselt velotuuri ajaloos stardib ka Ladies Tour of Estonia! Naised võistlevad 104,2 km pikkusel Tartu etapil. Rahvusvaheline huvi võistluse vastu on suur ja kohale oodatakse 21 meeste ja 13 naiste tiimi.\nAjakava, rajakaardid, saabuvad tiimid jm. info leiab Tour of Estonia\nVõistlusele saab kaasa elada ERR Spordiportaalis veebiülekande vahendusel, Eesti Jalgratturite Liidu facebookis ja Tour of Estonia facebookis\n26. mai kl 18.20 Tour of Estonia\n26.05 Proloog, Tallinna Lauluväljakul 3,7 km\nkommenteerivad Johannes Vedru ja Ivar Jurtšenko\n27. mai kl 11.00 Tour of Estonia\n27.05 1. etapp Tallinn – Tartu, 192,6 km (+13,5 km neutraaltsoon)\nkommenteerivad Ivar Jurtšenko ja Toomas Kirsipuu\n28. mai kl 10.25 Tour of Estonia\n28.05 Ladies Tour of Estonia, Tartus 104,2 km (+7,5 km neutraaltsoon)\nkommenteerivad Ivar Jurtšenko ja Grete Treier\n28. mai kl 14.40 Tour of Estonia\n28.05 2. etapp Tartu Grand Prix, 164,8 km (16 x 10,3 km)\n29. mai kl 10.50 41. Tartu rattaralli\nEestlastest on võistlustules 26.-28. mai meeste arvestuses kaksteist sportlast ja naiste arvestuses neliteist ratturit:\nUCI World Tour Teams Austraalia klubi Team BikeExchange-Jayco\nUCI Pro Teams Hispaania klubi Burgos BH\nArtjom Köster, Madis Mihkels, Joonas Kurits 🇱🇻 Pauls Rubenis, 🇱🇻 Alekss Krasts, 🇫🇮 Markus Knaapi, 🇱🇹 Aivaras Mikutis (Andre Roos varu, Erki Laanemäe varu, Mantas Bitinas varu, Toms Flaksis esindaja)\nUCI Continental Teams Eesti klubi Team Ampler – Tartu2024\nPeeter Pruus, Gert Jõeäär, Norman Vahtra, Oskar Nisu, Gert Kivistik, Rait Ärm, Mikk Bauer (Markus Pajur varu, Kirill Tarassov varu, Josten Vaidem varu Alo Jakin esindaja)\nMae Lang, Kristel Sandra Soonik, Aidi Gerde Tuisk, Laura Lepasalu, Elisabeth Ebras, Liisa Ehrberg, (Andri Lebedev esindaja)\nAnn-Christine Allik, Carol Kuuskman, Hanna Karoline Taaramäe, (\nKate Macleod, 🇫🇮 Pinja Koskinen, 🇫🇮 Ursula Linden Andre Aduson esindaja)\nMixed Teams Hawaii Express Mixed Team 1\nMarii-Isabel Allikberg, Krista Karing, Annabrit Prants, Birgit Tito, Janelle Uibokand (Mallor Türna esindaja)\nLiitu rattavõistlusega Tallinna või Tartu tänavatel ja rõõmusta oma rahvusmeeskonda\nTour of Estonia 26.05 Proloog, eraldistart (Tallinna Lauluväljak) 3,7 km\nTänavune Tour of Estonia ehk Eestimaa velotuur tuleb vaatemänguline, sest kavas on kolmandat korda ka Tallinna linnatänavatel sõidetav proloog. Varasemalt on proloog toimunud kõige esimesel võistlusel 2013. aastal ja viimati toimus see 2019. aastal. Ratturitele on lisanduv avaetapp kindlasti huvitav, sest proloogi rada on väga mitmekesine, esineb kiireid ja sirge lõik, järsk tõuse ja hoogsaid laskumisi ning osavust nõudvaid kurve. Pealtvaatajatele on proloog mugavalt jälgitav näiteks Lauluväljaku territooriumil.\nStart proloogile antakse kell 18:30 Tallinna Lauluväljaku laulukaare eest, kus võistlejad suunduvad Pirita tee poole. Mööda Pirita promenaadi sõidetakse kuni Maarjamäe lossini (Ajaloomuuseum), kus pöörab tee tagasi Lauluväljaku poole. Parlleelselt Mäe teega liigutakse Narva maantee suunas, kuni Circle K bensiinijaama juurest keeratakse paremale. Seal lähedal asuva parkla juurest algab viimane kilomeeter, mis viib võistlejad Lauluväljaku ülevalt spiraali pidi laulukaare all finišisse. Viimane rattur stardib kell 20:30, seejärel toimub autasustamise tseremoonia.\nTour of Estonia 27.05 Tallinn – Tartu grupisõit 192,6 km (+13,5 km neutraaltsoon) Tallinn – Järva-Jaani – Jõgeva – Luua – Tartu\nTeisel päeval viib võistlus Tallinnast välja Tartusse (192,6 km), kuna Eesti on väike, siis vahemaad linnade vahel on samuti lühikesed. Võistluse algab kell 11:00 Tallinna Lennujaama lähedal Hotell Tallinn By Mercure eest. Start võistlusele antakse pärast neutraaltsooni (13,5 km) linnast väljas Vaskjala külas. Võistlusrada kulgeb põhimaanteest eemal vaiksema liiklusega teedel. Võistlusraja 30 kilomeetril on Raasiku vallas Kiviloo kandis (Laasi tee bussipeatuse) lähistel esimene joogipunkt. Seejärel läheb võistlus edasi mitmete põnevate vahefinišitega, kus on hea publikul kaasa elada:\nKell 13:00 esimene Mariine Auto vahefiniš Järva-Jaanis (82,5 km), vahetult pärast Järva – Jaani kirikut\nKapu joogipunkt (95,2 km) Koeru vallas Tartu–Jõgeva–Aravete maanteel Kapu külas\nKell 14:08 teine Mariine Auto vahefiniš Jõgeval (134 km) Jõgeva kesklinnas, Suur tänav 5, Coop hotelli lähedal\nKell 14:35 esimene Tartu 2024 mäefiniš Luual, Nava-Luua-Palamuse maanteel Sääsküla bussipeatuse lähistel\nKell 15:05 teine Tartu 2024 mäefiniš Kukulinnas (175,4 km), Lähte – Elistvere maantee Rüütlimäe bussipeatuse lähedal\nPärast neljatunnist võidukihutamist on võistlejaid oodata Tartus Toomemäele, kus finiš asub munakivisel Lossi tänaval. Eeldatav võitja finiš kell 15:30, seejärel toimub autasustamise tseremoonia ja pressikonverents.\nLadies Tour of Estonia 28.05 (Tartu) 104,2 km (sh. 7,5 km neutraaltsoon)\nTour of Estonia kolmandal võistluspäeval asuvad Tartu kesklinnas starti kõigepealt naised kell 10:30, kui toimub esmakordselt (96,7 km) Ladies Tour of Estonia.\nLadies Tour of Estonia on Rahvusvahelise Jalgratturite Liidu (UCI) kalendrisse kuuluv naisprofiratturite võidusõit, mis tutvustab läbi jalgrattasõidu Tartu linna ja selle lähiümbrust. Naiste võistlusrada viib Tartu linnast välja lõuna suunas Haaslava poole, kus 7,5 km neutraaltsooni järel antakse start. Võistlusrada kulgeb Tartu maakonna teedel Peipsi järveni, kus enne Võõpste küla asub võistluste põnevaim koht 7,9 km kruusalõik, mille järel pööratakse tagasi Tartu poole.\nKahe tunni pärast kell 12:30 oodatakse liidreid Tartu linnaringile (keskmine kiirus 42 km/h), kus Vanemuise teatri ja Toomemäe Lossi tänaval tõusudel on parim võimalus kaasa elada. Võistlejad finišeerivad Emajõe ääres Turu tänaval eeldatavalt kell 13:15, seejärel toimub autasustamise tseremoonia.\nTour of Estonia 28.05 Tartu Grand Prix grupisõit 164,8 km (16 x 10,3 km Tartu linnaringil)\nTour of Estonia meeste sõidu start Tartu linnaringidele antakse peale naiste võistlust samast paigast, Turu tänavalt Aura keskuse lähedalt kell 14:45. Vaatemängulise sõidu jooksul läbitakse 16 korda 10,3 kilomeetri pikkune Tartu linnaring, mida ilmestavad kaks sprinti. Lossi tänavalt munakivitõusuga algav Tartu 2024 mäefiniš (teisel ringil kell 15:00 ja kümnendal kell 17:05 ringil) ja sirgel Turu tänava lõigul toimuv Mariine auto sprindifiniš (neljandal ringil kell 15:40 ja kaheksandal kell 16:35).\nVõidusõit linnas kestab umbes neli tundi ja võistlust on mugav jälgida nii jalgsi kui rattaga, sest vahemaad on lühikesed. Võidusõit lõpeb sprindifinišiga Turu tänaval.\nEeldatav võitja finiš Turu tänaval Aura veekeskuse kõrval kell 18:40, seejärel toimub autasustamise tseremoonia (etapivõitja, Tour of Estonia kolm üldarvestuse parimat ja liidrisärkide võitjad).\npreviousMartin Laas alustas Norra velotuuri\nnextBMX ratturitel oli edaukas nädalavahetus Lätis Valmieras


