Naiskodukaitse elanikkonna kaitsel – Naiskodukaitse töötab pidevalt selles suunas, et vastavalt vajadustele ja muutunud oludele liikmetele pakutavat väljaõpet arendada. Mõtleme igapäevaselt, kuidas saaksime koostöös teiste institutsioonidega elanikkonnakaitse teemadega rohkem ja süsteemsemalt tegeleda. aasta juubelit fotonäituste avamisega kõikides maakondades Järgmine → Täna algab Sinilillekampaania Naiskodukaitse elanikkonna kaitsel – Ohutushoiu kursus\nAvaleht > Tegevus > Sündmuste arhiiv > Naiskodukaitse elanikkonna kaitsel – Oh\nAve Proos, Naiskodukaitse esinaise asetäitja; Kati Ojaver, Ohutushoiu kursuse instruktor 4. veebr. 2017\nNaiskodukaitse töötab pidevalt selles suunas, et vastavalt vajadustele ja muutunud oludele liikmetele pakutavat väljaõpet arendada. Mõtleme igapäevaselt, kuidas saaksime koostöös teiste institutsioonidega elanikkonnakaitse teemadega rohkem ja süsteemsemalt tegeleda.\nFoto: Helen Allas\nÜks meie ülesanne on ju ka siiani olnud pakkuda nii Naiskodukaitse liikmetele kui ka kaitseliitlastele ja teistele isikutele võimalusi ja väljaõpet, et rahva igapäevane turvalisus ja ohtutusalased teadmised oleksid suuremad. Tänasel päeval, mil elame keerulises ja väga ebastabiilses maailmas, vajame aga reaalselt üha rohkem tedmisi ja oskusi ka erinevates eriolukordades hakkamasaamiseks.\nMuutunud väliskeskkonnast ning meie enda liikmete soovil ja praktilistest vajadustest lähtuvalt sai Naiskodukaitses väljatöötatud ja 15. augustil 2016 kinnitatud uus Ohutushoiu kursuse õppekava.\nKursuse üldeesmärk on suurendada inimeste toimevõimet ning ühiskonna turvalisust ja stabiilsust nii tava- kui ka hädaolukordades.\nKursuse instruktoriteks on eelkõige Naiskodukaitse vabatahtlikud liikmed. 2016. aastal toimus neli esimest pilootmoodulit ning 2017. aastal antakse ohutushoiu alaseid teadmisi edasi juba vähemalt kaheksas ringkonnas üle Eesti ja sellest järgneval aastal kõikides ringkondades. Kursusest saab Naiskodukaitse baasväljaõppe osa, mis aastast 2019 on uutele organisatsiooniga liitujatele kohustuslik.\nOhutushoiu kursuse puhul räägime elementaarsete baasteadmiste õpetamisest ja omandamisest. Senine 9-tunnine Naiskodukaitse Igapäevaturvalisuse kursus muutus kahepäevaseks mooduliks, teemasid on palju ja süvitsi minemine selle mooduli raames ei ole kahjuks võimalik. Samas on ringkonniti ja malevati edaspidi võimalik teemade kaupa läbi viia erinevat täiendõpet.\nFoto: Piret Taim\nPikemas perspektiivis on Naiskodukaitse võimeline korraldama Ohutushoiu kursust ka Kaitseliidu malevates ja loodatavasti suudab pakkuda kursust ka väljapoole organisatsiooni ehk elanikkonnale laiemalt. Samuti oleme kooskõlastatult elanikkonnakaitse rakkerühmaga väljatöötamas elanikkonnakaitse alaste nõuannetega mobiilirakendust ja veebipõhiseid materjale, mis sisaldavad nii Naiskodukaitses juba aastaid õpetatavaid eluks vajalikke teadmisi (nt esmaabi, käitumine metsa eksimise korral jm) kui ka uue kursuse raames omandatavaid konkreetseid juhiseid erinevates olukordades käitumiseks.\nElanikkonnakaitse on üks osa riigikaitsest ning Ohutushoiu kursus on üks osa elanikkonnakaitsest. Lisades Ohutushoiu kursusele ka teised Naiskodukaitses kohustuslikud baasväljaõppe moodulid (organisatsiooniõpetus, esmaabi, toitlustamine ja sõdurioskused), saame väga heade teadmistega naiskodukaitsja, Eesti riigi kodaniku, kes oskab ise erinevates olukordades toime tulla, aidata oma perekonda ja tuttavaid ning kes aitab läbi selle suurandada turvalisemat keskkonda ja teadlikumat elanikkonda.\nRiik saab toetada ja luua võimalused, aga inimene ise valmistub, õpib, teeb plaane ja vajadusel tegutseb. Meie ise kaitsemegi ennast, oma kodu ja perekonda ning kui teeme seda teadlikult ja organiseeritult, siis on meile üsna raske kanna peale astuda!\nMargo Klaos (Elanikkonnakaitse rakkerühma juht, Riigikantselei):\nÜheks tähtsaimaks eesmärgiks oleme elanikkonnakaitse arendamisel seadnud Eesti inimeste võimalikult hea teadlikkuse ja valmisoleku iseseisvaks hakkamasaamiseks kriisiolukordades. Seda eesmärki ei ole võimalik saavutada ilma suurte pingutusteta. See ei teki iseenesest koos ühiskonna arenguga, vaid vajab inimeste õpetamist, veenmist ja hea eeskujuga kaasatõmbamist. Järelikult on vaja, et ühiskonnas oleks piisaval hulgal aktiivseid ja tublisid inimesi, kes on valmis selle eesmärgi nimel tegutsema.\nMul on ääretult hea meel, et Naiskodukaitse, kes on juba aastaid sihipäraselt koolitusega tegelenud, võttis ette ambitsioonikad sammud, et oma kursustega veelgi enamat saavutada. Senise kursuse laiendamine on oluline samm ka laiapindse riigikaitse arendamisel. Kui omavahel on hästi kokku pandud igapäevased ohud ja ka suuremad kriisid, siis annab see inimestele terviklikuma ja läbimõtestatuma ettevalmistuse igasugusteks elulisteks olukordadeks. Tugev ja kaitstud riik saab ju alguse tublidest inimestest ja kindlast kodust.\nKui kuulsin, et uuendatud kursus sai endale ohutushoiu nime, siis tundus see nii õige. Usun, et selle nime all oma liikmetele ja teistele inimestele pakutav koolitus meelitab osalema väga paljusid huvilisi. See on soe nimi ja annab väga hästi edasi Naiskodukaitse olemust ja väärtusi. Loodan, et naiskodukaitsjad leiavad endas seda energiat ja võimalusi, et pakkuda oma ohutushoiu kursust ka neile inimestele, kes küll ei ole organisatsiooni liikmed, kuid hindavad samu väärtusi. Inimestele, kes soovivad oma kodu turvalisemaks muuta ning tõsta enda valmisolekut iseseisvalt erinevate kriiside korral võimalikult hästi hakkama saada. See kursus on just selliste soovidega inimestele.\nArtikkel ilmus 2017. aastal ajakirjas KaitseKodu! nr 1:\nNaiskodukaitse elanikkonna kaitsel –\nFoto: Helen Allas Üks meie ülesanne on ju ka siiani olnud pakkuda nii Naiskodukaitse liikmetele kui ka kaitseliitlastele ja teistele isikutele võimalusi ja väljaõpet, et rahva igapäevane turvalisus ja ohtutusalased teadmised oleksid suuremad Tänasel päeval, mil elame keerulises ja väga ebastabiilses maailmas, vajame aga reaalselt üha rohkem tedmisi ja oskusi ka erinevates eriolukordades hakkamasaamiseks Naiskodukaitse töötab pidevalt selles suunas, et vastavalt vajadustele ja muutunud oludele liikmetele pakutavat väljaõpet arendada. Mõtleme igapäevaselt, kuidas saaksime koostöös teiste institutsioonidega elanikkonnakaitse teemadega rohkem ja süsteemsemalt tegeleda.


Mis on Gymnema Sylvestre eelised? - Info - 2021\nMis on Gymnema Sylvestre eelised?\nSuhkurtõve raviks on uurimisel palju looduslikke tooteid. Gymnema sylvestre on traditsioonilises rahvameditsiinis kasutatud peamiselt diabeedi raviks. Ehkki Gymnema sylvestre'i pikaajalise efektiivsuse ja ohutuse ning selle võimalike koostoimete kohta tavapäraste ravimitega ei ole ulatuslikke kliinilisi uuringuid läbi viidud, on paar väikest inimkatset andnud positiivseid tulemusi. Gymnema lehtedes olevad fütokemikaalid võivad stimuleerida kõhunäärmes insuliini tootmist, mis aitab kontrollida veresuhkrut.\nGymnema sylvestre, mida nimetatakse ka gurmariks või imetaimeks, on puitunud ronitaim, mis on levinud Indias ja Aafrikas. Lehed sisaldavad ühendeid, mida nimetatakse gymnemiinhapeteks, mis võivad olla võimelised Gymnema bioloogiliste mõjude eest. Hindi nimi, gurmar, tähendab suhkru hävitajat, sest lehtede närimine häirib magusate sensatsioonide tekitajaid. Lehti on ajurveeda meditsiinis kasutatud veresuhkru, vere kolesterooli ja kehakaalu alandamiseks, samuti astma, köha ja nahahaiguste raviks. Gymnema ekstrakti soovitatav annus on 400 milligrammi päevas. Enne Gymnema kasutamist ükskõik millise meditsiinilise seisundi raviks pidage nõu oma arstiga.\n1990. aasta oktoobri väljaandes “Etnofarmakoloogia ajakiri” avaldatud uuringus said 2. tüüpi või insuliinisõltumatud diabeediga isikud 400 milligrammi Gymnema ekstrakti päevas 18 kuni 20 kuud. Ekstrakt alandas vere glükoosisisaldust ja osadel katsealustel oli võimalus katkestada tavapärane ravimiravi. Teises kliinilises uuringus, mis avaldati ajakirjas "Diabetes In Control Newsletter" ja veebis DiabetesInControl.com, anti diabeediga isikutele 90 päeva jooksul kaks 400-milligrammist Gymnema ekstrakti tabletti. Gymnema ekstrakt alandas nii söögieelset kui -järgset veresuhkru taset 11–13 protsenti.\nVastuseks glükoosisisaldusele veres pärast sööki sekreteerib kõhunääre insuliini, mis hõlbustab glükoosi liikumist teie kudedesse. I tüüpi või insuliinisõltuva diabeediga inimestel on kõhunäärme insuliini tootmine puudulik, veresuhkru tase tõuseb ja vajalik on insuliini süstimine. Vastavalt teise uuringu, mis avaldati 1990. aasta oktoobri numbris, teise uuringu andmetele, alanes keskmine tühja kõhuga veresuhkru tase 34 protsenti ja insuliinivajadus 50 protsenti I tüüpi diabeediga inimestel, kes said 400–30 mg Gymnema ekstrakti päevas kuue kuni 30 kuu jooksul. "Etnofarmakoloogia ajakiri"\nGymnema ja insuliin\nI tüüpi diabeediga inimesi hõlmava kliinilise uuringu autorid tegid ettepaneku, et Gymnema võib regenereerida või elustada kõhunäärme rakke, mis toodavad insuliini. Kolmandas uuringus, mis avaldati 1990. aasta oktoobri väljaandes “Ajakiri of Ethnopharmacology”, süstiti rottidele ravimit, mis kahjustab kõhunäärme insuliini tootvaid rakke, ja neile anti seejärel Gymnema leheekstrakte 20 kuni 60 päeva. Kõhunäärme insuliini tootmine suurenes ja Gymnema ekstrakt parandas või uuendas kahjustatud kõhunääret. Muud uuringud näitavad, et Gymnema leheekstraktid võivad tõhusalt suurendada insuliini tootmist inimese kõhunäärmekoes.\nCopyright 2021 \_ Tervislik eluviis \_ Mis on Gymnema Sylvestre eelised?


Teisenda Yards mõõtühikuks km (Yards mõõtühikuks Kilomeeter)\nYards to km\nYards to Kilomeeter\nTeisenda Yards mõõtühikuks Kilomeeter (Yards mõõtühikuks km):\nSelle kalkulaatoriga on võimalik teisendada väärtus koos algse mõõtühikuga, näiteks '887 Yards'. Seda tehes võib kasutada ühiku täielikku nimetust või selle lühendit. Seejärel määrab kalkulaator teisendatava mõõtühiku kategooria, näiteks 'Pikkusühikud'. Pärast seda teisendab see sisestatud väärtuse kõikidessee talle teadaolevatesse sobivatesse ühikutesse. Saadud loendist leiate kindlasti ka selle teisenduse, mida te algselt otsisite. Teisendatava väärtuse võib sisestada ka järgmiselt: '93 Yards na km' või '71 Yards to km' või '57 Yards -> Kilomeeter' või '82 Yards = km' või '36 Yards na Kilomeeter' või '92 Yards to Kilomeeter'. Selle alternatiivi puhul arvutab kalkulaator välja kohe, millisesse ühikusse algne väärtus teisendatakse. Sõltumata sellest, millist neist võimalustest kasutatakse, säästab see tülikast nimekirja otsingust paljude kategooriate ja lugematute toetatud ühikute hulgast. Kogu see töö tehakse meie eest kalkulaatori poolt ning see võtab vaid murdosa sekundist.\nLisaks võimaldab kalkulaator kasutada matemaatilisi väljendeid. Selle tulemusena ei saa mitte ainult numbreid üksteisega võrrelda, näiteks '(54 * 5) Yards'. Erinevaid mõõtühikuid võib teisendamisel samuti omavahel otseselt siduda. See võib näiteks välja näha nii: '887 Yards + 2661 Kilomeeter' või '42mm x 81cm x 49dm = ? cm^3'. Sellisel viisil kombineeritud mõõtühikud peavad mõistagi sobima kokku ja olema vastavas kombinatsioonis mõistlikud.\nKui palju on Kilomeeter ühes Yards?\n1 Yards = 0,000 914 4 Kilomeeter [km] - Mõõtühikute kalkulaator, mida on võimalik muu hulgas kasutada Yards mõõtühikuks Kilomeeter teisendamiseks.


Tänane kuupäev Kolmapäev Jaan 29, 2020 01:53\nTeema pealkiri: Sisserännanud konn\nPostitatud: Laupäev Mär 24, 2007 07:22\ntekkis selline probleem, et taimedega rändas Hollandist sisse helepruun träpsuline konn, kes kahe päevaga muutus kollaseks ja veek iminapadega, kuna loomast oli kahju siis ta lapsendati.\nEt küsimus siis selline, mida see konn süüa võiks ja kuidas temaga edasi toimetada??? Ja võib-olla saaks veel rohkem infot kes ta olla võiks\nKõik soovitused ja huvitavad lingid on teretulnud\nTeema pealkiri: Re: Sisserännanud konn\nPostitatud: Laupäev Mär 24, 2007 11:10\nvöid talle ju vivaariumi/terrariumi ehitada link\nlisainfot pead ehk ise otsima, selle järgi et kollane, on raske oletada.\ntee temast pilt.\nPostitatud: Esmaspäev Mär 26, 2007 10:39\ntore koht kust võid konnade kohta küsida on reptile.ee sealne kasutaja Mercar ilmselt suudaks konna liigi ka pildi järgi tuvastada. süüa paku kilke või prussakaid. neid saab osta tallinnast laguunist. lauteri tn loomapoest ja sõrpuse pst rimis asuvast lemmikloomapoest semu. kindlasti peab konna terra olema väga niiske ja vajalik on ka veekausi olemasolu. niiske sammal pinnakatteks on hädavajalik.\nPS. kui sul on tahtmine konnast vabaneda olen rõõmuga nõus ta endale võtma\nPostitatud: Teisipäev Mär 27, 2007 05:47\nKonnaga nüüd sellised lood et leidis omale uue kodu. Ja loodan et tal seal ka hästi läheb. Ning kui soovite konna omale koju siis peate ta kuskilt mustamäe zoopoest küsima minema.\nPostitatud: Kolmapäev Mär 28, 2007 11:51\nmillises loomapoes ta on? tihti loomapoodidega see mure et neil on oskus loomad väga kiirelt ära tappa\nPostitatud: Kolmapäev Mär 28, 2007 08:32\nkuskil Mustamäel hyperrimi loomapoes. Otsest kohta ei tea.\nPostitatud: Kolmapäev Apr 04, 2007 09:24\nSiin siis pildid rändusrist\nPostitatud: Kolmapäev Apr 04, 2007 01:32\nnii armas konnake\nPostitatud: Laupäev Apr 07, 2007 09:29\nkonnaga nüüd siis sellised lood et leidis vääga ebaausal teel omale kodu. tahaks teada äkki siinsetest olijatest teab midagi sellest rääkida ??\nPostitatud: Laupäev Apr 07, 2007 12:27\noo, väga ilus konn jah.\nTee sinna foorumisse kasutaja ja küsi, äkki keegi teab millega tegu võiks olla.\nPostitatud: Pühapäev Apr 08, 2007 07:32\nja milline oli see väga ebaaus tee millega ta uue kodu leidis, kui muidugi teada võib?\nPostitatud: Pühapäev Apr 08, 2007 11:08\nkonn elab minu juures ja väga ebaaus tee minu jaoks selle konna omandamiseks oli see et käisin teda paar korda poes vaatamas ja lõpuks ostsin ta küsitud hinna eest ära.\nPostitatud: Pühapäev Apr 08, 2007 11:27\nÄkki põhjendad oma väidet? Senise info põhjal paistab see väga tead-isegi-mille moodi, pealegi avalikus foorumis.\nPostitatud: Esmaspäev Apr 09, 2007 08:12\nsiis ju kõik ok kui konn sai omale uue kodu josefiina juures...või mis ?\nPostitatud: Esmaspäev Apr 09, 2007 08:24\nVaadates made reaktsiooni on rohkem "või mis". Tahaks väga loota, et siinne foorum ei muutu õelust täis foorumiks, nagu paljudes teistes kohtades võib seda leida.On ju olnud siiani akvarist.ee koht, kus on koos väga toredad ja lahked kaladepidajad. See võiksi (peakski) nii jääma.


1 kuu vanune – TTARU\nÜleeile, 4. oktoobril, sai Aaron ühe kuuseks. Uskumatu kuidas see aeg ikka lendab! Tema esimese mini-sünnipäeva puhul otsustasime, et teeme iga kuu ühe ühise postituse. Vaatame tagasi möödunud kuule ja kirjutame sellest, kuidas meil läinud on ning mida tundnud oleme, nii emme kui ka issi vaatevinklist 🙂\nÜhe kuu jagu rõõmu seni tundmatutest asjadest, vaikseid ja ilusaid hetki, ajataju kaotust, uut rutiini, isetust, abitustunnet, rõõmu- ja kurbusepisaraid, valusaid ja ilusaid õppetunde. Üks imeline kuu lõputut ja tingimusteta armastust.\nKuna minu sünnitus oli pigem “kergete killast”, siis selleks, mis kodus ees ootas, polnud ma absoluutselt valmis ja leian, et esimene/teine nädal kodus olid kordades raskemad kui sünnitamine ise. Ma ei tea, kas ilma Tanelita oleksin hakkama saanud… Nimelt puutusime kokku IMETAMISE võlude ning valuga. See on miski, millest ei räägita ja millest ka mina teadlik ei olnud… Esimesel nädalal valdasid mind piimapaisu ja -põletikuga kõik võimalikud abituse, saamatuse ja hirmu tunded ning täna veel pole ma emotsionaalselt valmis sellest lähemalt rääkima (ehk kunagi hiljem, sest see teema vajab rääkimist).\nAaron ise on olnud nii tubli poiss! 6ndaks elupäevaks saavutasime juba sünnikaalu ja siis tuli ka nabakönt ära. Perearsti visiidil kiideti poisi kasvu ja nahka ning imestati, kas tõesti on tegemist minu esimese lapsega? Mulle kõlas see suure möödakarva paina pärast rasket esimest/teist nädalat ja olin rahul 🙂\nMinu elu on saanud hoopis teise tähenduse ja rutiini, millesse ei mahu kübetki isekust. Ma kulgen rütmis, mille Aaron mulle kujundab ja ma naudin seda… nii uskumatu, kui see ka pole 🙂 Kusjuures tänaseks päevaks on meil hetkel täitsa korrektne ja korralik päevakava (ptüi-ptüi-ptüi üle vasaku õla). Hommikud on imelised ja naeru täis, päevad rahulikud, õhtud rasked ja nutused, aga see on okei, muidu olekski liiga lihtne 🙂 Magamatuseks ja väsimuseks olin ma end mentaalselt juba ette valmistanud ja selleks peaks valmis olema iga lapsevanem, kes on otsustanud uue ilmakodaniku valmis teha. Ma poleks iial arvanud, et puuksud/krooksud valmistavad meile nii palju rõõmu ja lapse magama saamine tekitab minus tõelise kangelastunde. Kui palju on see väike inimene mulle juba ühe kuuga õpetanud ja ma olen tänulik iga ilusa ja valusa õppetunni eest. Samuti olen ma tänulik oma armsale abikaasale, kes on olnud täiesti USKUMATU ja ilma temata ma seda teekonda ette ei kujutaks. Armastan teid!\nIssil on ka mõistagi palju erinevaid emotsioone olnud, kuid nagu ikka, siis ega eesti mehed ju neist väga ei räägi. Ja eks ma olen (pean olema 😉 ) meie peres see kaine mõistus, seega ei saagi neid endale palju lubada 🙂\nKuid, peale sünnitust, mis oli väga joovastav kogemus ja mis muutis minu suhtumist/arusaama naistest kardinaalselt, on aeg tõesti linnutiivul lennanud. Olin kaks nädalat ehk 10 tööpäeva kodus, nii nagu seadus ette näeb, kuid see on ilmselgelt vähe. Just hiljuti võeti vastu seadusemuudatus, mis tõstab isapuhkuse lähiaastail 10 pealt 30 tööpäevani ning mina, kui värske isa, ainult aplodeerin selle peale. Nägin esireast emaks olemise raskusi ning ilma isa toetuseta ei kujutagi ette, kui frustreeriv ühel värskel esmakordsel emal võib olla. Samas, tuli ning kindlasti tuleb ette ka neid olukordi, kus olin nõutu ja ei osanud ning võib-olla isegi ei saanud kuidagi aidata. Kuigi väga tahtsin!\nEt siis tunnetest veel? Kui need kaks nädalat täis sai ning tuli lips sirgu tõmmata ja tööpostile “värske” näoga naasta, siis nüüd igal hommikul lähen kodust ära süümekatega, et kuidas ma küll nad nüüd niimoodi üksi jätan, kuidas ma küll ei saa rohkem osa lapse igapäeva toimetustest ning ma tahan ka ju aidata?! Kahjuks Eesti riigis veel kahe vanema vanemahüvitist ei ole, seega pean hetkel leppima sellega. Süümekaid muidugi ei vähendanud ka vajadus sõita Itaaliasse komandeeringusse neljaks päevaks, “äri tahab ju tegemist” nagu mõni ütleb. Õnneks olid emme ja laps väga tublid ning see 4 päeva läks üpris kiirelt ja kuuldavasti ka enam vähem valutult mööda.\nAga mida rohkem hakkab kell tööpäeva lõpuni jõudma, lähemale “haamer käest” hetkele, siis olen üha rohkem põnevil, sest varsti saab ju koju ning saab hakata pojaga lolle nalju tegema. Tean, et kell 7 tuleb paha jorin kallale, aga mis siis, ma ikka väga ootan seda, et saaksin temaga tegeleda ja eriti tublile emmele väga vajalikku puhkust anda. Ei ootagi, et see kõik lihtne on! Olen isekalt ära jätnud pikale venivad tööpäevad, kui mõni meil tahab vastamist või kolleeg nõu pidada, sest see aeg on nüüd minu jaoks kordades väärtuslikum. “Ei” öelnud sõpradele ja ka korvpalli trenni pole see hooaeg jõudnud. Küll jõuan ka sinna minna, varsti läheme kahekesi 🙂\nNing fotograafina ei saa ma mainimata jätta pidevat vajadust lapsest pilti teha! No kuidas ma saaksin mitte, kui pealik nii muhedaid pilke pillub (ilmselt ta kakab või vähemalt punnitab sel pildil):\nMõnusat päikselist sügist meie väikese pere poolt!\nFiled Under: Beebi, Fotograafia, Mini-sünnipäevad, Portree


11.päev- ehe/riideese, mille sain oma vanavanemalt\nMa pole oma vanaemadelt väga palju riideid või ehteid saanud. Põhiliselt on praegu perekonnareliikviad läinud edasi minu vanemate põlvkonnale. Mul on oma emaemalt ehk mammalt paar ketti ja kaelaehet ja üks täissiidist kleit. See kleit on mamma enda õmmeldud. Ma mäletan, et ta rääkis, et ta pidi pulma minema ja ta tegi selle kleidi valmis ühe ööga! Ta õmbles riideid nii endale, mu emale kui ka mulle, kui ma väike olin, palju riideid. Eriti just veneajal, kui polnud midagi saada, oli mu ema alati moekas, sest ta mõtles välja põnevaid tegumoode ja mamma oskas need valmis õmmelda. Ehk sealt ka osaliselt minu moepisik?\nSee on üks raskemaid üleandeid... noh, esiteks, mis on eriline sündmus ültse? Ja teiseks, kui ma tõesti mõtlen mingitele erilistele päevadele, siis ma pole ültse kindel, et mulle hetkel mu riietus sellel päeval enam meeldib. Ja ma ei tahaks teile näidata midagi keskpärast :)Nii ma siis mõtlesingi, et minu jaoks oli üsna eriline päev, kui olin modelliks ERKI moeshowl kollektsioonile "Vabadus on paradiis", mille autoriteks on EKA MA I moedisaini tudengid Hanna Haring, Sille Sarapuu, Joanna Kivihall ja Triin Kullerkupp. Ja kuigi see riietus ei kuulu mulle, on see väga eriline ja meeldib mulle väga ja ma usun, et see sobib väga hästi tänaseks postituseks!\nValisin selle päeva postituseks lühikese pitisist kleidikese. Ma olen selle lõike järgi erinevatest kangastest päris mitu kleiti teinud, aga pitist on tulemus hoopis teistsugune ja ma olen ise väga rahul. Juustes on mul enda tehtud kaelaehe.\nSee ülesanne oli vast kõige raskem, sest mul pole üldiselt mingeid röögatukalleid asju. Ma ei vali asju hinna, vaid välimuse järgi ja ilmselgelt selleks, et osta näiteks haute couture', pole mul lihtsalt raha... veel :DPigem on kallimad ikka jalatsid, näiteks nahksaapad ja muidugi joped-mantlid, mille puhul üldiselt ei saa väga koonerdada. Aga kui nüüd jalatsid ja pealisrõivad välja jätta, siis on ehk kõige kallim asi minu kapis üks Bastioni jakk. Selle täpset hind ma ei teagi tegelikult.... sest ma ei ostnud seda. Umbes poolteist aastat tagasi olin ühel pisikesel Bastioni showl modell ja tasuks sai iga mannekeeb valida endale ühe eseme nende näidiste seast. Läksime siis sinna vabrikusse ja hakkasime valima. Minu jaoks oli see üsna keeruline, sest mulle isiklikult enamus Bastioni asju väga ei meeldi- need on natukese teisele sihtgrupile mõeldud minu meelest. Uurisime siis ka asjade hindu natukene (sest hindu ja suuruseid nendel näidistmudelitel küljes veel ju polnud). Jakkide koht…\nMinu absoluutsed lemmikud on Reeboki neoonrohelised papud, mille kinkis mulle minu musu.Nendest on raske mööda vaadata, ma olen sellest eriti hästi aru saanud, sest inimesed tänaval vaatavad neile päris tihti kaelad kõveras järgi. Kusjuures, avastasin, et näiteks Amber Rose'l on ka sellised.\nMu lemmikud mitteteksad on ühed hallid Zara püksid. Need on supermugavad ja neid saab kombineerida vastavalt tujule ja vajadusele nii ketside kui ka kõrgete kontsadega. Väga multifunktsionaalsed!\nVõibolla kõige põnevamad teksad, mis mul on, on ühed hallid Bershka püksid, millel on peale kerge pitsitrükimuster. Need on mul olnud juba 2 aastat ja need on ksujures suurepäraselt vastu pidanud, pole välja veninud, kulunud ega midagi sellist- on väga heast ja kvliteetsest materjalist(mida ma ei saa näiteks öelda kordades kallimate Hilfigeri teksade kohta). Tegelikult on praegu mul lemmikuteks ja 2 paari uusi H&M teksaseid, mis ma Soomest ostsin ja teile ka näitasin juba. Need on suhteliselt klassikalised skinny jeans'id, kulutamata ja väga lihtsad, sobivad iga asjaga ja istuvad lihtsalt superhästi mulle- tõmban need jalga ja oleksin nagu kaks numbrit pisemaks jäänud! Igaljuhul siin nad on, minu hallid Bershka teksased!\nMul ripub kapis päris mitu asja, mida veel kanda pole jõudnud. Neid pluuse aga, mida ma praegu teile näitan, polnud ma isegi proovinud enne seda, kui nendest nüüd pilte tegema hakkasin. Ma lihtsalt ei viitsinud, pealegi need olid nkn nii odavad. Kuna need olid sellised over sized särgid, siis polnud otseselt vajadust.Ma ostsin need kaltsukast (olen kuidagi viimasel ajal leinud isegi täitsa endale asju ka teiseringi poodidest), must pluus on mingi tundmatu firma oma, beežikas-roosa pluus Cubus.\nEnamus mulle kingitud ehteid, riideid, jalatseid on tegelikult valitud kas koos minuga või ma olen siis midagi ise vihjanud või soovitanud.\nMa olen kingiks saanud palju riideid-jalatseid asju, mainiks näiteks ühte H&M jumpsuit'i , mille empsu mulle kevadel kingiks tõi, kui ta Rootsis shoppamas käis (kusjuures selle valis ta täitsa sie, ma polnud selel kohta midagi öelnud) ja neoonrohelisi Reebok'i ketse, mille kinkis mulle mu musu ja mis on mu absoluutsed lemmikud. Aga neid näete hiljem, ühe teise punkti raames. Samuti kinkis empsu mulle eelmiseks sünnipäevaks üliägedad kettidega mustad poolsaapad.\nEhetest on mu lemmik kingitused ülibling hõbedast käevõru ja sõrmus. Aga asi, mida ma teile näitan, on samuti mu elukaaslase kingitud. Sain selle kaks aastat tagasi sünnipäevaks, see on hõbedast nimekett ja ma kannan seda pm koguaeg, I love it!!!\nSee lemmikute valimine pole ültse eriti lihtne. See on umbes nagu emal ei saa paluda valida lemmikut oma laste seast... noh peaaegu sama. Aga kui peab valima, siis ma ma ütleks, et praegu on mu lemmik üks nunnu Zara virsikukarva T-särk, millel on peal mega armas oravapilt.\nNii, minu kapiga on selline lugu, et see on vist maailma kõige pisem kapp ültse. Igal juhul sinna ei mahu midagi ära. Tegelikult lisaks pildil nähtavale, on mul veel mõned riiulid ja üks korvitorn, nendes hoiam oma teksaseid, pluuse jms, mis ei kortsu väga kergesti. Aga need ei näe just kõige atraktiivsemad välja, nii et nendest ma pilti tegema ei hakanud. Puude peal on mul põhiliselt kleidid, seelikud, jakid ja kostüümiriidest püksid- põhimõtteliselt kõik kortsuvam ja ilusam kraam. Ja kuna mul on nii vähe ruumi oma asjade jaoks, siis tihti ripub mul riidepuudega asju ka kuskil kardinapuude ja muu sellise küljes. Õnneks on mu kapp mu töötoas ja seal on nii kui nii tavaliselt loominguline segadus, nii et pole hullu.Kui nüüd aus olla, siis ma loomulikult tahaks endale suuuurt garderoobi, aga mul pole seda lihtsalt praegu kuskile ehitada... kunagi kindlasti. Pm kui ma mõtlen, milline võiks kunagi mu maja olla, siis esimese asjana hakkan ma mõtlema, milline peaks olema garderoob. Aga praeg…\nNägin taolist ülesannet ühes blogis ja mõtlesin, et peaks ka ise sellise asja ette võtma, et teile veidi oma kapi sisu tutvustada. Muutsin veidi selle päevakorrapunkte ja siin ta nüüd on.Ja parim selle juures on see, et alates homsest teen järgmise kuu aja alates jooksul iga päev blogisse sissekande- ei mingit viilimist!\nÜlesanne on siis selline, postitada pilt järgmistest asjadest: Minu kappMinu lemmik pluusKingiks saadud ehe või riideeseMidagi, mida ma veel kandnud poleLemmik teksadPüksid, mis pole teksadLemmik ketsidKõige kallim riideeseEnda tehtud/tuunitud riideeseRiietus, mida kandsin erilisel sündmuselEhe/riideese, mille sain oma vanavanemaltEhe, mida kõik kiidavadUusim ostArmsad sokidUue hooaja must haveMinu ehtedMinu bikiinidLemmik kottMidagi, mida ma kannan vaid suvelMidagi, mida ma kannan ainult kodusLemmik kleit/seelikParim ost kaltsukastRiideese/aksessuaar, mis toob õnneLemmikkingadKingad, mida ma armastan, kuid kannan harvaMidagi minu lemmikpoestMütsEnda tehtud eheMina kand…\nNädalavahetusel käisin Soomes sellisel väga ägedal üritusel nagu Flow Festival. Esinejaid oli seal palju, aga põhiline, mis mind sinna tõmbas oli.... parampapaaaaaaaaa: Kanye West!!! Ja see kontsert oli muidugi super- parim live, mida ma näinud olen! Ja ta tantsijad on ka väga ägedad. Peale Kanye meeldis mulle veel Sly & Robby feat Junior Reid. Teised esinejad nii muljet avaldavad polnud, minu jaoks isiklikult.\nLisaks festivalil käimisele käisin ka ka veidi H&M rüüstamas. Saak oleks võinud suurem olla, aga kuidagi ei olnud väga palju selliseid asju, mis oleks kohe silma hakanud. Tagant järgi ma muidugi kahetsen, et ma paar asja ostmata jätsin.... ja et ma rohkemates KappAhl'des ei käinud. Sest selles, mis meie hotelli all oli, polnud midagi eriti osta. Aga mu sõbrants käis ka just shoppamas Helsingis ja ta leidis nii lahedaid asju sealt lasteosakonnast... damnnnnnn!\nEnamus oste olid suhteliselt basic tooted: kaks paari teksaseid, kaks paari valgeid tenniseid ja valge särgi.…


auto24.ee - Foorum » Varuosad » Õli\nAvaleht » Foorum » Varuosad » Õli\nOskab keegi soovitada, kus Tallinnas odavalt mootoriõli müüakse?\nMõttetu Mees (registreerimata)\nMine vaata vanade õlide kokkuostupunkti.\nTulika töökojast peaks saama osta BP õli soodsama hinnaga (tünnist).\nOma kanister tuleb kaasa võtta.\nNt. Visco 3000 poolsünt 10W40 maksab sel kujul 55 eek/l.\nIgaks juhuks tasub muidugi ette kah helistada 6120020, Tihase 34.\nKas seal ka BP 5W-50 lahtiselt müüakse?\nkui kõige odavamat siis vali kingi omadest midagi.\n5W50 ei tea. Helista!\n5W40 7000 Sport lahtiselt ei ole.\nLisaks müüvad nad ka Addinoli õli, kuid selle hinda ma ei tea.\ndiisel Astra (registreerimata)\nJõgeval õlipoes müügil Opaljet lahtine poolsünt 30.-kr/l ja täissünt 35.-kr/l. Vot see on alles odav hind!\nÕli vahetus on iga 30000 km tagant keskmiselt mõnel vähem ja mõnel rohkem. Kas selle aja peale siis ei saa piisavalt raha kokku, et osta oma perekonna liikme mootorisse Shell Helixit või addinoli õli. Minumeelest ongi õli sees selle jaoks, et mootori eluiga pikendada. Ennem hoia raha kokku rehvide või veeremiku varuosade pealt aaga mootorivahetus on ikke vääga kallis lõbu. Ennem investeeri ja maxa see 600 korraliku õli eest kui riski mootori elueaga. Isegi mu vanaisa paneb AUTOOLI asemel Shelli omasse vanase sigulli sisse.\nto kollanokk-tõenäoliselt käib jutt vanemast autost ja 30 tuhat km õlivahetuse vahe no andke andeks.aga see on õige,et pole mõtet koonerdada.mõni aasta tagasi kui endal oli ka üks 09 siis sõitis rally formulaga\nkui sa vahetad õli mis maksab 600 krooni 30 000 tagant siis on varsti mootor kohvi. Normaalne õlivahetusvälp on 10 000 max 15 000\nmis imeõli see 30000 välja kannatab? 10000 hakka vahetusele juba vaikselt mõtlema!\nÕlil on ükskõik,millal vahetad.\nEile vahetasin õli autol (12 aastat vana), mis oli ühe õliga 40 tuhat km sõitnud!\n...ja õli kukkus välja peale õlivanni eemaldamist;))\nEi, voolas ikka aga oli tumepruuni värvi. Aga see pole veel midagi. Tean ka autot, mis üle 80000 km ühe õliga sõitnud (VW 96a)! Õli vaid juurde valatud, kui kurvis õlituli vilkuma hakanud.\n30 000 km õlivahetusvälbad mõnel uuel margil pole arvata võib küll mitte mootorisäästmiseks väljamõeldud, vaid pigem reklaamiks, et marki ostetaks rohkem. Tavainimene ju vaatab, et näed vaja harvemini õli vahetada, tuleb ju odavam. Seda aga ühe teatud hetkeni.\nKui mootor just 2l 100km-le õli ei võta, siis ei tohiks eriline probleem olla osta mingit normaalsemat õli kui addinol või 35kr/l täissünt. Õli on ainus asi, mis teie mootorit kaitseb, niiet miks hoida kokku nii olulises kohas? Vaevalt, et te ka kõige odavamaid kondoome ostate\nVaidlesin ühe ****ga. Tahtis SuperTrucki õli panna audisse et siis ka ei pea 60000 vahetama nagu oma rekkal. Loll aru ei saanud et rekka mootoris keerleb 25 liitrit , Audis 4 liitrit ja reziimid on hoopis erinevad. