Ultimate Farlowella (oksa säga) hooldusjuhend - kalakasvatusmaailm * Pidamine ja aretus\nUltimate Farlowella (oksa säga) hooldusjuhend\nKalad on igasuguse kuju ja suurusega, kuid sageli tõmbab meid ainulaadse väljanägemisega kala. Farlowella pakub teie paagile huvitavat esteetikat.\nÄrge oodake, et neilt tekiks aktiivsust, suurem osa nende ujumisest on tingitud sellest, et neile on tehtud särtsu. Nad on pelglikud kalad, nii et tankikaaslased tuleb hoolikalt läbi mõelda.\nKa paagi tingimusi tuleb hoolikalt kontrollida. Farlowella vajab vett täiuslikuks või tekivad neil varsti terviseprobleemid.\nKui see viib teid minema, ärge muretsege, pärast selle juhendi lugemist peaks teil olema kogu teave, mida vajate Farlowellaga uue akvaariumi alustamiseks. Me käsitleme nende hoolduse kõiki aspekte.\nHoolduse tase: Vahepealne\nVärvivorm: Pruun tumedate triipudega\nEluaeg: 5-15 aastat\nSuurus: Kuni 9 tolli\nDieet: Peamiselt taimtoidulised\nPaagi minimaalne suurus: 20 gallonit\nPaagi seadistamine: Taimede ja tasase pinnaga magevesi\nÜhilduvus: Liikide tank või rahulik kogukond\nMõiste Farlowella viitab pigem kalade rühmale kui ühele konkreetsele liigile. See on perekonna Loricariidae perekond, mis sisaldab oksa säga.\nOkas säga on umbes 37 liiki, kuid tavaliselt müüakse akvaariumides ainult kahte. Need on Farlowella acus ja Farlowella vittata. Kahest liigist F. vittata on palju levinum, kuna F. acus on muutunud ohustatud.\nPerekond on levinud Lõuna-Ameerikas, täpsemalt Amazonase, Orinoco ja Paraná jõgedes. Siin elavad nad üleujutatud aladel, kus on palju taimestikku ja puude juuri / oksi.\nNende kalade eluiga võib olla väga erinev. Mõni saab elada 15 aastat või kauem, teised aga ei saa seda 5-aastaseks. Olge valmis nende kalade eest pikka aega hoolitsema, kuid ärge imestage, kui kaotate need arvatust varem.\nOkas säga ei ole üks sagedamini peetavaid kalu, nii et neid ei varustata igas lemmikloomapoes. See sõltub teie kohaliku poe suurusest. Vaadake veebis ringi, et leida teile lähedasi aktsiaid.\nÜksik kala ei tohiks liiga palju maksta, maksab 5–10 dollarit.\nNeed kalad on üldiselt rahulikud, kuid nad on ka arglikud. Seetõttu sobivad need kõige paremini liikidepaaki, kuna tankikaaslased saavad neid toiduga lihtsalt konkureerida.\nKuigi need liigid ei pea tingimata kimama, tunnevad nad olemist omasuguste liikidena ja neid saab pidada suurtes rühmades.\nAinus aeg, mil nad võivad agressiivsust näidata, on paaritumine, kus mehed muutuvad mõnikord territoriaalseks, kuid nad vigastavad üksteist harva.\nVõimalus on kogukonna tank, kuid tankikaaslased peavad olema aeglaselt ujuvad ja rahulikud, et nad ei hirmutaks teie oksa säga.\nPraktiliselt kogu nende aeg veedetakse kinnitunud pindade külge kinnitatuna. Nad ei liigu eriti sageli, kui nad seda tavaliselt teevad, lihtsalt hüpates uude asukohta. Looduses aitab liikumatuna püsimine neil sulanduda keskkonda.\nOksa säga on väga õhuke ja väga pikk nagu okas, sellest ka nimi. See toimib suurepärase kamuflaažina koos nende vähese liikumisega, aidates neil kiskjaid vältida.\nÄrge muretsege, saate neid hõlpsalt märgata.\nNende suurus võib ulatuda kuni 9 tollini, mis võib akvaariumis võtta palju ruumi, eriti kui plaanite neist rühma pidada.\nSelle pika kere esiosas on hääldatud rostrum, nende silmad on kohe taga. Uimed on suhteliselt väikesed, kuna need kalad ei vaja neid kiireks ega intensiivseks ujumiseks. Sabauime on harilik; ülemine ja alumine osa eraldatakse üksikuteks punktideks.\nKeha on helepruun, kahe tumeda triibuga, mis kulgevad kõnetoolilt sabale mõlemal pool keha. Värvipuudus aitab neil varjatud olla.\nMõnikord purunevad triibud täpiliseks mustriks. Peale selle on kalade erinevused, välja arvatud meeste ja emasloomade erinevused.\nTeie kala seksida ei tohiks olla keeruline. Isased on suuremad ja laiema kärsaga. Mehe kärss kaetakse paaritumiseks valmistudes ka odontoodides (hammastel pinnal).\nLooduses leitakse Farlowella Lõuna-Ameerika jõgedes, näiteks kuulsas Amazonase jões.\nNad kipuvad kinni jääma madalatesse kohtadesse, kus puude juured ja taimestik pakuvad neile palju kaitset. Nende kamuflaaž ei oleks avavees eriti efektiivne.\nVee kohal olevad puud ja seal olevad taimed blokeerivad palju päikesevalgust. Seetõttu võivad need jõeosad olla üsna hämarad, eriti selle põhjas, kus tavaliselt leidub oksa säga.\nVesi voolab õrnalt, palju aeglasemalt kui sügavamad lõigud jõe keskosa poole. See oleks soe, pehme ja kergelt hapukas.\nOn oluline, et taastaksite need akvaariumi veetingimused ja hooldaksite neid. Farlowella on tundlik nende keskkonna muutuste suhtes. Halvad veetingimused lühendavad nende eluiga.\nTingimused, kuhu peaksite püüdma, on temperatuur 75–79 ° F ja pH 6–7.\nNende tingimuste säilitamiseks vajate kütteseadet ja tõhusat filtrit. Katsetage igal nädalal vett, et saaksite muudatusi märgata kohe, kui need muutuvad.\nTe ei peaks õhu- / veepumpa vajama, sest Farlowellale ei meeldi tugev vool. Teie filtri väljalaskeava peaks looma piisava vee liikumise.\nEnamik nende ajast veedetakse paagi põhjas, nii et see piirkond peab olema täiuslik. Pehme liivane substraat on ideaalne, kuna selle kriimustamine on vähem tõenäoline, kuna kalad ujuvad sellest toitu otsides.\nOksa säga istub pindadel, nii et lisage aluspinnale mõned kaunistused. Pikad puutükid on hea mõte, kuna need toetavad kala kogu pikkuses.\nTaimed teevad kaunistustele sarnastel põhjustel suurepäraseid täiendusi. Nad pakuvad ka varjualust kergete ja paakaaslastega.\nMis suuruses akvaariumi nad vajavad?\nOkas säga on mugav 20-gallonistes või suuremates paakides. Grupid vajavad suuremat akvaariumi, kuna nad mõlemad kasvavad pikaks ja vajavad oma ruumi.\nMida väiksem on paak, seda raskem on veetingimusi säilitada, mis on nende kalade tervise hoidmiseks ülioluline. Kui te pole kogenud akvaarist, aitab suurema mahuti pakkumine neid kauem hooldada.\nNeed kalad võivad üsna pikaks saada, nii et iga rühma lisamine vajab vähemalt 10 gallonit vett. Mida suurem on paak, seda mugavamaks nad saavad.\nKogukonna akvaarium on võimalik, kuid peate tankistid hoolikalt valima.\nOkas säga on pelglik, nii et vältige agressiivseid, õhulisi või isegi lihtsalt suuri kalu. See välistab paljud liigid, nagu enamik tsiklide, kuid mõned võimalused seal on endiselt olemas.\nVõiksite proovida väikseid tegelasi, näiteks Neoontetreid või Leegitetrasid. Sarnaste liikide hulka kuuluvad Danios (nt Zebra või Pearl) ja Devario.\nSelgrootud suudavad teha mõned head tankikaaslased. Enamik krevette ja tigusid ei jää teele ega hirmuta teie Farlowellat.\nKui olete oma oksa sägale tankisõprade tutvustanud, jälgige neid tähelepanelikult. Veenduge, et nad saaksid vajalikku toitu. Kui muud kalad varastavad kõik, peate võib-olla neid eraldama.\nFarlowella hoidmine koos\nOleme juba maininud, et oksa säga saab edukalt rühmadena pidada. Liigipaak on vaieldamatult parem idee kui kogukonna paak, kuna need pole toiduga konkureerimiseks head.\nAinus aeg, kui võite rühmas probleeme märgata, on see, kui nad paarituvad. Mehed ajavad vahel paika, kuid see on harva vägivaldne, nii et võite jätta nad omaenda seadmesse.\nNeed kalad on enamasti taimetoitlased. Looduses leppiksid nad vetikatega pindadelt, kuhu nad ahvendasid, ja pühiksid ära kõik muud taimed, millega nad kokku puutuvad.\nTundub, et mõned inimesed arvavad, et te ei pea vetikate sööjatele toitu pakkuma, sest nad söövad vetikaid paagis, kuid see on vale. dieet.\nKõige sagedamini kasutatakse vetikavahvleid. Neid võib leida enamikes poodides ja teie kala võtab need rõõmuga vastu.\nNeid saab täiendada teie köögist pärit roheliste köögiviljadega. Proovige tükeldada suvikõrvitsa, spinati või salati väikesed tükid.\nOksa säga dieedile saate lisada väikeseid koguseid lihalisi toite, näiteks külmutatud toite. Taimestik peaks alati siiski olema peamine toiduallikas.\nSöötage neid kaks korda päevas, et hõlbustada nende seedesüsteemi tööd. Te ei pea neile palju andma, substraadil ei tohiks päeva jooksul olla palju toite.\nKui esmakordselt oma kala saate, jälgige, et veenduda, kas nad söövad. Mõni võib keelata lihalised toidud.\nTeie oksa säga jälgimine on eriti oluline, kui neil on tankikaaslasi. Farlowella jaoks on toiduga konkureerimine lihtne, seega veenduge, et nad saaksid midagi.\nKuna need kalad on muutuva keskkonna suhtes väga tundlikud, võib nende hooldamine olla keeruline. Oleme juba maininud, et ideaalsed tingimused tuleb säilitada. Äärmiselt oluline on seda meeles pidada.\nIdeaalsed veetingimused on ülalpool nimetatud. Nende hooldamiseks vajate järjepidevat puhastusprotseduuri. Tehke iganädalaseid osalisi veevahetusi ja pühkige liigsed vetikad enne kontrolli alt väljumist.\nKasutage igal nädalal tingimuste kontrollimiseks veetesti komplekti. See hoiatab teid probleemidest ja aitab kiiresti reageerida.\nSöötmise ajal kontrollige, kas kõik seadmed töötavad. Pannes termomeetri paagi vastasküljele küttekeha külge, saate kontrollida, kas temperatuur on õige.\nEhkki oksa säga on halbade veetingimuste suhtes tundlik, kipuvad nad tavaliste haiguste (nt Ich) vastu teistest kaladest vastupidavamaks. See võib olla tingitud nende soomustatud kehadest.\nSee ei tähenda, et nad neid haigusi siiski ei saaks, seega olge tavaliste sümptomite osas. Näiteks tekitaks Ich nende kehas valged laigud. Puuduvad liigiomased haigused, millest oleks vaja teada saada.\nOksa säga aretamine on üsna lihtne. Tingimused peavad olema täiesti ideaalsed. Kuigi see võib olla keeruline, peaksite seda ikkagi tegema nende üldhoolduse osana. Kui tingimused on kehvad, ei ürita nad isegi paarituda.\nTemperatuuri järk-järguline tõstmine 79 ° F-ni võib aidata käivitada säga kudemise.\nSelliseid kalade viisakusi ja paaritusi tõenäoliselt ei näe, sest tavaliselt juhtub see öösel, kui tuled välja lülitatakse.\nVõite tulla tagasi oma akvaariumi, et leida mune, mis on kinnitatud paagi ümber tasasele pinnale. Meeste ülesanne on kaitsta mune kahjustuste eest. Samuti fännab ta neid oma sabaga.\nMunad peaksid kooruma nädala pärast ja tärkav prae saab umbes 5 päeva pärast tasuta ujumiseks.\nPraad on halbade veetingimuste suhtes sama tundlik kui täiskasvanud, kui mitte rohkem. Neid võib olla keeruline ka toita. Mõne päeva pärast võite suurema osa praadimisest kaotada.\nRohelised köögiviljad on prae jaoks heaks toiduallikaks. Lõika nende jaoks väikesed spinati- või salatitükid. Vetikad on veel üks hea toiduallikas, seega veenduge, et neid oleks palju.\nKas Farlowella sobib teie akvaariumi?\nOn ebatõenäoline, et suudate Farlowella juba loodud paaki lisada, lihtsalt seetõttu, et akvaariumi tingimused ja paakaaslased peavad olema hoolikalt läbi mõeldud.\nNendele kaladele paagi seadistamine on lihtne, probleemiks on keskkonna püsimatu hoidmine. Seetõttu on kasulik mõni varasem kala pidamise kogemus - tavaliste vigade vältimiseks.\nVeeolude hoolikas jälgimine on võtmetähtsusega. Testikomplekti korrapärane kasutamine aitab teil probleeme märgata enne, kui neil on võimalus kahju tekitada.\nFarlowella on armas kala, mis muudab paagi põhja huvipakkuvaks alaks, isegi ilma palju tegevust pakkudes.\nMiks sulle meeldib Farlowella pidamine? Andke meile allolevates kommentaarides teada ...\nVaata videot: Pair of Twig Catfish (Oktoober 2020).\n30 galloni kalapaak: seadistused, varude ideed, varustus ja palju muud…\nEastern Boxi kilpkonna täielik hooldusjuhend: dieet, elupaik ja palju muud ...\nParim kalatoit aastaks 2020 [meie ülevaated ja võrdlused]\nParim pH-meeter aastaks 2020 [meie ülevaated ja võrdlused]\nKääbusliiliad (Nymphaea nouchali)\nParim LED-akvaariumi valgustus: ülim juhend õige valimiseks\nKuldkala: A-Z parimad kuldkala tüübid (ühesaba ja väljamõeldud)\nKääbusgourami juhend: kas see on teie jaoks erksavärviline kala?\nKaunimad papagoikalaliigid ja 7 hämmastavat fakti nende kohta\nFantail kuldkala: fantastiline väljamõeldud kala külma veega akvaariumidele\nDiscus Fishi ülim hooldusjuhend: akvaariumi kuningas?\nKas essentsõlid on teie kaladele head?\nScarlet Badise hooldusjuhend: paakide paaritamine, söötmine ja aretamine\nHoidmine & amp; AretusTaimedÜldineKaladeta tankikaaslasedAkvaariumMerekaladMageveekalad


kontakt | Kristallimaja\nKristallimaja on 2018. a alguses valminud e-pood, mille eesmärgiks ja sooviks on tuua inimestele lähemale kristallide imeline ning müstiline maailm.\nJuba iidsetest aegadest on usutud kristallide kasulike omadusi ja meil on rõõm seda traditsiooni jätkata. Kristallimaja tooted on mõeldud kõigile ning oma kaubavalikut uute huvitavate kristallidega täiendame pidevalt.\nPakume soodsa hinnaklassiga kvaliteetseid tooteid ja transpordime need võimalikult kiiresti Sinuni. Usume, et kõige tähtsam investeering saab olla see, mis on tehtud iseendasse ning pidage meeles; See mida me enda ja maailma kohta usume, saab meie jaoks reaalsuseks.\nPärast tellimuse edukat tasumist on tarneaeg 1-3 tööpäeva. Meie transpordipartneriks on Omniva.\nOstudele, mille summa on võrdne või ületab 25 €, on transport tasuta. Väiksemate ostude korral on Omnivaga saatmise hind 3.00 €.\nPakiautomaatide täitmise ja tühjendamise ajad.\nKüsimuste korral vastame Teile esimesel võimalusel\nKüsimus või sõnum *\nVõi võtke meiega ühendust e-maili teel: info@kristallimaja.ee\nvõi helistades numbrile: 5669-58-78\nTutvuge ka meie müügitingimuste ja privaatsuspoliitikaga


Kerri Kotta valimisprogramm | Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia\nRektori valimised 2017 > Kerri Kotta valimisprogramm\nKerri Kotta valimisprogramm\nKerri Kotta CV\nKerri Kotta – visioon ja tegevuskava EMTA rektorina\nÜldist. Eesti Muusika ja Teatriakadeemia (EMTA) peamiseks ülesandeks on professionaalsete muusikute – interpreetide ja heliloojate – ning muusikateadlaste, näitlejate, lavastajate, muusikaõpetajate ja kultuurielu korraldavate spetsialistide koolitamine, mis laiemas plaanis on seotud ülesandega tagada professionaalse muusikakultuuri ja kutselise teatri järjepidevus Eesti Vabariigis. Nimetatud ülesandest lähtuvalt on EMTA peamiseks eesmärgiks muusika ja teatri valdkondade õppe arenemiseks võimalikult soodsate tingimuste loomine ja seda nii koolisiseselt kui ka ühiskonnas laiemalt.\nMuusikaharidus kui terviklik süsteem ja professionaalse järelkasvu tagamine. Kuigi EMTA keskseks ülesandeks on anda muusikaharidust selle kõrgeimal astmel, sõltub viimane olulisel määral kehtivast muusikaharidussüsteemist tervikuna. Nõukogude aja poolt pärandatud ja hiljem erinevate reformide tõttu killustunud muusikahariduses näib hetkel puuduvat üldiselt aktsepteeritud ja terviklik arusaam selle ees seisvatest ülesannetest. Pole selge, kas see peaks pakkuma laiapõhjalist huviharidust või valmistama ette professionaalseks muusikuks pürgijaid. Kui see peaks tegema mõlemat, siis missugune peaks olema tasakaal kahe suuna vahel? Segadus muusikahariduse madalamates astmetes – õigupoolest nimetatud astmete hägustumine (näiteks antakse solfedžo algõpet tänapäeval kõigis muusikahariduse astmetes) – väljendub otseselt EMTAsse sisseastuvate tudengite erinevas muusikalises ettevalmistuses. Seetõttu on EMTA pidanud sageli täitma nn ühtluskooli rolli, mis aga ei peaks olema kõrgemat muusikalist haridust andva institutsiooni ülesanne. EMTA peaks võtma muusikaharidusmaastiku korrastamise oma südameasjaks ning hakkama koostöös erinevate alaliitudega ja EMTA osakondadega liikuma ühtse süsteemi suunas. EMTA õppekavade võimalik reform tuleks aga siduda otseselt nimetatud ettevõtmisega: selle kaudu saab EMTA inspireerida ja mõjutada ka alg- ja keskastme muusikakoole vajalikke samme astuma. Laiemaks eesmärgiks oleks kogu muusikaharidust puudutava seadusandluse ülevaatamine.\nNimetatud teemaga tegelemise eesmärgiks on tagada, et EMTAsse astuksid hästi ettevalmistatud tudengid muusikat õppima ka 10 ja 20 aasta pärast.\nEMTA ja muusikaõpetajate ettevalmistus. Pensioniikka jõudvate muusikaõpetajate arv üldhariduskoolides ja muusikakoolides kasvab kiirelt. Samuti on probleemiks muusikaõpetajateks pürgivate väheste tudengite muusikaline väljaõpe, mis ei vasta ühelt poolt ühiskonna ootustele (maapiirkondadesse oodatakse sageli paljude erinevate oskustega spetsialiste) kui ka tasemele (näiteks muusikapedagoogika magistriõppesse pürgivatel tudengikandidaatidel võivad puududa elementaarsed muusikateoreetilised teadmised). EMTA ja (Tallinna Ülikooli) TLÜ muusikapedagoogika magistriõppekava pole aga praegusel kujul täitnud sellele pandud lootusi. Samuti võib pikemaajaliselt osutuda probleemiks instrumentaalpedagoogika suuna õppe liigne spetsialiseeritus vaid ühe instrumendi õpetamisele. EMTA lähimaks eesmärgiks peaks olema killustatuse kaotamine selles valdkonnas ning ühtse muusikapedagoogikaalase kompetentsikeskuse loomine, mis hakkaks kogu seda mitmetahulist küsimust integreeritult ja vajadusel koostöös TLÜ ja teiste institutsioonidega lahendama.\nEMTA kui avalik-õiguslik ülikool ja teaduse rahastamine. Vastavalt ülikooliseadusele on ülikool institutsioon, milles õpe toimub kõrghariduse kõigil astmetel – bakalaureuse-, magistri- ja doktoriõppena. Doktoriõppega on otseselt seotud teadustegevus, mis EMTAs toimub küll suhteliselt efektiivselt, kuid mille pikaajalisem areng on pärsitud teaduses kuni viimase ajani domineerinud projektipõhise rahastamise tõttu. Teisisõnu, enamik EMTA teadustöö kohustusega liikmeid töötab õppejõududena, kellel on n-ö teadustöö kohustus. Erinevalt teaduritest, kelle põhitegevuseks on uurimistöö, moodustab õppejõu koormuse sisulise telje õpetamine, mistõttu uurimistöö jaoks kipub aega nappima. Ka EMTA üksikute teadurite õpetamiskoormus on võrdlemisi suur, sest teaduri palk eraldivõetult pole konkurentsivõimeline. Selline süsteem pärsib uute inimeste tulekut ja seab kahtluse alla süsteemi jätkusuutlikkuse pikemas perspektiivis. Kuna teaduse kadumisega lakkaks EMTA ühtlasi olemast avalik-õiguslik ülikool, kes oma õpetamises on vaba ja autonoomne, siis peab EMTA üks prioriteete olema teaduse pikaajalise rahastamissüsteemi väljatöötamine ja tagamine.\nEMTA ja kaunid kunstid kõrgharidussüsteemis. EMTA on oma profiili tõttu (praktilise tegevuse suur osakaal) üsna erinev klassikalisest teadusülikoolist. EMTA ja Eesti Kunstiakadeemia e(EKA) eristuvad teistest ülikoolidest ka selles, et siin toimub uute teadmiste loomine nn loomepõhise uurimistöö (artistic research) kaudu. Tegemist on uudse uurimistöö vormiga, mis alles otsib oma kohta nii EMTAs ja EKAs kui ka Euroopa kaunite kunstide haridussüsteemis laiemalt. Kuigi ka loomepõhise uurimistöö eesmärgiks on analoogiliselt n-ö klassikaliste teadustega mingi uue teadmiseni jõudmine, on sellel ühtlasi oluline tähtsus loome kui spetsiifilise tegevuse kommunikeerimises ühiskonnale laiemalt. Tänapäeva loomeisik ei saa olla ainult oma valdkonna tippspetsialist, vaid ühtlasi oma tegevuse edukas mõtestaja ja selle ühiskonnale kommunikeerija. Oma tegevuse põhjendamine ühiskonnas laiemalt on olnud EMTA (ja ka EMTA lõpetajate) üks nõrkusi ning loomepõhise uurimistöö laiendamine võiks olla üks lahendusi selle olukorra parandamisel. Seetõttu peaks EMTA üheks rolliks olema koostöös EKAga ja rahvusvaheliselt loomepõhise uurimistöö arendamine, samuti loomepõhise uurimistöö kui spetsiifilise ja unikaalse uurimisvaldkonna eluõiguse kaitsmine Eesti teadussüsteemis laiemalt. See on ühtlasi garantiiks, et doktoriõpe ei piirduks EMTAs ainult muusikateadusega ega oleks lahus praktilisest muusikategemisest.\nEMTA rahvusvahelisus. Vältimaks kapseldumist peab EMTA olema jätkuvalt rahvusvaheliselt aktiivne ja nähtav. See tähendab nii külalisõppejõudude kui ka välistudengite aktiivsemat kaasamist. Seejuures tuleks jõuda selleni, et välisõppejõud viibiksid EMTAs pikemalt (vähemalt ühe semestri või õppeaasta, aga soovitavalt ka kauem). Paljud ülikoolid otsivad endale sobivaid välistudengeid ning seda peaks jätkuvalt tegema ka EMTA, kuid mitte kvaliteeti ohvriks tuues. Seetõttu tuleks praegust välisüliõpilaste sissetoomise süsteemi muuta (üheks võimaluseks kvaliteeti tagada võiks olla näiteks sisseastuvate tudengitega tingimuslepingute sõlmimine). Samuti tuleks laiendada EMTAsse õppima asuvate välisüliõpilaste geograafiat. Väga oluline on, et EMTA mõtleks jätkuvalt uute erialade avamise peale, mis oleksid maailmas unikaalsed ja siia õppima asuvatele tudengitele atraktiivsed. Oluline osa välistudengitest jääb Eestiga alati mingil viisil seotuks, mistõttu EMTA rahvusvaheliselt aktiivne tegevus looks ühtlasi kaudselt rahvuslikku ja kultuurilist rikkust.\nÜliõpilaste sisenemine tööturule ja EMTA õppekavad. EMTA eesmärgiks peaks olema spetsialistide ettevalmistamine, kes orienteeruksid ümbritsevas tegelikkuses ning oskaksid oma tegevust sellega suhestada. See aga tähendab, et lisaks erialalisele stuudiumile peaksid tudengid muusikalistest jt eeldustest lähtuvalt omandama ka muid eluks ja tööks vajalikke oskusi (tudengeid tuleks paremini ette valmistada olukorraks, kus professionaalne tööturg, vähemalt klassikalist interpreeti silmas pidades, Eestis sisuliselt puudub). EMTA-siseselt tähendaks see suuremat ja paindlikumat koostööd erinevate osakondade ja kompetentsikeskuste vahel ning õppekavu, milles tudengi personaalsete huvidega enam arvestataks. EMTA peab ühtlasi leidma täiendavaid ressursse tegevuste läbiviimiseks, mis tudengite professionaalseid oskusi tõstaks. Õppekavad peaksid olema piisavalt vabad võimaldamaks kontsentreeruda enam pilliõppele neil, kellel on eeldusi saada rahvusvaheliselt läbilöögivõimeliseks artistiks, ning arendada muid oskusi neil, kes näevad end lisaks interpreedile ka näiteks õpetajate või kultuurikorraldajatena.\nEMTA ühiskondlik mõjukus. EMTA peab muutuma muusikaharidussüsteemi objektist selle täisväärtuslikuks subjektiks, kes teeb aktiivselt ettepanekuid haridus- ja teadusministeeriumile muusikahariduse kvaliteedi parandamiseks (vt ka punkti „Muusikaharidus kui terviklik süsteem ja professionaalse järelkasvu tagamine“). EMTA peaks end ühiskonnas enam teadvustama kindlate väärtuste kandjana. EMTA peab oma avaliku kuvandi selgemaks väljendamiseks välja töötama läbimõeldud kommunikatsioonistrateegia.\nEMTA kui autonoomne institutsioon. EMTA suhtelisest väiksusest tingituna on Eesti hariduspoliitikas korduvalt kaalutud EMTA liitmist mõne suurema ülikooliga. Muusikaõppe spetsiifilisusest tulenevalt (individuaalõppe suur osakaal) ei saa aga EMTA liitmine mõne klassikalise teadusülikooliga olla meie muusikahariduse jätkusuutlikkust silmas pidades õige samm. Seetõttu kaitseb EMTA oma staatust iseseisva institutsioonina.\nEMTA ja organisatsioonikultuur. EMTA organisatsioonikultuur peab läbima uuenduskuuri. Eelkõige tähendab see kommunikatsiooni parandamist nii vertikaalselt (rektoraat ja alaüksused) kui ka horisontaalselt (alaüksused omavahel). Samuti tähendab see kaasavamat juhtimisstiili: EMTA nõukogu kui sisulise otsustusorgani roll peab kooli seisukohalt strateegiliste otsuste ja dokumentide vastuvõtmisel olulisel määral kasvama. Akadeemia nõukogus osalevate või osakondasid juhtivate isikute tööpanus peab enam väljenduma ka nende töötasus. Samuti tähendab see üliõpilasesinduse ja EMTA teiste kollegiaalsete üksuste suuremat kaasamist otsustusprotsessidesse. See tähendab vajadusel ka kõrgemat töökultuuri ning otsustavamat reageerimist kooli töötajate ja tudengite võimalikele kaebustele.\nEMTA väärtus on selles töötavad ja õppivad inimesed. Seetõttu peab EMTA juhtimisstiil olema eelkõige üksikisikut väärtustav. Ühtlasi tuleks EMTA tudengeid julgustada enam tegema iseseisvaid ja vastutustundlikke otsuseid, mida vähemalt osaliselt peaks võimaldama ka uuenevad õppekavad (vt ka punkti „Üliõpilaste sisenemine tööturule ja EMTA õppekavad“).\nPraktilist. EMTA järgneva viie aasta ülesannete hulka kuulub ka kontserdisaali valmis ehitamine ning EMTA 100 tähistamine.


Meedia ja kommunikatsioon bakalaureus - Meedia ja kommunikatsioon BA programmid 2020/2021\nAlusta teed oma tulevikku Meedia ja kommunikatsioon bakalaureuse õpingutega!\nBakalaureusekraadi on 3-5 aastase bakalaureuse kraadi järgmised keskkooli lõpetamist või GED sertifitseerimine. Iga õpilane valib programmi fookus, mis määrab keskpunkt oma uuringus.\nÜks populaarne programmi keskmes on meedia ja kommunikatsiooni. Mis on Bachelor meedia ja kommunikatsiooni? See tee uuring on üsna lai, ja õppekavad on väga erinevad erinevate programmide vahel. Kuid programm üldiselt keskenduma oma õppekava kursusi, mis tugevdavad suuline ja kirjalik suhtlemisoskus ja üliõpilaste erinevaid mõisteid ja teooriaid digitaalse meedia. Lõpptulemus on lõpetajale teadmisi valdkonnas digitaalse side.\nPeamine kasu jälitavad seda teed uuring on oluline, oskusi ja kogemusi, et õppekava on pakkuda.Mõlemal isiklik ja professionaalne mõtet iga õpilane on võimalik saada kasu hariduse tehnoloogia ja tugevdada suhtlemisoskusi, eelkõige maailma jätkuvalt muutuda tehnoloogiliselt arenenud.\nSõltuvalt sellest, millist programmi ja kooli valid, kulu saavutamise aste on erinev. Kontakt koolides otse avastada oma liitumise ja registreerimistasu.\nBakalaureuse meedia ja kommunikatsiooni teeb palju erinevaid karjääri võimalik. Kas lõpetajate minna otsima kõrgema kraadi või valida alustada oma karjääri kohe pärast saanud oma bakalaureuse, nad on hästi varustatud, et leida tasuv töö. Taust tehnoloogia, sest see lõikub side, samuti loominguline suutlikkust rakendada neid teadmisi üha laieneva tehnoloogia turul, muudab lõpetajate eriti soovitud palgatöölistena.Tööandjad on pidevalt valvel orienteeritud, võimeline lõpetajate neid oskusi täita positsioone mitmetes valdkondades, sealhulgas ajakirjandus, poliitika ja meelelahutus.\nÕpilased, kes on huvitatud jälitavad Bachelor in Meedia ja kommunikatsioon peaks kaaluma online programmid on mugav viis täita oma eesmärke. Bakalaureuseõppe esitatud loetelu paljud kõrgelt programmid selles valdkonnas. Otsi oma programmi alla ja kontakt otse vastuvõtu kontoris koolis oma valikut täites juhtima kujul.\n50 Tulemused Meedia ja kommunikatsioon Filter


Erektsioonihäire 11.05.11 / Meestearst\nMa kahtlustan, et mul on erektsioonihäired. Olen arsti juures käinud ja manustanud ka tema poolt välja kirjutatud ravimeid, kuid paraku midagi märkimisväärselt paremaks ei ole läinud. Sellest tulenevalt on mul partneriga seksuaalvahekorrad harva ja see põhjustab pingeid meie vahel. Ma tahaks, et seksuaalvahordi oleks tihedamini, kuid erektsiooni saavutamisega selleks tekivad probleemid. Kas selle taga on mingi psühholoogilised probleemid või on tegemist hoopis mingite füsioloogiliste probleemidega, näiteks on mu seljas kolm selgroolülide vahelist plaati luustunud ning kolm plaati nihkes selgroo närvide poole. Valude esinemine on hetkel harvemaks jäänud, kuid neid ikkagi esineb ja selg on tihti kange.\nKas mul on vaja Teiega aeg kokkuleppida, et tulla Teie konsultatsioonile nö näost näkku?\nLoodetavasti saate Te mind aidata.\nKahjuks ei oska ma selle kirja alusel probleemi täpset põhjust küll õelda. Kui seljamured põie ja soole tegevuses häireid ei põhjusta, siis ei tohiks ka erektsiooniprobleemid olla sellest tingitud. Samas, kehalistest põhjustest jäävad veel hormoonhäired ja veresoonkonna muutused. Ise toimin nii, et välistan esmalt füüsilised põhjused ja kui sealt midagi ei leia ja raskem psühholoogiline mure tajutav, siis olen need mehed edasiseks raviks suunanud oma psühholoogidest konsultantidele.


Eesti Kirik10. mai 2006 Nr 21 Archives - Eesti Kirik\nLehenumber 10. mai 2006 Nr 21 Archives - Eesti Kirik\nViru2002. aastal alanud Simuna kiriku 1889. a valminud Normann-oreli remont on lõppenud. Suure osa töid on teinud organist Ago Tint, kes on ühtlasi Viru praostkonna muusikasekretär. Osa töid on teinud tänaseks igavikku lahkunud Gerhard Schmid Saksamaalt, möödunud aastal pani Olev Kents orelile uued keelregistrid. Praeguseks on Ago Tint paigaldanud orelisse viimased puudunud viled, kirik on soojenenud, pilli tuleb veel ...\nEesti Kirikute Nõukogu kümmet liikmeskirikut esindab ühtekokku 27 inimest.Aprillikuu koosolekul kinnitati täisliikmeks vastu võetud Eesti Karismaatilise Episkopaalkiriku uued esindajad kirikute nõukogus. Lisaks peavikaar Heigo Ritsbekile kuuluvad sinna ka preestrid Thomas Eriste, kes teenib vikaarina Pärnu Püha Apostel Barnabase kogudust, ja Jaanus Kangur, kes töötab vanemkaplanina Tallinna vanglas. Vastavalt ...\nNeljandat korda peetakse Pilistveres 6.–9. juulini kiriku noortepäevi, järjekorras seitsmeteistkümnendaid. Seekordsed päevad on saanud nimeks «Liiklus».«Päevast päeva vurame ringi ja sageli tundub, et oleme ainsad, kes liiguvad. Oleme närvilised, tahame, et meil oleks alati peatee, et saaksime vabalt ja takistamatult liikuda [—] Nii nagu Piiblis kästakse meil ligimest armastada, nii peame seda tegema ka ...\nKui Eesti Kirik ei jõua tellijani\nToimetus on viimase kuu jooksul võtnud vastu tavalisest rohkem telefonikõnesid, kus lehe tellijad teatavad, et nad pole kolmapäeval saanud Eesti Kirikut. Kahjuks ei sõltu lehe jõudmine tellijani toimetusest. Kui toimetusest on küljendaja teisipäeva lõunaks lehe elektrooniliselt saatnud Kroonpressi, oleme edasise andnud üle meie lepingupartneritele ja toimetuse roll on lõppenud. Nüüd sõltub lehe ...\nALEKSANDER LUHAMETS18.3.1918–5.5.2006Aleksander LuhametsAleksandri maine elurännak lõppes 5. mai hommikul kell 8.45 Võru haiglas. Alel (nagu teda kutsuti) oli kaks sünnipäeva. Lähedased ja sõbrad teadsid, et õigeks sünniajaks peab ta 18. märtsi 1918. Riigivõimude poolt segi aetud passi andmetel oli ta sündinud 18. augustil 1917. a.Ta sündis 11-lapselise pere kuuenda lapsena. Lapsepõlv ...\n«Kolmas sünnitus?» küsis kolm aastat tagasi Tartu naistehaiglas ämmaemand, kui olin taas emaks saamas. Kaaludes vastusevariante «Jah, tööõnnetus» või «Jumala kingitus», luges ämmaemand Margit Luiga vastust mu kohmetusest. «Jumala kingitus,» ütles ta usalduslikult. Tartu Naistekliiniku ämmaemand Margit Luiga on lapsi siia ilma aidanud 18 aastat.Margit on lapsi siia ilma ...\nMuusikale pühendatud elu\n1. mail tähistas Tallinna Püha Vaimu koguduse kauaegne solist, muusikatöö eestvedaja ja juhatuse liige Siiri Ronimois 70. sünnipäeva kontserdiga, kus juubilariga koos esinesid tema sõbrad ja kolleegid.Siiri Ronimoisi laulu võib kuulda Tallinna kirikutes mõni kord kuus, suviti ka sagedamini. Püha Vaimu kogudusega on Siiri Ronimois olnud seotud juba 36 aastat ja kogu selle aja on ta seal ka laulnud. Püha Vaimu kiriku ...\nDekaan dr Randar Tasmuthi kõne UI 60. aastapäeva aktusel 4. mail. Austatud peapiiskop, piiskopid, minister, professorid, dotsendid, lektorid, vaimulikud, vilistlased, üliõpilased, maja töötajad, partnerid, sõbrad, külalised, olete südamest tervitatud EELK Usuteaduse Instituudi kuuekümnendal sünnipäeval.Oskar Lutsu «Kevade», Markuse evangeelium ja Usuteaduse Instituudi ajalugu algavad ...\nXIV Rapla kirikumuusika festivali avakontsert on 22. juulil kl 18 Rapla kirikus\nEttekandele tuleb G. Fr. Händeli oratoorium «Messias». Lõppkontsert toimub samas 6. augustil kl 18. Sellega tähistatakse kirjanik Enn Vetemaa 70. sünnipäeva.\nRaamatukunstnik Maarja Vannasel on läinud aastal valminud sari segatehnikas pilte, mille põhimotiiviks on käsi. Andev käsi, puudutav käsi, õnnistav käsi, kaitsev käsi, hoidev käsi…Käe motiiv on kunstnikke ikka ja jälle huvitanud. Maarja Vannase seeria «Teel» on lugu Loojast ja inimesest, nende dialoog käte kaudu. Pildid on suurema formaadiga, enamikus kasutades joonistustehnikat, millele ...\nJumal võttis oksa kuninglikust aiapuust, võttis lõhna õienupust, õrnuse kastetilgast, südamerahu vaiksest järvest, võttis hinge taeva tähtedest, naeratuse säravast päikesest, lootuse kasvavast viljaterast, kannatuse allikaveest. Ehast võttis luulelise iluduse, kaitseinglilt hooliva helduse. Siis moodustas Jumal nendest varandustest ühe ime, erineva ime, millel ei ole ...\nRõõmsameelne kontsert nelja dirigendiga\n25. aprillil avanes võimalus Tallinna Kaarli kirikus kuulda arvukat Tallinna oikumeenilist naiskoori. Kahtlusi ju oli – ilmselt mingi kokkulapitud koor, kellel probleeme hääleseadega, hääled harali, lisaks vast isegi mõni esiletükkiv «solist». Koori «kokkulapitust» paistis rõhutavat ka neli dirigenti: Aivi Otsnik, Urve Pihlak, Marika Kahar ja Kaie Tanner. Kas nad on suutnud «oikumeenia» ...\nTallinna Jaani kiriku lõunasaal on saanud paljude ideede tõekssaamise paigaks. Kaunites värvides valgusküllane võlvitud ruum. Ruumi seintel kaunist kunsti. Mai lõpuni on üleval graafik Eevi Tihemetsa helgetes toonides tööd. Edasi ootame vanameister Leili Muuga maale, seejärel on tulemas kirikutekstiilide näitus ja sügisel Soome kristliku lastekirjanduse illustratsioonide näitus. Kiriku lõunasaal ...\nEvald Saag sängitati Rapla kalmistule 23. oktoobril 2004. aastal\nEvald Saag sängitati Rapla kalmistule 23. oktoobril 2004. aastal oma kahe abikaasa, Agnes Saagi (neiuna Masing) ja Emilie Saag-Karjuse kõrvale Masingute rahupaika. Evald Saag teenis 18 aastat Rapla kogudust. 1998. aastal anti talle esimesena üle Rapla kihelkonna auhind – Maarja-Magdaleena pronkskuju.Mehekõrguse mustast graniidist kiviristi on tahunud kiviraidur Joe Kuusler. Samba tagaküljel on tekst: Rapla koguduse õpetaja ...


Investori varad vangis\nIlma LEI-koodita ei saa ettevõtte all tegutsev investor oma vara kasutada. Foto: Andras Kralla\nLiina Laks • 10. jaanuar 2018 kell 3:00\nJaanuari alguses kehtima hakanud LEI-koodi nõue tabas valusalt väikeaktsionäre, kes on oma investeeringute lõksu jäänud.\nJuba eelmise aasta keskel hakkasid pangad oma kliente hoiatama: uue aasta tulekuga hakkab kehtima võimas Euroopa Liidu regulatsioonipakett, millele oli külge riputatud LEI-koodi nõue. Teisisõnu, kõik investorid, kes aktsiaid ettevõtte all hoiavad, vajavad alates 3. jaanuarist koodi, mis meenutab veidi meie äriregistri koodi.\nPaar vahet siin aga on: esiteks, tegu on rahvusvahelise instrumendiga, ja teiseks, mis veel olulisem: selle eest tuleb välja käia korralik summa. Investor, kel koodi pole, oma aktsiaid enam kontol liigutada ei saa. Kuigi nime poolest on aktsiad tema omad, ei saa vanadest aktsiatest kontol enam lahti, uute ostmisest rääkimata.\nAnne on üks neist, kes investeeringulõksu jäi. “Mul on ettevõtte nimel mõned kohalikud aktsiad, mille koguväärtus on umbes kümme korda alla 120 euro. Seetõttu otsustasin LEI-koodi tuleku tõttu oma väärtpaberikonto üldse kinni panna. Andsin eelmise aasta lõpupäevil panga kontoris sisse tehingukorralduse müügiks ja samal ajal tegin avalduse väärtpaberikonto sulgemiseks. Konto lubati sulgeda kohe, kui aktsiad on müüdud.\n"2. jaanuaril helistas kliendihaldur ja ütles, et midagi sai kontoris valesti täidetud ja palus mul tehingukorraldus uuesti allkirjastada. Allkirjastasin meilile saadetud dokumendi järgmisel hommikul (3. jaanuar) ja saatsin panka tagasi. Mõne aja pärast helistas teine kliendihaldur ja ütles, et nüüd on nii – ilma LEI-koodita ei saa midagi enam teha. Peab kas 120 eurot välja käima või aktsiaid edasi hoidma. Ütlesin, et ei ole nõus selliseid kulutusi tegema ja rohkem kui 100eurost miinust sisse võtma. Kliendihaldur kordas vähemalt kaks-kolm korda “arusaadav” häälel, nagu oleks ta sama pidanud sel päeval juba kümneid või sadu kordi kuulma. Igatahes ta tühistas tehingukorralduse ja olen nüüd n-ö sunniviisiliselt ja teadmata ajaks väikeaktsionär edasi," kirjeldas Anne sündmusi.\nVõib olla, et tekkis päris arvestatav ports selliseid väikeaktsionäre, kes lihtsalt hoiavadki aktsiaid, ei osta ega ka müü, arvas Anne.\nPankades läks aasta lõpp rahulikult\nEesti pangad kinnitasid, et kuupäeva kukkumise eel nad suurt kontode sulgemist ei täheldanud. „LHV klientide hulgas me kliendikontorites massilist väikeste kontode likvideerimist pole näinud. Internetipanga vahendusel tehtud tehingute arv ei ole tavapärasest erinenud,“ ütles LHV maaklertegevuse juht Sander Pikkel.\n„Swedbank teavitas oma kliente LEI-koodi rakendumise nõudest juba eelmise aasta teisel poolel, et see nõue ei tuleks üllatusena ja et kliendid, kes ei soovi muutunud regulatsioonide valguses enam finantsinstrumentidega tehinguid teha, saaksid soovi korral oma investeeringud realiseerida. Seetõttu me ei täheldanud ka klientide suurenenud aktiivsust või rohkem küsimusi nendel teemadel aasta lõpus,“ kinnitas ka Swedbanki investeerimise valdkonnajuht Katrin Kalmet.\nSeevastu SEB panga esindaja Evelin Allas ütles, et neil võis aasta lõpupoole tõesti rohkem väärtpaberitehinguid täheldada. Samuti esitati panga töötajatele rohkem küsimusi LEI-koodi kohta.\nKontot sulgeda ei saa\nLukus investeering põhjustab investorile meelehärmi: saab ju ka lukus aktsiatega osa turu tõusust või langusest, samuti laekuvad kontole dividendid edasi. Aga samamoodi tiksub ka haldustasu. Kui ettevõte peaks välja kuulutama aktsiate tagasiostuprogrammi või läheb ta pankrotti, on investor justkui vangis – kontol on väärtpaber ilusti näha ja oleks justkui oma, aga ligi ei pääse.\nKui kontol aktsiaid näiteks 50 euro väärtuses, tuleb kalkuleerida: kas lasta neil seal niisama olla või hakata LEI-koodi taotlema. LEI-koodi taotlemine jääb olenevalt teenusepakkujast 50-120 euro vahemikku, kuid enamjaolt tuleb see teenusepakkuja ise üles leida ja siis ingliskeelsed formularid ära täita. Säärase pisiinvestori jaoks on MiFid II nõude näol tegu omamoodi varade võõrandamise või arestimisega.\n„Väärtpabereid omavad ettevõtted ilma LEI-koodita tehinguid teha ei saa. Väiksemaid investeeringuid omavatel ettevõtetel tuleks vaadata üle, et ega nad ei maksa väärtpaberite hoidmise eest haldustasu. Juhul kui maksavad, siis peaks arvutama, kas LEI-koodi tegemine ja aktsiate müük poleks kasulikum kui igakuise haldustasu maksmine. Samas LEI-koodi puudumine ei takista dividendide ja intresside laekumist kontole,“ nentis Sander Pikkel.\nTegelikult on LEI-koodi lõksus kogu ettevõtte konto: Swedbanki esindaja Maare Uus kinnitas, et kontot muidu sulgeda ei saa, kui aktsiad pole kontolt ära kantud (näiteks müüdud).\nAlates 3. jaanuarist on LEI-kood kohustuslik juriidiliste isikute puhul, kes teevad tehinguid Euroopa Majanduspiirkonna kauplemiskohas (reguleeritud turul, mitmepoolses kauplemissüsteemis, OTFil) kaubeldavate finantsinstrumentidega.\nLEI-koodi nõue tuleneb Euroopa Liidu tasemel kehtestatud finantsinstrumentide turgude direktiivist (MiFID II) ja tuletisinstrumente puudutavast määrusest (EMIR). Nende õigusaktide eesmärk on tagada globaalse finantsturu suurem läbipaistvus ja stabiilsus. Kuna LEI-koodi nõue on kohustuslik, siis ei ole tehinguid ilma selle koodita võimalik sellest aastast teha.\nLEI-koodi nõue kohaldub järgmiste finantsinstrumentide kasutusele:\nbörsiväliselt kaubeldavad tuletisinstrumendid – näiteks valuutad, aktsiad, intressi ja toorme derivatiivid (forward’id, swap’id, optsioonid);börsil kaubeldavad tuletisinstrumendid – näiteks optsioonid ja futuurid;finantsinstrumendid, millega on võimalik kaubelda Euroopa Majanduspiirkonna kauplemiskohtades – näiteks aktsiad, võlakirjad ja börsil kaubeldavad fondid (exchange traded funds, ETF).


Tallinna vanalinnas orienteerumas Tallinna vanalinnas ringiuitamine pakub alati elamuse, milles põimub nii palju kontrastseid muljeid – sadu aastaid vanadest linnamüüridest kuni ultramoodsa arhitektuuri ja kunstini. Tänavusel südasuvel andis naiskodukaitsjatele ja nende lähedastele tõuke vanalinnas ning selle vahetus lähikonnas tähelepanelike meelte ja uudistavate silmadega jalutamiseks Nõmme ning Lääne jaoskonna naiste poolt koostatud põnev orienteerumisrada. Ja oleme ju kõik kuulnud, et peaksime iga päev vähemalt kümme tuhat sammu kõndima ! ← Eelmine Naiskodukaitse Tallinna ringkonna Kalevi jaoskonna taasasutamine Tallinna vanalinnas orienteerumas\nAvaleht > Ringkonnad > Tallinn > Sündmused > Arhiiv > Tallinna vanalinnas orienteerumas\nElina Aslett 10. augustil 2020\nTallinna vanalinnas ringiuitamine pakub alati elamuse, milles põimub nii palju kontrastseid muljeid – sadu aastaid vanadest linnamüüridest kuni ultramoodsa arhitektuuri ja kunstini.\nTänavusel südasuvel andis naiskodukaitsjatele ja nende lähedastele tõuke vanalinnas ning selle vahetus lähikonnas tähelepanelike meelte ja uudistavate silmadega jalutamiseks Nõmme ning Lääne jaoskonna naiste poolt koostatud põnev orienteerumisrada.\nRada koosnes kümnest kontrollpunktist ning neid kõiki läbides tekkis umbes nelja kilomeetri pikkune jalutusring. Kontrollpunktid sai üles leida koordinaatide järgi. Iga kontrollpunkti juures tuli nuputada, millist sõna küsitakse ning sellest sõnast leida vastav täht, mis tuli paigutada lahendussõnas etteantud kohale. Tähtede õigel reastamisel pidigi kokku tulema lahendussõna. Näiteks esimene kontrollpunkt asus koordinaatidel 59°26'04.7"N 24°44'12.5"E ning seal paikneva objekti nime esitäht pidi paigutuma lahendussõnas kolmandaks täheks. Üsna lihtne ja lõbus!\nMina võtsin rajale kaasa oma pinginaabri Tiina, kes pole küll (veel) naiskodukaitsja, aga kellele ma järjekindlalt Naiskodukaitset n-ö promon – näiteks käisime me palju aastaid tagasi koos oma lastega Nikolai Novosjolovi vehklemistunnis, mille Naiskodukaitse korraldas kõigile hästi tuntud Uus-Tatari tänava hoone ruumes. Tiina on ka inimene, kellega koos ma olen lapsepõlvest saadik loendamatutel mälumängudel kaasa löönud – alles eelmise aasta septembris osalesime me kahekesi natuke teistsugusel Tallinna vanalinnas orienteerumisel, mis korraldati Tervisemessi raames. Tookord tormasime me, higipull otsa ees ja minul käes meile kasutamiseks antud tahvelarvuti, kiiruse peale ringi, et jõuda võimalikult paljudesse rajale märgitud punktidesse ning seal küsimusele õigesti vastata.\nTänavuse Naiskodukaitse raja saime läbida omas tempos, sest mäng ei käinud kiiruse peale. Kontrollpunkte aitas meil mugavalt üles leida minu telefonis olev Google Mapsi rakendus.\nMeie läbisime raja 30. juuli õhtul. Esialgu saime ka veidi vihma kaela, ent ettenägelike ja igaks olukorraks valmis eesti naistena olid meil muidugi kaasas vihmavarjud ning minul jalas kenad linnakummikud, Tiinal aga sporditossud. Ilm pole vapratele naistele ju kunagi takistuseks, sest pole olemas halba ilma, on vaid vale riietus! Sadu lakkas peagi ja ülejäänud õhtu saime nautida päikesepaistet.\nOma teekonnal kohtasime mitmeid inspireerivaid naisi alates Kalevipoja emast Lindast (pronkskuju) kuni Kunksmoorini (riidest nukk poeuksel). Mõlemad raamatutegelased on ju eesti naiste jaoks omamoodi eeskujud.\nKohtasime ka huvitavaid mehi – eeskätt munkasid (kivikujud), kes köitsid meid eriti seetõttu, et meenutasid meile praegu käivaid Melchiori-filmi võtteid.\nFoto: Elina Aslett\nÜks tore meesisik, keda me oma teekonnal kohtasime, oli ka vegankohvikus Lisanna töötanud noormees, kes valmistas meile väljateenitud kohvipausi ajal väga maitsva vegangrillsändvitši, kohvi ja smuuti. Ja veel üks mehenimega tegelane, kes näis meid lausa jälitavat, oli rong Toomas, kes ilmus meie jalutuskäigu ajal vähemalt kolmel korral välja.\nNagu ikka juhtub, kui silmad lahti ringi liigud, märkasime ja ahmisime endasse rohkesti pisikesi muljeid, näiteks sõnumite ja kunsti näol – alates "heast karmast" kuni tšakrateni ning grafitist peene mandalani.\nTänu huvitavalt koostatud rajale sattusime mõnedele põnevatele kõrvaltänavatele, kus me tavaliselt ei käi. Külastasime ka mälestusmärki „Katkenud liin“, millega mälestatakse parvlaeva Estonia viimasel reisil hukkunuid. Oli tore, et orienteerumismäng meid selle juurde minema ärgitas, sest kumbki meist polnud päris selle juures varem käinud. Ka varem mainitud leinava Linda kujus on traagikat – see on ju küüditamisohvrite mälestuspaik. Ent ühtaegu meenutab selliste monumentide külastamine, kui vapper rahvas me oleme – millest kõigest me oleme läbi tulnud, ja ikka sammume pea püsti edasi!\nMinu pinginaaber Tiina kommentaar pärast raja läbimist oli niisugune: „Just sellises rahulik-unelevas stiilis – vahepeal väikese joogiga – orienteerumismänge soovitan kõigile. Kuigi aja peale ribadeks tormamisel on ka oma võlu... Oli tore õhtu!“\nMängus osales üheksa Tallinna ringkonna liiget, kellest nii mõnigi võttis kaasa sõpru või pereliikmeid ning koos nendega läbis raja enne "kella kukkumist" 31. juulil vähemalt 15 inimest. Korraldajad tuletavad meelde, et kes pole veel orienteeruma jõudnud, saab seda rahulikult teha millalgi tulevikus endale sobival ajal, sest virtuaalne rada jääb "avatuks" tähtajatult.\nSoovitame kõigil, kes pole seda veel teinud, sellele vahvale rajale minna, et lüüa kaks kärbest ühe hoobiga – avastada vana head Tallinna taas uue nurga alt ning teha head oma kehale. Ja oleme ju kõik kuulnud, et peaksime iga päev vähemalt kümme tuhat sammu kõndima!\nRada koosnes kümnest kontrollpunktist ning neid kõiki läbides tekkis umbes nelja kilomeetri pikkune jalutusring Kontrollpunktid sai üles leida koordinaatide järgi Tallinna vanalinnas ringiuitamine pakub alati elamuse, milles põimub nii palju kontrastseid muljeid – sadu aastaid vanadest linnamüüridest kuni ultramoodsa arhitektuuri ja kunstini.Tänavusel südasuvel andis naiskodukaitsjatele ja nende lähedastele tõuke vanalinnas ning selle vahetus lähikonnas tähelepanelike meelte ja uudistavate silmadega jalutamiseks Nõmme ning Lääne jaoskonna naiste poolt koostatud põnev orienteerumisrada.


25.04.2014 Koolirahu noortekonverents ''Koolivisioon - koos on kena''\nJooksva kooliaasta 2013/2014 Koolirahu linnaks on Kuressaare ja see on toonud kaasa pea igaks kuuks mõne temaatilise tegevuse meie linnas ja ka kogu Saare maakonnas. 17. aprillil korraldati koolirahu tähistamiseks Koolirahu noortekonverents “Koos on kena”, kuhu olid kutsutud kõik varasemate Koolirahu linnade esindajad. <?xml:namespace prefix = "o" ns = "urn:schemas-microsoft-com:office:office" />\nKonveretnsi moderaatorid Andreas Hõlpus ja Mikk Kärner juhatasid oskuslikult erinevaid päeva esinejaid sisse ning naerutasid ja ergutasid kogu publikut terve programmi vältel.\nPalume lavale noorteühing TORE esindajad... :)\nTORE esindajateks pole mitte ainult noored, vaid ka alati elevust ja toredust loov TOREvant!\nMTÜ NÜ TORE tegevjuht Marju Jaanimäe: „Lisaks erinevate linnade noorte gruppidele panustasid päeva toredamaks tegevmisse ka TORE noored. Noorteühing TORE tugiõpilased on koolirahu programmis olnud selle loomise hetkest alates (1999.a.) ja panustavad igapäevaselt erinevates koolikeskkondades tegutsedes väga tugevalt koolirahu mõtte hoidmisesse ja kandmisesse - ja seda aastaringselt!“\nTORE poolt ütlesid oma tervitussõnad Leisi TORE-kad Jane Süld, Katrin Ansper ja mina (Greetel Männiste) ning TORE juhatuse liikmed Kristel Päll ja Epp Priimägi. Iga esindatud linna noored tegid ühe telesaate formaadis etteaste tutvustamaks, kuidas nemad mõistavad Koolirahu. TORE saateks oli “Lauluga maale” ning meie vahva TOREvandi juhatamise järgi tantsisid kõik konverentsil osalejad rõõmsalt kaasa.\nJa kõik tegid järgi... Lisaks liigutustele said kiirelt selgeks ka refraaäni sõnad: "Te...Oo...eR...Ee...". Toob ju naeratuse suule?!\nPubliku seast leiame ka TORE juhatuse liikmed: Kristel Pälli, kes on ühtlasi ka TORE tegevjuhi asetäitja ja Epp Priimägi.\nEpp Priimägi: „Koolirahu võti on koostöö - seda rõhutas nii Lastekaitse Liidu juhataja Alar Tamm kui ka konverentsil ettekande teinud Marju Lauristin, kelle mõte kõlas nii: „Oluline on õpetada väärtusi just tänasteel noortele, sest praegused noored on Eesti rahvas homme ja ülehomme“. See on koostöö erinevate organisatsioonide, omavalitsuse, õpetajate, lapsevanemate ja noorte vahel. Lauristin rõhutas, et oluline on veenmisoskus, julgus teha ja käituda teisiti. Rõõm oli tõdeda, et sarnaselt mõtlejad on mitmel rindel – TORE tegevustega rõhutame ja peame tähtsaks ju samu asju. Märkamine ja sekkumine aitab muuta ühiskonna hoolivamaks ja ühtsemaks. Kogu konverentsi päeva jooksu elasime kaasa väga värvikale saatekavale – Terevisioonist Ringvaateni. Saated haarasid endasse, tõid naeratuse näole ja tõestasid noorte loomingulisust, hetkes olemist ja hoolimist“.\nNoortekonverents oli meeleolukas ning õhtune programm kestis lausa keskööni. Lisaks esinemistele toimusid erinevad õpitoad, milleks olid loovkirjutamine, teater, stencil, muusika-rütmika ja film. Päeva jooksul anti ülevaade, mida on Kuressaare linna esindajad Koolirahu linna poolt ära teinud ja lisaks tunnustati noori, kes on abivajajatele head teinud.\nPäev möödus naerdes ning õhtul sai ka jalga keerutada. Järgmise õppeaasta Koolirahu linnaks on Viljandi.\nLeisi Keskkooli TORE noor\nVEEL VAATAMIST, LUGEMIST:\nVaata konverentsi kogu kava SIIT.\nLoe, kuidas TOREkad esindasid tugiõpilastegevust koolirahu väljakuulutamise tseremoonial 1. septembril 2013.a. Uudis SIIN.\nLoe meedaikajastusi koos pildigaleriidega 1. septembri 2013.a. väljakuulutamisest Kuressaares. Veebileht SIIN.\nLoe Kuressaare linna esindajate poolt korraldatavate koolirahu tegevuste sarja perioodil september 2013 kuni juuni 2014. Tegevuste loetelu SIIN.\nVaata, millistes linnades on koolirahu välja kuulutatud. Linnad SIIN.\nVaata koolirahu kodulehte SIIT.\nROHKEM PILTE KOOLIRAHU KONVERENTSIST NÄED SIIT.\nSUUR TÄNU LEISI KESKKOOLI SÄRAVATELE TOREKATELE:\nGREETELile, JANEle ja KATRINile\nMEELEOLUKA TOREDUSE LOOMISE EEST\nOLETE TÕELISELT TOREDAD JA VÄÄRT TEGIJAD!


Kerli Otti, Author at Kite Team EstoniaKite Team Estonia\nBy Kerli Otti\nAasta alguses tehakse ikka plaane. Selleks, et edasi minna, tasub vahel tagasi vaadata ja vastata taas küsimusele: Mis mind elus paelub?\nIlmselge on see, et mõned etapid elus saavad lihtsalt läbi… ja edasi….\nVideoarhiiv 2008-2015 - kes oskab vaadata, see saab aru\nElu esimene uisuvõistlus\nViimane uisuvõistlus (tänase seisuga)\nEsimesed triibud ja trikid\n2010 kolm kuud hiljem (28.märts)\n2010 kolm päeva hiljem (30. märts)\nViimane hooaja ettevalmistav lohelaager\nEsimene hooaeg veelaual\n…What next? Like always – I will follow my hart!\nWin some, Loose some – pronks, hõbe ja kuld 2014 + video\nNagu alates 2009 aastast, olen alati hooaja lõpus teinud väikse kokkuvõtte oma sportlikest tegevustest. Selle aasta oma sai siis kirja pandud nii:\n2014 hooaeg on olnud täis kõike - alates lapselikust vaimustusest, rõõmust ja avastamisest kuni ebaõnne ning suurte kaotusteni välja. Viimase all pean silmas siiski surfivarustuse kaotust/varastamist – sportlikus mõttes on iga kaotus võit ja motivatsioon edasiseks.\nEelmise aasta sügisest hakkasin proovisin esimest korda veelauda, sest tuuletu surfiilm oli mind Tartus täiesti endast välja viinud. Nii avastasin, et Eesti üks keerulisemaid, huvitavamaid ja füüsiliselt raskemaid parke asub Rahingel ning äkki leidsingi ennast Ilmatsalu maantee ääres Rahinge järve kaldal istumas. Sain aru, et wake leevendab täiesti lohetamisest eemal olekut ja hakkasin siis vaikselt katsetama. Jõudsin isegi esimesele võistlusele ja see oli väga lahe. Ma ei teagi mitmenda koha ma seal sain aga hinge jäi igaljuhul selline tunne, et – mulle meeldib\nSelle aasta alguses siis otsustasin jätkata. Eesmärk teha kaasa EMV sari. Algus oli muidugi valus, sest eelmisest sügisest polnud kuigi palju meeles ning mööbel tundus väga kõva ja hirmuäratav. Kuna EMV etppe oli plaanitud neljas pargis, siis hakkasin nendega järgepidi tutvust tegema. Põhimõtteliselt nägid minu treeningud ja plaan välja selline: 10 trenni Otepääl ja võistlus, 10 trenni Harkus ja võistlus, 9 trenni Männikul ja võistlus, 2 trenni Rahingel ja võistlus. Igaks etapiks pidin midagi uut selgeks õppima, et konkurentsis püsida. Tihti juhtus nii, et uue triki tegin esimest korda ära vaid paar päeva enne võistlust. Otepääks sain oma backrollile ja raley’le lisaks kikkerilt backside 360 ja boxilt maha180blindi. Harkuks sain boxilt360toblindi ja kindlamaks oma kikkeri360-ne. Männikuks tuli juurde veel scarecrow ja raley2blind ning kikkerist540 – võistluspäeva soojendussõidus maandusin ka ühe s-bendi. Täiesti õppimata jäid slaiderid ja torud – need moodustasid aga 1/3 kogu punktisummast. Rahinge etapi eel olin aga lohemaailmas ja püüdsin natuke merele saada ja wakeparki ei jõudnud. Seega piirdus Rahinge võistluse edasiminek torule poppimise õppimise- ja sealt blindi keeramisega. Võistluse ajal proovisin esimest korda ka battleshipi ja ühe korra selle ka maandusin – seda ei saa muidugi ära õpitud trikiks nimetada ;)\nMuidugi tore, et jõudsin nii palju uusi asju selgeks saada, aga see ei tähendanud sugugi seda, et mul oleks need kõik võistlustel välja tulnud Võistlusnärv ja kogemuste puudumine tegid oma töö ja õnnestusin kuskil 70-90% vahel. Eriline “fail” oli muidugi Männiku, kus käkkisin ilusale soojendusele järgnenud mõlemad võistlussõidud korralikult ära :). Samas Harkus tulid välja trikid, mida trennis ei saanud stabiilselt kätte. Loomulikult arenesid ka teised hooaja jooksul ja iga võistlusega läks konkurents tugevamaks. Kristel arenes jõudsalt air trikkides kaasa ja Pam lihvis torusid nii ilusti. Hanna, kelle esimesel etapil Pam’iga võistlema meelitasime, oli samuti väga tubli ja arenes lenneldes - järgmine aasta ta kindlasti üllatab meid kõiki. Kahjuks jäi vigastuse tõttu võistlushooajast Tiia ja Elenor ning Stiina, kes tegi sel aastal pausi – nendega koos oleks võistlus kindlasti veel põnevam olnud.\nLohehooaeg oli muidugi naljakas. Sain uue varustuse ja Surfhouse hakkas mind toetama. Olin kogu aeg mere lähedal ja kõik tingimused olid nagu superhead. Ometi sain merele vaid mõned korrad, sest freestyle tuult oli lihtsalt nii vähe, või siis kattus tuul wake võistlustega nii, et mul polnud võimalik sõitma minna. Seega vahetult enne TT:R võistlust sain korra Madisega trenni ja enne freestyle sain paar korda merele. Ühesõnaga kõik, mis juhtus, juhtus juba Eestikatel\nFreestyles maandusin hooaja esimese r2b ja UH kiteloopfrontrolli. Nende paari trenni jooksul, mil enne võistlust merel käisin, sain ikka mõned raleyd, S-bendid ja backrollid proovitud, kuid keerulisemate trikkide jaoks polnud sobivaid tingimusi. Vabastiili võistlus jäi minu poolt põhimõtteliselt tulemuseta, sest lohe tuli heati ajal leashi küljest lahti ja lendas minema. Seega sai Jane väikse kingituse aga Kristiin oli väga hea ja teda ma poleks kindlalt võitnud – ta oleks meeste võistlusegi kinni pannud\nTT:Race on rohkem seotud üldise füüsilise vormiga ja kogemustega – need olid mul olemas. Võti peitus startiminses ja muidugi ka selle, kuidas õnnestub ülemisele poile pihta saada. Esimesed sõidud panin ikka natuke puusse aga mida sõit edasi, seda rohkem tuli meelde, et kuidas sõitma peab ja siis oli juba lihtsam.\nKokkuvõttes tuli siis terve komplekt koju :)- freestyle-PRONKS, wake-HÕBE ja TT:R-KULD\nAga läks kuidas läks. Tähtis on see, et terve suvi oli täis võite iseenda üle ja sain nautida lahedaid hetki vee ääres koos päikese ja hea seltskonnaga. Lõppude lõpuks pole ma enam 30 aastane ja pean ennast liigutama, et vormis püsida! Aeroobikat ma teha ei suuda – see pole minu jaoks – wake ja kite on seeeest mulle super palju andnud\nViimane VIDEO suvest, mis kokku sai panud, tuli peamiselt Männiku etapist. Lohest kahjuks pole ühtegi jäädvustust – eks see ole ala spetsiifika\nFinding balance – share Your time and take Your time. LIVE with passion!\nTrip Seco saarele Eestis\nÜleeile saime Salmistus Mihkli ja Indrekuga kokku ja nad kutsusid meid Eesti Seco saart avastama. Me väga kindlad minejad ei olenud, sest lapsele oli juba ammu lubatud väike kardisõit, mida tuuliste ilmade pärast on kogu aeg edasi lükatud. Aga öösel ei saanud ikka süda rahu ja hommikul sai siis Markkus ümber veendud ja sõber ka kaasa võetud ning mere äärde sõidetud. Tuult ei olnud aga otsustasime siiski koha üle vaadata. Ütleme nii, et kui kaldal tuult ei olnud siis merel oli küll ning nii sai mööda minu ilusaim surfipäev sellel aastal\nVideo – Seco in Estonia\nSecoEST (FOTO: Ranno Rumm)\nSalmistu (FOTOD: Katrin Merirand)\nUus sponsor ja Snap Wake Open II etapp + VIDEO\nPikka aega pole saanud mahti kirjutada ja nüüd siis tuleb mitu uudist ja veits pikem kokkuvõte minu surfielust.\nKõigepelat tahan jagada rõõmus, sest Surfhouse kutsus mind oma tiimi ning mul on mega hea meel nüüdsest esindada Slingshot’i ja RipCurl’i. Esimest korda on mul olemas terve set RPM lohesid ja 3 poomi – jippiii – ei peagi kogu aeg liine ümber tõstma ja saab kaldale mitu lohet korraga valmis seada – võistlustel annab see mõnusa rahu südamesse.\nSamuti olen õnnelik RipCurl uue kalipso üle, mida ei pane seljas praktiliselt tähelegi, sest liikumine on sama hea kui bikiinidega. Naiste surfiriided on RipCurlil supermugavad ja laheda disainiga – Surfhous poes käies ei suudaks ükski normaalne surfitšikk sealt tühjade kätega ära tulla – nii ei saanud minagi\nSuur tänu SURFHOUSE!\nSellest aastast plaanin siis osa võtta kõikidest Snap Wake Open Eesti meistrivõistluste etappidest veelauas, lohe TT EMVst ja lohe vabastiili EMVst. PKRA ja KTE võtan ette järgmisel aastal ;)\nKuna lohe EMVd on sügisel, siis teen praegu peamiselt veelaua trenne ja lohet olen jõudnud sõita vaid 7 korral- seega kokku u 7h, millest 3 oli siis kui vesi oli 5 kraadine. Aga pole hullu, park toetab lohe arengut – keha liikumine air trikkidel on ju sama!?… Lohes peab hiljem harjuma lihtsalt muutlike tingimuste ja lohe juhtimisega triki ajal – loodan, et siin aitab minu kogemus Tarfalt - eeldan, et see jääb sisse kogu eluks nagu jalgrattasõit…. natuke meeldetuletamist ja tuld!. Ok, see on hüpotees :)… varem pole ju uusi trikke pargis õppinud ja hiljem proovinud neid lohesse üle viia – aga eks aeg näitab, kas see õnnestub.\nEelmise aasta augustist hakkasin siis sõitma veelauda ja oma esimese võistluse tegin kaasa juba peale 4 trenni. Kuna võistlus oli nii lahe ja seltskond super ning naistest võistlejad väga innustavad, siis kevadel hakkasin uuesti pusima. Alustasin täitsa nullist, sest talvega oli kõik meelest läinud ja esimesed trennid olid suht jubedad ning mööbel tundus väga kõva. Aga vaikselt olen saanud ennas käima ning nüüd olen juba kahel etapil tulnud II kohale. Kui esimesel etapil, Otepääl, suutsin kohtunikelt saada 43 punkti, siis teisel etapil, Harku Wakepargis, sain teise sõidu keskmiseks 64 punkti. Ma olen väga õnnelik, et vaikselt hakkab trikipagasit kogunema, mis hoiab mind ehk konkurentsis ka järgmistel etappidel. Kahju, et Tiia vahetult enne võistlust jala vigastas. Loodan, et ta saab peagi terveks, kuigi mäletan omast kogemusest, et vigastuse tõttu võib jääda paus väääga pikaks. Aga kes ei kuku, ei arene – seega tuleb lihtsalt hoida hinge kinni ja loota, et saaks vigastustest eemal püsida.\nWake on selles suhtes tore, et alati on sinu ümber inimesed, kes saavad kaldal olles kaasa elada. Seetõttu olen saanud veidike videomaterjali treeningutest ja võistluselt (tänud kõigile, kes filmisid!). Eile sai kokku pandud väikse klipp kahest viimasest trennist ja Snap Wake Open II etapist.\nOlles ise inspireeritud võistljea, siis sellest aastast alustasin koos SurfEST.tv ja ühe oma õpilase, Mari-Liisiga, projekti “Algajast võistlejaks”. See on samuti väga huvitav osa minu paregusest elust ja hoian pöialt, et Mari-Liis jõuab oma reisimiste kõrvalt piisavalt trenni ning sügiseks eesmärgid täidetud. Igaljuhul on temaga koostöö väga tore ja hea meel on märgata tema arengut. Kui soovite ka sellest rõõmust osa saada, siis videod on siin:\nAlgajast võistlejaks I osa\nAlgajast võistlejaks II osa\nVõistluste, trennide ja “Algajast võistlejaks” projekti kõrval tegelen veel ka Eesti Lohesurfiliidu arendamisega – pean ütlema, et sealgi on ees ootamas lohetajaid head uudised. Aga eks kõike kuuleb järgemööda


Kas teadsite, et teie Whatsapi sõnumid on teie iPhone'is salvestatud? Mis tähendab, et kui teie iPhone läheb halvaks, kaotate kõik Whatsappis seni saadetud ja vastuvõetud sõnumid ... Õnneks võimaldab rakendus teil varundada oma sõnumid otse oma iCloudi, hoides kõik vestlused veebis. pilv Kuid peate selle valiku käsitsi lubama.\nVaikimisi pole Whatsappis see valik lubatud. Teie sõnumite salvestamiseks peate varundama. Seda saab teha kahel viisil: käsitsi või automaatselt. Vaatame, kuidas saate seda teha.\n1. samm: vestluse sätted ja kohandused\nEsimene samm oma iPhone'i varundamisel on Whatsappi minemine. Seejärel klõpsake sätetel, nagu on näidatud alloleval pildil:\nJärgmisena minge vestluse seadetesse, nagu allpool näidatud:\n2. samm: varundage Whastsapi vestlused\nJärgmine samm on klõpsata suvandil Vestluse varundus:\nTeil on nüüd 2 võimalust: varundamine kohe või automaatne varundamine. Kui soovite salvestada seniseid vestlusi, klõpsake nuppu Varunda kohe. Sellel nupul klõpsamisega teatab iPhone vestluste suuruse (tavaliselt on neil ainult mõni megs ...). Sellest hetkest alates salvestatakse nad iCloudi. Soovitan teil oma iPhone ühendada vooluvõrku ja ka wi-fi-võrku, et mitte mingeid probleeme tekitada. Ehkki see on äärmiselt praktiline, varundab see seniseid vestlusi ainult teiega. Tulevased sõnumid salvestatakse uuesti teie iPhone'i ...\nKuid selle ümber on võimalus! Klõpsake lihtsalt suvandil Automaatne varundamine ja kõik vestlused salvestatakse automaatselt. Selle valiku ainus probleem on see, et see võib teie iCloudi ummistada, võttes pilves palju ruumi. Ilmselt juhtub see ainult siis, kui teil on väga suur vestlusmaht.\nSamuti väärib märkimist, et varukoopia sisaldab ainult fotosid ja teksti, jättes videod kõrvale.\nNiisiis, kas sa tegid seda? Räägi meile kommentaarides! Enne lahkumist tutvuge veel mõne artikliga Whatsappist:


Esileht»UUDIS»EESTI»Eestlased on jätkuvalt Subaru-usku: jaanuaris müüdi rekordarv “Taeva Sõelu”\nautor accelerista 1. veebr. 2018 Updated: 2. veebr. 2018 2 Mins Read\nJaanuaris tegi Subaru Eestis läbi aegade parima müügitulemuse, mis ületas 7 ühikuga 2016. aasta maist püsinud rekordit: siis müüdi kuuga 116 autot. Maailmarevolutsiooniga võrreldes on numbrid küll väikesed ent kinnitavad eestlaste kustumatut Subaru-armastust.\nLäinud kuul püstitatud uus müügirekord – 123 autot – andis Subarule ligemale 5%-se turuosa Eestis, mis omakorda kajab vastu legendaarsete nelikveoliste kõrgeimale turuosale terves maailmas.\nRekordilist müügitulemust vedas Subaru lipulaev Outback, mida registreeriti jaanuaris 53 autot. Järgnesid linnamaastur Forester ning eelmise aasta lõpus müügile jõudnud uue põlvkonna krossover XV (vastavalt 45 ja 21 autot).\n“Subaru jätkuv populaarsus näitab, et sarnaselt paljudele teistele riikidele on ka siinsed autoomanikud meie sõidukitega äärmiselt rahul. See mark on end Eesti kliimas tõestanud kiiduväärt valikuna, mille puhul hinnatakse nelikveo, töökindluse ja nauditavate sõiduomaduste kombinatsiooni,” ütles Ringo Rahumeel, SUBARU Nordic AB Baltikumi piirkonna juht.\n21. sajandil on eestlaste automaitse pisut muutunud, Ford Sierra ja Datsun Cherry asemele on astunud Škoda Octavia ja Toyota Auris.\nŠkoda või Toyota maaks me Eestit siiski pidada ei saa, suhtarvude põhjal oleme hoopiski maailma vägevaim Subaru – maa! Juba mitmendat aastat hoiab Eesti enda käes “kõige rohkem Taeva Sõela märki kandvaid autosid elaniku kohta” – rekordit.\nKui uskuda värsket inglaste tehtud uuringut, siis on eestlased-subaruarmastajad sõgedad autosõitjad – nimelt omistavad küsitlusele vastanud subaristidele kõige enam iseloomuomadusi nagu “pöörane”, “sõge”, “hälvik”, “huligaan”, jne.\nVeidi kinnitab reeglit ka kuulus “Subaarik”, kes Tallinna teedel kõvasti vempe visanud. Samas nagu ütleb ka Ringo- auto on väärt, et sellega Eestimaa talvele muretult vastu veereda. Olgu mudel milline tahes, Taeva Sõel alla ei anna ja läheb läbi igst hangest.\nYlle Rajasaar meenutab: “Mina, kes ma olen erinevate Subarutega sõitnud 15 aastat, olen tunda saanud jaapanlaste erikohtlemist – Norras talvesõidukoolis kummardasid insenerid mu ees ja palusid tervitada kõiki eestlasi, kes Taeva Sõelaga (Subaru on jaapani keeles Plejaadide hajusparve nimi, eesti pärimuses Taeva Sõel) sõidavad. Me olevat erakordsed!”\nMis on tõsi, sest nagu näha, jaapani nelikveoliste populaarsus siinmail raugemise märke ei näita. Siiski ei saa eestlased slikkidele lebama jääda vaid peavad oma Subaru-armastust ikka uuesti tõestama: Eesti kannul jahivad “Maailma võimsaima Subaru-maa” tiitlit ka Šveits ja Norra…\nIsegi kui nimetatud Eestile kandadele jõuavad, ei suuda nad ära teha sama trikki, mis meie, kes me möödunud aastal legendaarse WRX STI viimase gene FInal Edition erimudelit koguni kümme tükki Maarjamaale tellisime. Olgu Subaruga üldiselt nagu on, STI-de kontsentratsioon siinmail on absoluutselt märkimisväärne!\nAllikas ja pilt: maaletooja\nEelmine artikkelTaxify püüab juhtidega koostööd teha, uus tipptunnikohv toimub igal juhul\nJärgmine artikkel Peugeot tuli välja laheda interaktiivse seiklusreisikogumikuga – vali oma lõvi, vali oma tee, ja rända!


Valeri Korb: viimaks saab Ida-Virumaa välja viidud rikkustest õiglasemalt tagasi - Riigikogu\nRiigikogu võttis täna vastu otsuse, mille kohaselt muudetakse keskkonnatasude senist seadust ning alates 2019. aastast hakatakse Ida-Virumaa omavalitsustele maksma ligikaudu 2,5 miljonit eurot aastas lisaks.\nRiigikogu keskkonnakomisjoni liikme Valeri Korbi sõnul on tegemist põhjendatud otsusega, arvestades kui vähe raha laekub piirkonda tagasi sealsete ettevõtete poolt makstavatest keskkonnatasudest. „Ida-Virumaale on koondunud peamised elektrienergia, põlevkivi ja põlevkiviõli tootmise ning töötlemisega seotud ettevõtted, mis keskkonnatasude maksmisega riigieelarvesse panustavad. Üldisest eelarvest jaotatakse need hiljem Keskkonnainvesteeringute Keskuse (KIK) kaudu enam-vähem võrdselt kõigi Eesti piirkondade vahel,“ sõnas Korb, kelle sõnul pole õiglane, et tööstusettevõtetega kaasnevate ulatuslikke keskkonnamõjude taustal jõuab laiali laotatud rahast piirkonda tagasi vaid 13 protsenti.\nIda-Virumaalt Riigikokku valitud Valeri Korbi sõnul toob seadusemuudatus kaasa Ida-Virumaa omavalitsuste eelarve suurenemise. „Alates uuest aastast saab Ida-Virumaa täiendavalt 2,5 miljonit eurot lisaraha. Sellega on esimene samm astutud, kuid kindlasti tuleb rahade jaotamine üle vaadata ning esimene võimalus selleks on juulis, kui Keskkonnaministeeriumi poolt koostatud analüüs on valmis,“ sõnas Korb.\nPoliitiku sõnul osales aruteludel aktiivselt ka Ida-Virumaa Omavalitsuste Liit, kelle ettepanekul suurendatakse keskkonnatasudest kohaliku omavalituse üksustele laekuva tasu osa. „Vastav otsus peaks andma kohalikele omavalitsustele lisastiimuli tööstuse arendamiseks oma piirkonnas, andes sellega panuse nii Ida-Virumaa kui ka kogu Eesti majanduskeskkonnale,“ märkis Keskerakonda kuuluv Korb.


Lõuna-California majamüükidest annavad realiseeritavad laenutagatised ligi poole - Ehitusuudised\n21. september 2008\nLõuna-California majamüükidest annavad realiseeritavad laenutagatised ligi poole\nPraeguse tendentsi jätkudes moodustavad Lõuna-Californias juba lähitulevikus suurema osa eramute müügitehingutest majad, mille pank on maksujõuetuilt ära võtnud, nende müük iga hinna hinna eest aga langetab kinnisvaraturgu veelgi.\nPiirkonnas andsid augustis ligi poole tehingutest eramutega majad, mille pank tasumata laenumaksete pärast ära võtnud, kirjutas Los Angeles Times. Peagi hakkavad need asjatundjate sõnul turgu domineerima, jätkates survet hinnalanguseks. Eelmise aasta augustiga võrreldes langes piirkonnas kinnisvarastatistika tegija MDA DataQuick andmeil müüdud maja keskmine hind 34% 330 000 dollarile. See tõi juba kohale soodsa võimaluse jahtijaid ning tehingute arv kasvas teist kuud järjest.\n"Näeme kindlasti pangale tagastatud kinnisvara tõusu üle 50%," rääkis firma ForeclosureRadar juht Sean O'Toole. Mehe arvates juhtub see oktoobris. Tema ettevõte tegeleb laenajailt äravõetavate tagatisobjektide kohta info kogumise ja müügiga. Augustis andsid sellised objektid kogu piirkonnas 45,5% tehinguist, kriisist kõvasti pihta saanud Riverside` maakonnas kaks kolmandikku. Majad üle võtnud rahastajad üritavad neid müüa võimalikult kiiresti ja saada tagasi nii palju välja laenatud rahast, kui võimalik. Oma kiirelt kasvava kättejäänud vara nimekirja lühendamiseks ollakse tihti nõus müüma tugevalt alla hüpoteegihinna.\nPotentsiaalsed ostjad on piirkonnas hinnalangusele reageerinud, augustis oli tehingute kasv aasta varasemaga võrreldes 9,1%. See ei tähenda siiski, et asjad oleks paranemas. “Tagatiste rohke äravõtmine jätkub, laenutingimused on endiselt jäigad, rannikupiirkonnas ei ole kinnisvara inimestele kuigi taskukohane ning tööturg on nõrk,” rääkis MDA DataQuicki president John Walsh. Mõne asjatundja arvates ei pruugi realiseeritavate tagatiste domineerimine turul olla tingimata halb, kuna madalad hinnad kiirendaks kogu turu hinnakorrektsiooni. Need seaksid omamoodi indikaatori sellest, kui sügaval põhi olla võib.\nAugustis olid Los Angelesi, Orange, Riverside, San Bernardino, Ventura ja San Diego maakonnas 19366st müüdud eramust 8800 realiseeritav tagatisvara. Augustis võtsid finantsasutused piirkonnas üle 12900 elamut ehk rohkem, kui suutsid samal ajal maha müüa.\nBeacon Economics` juhi Christopher Thornbergi hinnangul on Lõuna-California hindade põhi umbes pool 2007. a hinnatipust ning selle saabumine võtab veel 6-10 kuud. Selline põhi tähendab 250000 dollarist maja keskmist hinda ehk madalaimat alates 2002. aastast. Mõnes maakonnas ulatub praegu aastane langus 40 protsendini.\nAliso Viejo firma maakler Steven Thomas ootab samuti põhja järgmiseks aastaks, taastumine ei saa tema hinnangul alata enne 2010. a. California on USA kinnisvarakriisis üks enim pihta saanud osariikidest.\nRiigi ulatuses oli uute elamute ehitamise alustamine eelmisel kuul väikseim alates 1991. aastast. Elamute ja linnaarenduse ministri Steven Prestoni sõnul on riigis turg "elamispinnaga kapitaalselt üleküllastatud" ning see jätkab hindade allatirimist.\nLiitu Ehitusuudiste iganädalase uudiskirjaga, et ükski oluline teema valdkonnas ei jääks märkamata.\nTeeli RemmelgEhitusvaldkonna juhtTel: 51 23 770[email protected]\nHelen PaapsiReklaamimüügi projektijuhtTel: 5880 7785[email protected]


Liturgiakomisjoni uus eelnõu – milles probleem? | K&T\nThomas-Andreas Põder ⋅ 6. jaanuar 2012\nEELK liturgiakomisjoni ülesanne on tegeleda kiriku jumalateenistuselu küsimustega ning valmistada ette vajalikke eelnõusid. Hiljuti sai valmis järjekordne eelnõu – „Jumalateenistuste ja talituste juhend“ (JTJ), mida 15. novembril tutvustati piiskoplikule nõukogule. Kuivõrd jumalateenistused ja talitused on kirikliku toimimise keskmes, on tegemist äärmiselt tähtsa eelnõuga. Eelnõu kaaskiri sedastab: „JTJ ülesanne on kirjeldada täpsemalt liturgia, kirikuruumi ja laiemalt kogu jumalateenistuseluga seonduvat ning anda täpsemaid selgitusi ja tegutsemis-juhendeid.“\nSelgituseks: rõhuasetus on siin sõnadel „täpsemalt“ ja „täpsemaid“, sest jumalateenistuste ja talituste läbiviimisega ühenduses on kirikus kõige tähtsam raamat agenda ehk kirikukäsiraamat. See sisaldab vastavaid kordasid, tekste ning on kiriku igapäevaelus Piibli ja selle tõlgendusabina toimivate usutunnistuskirjade kõrval, praktikas sageli isegi üksnes Piibli kõrval üks kõige olulisemaid raamatuid. Kuna kirikukäsiraamat on nii suure kaaluga, siis võetakse see vastu kirikukogul, mis on luterliku kiriku kõrgeim otsustusorgan. Eelnevalt peab eelnõud toetanud olema kaks kolmandikku kõiki EELK vaimulikke ühendava vaimulike konverentsi nendest liikmetest, kel on kõrgem teoloogiline haridus. See peab aitama tagada eelnõu teoloogilise kvaliteedi ja suure enamuse toetuse. Igatahes: JTJ on staatuse poolest raamat, mis sõltub agendast ehk kirikukäsiraamatust. Ta avab üksikasjalikumalt kõike jumalateenistuseluga seonduvat ning sõnastab täpsemad käitumisjuhised.\nJTJ eelnõu tehti „kõigile EELK vaimulikele ja kaastöölistele“ avalikuks advendiaja alguses. Kaks kuud anti aega täiendus- ja parandusettepanekute esitamiseks. Praegu hõlmab eelnõu 157 lehekülge. Kavandatud maht on ca 200 lehekülge. Arvestades eelnõu mahtu ja seda, et komisjon töötas eelnõuga 3 aastat ja 2 kuud, paneb võib-olla imestama, miks taoline ajastus ja tormamine. Ei ole ju kirikus kiiremat aega kui advendi-, jõulu- ja aastavahetusaeg. Seega, EELK avalikkusel on faktiliselt kõnealuse juhendiga tutvumiseks napp kuu.\nLugesin siiski eelnõu hoolikalt läbi. Liturgiakomisjon väärib detailiderohke ja suure töö tegemise eest kindlasti tunnustust ning eelnõu üle võiks rõõmustada, kui mitte üks asi selle juures väga kurvaks ei teeks. Värskendagem mälu, et praeguse olukorra iseloomu teadvustada!\nEesti taasiseseisvumise järel elavnesid luterlikus kirikus püüdlused kiriku jumalateenistuslikku elu kriitiliselt läbi katsuda, paremini mõtestada ja korraldada. Iseenesest peaks niisugune protsess olema pidev, kuid aastakümneid oli see olnud võimatu. Reformiprotsess ei kulgenud – tänu Jumalale! – küll ilma laiemate diskussioonide ja arutlusteta, mis oma tulisuses ehk ei olnud kohati – Jumal andestagu! – päris ristiinimese kohasedki. Need kulmineerusid aastatel 2007–2008 ning 2008. aasta kevadel otsustas EELK piiskoplik nõukogu – mitte kirikukogu! – tunnistada EELK-s kehtivaks mitte ühe, vaid kaks (!) agendat ehk kirikukäsiraamatut – seni kasutatu (Agenda) ning uue eelnõu (Kirikukäsiraamatu)! Kuidas nii? Miks ometi?\nToonased arutelud ja protsessid on trükisõnas üsna hästi talletatud. (Ka elektroonilistes listides talletatud arutelud vääriksid süstemaatilist kogumist ja tuleviku jaoks säilitamist.) Allakirjutanu arusaam sellest, mis oli toona nii sisuliselt kui menetluslikult-kirikukorralduslikult kaalul, on võetud kokku artiklis „Evangeelium – kiriku ja usu elav alus“ (Eesti Kirik, 2.01.2008). See artikkel kujunes toona ehk isegi üheks pöördepunktiks, igatahes vallandas see uue kirjutiste laine.\nTõsiasi on, et kahjuks ebaõnnestus liturgiakomisjoni töö selles mõttes, et välja ei töötatud kirikukäsiraamatu eelnõu kuju, mis oleks saanud vajaliku toetuse vaimulike konverentsilt. Seetõttu puudubki EELK-l tänaseni agenda või kirikukäsiraamat, millel oleks vaimulike konverentsi ja kirikukogu mandaat. Niisiis oleme viimased aastad olnud esialgses või hädaolukorras, mis on tõepoolest üsna keeruline ja väsitav. Uus kirikukäsiraamat ei ole seni saanud redaktsiooni, mis vähendaks ta konfliktsust. Olukord on täna täpselt selline, nagu visandasin kolm aastat tagasi artiklis „Mida teha, et kirikukäsiraamat meie kirikut ei lõhuks?“ (Eesti Kirik, 1.04.2009).\nTulgem tagasi liturgiakomisjoni uue eelnõu juurde. Milles on probleem? Selles, et JTJ – eelnõu kaaskirja kohaselt – „kasutusala hõlmab jumalateenistusi ja talitusi nii Kirikukäsiraamatu kui ka Agenda alusel“. See tähendab, et liturgiakomisjon ei ole kahjuks võtnud tõsiselt fakti, et 2008. aastal ca pool vaimulike konverentsist ei toetanud uue kirikukäsiraamatu eelnõu. Vaja oleks olnud kahe kolmandiku toetust. Seda signaali oleks võinud tõsiselt võtta juba toona – üleskutsed sellele jäid hüüdjaks hääleks kõrbes! –, tehes kirikukäsiraamatu konfliktse ja problemaatilise uue väljaande tagasihoidlikumalt ja säästlikumalt. Lühidalt: vastavamana tõsiasjale, et uus käsiraamat vajab veel tõsist tööd, enne kui temast saab tõeline ja päris EELK kirikukäsiraamat, millel on vaimulikkonna ja kogu kiriku liikmeskonna laiapõhjaline toetus. Kuid unustagem see tarbetult luksuslik, ent ometi väga ebakäepärane käsiraamatu väljaanne! Kõneksoleva juhendi kaudu oleks liturgiakomisjon saanud töötada sillaehitaja ning vastutustundliku kompromissi toetajana.\nMulle jääb täiesti arusaamatuks, miks seda ei tehtud. Faktiliselt on JTJ tekst, mis orienteerub oma üldpõhimõtetes ja meelsuses, aga ka liikumises ja käitumises Kirikukäsiraamatule. On täiesti absurdne väita, oodata ja soovi(ta)da, et Agendat hakatakse kasutama Kirikukäsiraamatu järgi. Miks ei ole eelnõu kasutanud ära võimalust ehitada silda Agenda ja Kirikukäsiraamatu vahele ning valmistada teed redigeeritud Kirikukäsiraamatule?\nIgatahes ei ole JTJ-st lähtudes võimalik Agendat tõsiste raskusteta lugeda ega kasutada. Muidugi võib JTJ-d väga kreatiivselt-selektiivselt ikkagi kasutada. Aga praegu nende kahe teksti vahel mingit enesestmõistetavat ja sujuvat teoloogilist ühendust ei ole. Side on loomulikult olemas, kuid täis vastuolusid ja pingeid. Eelnõu põhjal võin aga kinnitada, et ka täitsa lahus Agendast sisaldab eelnõu hulgaliselt teoloogilisi probleeme, mis on ilmselt-loodetavasti paigutatavad „näpuvigade“ kategooriasse. Nende näitamiseks piisab lihtsast teoloogilisest analüüsist. On aga ka selliseid probleeme, mille nähtavaks tegemine nõuab tõsisemat teoloogilist vaeva.\nNii teoloogilistel kui kirikujuhtimise kaalutlustel oleks kõige mõistlikum tunnistada eelnõu praegu ebaküpseks ja võtta rahulikult aega. Loomulikult võib eelnõu ka praegusel kujul vastu võtta, kuid sel juhul hakkab JTJ süvendama muljet, et uus Kirikukäsiraamat ongi üks kildkondlik raamat, mis tahab ennast kehtestada jõu ja JOKK-i ja lühikese mäluga. Ilusam, ausam ja tõesem oleks võtta ette sillaehitamine ja vastutustundliku kompromissi kujundamine, et jõuaksime raamatuni, mille on vastu võtnud meie kirikukogu.\nKäesolev juhtis tähelepanu nii JTJ eelnõule kui sellega seotud põhimõttelisele probleemile. Järgmisel nädalal näitlikustan-selgitan JTJ eelnõu probleemi ühe markantse üksikküsimuse – nimelt tabernaakli – najal (vt “Tabernaakel ja säilituskapijumal ehk “Tule taevas appi!”, Kirik & Teoloogia nr 5/ 13.1.2012).\nEELK Liturgiakomisjoni esimehe arvamus (Kirik & Teoloogia, nr 4/ 6.1.2012).\nP. Paenurm. Piiskoplik nõukogu menetleb “Jumalateenistuste ja talituste juhendit” (Kirik & Teoloogia, nr 4/ 6.1.2012).


Trimmisaate finalist Anneli Pilpak haaras viimasest õlekõrrest ja käis maovähendusoperatsioonil - Tervis - sõbranna.ee\nTrimmisaate finalist Anneli Pilpak haaras viimasest õlekõrrest ja käis maovähendusoperatsioonil\n15. november 2013, 9:36\nSaatest «Tantsi tagumik trimmi» tuntud lauluõpetaja Anneli Pilpak otsustas möödunud veebruaris haarata viimasest õlekõrrest ja läks maovähendusoperatsioonile, et lõpuks üleliigsetest kilodest lahti saada.\nNüüdseks on Anneli kaotanud juba 30 kilo, kuid kui tuttavad teda nähes imestavad ja komplimente jagavad, on naisel piinlik. «Kui küsitakse, kuidas sa seda tegid, tuleb mul kange tahtmine minema joosta või viia jutt teisele teemale. Mul on väga kahju, et ma sellega ise hakkama ei saanud,» tunnistab ta Naistelehes.\n«Vaatamata kõikidele pingutustele jäi mu kehakaal alati ühele kindlale tasemele pidama. Mu parim saavutus oli eranditult alati 92 kilo,» räägib Anneli, kes hakkas on tervise pärast suurt muret tundma. «Ma ei valinud maovähendusoperatsiooni mugavusest ega välimuse pärast. Minu sooviks oli hajutada terviseriske. Inimene ei peaks operatsioonile minema alles siis, kui ta on täiesti haige.»\nLoe pikemalt Naistelehest!


Tivoli Arenduse laenulepingud on ennetähtaegselt üles öeldud | Adaur.ee: kinnisvaraturg peopesal\nArco Investeeringute AS-i (100% Arco Vara AS tütarettevõte) ühisettevõtte Tivoli Arendus OÜ-le on International Invest Project OÜ poolt esitatud laenulepingu ülesütlemise avaldus, millega palutakse Tivoli Arendusel tasuda kõik laenulepingust tulenevad võlgnevused kokku summas üle 8 mln euro.\nInternational Invest Project OÜ antud laenu tagab hüpoteek Tivoli Arenduse kinnistutele ja Arco Vara AS-i ning Arco Investeeringute AS-i käendused.\nKontsern on käendanud Tivoli Arenduse laenu summas kuni 5,65 mln eurot. Arco Vara on käendusega seoses 31.12.2012 seisuga moodustanud eraldise summas 1 mln eurot.\nTivoli Arendus jätkab läbirääkimisi International Invest Project OÜ-ga pooltele sobiva lahenduse leidmiseks.\nSamuti on Tivoli Arendusele saatnud laenulepingu ülesütlemise teatise AS Swedbank. Teatise kohaselt palutakse Tivoli Arendusel tasuda pangale laenu intressid ja põhiosa kokku summas üle 160 tuh euro.\nTivoli Arendus OÜ on projektiettevõte, mis on loodud Tallinnas endise aadressiga Narva mnt 67 asuva 48588 m2 suuruse maa-ala arendamiseks. Ettevõtte ainus vara on eelpool nimetatud maa-alal asuvad kinnistud.\n‹‹ Vanem uudis: Äripindade müügipakkumiste arv kukkus aastaga 25%\nOne comment on “Tivoli Arenduse laenulepingud on ennetähtaegselt üles öeldud”


Rästik | Bioloogia\nLae alla rastik.doc\nrästik , uss , madu\nrästik, rästik, vastsündinud rästikupojad, vaenlasteks, tapmine, rästiku mürk, erand\nRästik Rästik on suhteliselt väike, kuni 75 cm pikkune pruunikas-hallikat värvi madu, kelle tunneb ära piki selga kulgeva tumeda siksakilise triibu järgi. Mõnikord võib esineda ka punakaspruune ja ...\nRstik Rstik on suhteliselt vike, kuni 75 cm pikkune pruunikas-hallikat vrvi madu, kelle tunneb ra piki selga kulgeva tumeda siksakilise triibu jrgi. Mnikord vib esineda ka punakaspruune ja mustjaid, harva ka ...\nMina räägin teile täna rästikust. Saadame ka pildi klassis ringi käima. Rästik on roomaja, pruunikas- hallikas ja seljal sik- sakiline triip. Elukohaks on metsad, sood, raiesmikud… armastavad jõe kallastel ...\nRÄSTIK Rästikute peamine toit:  suhteliselt väike, kuni 75 cm p...\nGustav Adolfi Gümnaasium Referaat Harilik rästik Vipera berus ...


Margit Sutrop: Villems ja Ehin esitasid väga ilusad sõnumid - Arvamus\nMargit Sutrop: Villems ja Ehin esitasid väga ilusad sõnumid\n10. veebruar 2015, 19:13\nMargit Sutrop FOTO: Peeter Langovits / Postimees\nTartu ülikooli eetikakeskuse juhataja Margit Sutropi hinnangul edastasid Postimehe arvamusliidrite lõunal esinenud Richard Villems ja Kristiina Ehin väga ilusad sõnumid.\nRichard Villemsi peamine sõnum oli minu meelest, et see, mida me praegu peame ainuõigeks. Need asjad, milles me tänapäeval nii kindlalt kinni oleme võivad olla ühelt poolt evolutsiooniliselt põhjendatud, aga olude muutudes olla teise vaatenurga all. Kas see milles me täna nii kinni oleme, on ainuõige. Teiselt poolt tuletas ta meile meelde, et on ka midagi püsivat. Universalismi ja relativismi piirjoone tegemine oli kõige olulisem sõnum, mida Villemsi ettekanne minu jaoks tähendas.\nKristiina Ehin sõnastas tundlikult ja emotsionaalselt, kuidas see, et me näeme üksteises ainult naisi ja mehi paneb kriipima midagi, mis on puudu. Tegelikult on ju inimene, kes ootab inimesena võtmist, täielikku mõistmist.\nVillemsi ettekandega harmoneeruv mõte oli, et ärgem olgem kinni eelarvamustes. Katsugem näha püsivat ja see on armastuse ja hoolimise püüdlev inimene igas vastutulevas emases või isases. Kuidas kuuluvuse järgi lahterdamine, olgu parteidesse või mingisugustesse perekonnamudelitesse, on kellelegi haiget tegev. Tema emotsionaalne sõnavõtt pani mõtlema kui palju võib tegelikult haiget teha poliitiliste lahkarvamuste üle kemplemine ja teise poole argumentide mitte ära kuulamine. Kõige halvem kogemus kooseluseaduse vaidlustest oligi see, et inimesed polnud valmis üksteist ära kuulama.\nKristiina Ehin osutas ka, et me tegelikult ei tea, missugust elu teised inimesed oma maskide taga elavad.\nIgas inimeses inimlikkuse ära tundmine on tähtis ja Villemsi poolt, et see on igavikuline – need kaks on minu meelest väga ilusad sõnumid.


Nõmme tähistab vapi ja lipu päeva – Külauudised\nAjaloolase Leho Lõhmuse sõnul ei ole andmeid, et Nõmme lippu ja vappi oleks 1930. aastate lõpus kasutatud. “Tolle aja tavade kohaselt pidi niisugused aktid kinnitama president Konstantin Päts. Tema lauale need paberid aga ei jõudnud, Eesti riigil seisid ees muud, pakilisemad probleemid.”\nNõmme lipu ja vapi taaskehtestas Nõmme Heakorra Seltsi algatusel 21. septembril 1988. aastal Tallinna linna Lenini rajooni TSN täitevkomitee. Lipu õnnistas Nõmme Rahu kirikus 12. novembril 1988 õpetaja Voldemar Ilja.\nEelmine Eelmine postitus: Pühapäeval selgub Eesti linnurikkaim linn\nJärgmised Järgmine postitus: Märtsiküüditamisest möödub 69 aastat