Vastuvõetud tekstid - Kolmapäev, 5. mai 2010 - Euroopa uus digitaalne tegevuskava: 2015.eu - P7_TA(2010)0133\nEuroopa Parlamendi 5. mai 2010. aasta resolutsioon Euroopa uue digitaalse tegevuskava kohta: 2015.eu (2009/2225(INI))\n– võttes arvesse komisjoni teatist nõukogule, Euroopa Parlamendile, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Euroopa digitaalse konkurentsivõime aruanne. i2010 strateegia peamised saavutused aastatel 2005–2009” (KOM(2009)0390);\n– võttes arvesse oma 14. märtsi 2006. aasta resolutsiooni Euroopa infoühiskonna kohta majanduskasvu ja tööhõive eest(1) ;\n– võttes arvesse oma 14. veebruari 2007. aasta resolutsiooni „Euroopa raadiospektripoliitika suunas”(2) ;\n– võttes arvesse oma 19. juuni 2007. aasta resolutsiooni Euroopa lairibaühenduse poliitika väljatöötamise kohta(3) ;\n– võttes arvesse oma 21. juuni 2007. aasta resolutsiooni tarbijate usalduse kohta digitaalse keskkonna vastu(4) ;\nO. arvestades, et me ei ole Euroopas jõudnud veel täiesti toimiva ühtse digitaalse internetipõhiste- ja sideteenuste turuni; arvestades, et killustatud eeskirjad liikmesriikide tasandil takistavad praegu tõsiselt digitaalteenuste vaba liikumist ja piiriülese e-kaubanduse arengut; arvestades, et Euroopa ettevõtjatele ja avalikele teenustele tõuseb arenenud IKT teenuste ja rakenduste kasutamisest majanduslikku ja ühiskondlikku tulu;\n25. teeb ettepaneku koostada ELi ja liikmesriikide tasandil digitaalse kirjaoskuse ja kaasatuse tegevuskava, mille tähtsamad komponendid on: digitaalse kirjaoskuse õppimise erivõimalused töötutele ja tõrjutuse ohus olevatele elanikerühmadele; erasektoris kõigile töötajatele digitaalsete oskuste õpetamise algatuste stimuleerimine; üleeuroopaline algatus „Targu võrgus talita! (Be smart online!)”, millega tutvustatakse kõigile õppuritele, sealhulgas elukestvas õppes ning erialases koolituses osalejatele, IKT ja internetipõhiste teenuste turvalist kasutamist; ja ühtne IKT sertifitseerimise kord ELi tasandil;\n36. kutsub komisjoni üles kaaluma meetmeid piiriülese internetikaubanduse tingimuste läbipaistvuse ning piiriülese jõustamise ja kaebuste esitamise menetluse tõhususe edasiseks suurendamiseks; rõhutab, et internetikaubanduse edukas areng nõuab toodete ja kaupade tõhusat levikut ning rõhutab seetõttu vajadust rakendada kiiresti kolmas postidirektiiv (2008/6/EÜ);\n37. on veendunud, et liikmesriigid peaksid tagama ettevõtjatele, eelkõige VKEdele vajaliku digitaalse keskkonna; kutsub liikmesriike üles kehtestama „kõik-ühes-kohas” lahendust käibemaksu jaoks, et edendada VKEde ja ettevõtjate piiriülest e- kaubandust, ning kutsub komisjoni üles toetama e-arvete laialdast kasutamist;\n(1) ELT C 291 E, 30.11.2006, lk 133.\n(2) ELT C 287 E, 29.11.2007, lk 364.\n(3) ELT C 146 E, 12.6.2008, lk 87.


Eva-Maria vahetusaasta Saksamaal: Sisseelamine\nPaistab, et nädal on piisav, et uude keskkonda sisse elada või vähemalt mina tunnen hetkel nii. :)\nKool algab alles järgmise nädala teises pooles ja kõik naudivad täiel rinnal lühikest koolivaheaega. Kuna minu perel minuvanuseid tuttavaid ei ole, otsustasin ise kohalikega ühendust võtta. Eestlaslik tagasihoidlikkus sai alla neelatud ja sain teada, et minu linnas elab tütarlaps, kes paar aastat tagasi oli vahetusõpilane Eestis.\nYfukad on alati üksteise vastu sõbralikud ning saime eile linnas kokku. Jõime kohvi ühes väga hubases kohvikus. (Ahjaa, pole veel maininud, et mu peres juuakse alati kohvi asemel teed, mis on tegelikult tervislik ja meeldiv. Kuid vahepeal on ka vaheldust vaja...) Jalutasime linnale mitu tiiru peale, külastasime botaanikaaeda, uurisime draamateatri ümbrust (pildil) ning avastasin enda jaoks veel uusi toredaid kohti.\nNägin (ja kuulsin) vahetusaasta mõjude kohta, mis on väga armsad, sest kui Pauline ingliskeelset sõna ei teadnud, mainis ta hoopis selle vastet eesti keeles (vahel ka saksa keeles).\nJuhuslikult kohtasime linnas üht tütarlast 11. klassi (loe: minu) lennust, kellest mulle just oli räägitud. Tema tuli vahetusaastalt Argentiinast. Kuigi meie põhikursused ei kattunud, siis tore oleks, kui mõni ühine tund siiski leiduks. Aga vähemalt on mul esimese koolipäeva eel juba üks tuttav õpilane kooli peal olemas!\nJõudsime just oma jalutamisega tagasi Gänselieseli juurde ning sealsamas üritas verivärske doktorikraadiomanik purskkaevu juurde saada. Ma ei tea küll, miks ta sellisel juhuslikult päeval (üksinda) lõpetas, aga ka teistele möödakõndijatele oli see tähtsündmus.\nKuigi Hanetüdruk võib olla kõige rohkem suudlusi saanud tüdruk, siis kahjuks on need ajaliselt väga lühikesed... Lõpetaja allalaskumine skulptuuri juurest oli aga väga keerukas ja aeganõudev. Eks ohtlikkuse pärast ongi see traditsioon (osaliselt) keelatud.\nKuigi lubasin toitu mitte pildistada, siis road, mida igapäevaselt valmistame, on väga maitsvad ja näevad ka head välja. Varsti avan oma restorani... :)\nÕhtustes uudistes mainiti muidugi ka Eestit. Sakslased hääldasid Ilvese nime õigesti, mis on loomulikult meeldiv, sest muidu valmistab eestipärane hääldus raskusi. Hiljem arutati, mida eestlased ise arvavad praegusest olukorrast ja ohust. Esitatud küsimusele vastas (inimtühjal) Lauluväljakul dirigent Aarne Saluveer.\nMa ei tea, kuidas Eesti meedia praegust olukorda maailmas käsitleb (ning pisut ei tahagi teada, sest vahetusaastal on võimatu kahes kohas korraga elada...), aga Kesk-Euroopa on väga mures. See BBC artikkel on samade seisukohtadega nagu Saksa uudised.\nÕhtul vaatasime Saksamaa ja Argentiina vahelist sõpruskohtumist. Tulemust ei kommenteeri, sest kuigi Murphy seadus ütleb, et pärast MM-i peab ka Argentiina mõne mängu võitma, siis mitte sellise seisuga.\nAll pildil on näha minu õe jalgpallikaardide kogu (tal on neid raamatuid tegelikult juba kaks tükki, sest üks kaart on puudu :)).\nAhjaa, pereisa tuli taas Göttingeni. Ma ei ole hetkel veel aru saanud, kui tihti ta tavaliselt meid külastab/siin elab, sest 400 km on ikka suur vahemaa.\nPostitaja: Eva-Maria kell 11:07\nSiniste karkudega neiu


Toidulisandid – Sportest\nKohvi, musta ja rohelise tee, mõnede spordijookide, energiajookide, -geelide, koola koostises. Suurendab vedeliku väljaviimist kehast. Mõju noortele sportlastele ei ole täpselt teada ja seetõttu kofeiini ei saa soovitada. Kofeiini kahjulike kõrvalmõjude (närvilisus, maoärritus, unehäired, ärevus, pulsi kiirenemine, pearinglus, -valu) vältimiseks lastel on lubatud tarbida päevas kuni 1 tass kohvi või teed, kuni 1 kofeiiniga spordijook (500 ml) või 1 energiajook (250 ml).\nSeda soodetakse nii organismis, kuid leidub ka lihas ja kalas. Toidulisandina ei ole alla 18aastastele soovitav.\nKuigi noorte sportlaste vitamiinide ja mineraalide vajadus on tavalisest suurem, peaks kõik vajalikud mikrotoitained saama pigem tasakaalustatud toitumisel. Toitumisäärmuste (erilised dieedid, taimetoitlus) puhul on vajalik ikkagi teatud vitamiinide-mineraalide lisaksvõtmine, et tõsta immuunsust ja kiirendada taastumist. Multivitamiinide tarbimine ei ole normaalse toitumise juures vajalik.\nOn vajalik hapniku viimiseks kudedesse, sh lihastesse; rauapuudusel tekib kehvveresus ehk aneemia – naha ja limaskestade kahvatus, kiire väsimine, vastupidavuse langus, südamepekslemine; rauda saadakse peamiselt lihast, aga ka kalast ja maksast, vähemal määral maasikatest, tomatitest);\nToodetakse nahas päikesevalguse toimel ning talvekuudel tuleb seda sageli tabletina juurde võtta. 9-18-aastaste laste D-vitamiini ööpäevane vajadus on 1300 mg);\nVajalik luude ja hammaste arenguks ja tugevuseks, lihaste ja närvisüsteemi normaalseks toimimiseks, kasvamiseks; saab piimatoodetest; puudusel tekivad lihaskrambid, luude pehnenemine\nVajalik südamelihase ja vereringe, närvide ja lihaste tööks; täisteratooted, pähklid, lehtköögiviljad, idud; puudusel tekivad mh lihaskrambid\nEnergia tootmiseks, närvisüsteemi, lihaste ja südame normaalseks tööks, lastel kasvamiseks, õppimisvõime parandamiseks, lihaste toonuse tõstmiseks; muna, liha, kala, piimatooted, maks, täisteratooted, rohelised köögiviljad, herned-oad, seemned.\nJa ära unusta C-vitamiini, et võidelda haigustega ja tõsta immuunsust (puu- ja juurviljad, marjad, nt mustsõstrad, kiivi, paprika)\nNendest ainetest on Eesti tingimustes ja kasvueas lastel sageli puudu ning vajadusel määrab arst neid toidulisandina juurde.\nKuigi noorte sportlaste proteiinivajadus on tavalisest suurem (1,2 – 1,4 g valke päevas/keha-kg), oleks parem saada vajalik valgukogus toiduga, mitte tarvitada spetsiaalseid pulberid-jooke. Selleks tuleb tarida 2-3 portsjonit piima- ja lihatooteid päevas (liha, kala, muna, piim, juust, kohupiim, jogurt, oad, pähklid). Valgulisandeid on peetud suhteliselt ohutuks, kuid lastel ei ole tasakaalustatud ja mitmekülgse toitumise korral nende kasutamine lihasmassi suurendamiseks näidustatud.\nLihastesse hapniku viimise ja aeroobse vastupidavuse ning taastumise kiirendamise eesmärgil kasutatav toidulisandina. Kui süüa piisavas koguses rasvast kala (lõhe, heeringas, värske tuunikala), pähkleid, seemneid, rohelisi lehtköögivilju, ei tohiks nendest puudust tekkida.\nNeed on mõeldud kiireks vedeliku ja energia (süsivesikute) taastamiseks treeningu ajal. Spordijoogid sisaldavad vett, süsivesikuid (40-80 g 1 liitri vee kohta), elektrolüüte (naatrium, kaalium – vedelikutasakaalu hoidmiseks kehas). Erinevad suhkrud joogi koostises kiirendavad vedeliku imendumist ja ühtlasi annavad lihastele treeningul lisaenergiat. Spordijoogid (ilma kofeiinita!) sobivad noortele sportlastele üle 60-minutilisel treeningul vastupidavuse suurendamiseks.\nLisaks poest saadavatele jookidele võid spordijoogi ise teha: sega 500 ml puuviljamahla 500 ml veega, lisa 1/8 teelusikatäit soola.\nEnne treeningut ja treeningu ajal sobivaks energiaallikaks, kuna sisaldavad palju süsivesikuid. Need on aga kõrge kalorsusega ning võivad ohtra tarbimise tõttu põhjustada kaalutõusu. Lisaks kõrgele suhkrusisaldusele on neis ka väike kogus valku ja rasva. Energiabatoon enne treeningut võib tõsta vastupidavust ja parandada sooritusvõimet, kuid mitte rohkem kui muu süsivesikuterikas toit/eine (müslibatoon, kuivatatud puuviljad, banaanid, riisileib pähklivõiga).\nSüsivesikuterikkad kestvusaladel kasutatavad geelid. Sisaldavad suurel määral suhkruid ja vahel ka naatriumi, kaaliumi ja kofeiini. Üle 60 minuti pikkusel raskel kestvustreeningul võiks tarbida 30-60 g süsivesikuid tunnis, et ennetada väsimust ja parandada vastupidavust. Samaaegselt tuleb juua piisavalt vett!\nEi ole sprodijoogid ega paranda kehalist võimekust! Sisaldavad kofeiini, süsivesikuid jm erinevaid komponente. Kõrge suhkrusisaldusega, soodustades vedelikupuuduse kujunemist. Sporditegemise ajal ei ole soovitatatvad.\nNB! Energiajoogid ja karastusjoogid ei sobi treeninguks, kuna on liiga kontsentreeritud ja kanged ning aeglustavad normaalse vedelikutaseme saavutamist.\nA. Bean “Sports Nutrition for Young Athletes”


Trump lõigati välja menufilmist «Üksinda kodus» - Kurioosum - Maailm - Postimees.ee\nTrump lõigati välja menufilmist «Üksinda kodus»\n27. detsember 2019, 10:17\nAmeerika Ühendriikide president Donald Trump filmis «Üksinda kodus 2».\nFOTO: Kuvatõmmis filmist / Twitter\nKanada rahvusringhääling CBC näitas jõulukuul menufilmi «Üksinda kodus 2», aga sel korral ilma stseenita, kus astus üles Ameerika Ühendriikide president Donald Trump.\nCBC ütles, et reklaamidele ruumi tegemiseks lõigati menufilmist «Üksinda kodus 2» välja kaheksa minuti pikkune lõik, mille sisse jäi muu hulgas ka stseen Ameerika Ühendriikide presidendi Donald Trumpiga.\n1992. aastal, mil populaarne jõulufilm loodi, oli Trump tuntud ärimees. Stseenis, mille Kanada ringhääling välja lõikas, küsis filmi peategelane Kevin (näitleja Macauley Culkin) Trumpilt juhiseid, et leida üles uhke New York's Plaza hotelli fuajee.\nTwitteris väljendasid pahameelt Trumpi stseeni väljalõikamise pärast nii presidendi poeg Donald Trump juunior kui mitmed konservatiivsete organisatsioonide liikmed. Konservatiivse ühingu Turning Point USA asutaja Charlie Kirk ütles, et stseen lõigati välja, sest see näitas inimlikust küljest inimest [president Donald Trumpi], keda vasakpoolsed armastavad näidata ebainimlikust küljest.\nPresident ise kirjutas Twitteris naljatades, et film ei ole pärast kõnealuse stseeni väljalõikamist enam endine.\nJõuluõhtul, vahetult enne, kui Trump sai teada, et Kanadas on stseen filmist välja lõigatud, ütles president USA sõduritele, et «Üksinda kodus 2» oli väga suur hitt ja tal oli au selles osaleda.\n«Paljud inimesed mainivad seda igal aastal, eriti jõulude paiku,» ütles Trump. «Nad ütlevad, et nägid mind äsja, eriti lapsed ütlevad, et nägid mind filmis.»\nCBC pressiesindaja Chuck Thompson ütles ringhäälingu veebilehel avaldatud teates, et nagu sageli juhtub, kärbiti ka filmi «Üksinda kodus 2» ajalistel põhjustel.\n«Stseen Donald Trumpiga oli üks mitmetest, mille me filmist välja lõikasime, sest need polnud süžee edasiandmiseks hädavajalikud. Need kärped tehti 2014. aastal, kui me filmi esimest korda enda käsutusse saime, ja kui Trump ei olnud veel president,» teatas CBC ja kinnitas, et stseeni ei lõigatu välja poliitilistel põhjustel.\nBriti valitsus: koroonapiirangud ei tähenda seksikeeldu Loe artiklit\nLAV-s näppasid vargad müügikeeldu ära kasutades 17 000 dollari eest alkoholi Loe artiklit\nVäidetavalt söögi ja joogita elanud India joogi suri 90-aastasena (1) Loe artiklit\nLOODUSE IME ⟩ USAs sündisid arstide sekkumiseta eostatud identsed nelikud Loe artiklit\nKurikaelad varastasid Uus-Meremaal karantiini varjus korraga sada autot Loe artiklit\nAustraalias vajasid päästmist uperkuuti käinud mees, koer ja viis kaamelit Loe artiklit\nKüberkurjategijad nõuavad Pihkva metropoliidilt miljoneid rublasid Loe artiklit\nEcuadoris ärkas surnuks peetud Covid-19 patsient ootamatult üles (4) Loe artiklit\nTrump pakkus koroonaviiruse raviks välja eluohtliku meetodi (39) Loe artiklit\nNagu filmis «Terminal»: Vene tudeng elab tühjas Frankfurdi lennujaamas (3) Loe artiklit\nRinnaimplantaat päästis kanadalanna elu Loe artiklit\nObama: mustanahalistel peab olema võimalik hirmuta poodi või jooksma minna (12) Loe artiklit\nNäosaates osalenud Hanna Martinson: mul on äärmiselt piinlik (11) Loe artiklit


Jäta meelde: viis ebatervislikku toitu - Raamatupidaja\nJäta meelde: viis ebatervislikku toitu\nKui soovid kaalust alla võtta või kaalu hoida, siis soovitame järgnevast viiest toidust loobuuda, kirjutab kaaluabi.ee.\nSiiski, kõike võib süüa mõistlikus koguses, kuid kui need viis toitu kuuluvad sinu lemmikute hulka, on kaaluga raske sõbraks saada:\n1. Suhkruvabad kompvekidVõi vähendatud rasvasisaldusega. Toodetud selleks, et tunduksid meile tervislliku valikuna, kuid mõtle veelkord järele. Ca 200 grammises kartulikrõpsupakis on üle 900 kcal. Pähklid oleksid palju tervislikum valik, kuid ka neis on palju kaloreid, nii et peotäiest on täiesti piisavalt. Maitsev ning oivaline kaaslane pastatoodete kõrvale. Kuid kas teadsid, et supilusikatäies pestos on ca 100 kcal? Seega on tervislikus pastasalatis või kastmes peagi väga palju kaloreid. Kui pestost ei soovi loobuda, arvuta kokku päevase toidu teised kalorid, sest keha peab täpset arvestust, olenemata sellest, kui tervislik see toit on.Tervislik valik tavalise jäätise asemel. Või ei ole see nii? Vähemalt paljud küll usuvad seda. Kuigi sorbetis ei ole palju rasva, on seal hunnikus suhkrut ning sageli on kalorisisaldus kõrgem isegi kui koorejäätises.Kananaha rasvast on paljud kuulnud, kuid kas tead, kui palju rasva seal tegelikult on? Nahata kanakintsus on ca 158 kalorit ning nahaga kanakintsus ca 336 kalorit. Ehk kananahast loobumine on hea mõte, jätkates samal ajal kanaliha söömist. Kanaliha on tervislik, lahja, valgurikas ning täidab hästi kõhtu.\nKas kuulud nende hulka, kel on alati suhkruvaba komm kotis? Pea aga meeles, et „suhkruvaba“ ei tähenda „kalorivaba“. Ühes suhkruvabas karamellis on keskmiselt 7 kalorit ehk kui 10 tükki ära sööd, on see kokku 70 kalorit ning see on juba päris suur kogus. 2. Oliivõliga kartulikrõpsud


Jaapani kohvik ehk lõhnav kunst Kuressaare Raegaleriis - Saarte Hääl\nKozári on kunstnik, kes kasutab oma töödes lõhnasid. „Oma meetodile on ta pannud nimeks nose-vision. Kozári uurib meis lõhnade poolt esile kutsutud mälestusi paikadest ja inimestest,” kirjutab Kiasma muuseumi kuraator Maaretta Jaukkuri.\nPiltide loomisel on Kozári kasutanud lisaks Jaapani tušile ka maitseaineid. Osa lõhnaaineid on nii nagu kokakunsti saavutusedki suures osas määratud kadumisele, kuid pildid nagu mälestusedki jäävad püsima.\nNäituse juurde kuuluvas installatsioonis „Ühine laud“ on kunstnik kutsunud osalema oma sõbrad ja tuttavad – need, kes on tahtnud lisada oma maitset multikultuursesse ellu. Lauainstallatsiooni ja valgustuse on teostanud sisekujundajad Esa Vesmanen ja Timo Pitkänen, lauda on aidanud katta kunstnikud Outi Martikainen ja Jukka Järvinen ning kirjanik Kirsti Simonsuuri.\nKunstnik Hilda Kozári loomingu aluseks on sageli lõhnad. Ta uurib lõhnaaistingute mõju tunnetele ja visuaalsele väljendusele. Lõhnade kaudu ärgitab kunstnik juurdlema paikade, mälestuste ja identiteedi vaheliste seoste üle.\nRaegaleriis kell 14.30 algaval workshop’il sukeldutakse mälestus- ja tundepiltide abil oma identiteeti, tutvutakse lõhnatestiga ja valmistatakse „lõhnagrafitis“ ühine sõnum.


Nagu te hallata kaustu arvuti otsustate kustutada mittevajalikke faile oma arvutis ruumi tegemiseks. On kaks võimalust kustutades failid arvutisse. Kas kustutada saab neid jäädavalt selle nad ei saa tuua prügikasti Maci kasutajatele või recycle bin Windows. Windows on selle käsu saavutatud avamiseks klõpsake klahvikombinatsiooni SHIFT + DELETE. Arvestades, et tavaline kustutamiseks klõpsake kustutusklahvi liigub prügikast, kuhu saab laadida neid sealt fail. Seega peaksite olema ettevaatlik kohta kuidas kustutada faile arvutist.\nKui kustutate jäädavalt failide avamiseks klõpsake klahvikombinatsiooni SHIFT + DELETE seda ei kustutata. Tegelikult ruumi või kustutatud faili asukoht tähistatud tasuta või uuesti kasutada. Seetõttu failid on ikka saadaval, kuni te kasutate, et ruumi on, kui failid on ülekirjutatud kohta. See tähendab, et failid ikka saab taastada, sest nad on mitte kustutada arvuti kõvakettalt.\nMida teha, enne kui taas nihe kustutatud faile\nNii et kui kustutate faile ilma ladustada neid prügikasti ja toomise neid peaks lõppema, kasutades arvuti. Põhjus selleks on nii et kustutatud failide asukoha andmete ülekirjutamise takistamiseks. Arvuti möödub vaba kasutus-ja kui te arvutit edasi kasutada ja siis lõpuks okupatsioon uute failide asukoha andmed salvestada.\nTänapäeva tehnoloogilised edusammud taastada kogemata kustutatud andmeid arvuti kõvakettale. Seal on võimas andmete taastamise vahendid, mis puutuvad klanitud konstruktsioone, et rahuldada oma andmete vajadusi. See on hea omada teadmised andmete taastamise vahendid Wondershare andmete taastamine. Kuigi seal on palju tarkvara seal on tõeline kaaslane oma andmete taastamise Wondershare andmete taastamise.\nOmadusi ja funktsioone Wondeshare andmete Recovey\nSee programm on kergesti saab alla laadida ametlik kodulehekülg http://www.wondershare.com/data-recovery/. See programm oli hästi projekteeritud paar klanitud funktsioonid ja võime mahutada windows ja mac kasutajad. Mac kasutajad alla laadida Wondershare andmete taastamise for Mac. Võite osta seda või proovida tasuta prooviversiooni. On oluline märkida toetuse viimase windows versiooniga, mis on windows 8, windows 7, windows Vista ja windows XP. Arvestades, et Mac need toetavad Mac OS X 10.11 (El Capitan), 10.10, 10,9, 10,8, 10,7, 10,6\nKuidas see tarkvara andmete taastamine? See võiks olla küsimus ikka meelt. See on üsna muljetavaldav. See programm on väga liides, mis võimaldab teil taastada andmeid skaneerimine faile ilma professionaalset ekspert. Tegemist on nelja liiki taaskasutamise süsteem, mille kohaselt standardrežiimis\nKaotatud toimiku taastamise , taastada kustutatud faile.\nVaheseina taaskasutamise andmete toomiseks kadunud portsjoniteks ja suuruse muutmine\nTooraine taaskasutamise tavaliselt taastab faili oma esialgses formaadis. Seda kasutatakse kuna kaks taastamise režiimi ebaõnnestub.\nJätka recovery aitab varasemate taastamise jätkamiseks.\nOn nõustaja režiim, mis saate kasutada, kui sa oled algaja. Tal puudub mõni küsimus, siis see taastab andmeid, kuigi see ei ole tõhus kui standardrežiimis. Wondershare andmete taastamine on parim vahend, kuna see on compactible mis tahes seadmeid nagu digikaamera, kõvakettad, SD kaarte, mälu kaarte, telefonid, meedia mängijad ja kaasaskantavad kõvakettad. Nende seadmete taastamiseks audio, videod, pildid, Arhiiv, kirju ja dokumente. Kas need failid kustutada või viiruse tõttu kaotatud või lasta tõttu vormingu või viirusnakkuse ikka neid tagasi, kasutades seda tarkvara. Pealegi see programm võimaldab teil eelvaate faile, mis on tagasi.\nKuidas taastada kustutatud faile, kasutades Wondershare andmete taastamine\nIlma pikema jututa, lase näha, kuidas taastada faile kustutada, klõpsake Nihuta ja kustutada. Tagada olete alla laadida app ja käivitas arvuti.\n1. etapp faili taastamise režiimi valimine\nProgrammi avades näed mainitud taastamise režiimi juhend selle all. Kuna soovite taastada kustutatud failid valige kaotatud toimiku taastamise režiimi.\nStep2 valige failitüüp ja skannimine\nMilliseid failitüüpe soovite taastada? Valige soovitud failide abil iga. Alates seal klõpsake Järgmine kaotatud failid draivi tuvastamiseks.\nFailide kindlalt tuua aktiveerida lubade kasutada Deep Scan kuigi see võtab skaneerimine oodatust kauem aega. Seejärel klõpsa start nupule ja varuge kannatust, failide need täidetud.\nStep3 Crosscheck ja taastada faile\nPärast skaneerimise protsessi lõpuleviimist on skannitud ilmub nimesid ja tee. Kvaliteedi tagasi faile saab kuvada kas või halb. Saate kuvada dokumendid, audio ja videode enne lõpliku sissenõudmise. Pärast otsustada, mida taastada märkige soovitud failid ja klõpsake käsku Taasta. Lõpuks salvestada need erineva autoga.\nSaada endale koopia see mitmekülgne tööriist, mida saab taastada igas olukorras andmete kadumise ja nautida, mida ülejäänud maailm liigub tantsides.\nWD minu raamat Data Recovery juhendaja\n> Ressursi > Taasta > kuidas taastada shift kustutatud faile


Nõgikikas – kes see on? - Maa Elu\n26. detsember 2017, 20:14\nEi ole raske ka häälitsejat ennast silmata: seal lendab mõneti ebakindlate, pasknääri meenutavate tiivalöökidega, aga üsna sirges joones tubli haki suurune süsimust lind, kes teekonna lõpul teeb paar üles-alla poognat ja maandub puutüvele püstjas asendis. Isase pealagi on punane, mis koos musta sulgrüüga ilmselt ongi andnud alust nõgikikka nimele. Emastel on punane vaid kukal. Nokatüvik on kollakas, silm helekollane. Nii nagu enamikku suuri musti linde, on ka musträhni peetud surma ennustajaks ja Alutaguses on ta nimeks pandud koguni toonetikas.\nMusträhn on levinud Euraasia metsavööndis Püreneedest Kamtšatkani, neid on kokku üle kahe ja poole miljoni isendi. Eestis on 6000 kuni 9000 haudepaari, talvel 15 000 kuni 25 000 lindu. Nad on üldiselt paigalinnud, ainult noored hajuvad, et leida vabu elamispaiku. Viimasel ajal näib selle toreda linnu arvukus tasapisi kahanevat, sest tublisti on tõusnud tema põhivaenlase, metsnugise arvukus. See kiskja võtab matti nii puuõõntes ööbivate kui ka hauduvate vanalindude hulgast ja sööb ka pesapoegi. Kuna musträhn on üsna avaliku olekuga lind ega peitu tihedasse puuvõrasse, siis on ta kerge saak ka kanakullile.\nEnamasti hoiab pesapaika isaslind, hakates oma valdusest nokaga vastu kuiva oksatüügast trummeldades märku andma juba veebruaris. See on kaugele kostev kiire põristamine, paar sekundit korraga, umbes kümme lööki sekundis. Kogu sügise ja talve lahus tegutsenud emalind (vahetevahel põristab temagi) hakkab isasele järjest ligemale hoiduma ja isalinnu alustatud pesaõõs raiutakse kahe kuni nelja nädalaga mõlema paarilise osavõtul valmis. Töö lõppedes on pesapuu all loendatud isegi 10 000 laastukest. Pesapuuks on enamjaolt haab, aga musträhni nokk saab jagu ka männipuidust. Pesi leidub ka kaskedes ja sangleppades, aga puutüvi peab vähemalt 40 sentimeetri jämedune olema. Lennuava on püstjas-ovaalne, 9 × 12 cm suurune. Nende «mesinädalate» ajal on metsades musträhni madalaid metallikõlalisi küü-klü-klüi-klüi-klüi-hüüdeid üsna sageli kuulda. Tihtipeale antakse endast märku metalse klii-ü-ga.\nTavaliselt mai alul on kuni 60 cm sügavuse, üksnes puulaastudega kaetud pesaõõne põhjal neli kuni kuus, harva ka kaheksa läikiva lubivalge koorega muna. Hauduvad mõlemad vanemad, öösiti enamasti isalind. 13 päeva järel kooruvad paljad ja kinnisilmsed pojad. Esimesed kaheksa päeva soojendavad vanalinnud poegi vaheldumisi ning toidavad neid sipelgatest ja nende nukkudest («munadest») koosneva toitepudruga. 17–18päevased pojad hakkavad kordamööda käima lennuaval toitu saamas ja saavad nelja nädalaga lennuvõimeliseks. Siis jaguneb pesakond pooleks: osa poegi jääb isa, osa ema juhtida-õpetada. Mõne nädala pärast jäetakse pojad omapead ja need leiavad endale uue kodupaiga isegi kuni saja kilomeetri kaugusel sünnikohast.\nPesaterritooriumi suurus on mitu ruutkilomeetrit, levila põhjaosas isegi üle tuhande hektari. Vähemalt 300 meetri kauguseni pesapuust tõrjutakse sinna sattunud või tunginud liigikaaslased nokahoopidega ja kriiskava kisaga minema, kusjuures võõraid emaseid ajab minema pereema, isaseid aga pesaperemees ise. Ent toiduotsingul käiakse isegi paari kilomeetri kaugusel. Põhitoiduks on putukad, eelkõige puukoore alt kougitavad üraski- ja sikuvastsed ning sipelgad, eelkõige kuklased. Esimesi aitab kätte saada pikk kidalise otsaga keel, teisi keelel olev liimjas aine. Päevane toidutarve on 800 vastset või tuhat sipelgat. Toitu leitakse puutüvede alumiselt kolmandikult, kändudest ja maapinnalt. Oma küllaltki võimsa noka ja tugevate kaelalihaste abil suudab musträhn toitu hankides pilbasteks lammutada poolemeetriseid kände. Päevas teeb ta 8000 kuni 12 000 nokalööki.\nMusträhnide raiutud pesaõõnsusi kasutavad meil pesitsemiseks paljud linnud: õõnetuvi, karvasjalg-kakk, hakk, kuldnokk, sõtkas, isegi jääkoskel ja kodukakk, varem ka siniraag. Ööbimiseks kasutavad neid orav ja metsnugis, talvitumiseks nahkhiired, suvel võib mõnes õõnsuses leida herilase-, vapsiku- või mesilasepesa.\nAasta linnuks on musträhni valitud Saksamaal (1981) ja Šveitsis (2001).


Uuring: noorsootöö vajab rohkem digilahendusi : Koolielu\nUuring: noorsootöö vajab rohkem digilahendusi\nAvaldaja:Madli Leikop14. Jaanuar 2017\ndigivahendid, noorsootöö, uuring\nKategooriad:Digipööre, Huvitegevus, Digipädevus koolis, Digivärskendus, Kutseharidus, Üldharidus\nHaridus- ja Teadusministeeriumi tellitud uuringu „Infotehnoloogiliste võimaluste rakendamine noorsootöös“ eesmärk oli hinnata digilahenduste kasutuselevõtu võimalusi noorsootöös ning pakkuda välja uusi lahendusi või olemasolevate edasiarendusi, millega toetada nii noorsootöötajaid kui noori.\nUuringu viisid läbi Balti Uuringute Instituut ja E-riigi Akadeemia. Uuringu käigus korraldati kaks veebiküsitlust, üks noorsootöötajate ja teine noorte hulgas. Küsitlustele vastas 365 noort ja 243 noorsootöötajat või noortega tegelejat. Lisaks toimusid süvaintervjuud ja fookusgrupi arutelud.\nTulemused näitavad, et digivõimalusi saab ja tuleb rohkem kasutada noorte kaasamiseks noorsootöö tegevustesse ja selleks, et muuta noorsootöö korraldamine lihtsamaks ja tulemuslikumaks. Seejuures on vaja vähendada digilõhet noorte ja noorsootöötajate vahel.\nPeamine väljakutse: ületada digilõhe noorte ja noorsootöötajate vahel\nÜheks peamiseks väljakutseks on kartus, et noored veedavad niigi palju aega digimaailmas ning digilahenduste senisest rohkem rakendamine suunab noored veelgi enam sinna. Uuringu tulemused näitavad, et hirm noorte digitegevustesse kadumise ees ei ole alati asjakohane – noored üldjuhul ei lange ei isolatsiooni ega tegutse digimaailmas üksinda. Digilahendusi, eelkõige sotsiaalmeediat kasutades soovivad noored olla rohkem, pidevalt ja kiiremini teistega kontaktis.\nTeine suur väljakutse on Eestis valitsev digilõhe: inimeste erinev oskus ja ligipääs infole ning digivõimalustele. Uuring näitab, et noorsootöötajad ei ole sageli valmis digilahenduste teemal aktiivselt arutlema või kaasa mõtlema.\nDigilahenduste noorsootöös kasutamise oskus ja pädevus sõltuvad suuresti inimeste isiklikest huvidest ja vajadustest. Sealjuures võib eristada põlvkondadevahelisi erisusi ja jagada digilahenduste kasutajad üldistatult kolmeks:\n1) konservatiivsemad vanemaealised, kelle hinnangul tuleb noored internetist eemale saada ja kelle arvates on noorsootöö eesmärk noored füüsiliselt aktiivselt liikuma ja tegutsema panna;\n2) innovatiivsed noorsootöötajad ja noortega tegelejad kes, olenemata east, kasutavad noorsootöös aktiivselt sotsiaalmeediat ja muid huvipakkuvaid digilahendusi;\n3) noorsootöötaja karjääri alustavad või hiljuti alustanud noored – ollakse kursis digilahendustega, kuid tulenevalt vähesest noorsootöö kogemusest ning kriitilisest suhtumisest digilahendustesse ei osata digivõimaluste täit potentsiaali ühe võimaliku noorsootöö meetodina kasutada.\nDigilahendusi kasutavad alla poole noorsootöötajatest\nUuringust selgus, et oma igapäevaste töiste tegevuste ja ülesannete juures kasutab digilahendusi 44% noorsootöötajatest. Digilahenduste kasutaja on keskmiselt 39-aastane ning digilahendusi kasutavad võrdväärselt nii naised kui mehed. Piirkonna lõikes eristub digilahenduste kasutamise osas Tallinnas või mõnes teises suuremas Eesti linnas (Tartu, Pärnu, Narva või Kohtla-Järve) töötav noorsootöötaja: võrreldes üldvalimiga kasutab seal 20% rohkem noorsootöötajatest oma töös digilahendusi.\nKasutatavaid digilahendusi võib rühmitada järgmiselt:\n- sotsiaalmeedia ja vahetu suhtlemine;\n- andmete talletamine;\n- sisuloome ja sisu koondamise võimalused;\n- nõustamine, kogemuste vahetamine;\n- noorematele lastele mõeldud keskkonnad;\n- tervise parendamisele kaasaaitavad lahendused;\n- ühiskonnaellu kaasamisele kaasaaitavad lahendused;\n- ideede kogumisele, arendamisele ja toetamisele kaasaaitavad lahendused;\n- projektijuhtimist, sh noorsootöö läbiviimist toetavad lahendused;\n- noorsootöötajatele suunatud lahendused;\n- uute rakendustega kursis olemise võimalused;\n- muud lahendused.\nDigilahendusi kasutatakse noorte teavitamiseks\nDigilahendusi kasutatakse enim noorte teavitamiseks (78%). See hõlmab endas noorsootöötajate sõnul nii informatsiooni leidmist, vahendamist, esitlemist, levitamist kui ka jagamist. Osa noortega töötajatest kasutab digilahendusi eelkõige info visualiseerimiseks, näiteks lisab pilte või videosid.\nErinevate noorsootöö meetodite lõikes kasutatakse noortega töötades digilahendusi kõige rohkem sotsiaal- ja digitaalmeedia rakendamise (88%) ning fotograafia ja filmide tegemise juures (84%). Enim kasutusel oleva meetodi (grupitööde, töötubade, rühmaarutelude, vestlusringide, kohtumiste ja tugigruppide läbiviimine) rakendamisel kasutab 69% kasutajatest ka digilahendusi. Noorsootöötajate sõnul kasutavad nad digilahendusi eelkõige selleks, et muuta tegevusi noorte jaoks huvitavamaks, põnevamaks ning kaasahaaravamaks.\nPaljud noorsootöötajad kasutavad oma töös noortega juba olemasolevaid veebikeskkondi ja -lahendusi. Nii info edastamiseks kui ka noortega suhtlemiseks kasutatakse näiteks laialtlevinud sotsiaalmeedia kanaleid (Facebook (73%), Skype (68%)).\nSamuti kasutatakse Google rakenduste abi failide jagamiseks, erinevatele tegevustele või üritustele registreerimiseks (nt Google Forms) ning hiljem tagasiside saamiseks.\nNoorsootöö valdkondade ampluaa on lai ning noorsootöötajad kasutavad sageli väga (valdkonna)spetsiifilisi rakendusi. Näiteks spordivaldkonnas tegutsevad noorsootöötajad kasutavad erinevaid digilahendusi (Sportlyzer või Endomondo) nii internetipõhise treeningpäeviku pidamiseks kui ka noorte soorituste jäädvustamiseks. Salvestatud materjali saab hiljem noorega koos analüüsida ning jälgida järjepidevalt noore arengut.\nSotsiaalmeedia kanaleid kasutab igapäevaselt 90% noortest\nSarnaselt noorsootöötajatele kasutavad ka noored erinevaid sotsiaalmeedia ja vahetu suhtluse vahendeid väga laialdaselt. Sotsiaalmeedia kanaleid (nt Facebook, Twitter) kasutab igapäevaselt ligikaudu 90% noortest ning iganädalaselt ligikaudu 9% noortest. Sarnaselt noorsootöötajatele, kes pidasid Facebooki gruppe toimivaks meetodiks info edastamisel, peavad ka noored neid väga heaks võimaluseks info levitamisel ning teatud teemade üle arutlemisel, sh hääletuste korraldamisel. Suure miinusena toodi välja aga Facebooki suur infotulv: informatsiooni ei ole võimalik süstematiseerida ja oluline info võib üldises infovoos kaduma minna. Vahetu suhtluse ehk Skype jmt vahendeid kasutab igapäevaselt ligikaudu 86% noortest ning iganädalaselt ligikaudu 12% noortest. Seega kattuvad noorsootöötajate ja noorte poolt kasutatavad veebilahendused suures osas omavahel.\nRühmaaruteludes osalenud noorte hinnangul moodustavad järgmise noorte poolt enim kasutatavate digilahenduste grupi andmete talletamise funktsiooniga lahendused – nutiseadmetes kasutatavad märkmikud, (ühised) kalendrid ja pilveteenused.\nNoortele suunatud infoportaalid noori ei köida\nNoortele suunatud infoportaale tarvitavad noored aga pigem harva: ligikaudu üks viiendik noortest (20%) kasutab neid korra kuus, ligikaudu pooled harvem (49%) ning veerand noorest (26%) ei kasuta üldse. Nende mittekasutamist põhjendatakse peamiselt sellega, et see ei ole noore jaoks oluline (72%) ning ligikaudu 8% noortest pole vastavatest võimalustest üldse kuulnud. Uuringu tulemused näitavad aga läbivalt, et noored üldjuhul ei teadvusta, et tegu on just neile suunatud portaali või veebilehega. Lisaks sellele tuuakse välja ka probleemid andmete ajakohasuse, noorte ealise vastavuse, lahenduste killustatuse ja lühiealisusega. Infoportaali või veebilehe kasutamisel on määravaks selle kasutusmugavus, sisu ning noortepärane kaasaegne disain.\nUuringu tulemuste põhjal koostati seitse ideekavandit, mis kirjeldavad konkreetset väljakutset ja pakuvad võimaluse olukorra parandamiseks digilahenduse kaasabil. Näiteks pakutakse välja ideid, kuidas vähenda noorsootöötajate ajakulu, mis seotud andmete esitamise, planeerimise ja aruandlusega, et oleks rohkem aega sisuliseks tööks noortega. Kavandites on mõtteid, kuidas lihtsustada noorte osalust vabatahtlikus tegevuses ja muuta see atraktiivsemaks ning kuidas suurendada noorte kodanikuaktiivsust ja osalust kogukonna tegevustes. Üks ideekavand näeb ette senise killustatud info koondamist ja interaktiivseks muutmist, et noortel oleks kergem leida oma huvidele vastavaid tegevusi.\nSoovitused otsustajatele, noorsootöötajatele ja noortele\nUuringu tulemuste põhjal soovitatakse noorsootöötajatele järgmist:\nTegutseda tuleb regulaarselt digipädevuse hoidmise ja tõstmisega, sh hoida ennast kursis\nolemasolevate digilahenduste ja nende arengusuundadega. Suur osa noori tegutseb digimaailmas, mistõttu on noortega tegelemisel oluline teada, mida nad seal teevad, milliseid lahendusi kasutavad ning millistesse keskkondadesse või digilahendustesse nad aja jooksul edasi suunduvad. Digitaalne noorsootöö ei ole ainult digilahenduste kasutamine, vaid digitaalne noorsootöö on ka teadmine nutikate valikute tegemisest – millal on vajalik noorsootöö tegevustes digilahenduse kasutamine ja millal mitte.\nDigilahendusi tuleb noorsootöös näha nii abivahendi kui ka meetodina. Noortelt endilt tuleb küsida nõu ja abi digilahenduste valikul, õppimisel ja kasutamisel - noore kaasamine on noore jaoks tema tunnustamine ning näitamine, et ta on milleski hea. Teisalt annab teiste õpetamine väärtusliku kogemuse ka noorele endale. Samuti lihtsustab noortelt nõu küsimine võimalike uute digilahenduste integreerimist noorsootöö tegevustesse või noorsootöötaja igapäevatöösse.\nÜheks noori atraktiivselt kaasavaks meetodiks on häkatonide (inglise keeles hackathon) läbiviimine. Häkaton täidab kahte eesmärki: see võimaldab luua või edasi arendada huvitavaid ideid, teisalt toimib see ka kui noori võimestav protsess, mille käigus õpitakse juurde uusi oskusi. Sõltuvalt teemast ja osalejatest võib häkatonide puhul protsess olla sageli isegi olulisem kui ideede loome. Samas tuleb hoiduda häkatonide ülekasutamisest.\nVältida tuleb info dubleerimist noore huviringi registreerimisel ja jooksva info pakkumisel. Kui on otsustatud, et ringi registreerimine toimub läbi ühe konkreetse veebikeskkonna (nt Stuudiumi vmt) ja seal pakutakse asjaosalistele ka regulaarselt infot tegevuste kohta, tulebki infot pakkuda eelkõige just selle süsteemi kaudu.\nTekst on koostatud HTMi pressiteate ja uuringu „Infotehnoloogiliste võimaluste rakendamine noorsootöös“ lõpparuande põhjal. Foto: Koolielu arhiiv.


Tiiu Kuurme: Haritud inimese hind - Eesti Päevaleht\nTiiu Kuurme: Haritud inimese hind\nKus ja kui palju õieti loeb haridus? Isegi doktorikraad ei pruugi lektori palgale sentigi lisada.\nKui elame ajas, mil enam millestki ei söanda mõelda kui hindamatust, jääb küsimus: kuidas kujuneb hind? Tahaks küsida, milline on haritud inimese hind Eestis ja kes selle määrab. Raha-usku ühiskonnas väljendub haritlase hind eelkõige palgas.\nNiisugust palka, mida makstakse Euroopa pailapse Eesti haritlaskonna valdavale enamikule, pole ühelgi Põhjamaal. Ka koristaja saab kolmandiku võrra rohkem. Kui ülikooli lektor saab kuus kätte 560 eurot, ei tahaks uskuda, et tegu on üksnes ühiskonna väheste võimalustega. Kui olime veel vähemate võimalustega ühiskond, hindasime ülikoolirahvast kõrgemalt. Maailmakuulsa 40 aastat toiminud muusikakollektiivi artist saab palgapäeval arvele 600 eurot. Hiljuti palusid kultuuritöötajad alandlikult sama alampalka, mida saavad praegu õpetajad. Kummalegi öeldi ei pikemalt vestlusse laskumata.\nMeie alavääristatud ja alamakstud haritlased esindavad väga kindlaid valdkondi, need on inimeste ja kultuuriga seotud ametid. Nende hoida on mitte vähem kui kogu ühiskonna elamisväärsus vaimses plaanis. Haritlase praegune hind väljendab, et see töö pole ressursside jagajate silmis hinnaline. See ei takista saatmast avalikkusse sõnumeid, nagu oleks siinmail sihiks teadmispõhine ühiskond ja eesmärgiks kultuuri kestmine üle aegade. Ent haritlase madal hind mõjub ühiskonna silmis ka tema tegemiste väärtusele ja valitsevatele väärtustele. Kus ja kui palju õieti loeb haridus?\nOn küllaga ameteid, mis küll eeldaksid haritud tööd ja kus palk pole laita, aga ametikoht end erialaselt harima ei kohusta: mitut masti juhid, ettevõtete nõukogude liikmed, poliitikud, ministrid, rahvasaadikud. Neis ameteis sünnivad otsused. Ka koolijuhte tööle kutsuvatest kuulutustest on kadunud 240-tunnise juhtimiskoolituse nõue.\nHaritute jaoks on kehtestatud nende kõlblikkust mõõtvad standardid ja formaadid. Alates lasteaia abikasvatajast kogutakse näitajaid, et hindajate pilgu ees kvalifitseeruda. Viimase aja kogemus näitab, et saavutustest ja sooritustest hoolimata sinu hind ei muutu. Doktorikraad ei pruugi lektori palgale sentigi lisada. Ehkki loomeametite puhul on tegelikuks väärtuseks haritlase unikaalsus, osatakse see formaatidesse kohandada. Halvem veel, kui kohti hakkavad hõivama need, kel formaat on, ent pole vaimset haaret, ideid ega ideaale. Pole kuulda, et sedalaadi kvalifitseerumisi eeldaks keegi poliitikutelt või muude tulutoovate ametite pidajatelt.\nEriti odav on pidada õpetavat ja kasvatavat inimest. Odav on nii tema ettevalmistus, seda teenindav teadus kui ka staatus. Järelikult on vähe väärt terve ühiskonna järelpõlv ja ühiskonna enese tulevik.\nMis on haritud inimese alavääristamise hind? See viib meid kiiresti piiri poole, millest alates on rahvuskultuuri ja iseseisva riigi püsimine küsitav. Just hool ühiskonna väärtusruumi eest ongi haritlaskonna peamine ülesanne. Kui haritlased ei saa tunda end väärikana, on peagi põhjust rääkida nendegi rikutusest. Väärikusega on seotud ametiau ja pühendumine. On tõenäoline, et ühiskondlikult väärtustamata õpetaja ei suuda enam piisavalt väärtustada oma tööd ja lapsi. Vaesus teeb väikeseks ja väiklaseks. Õpetaja tusa kasv võib viia kasvatusliku meelevallani, armetu palk võtab arengupüüdlused ja süsteem stagneerub. Ta ei jaksa armastada, kui teda ennast ei armastata. Haridust saatva väeti mentaalsuse ja kooli üldise allakäigu märk on seegi, et enam ei räägita isiksusest, arengust ja pedagoogikast, vaid üksnes koolide sulgemisest, pingeridadest ja näidikutest.\nVõimukandjad küsivad haritlastelt: „Aga kust me raha võtame, kas päästjatelt?” Raha peaks võtma sealt, kus toimub ülemaksmine ja raha tuulde loopimine. Siin võiksid asjaosalised vaadata kõigepealt peeglisse, siis miljonipalgalistele koondamishüvitistele, riigist välja viidavatele kümnetesse miljonitesse ulatuvatele kasumitele, teatud nõukogudesse kuulumise tasudele jne. Väikerahvale ei käi üle jõu oma riik, küll aga hoolimatu ja kitsas omakasuline mõtteviis.


Eesti ornitoloogiaühingu I suvepäevad\nSelle aasta linnumeeste suurüritus – EOÜ I suvepäevad – leidis aset 28.–29. juunil Põlvamaal Valgemetsas. Osavõtjaid oli üllatavalt palju, koguni poolteistsada, ja rõõm on tõdeda, et nende hulgas oli rohkesti koolinoori. Kahe tegusa päeva sisse mahtusid loengud, praktilised õppused, pildivaatamised ja seltskonnaelu.\nValgemetsa asub kaunis Ahja jõe ürgorus, siinset linnustikku on uurinud paljud meie tuntud ornitoloogid. Nüüdki meelitas juunikuine linnukontsert huvilisi kohale juba enne lipuheiskamist. Vaatlusi häiris küll pisut parasjagu jõekäärust alanud sõjamäng paint-ball, sest on ju linnumeestegi väliriietus varjevärvi ja nii oleksid ornitoloogid võinud ohvrite hulka sattuda. Õnneks lendasid kuulid nende pihta, kes seda ootasid.\nÜhingu liikmed jaotati registree- rimisel kolmeks: kollased – Tartu “oblast”, rohelised – Lääne “oblast”, roosad – Tallinna “oblast”, nii oli hiljem kergem ühisesse võistkonda koonduda.\nAvamisel demonstreeris ühingu tegevdirektor Jaanus Elts EOÜ uut lippu ja palus selle heisata auliikmetel Linda Metsaorul ja Mait Zastrovil. Pärast tervituskõnesid tuli igaühel endal valida, kus kaasa lüüa. Kuulata oli loeng Ahja jõe ürgoru linnustikust. Noorem rahvas sai osaleda Toomas Jüriado korraldatud linnuhäälte tundmise võistlusel, kus üks võistkond tundis 15 linnulaulust ära isegi 16! Asko Lõhmus näitas oma linnusulgede kogu. See etteaste oli nii populaarne, et uudishimulikud mahtusid vaevu ruumi ära. Kotkamehed õpetasid, kuidas raudadega puu otsa ronida. Vaadata sai Arne Aderi slaidiprogrammi Siiksaare loodusest ja IBA-kanast, kaasa teha mõttelise linnuretke Austraaliasse koos Andres Kuresoo ja Eerik Leibakuga. Linnuklubid rääkisid oma suurtest ja väikestest tegudest.\nEt üritus liiga tõsiseks ei kujuneks, korraldati vahepeal “oblastite” vahel jõuproov “rakenduslikus ornitoloogias”. Jõudu prooviti neljal alal. Esimese – takistusjooksu (läbi vett täis basseini) kalamehekummikutega võitis kollane võistkond, teine võistukatsumine kinnitas ütlust “Kui ei jaga pea, siis jagavad jalad”: luige kaelarõngaste lugemisel vaatas kavalam numbri kaugelt binokliga ära, samas kui osa päris rõngani jooksis (luiged linnumeest küll nii lähedale ei laseks). Täpsemalt said numbri loetud siiski need, kes päris ligi tormasid. Vaatlustoruga numbrilugemine oli aga kunst omaette. Üldvõit punastele. Kolmas katse oli raskem: pesast, mille kotkamehed olid puu otsa pununud, tuli alla tuua muna, määrata muna haudeaste ja ta siis tagasi viia. Lisaks kiirusele hinnati ka seda, et ronija ei satuks eluohtlikku olukorda. Läänemaa linnuklubi osav ronija tõi seekord võidu rohelistele. Viimane ja kõige raskem ala oli sajandi keskpaigast pärit binokkel-prillidega pildilt lindude arvukuse hindamine. Vastupidiselt psühholoogide uuringute tulemustele, et lindude arvukust kiputakse allahindama, võib seekord öelda, et pakuti nii siia- kui ka sinnapoole ja üldiselt väga valesti. Teistest veidi täpsemad olid kollased.\nLõkkeõhtut sisustas viktoriin, küsimused olid seekord valitud enamasti konksuga. Õhtu lõpul autasustati Eesti Looduse ja EOÜ jutuvõistluse “Linnuelamus” võitjaid; auhinnad said ka kõik päeva jooksul edukalt esinenud võistkonnad. Vestlusring lõkke ääres ei kestnud aga kaua, sest hommikusteks linnuvaatlusteks tuli end välja puhata.\nJärgmisel päeval oli alates kella kuuest mitmel pool metsa all näha väikesi inimrühmi: alanud olid linnuretked algajatele, edasijõudnuile, professionaalidele ja individualistidele, erilisi linnuharuldusi aga seekord ei märgatud. Pärast hommikusööki läks osa huvilisi tutvuma Taevaskoja linnustikuga, ülejäänud said kuulata loenguid sookurest ja hanedest. Ka päris algajaid polnud unustatud: õpetati, millest alustada ja kus kaasa lüüa.\nJa olidki selleks korraks suvepäevad läbi, lipu langetasid ühingu noorliikmed Põlva gümnaasiumist. Järgmise aasta suvine kokkusaamine toimub Pärnumaal Kaisma järve ääres, korraldab linnuklubi Buteo.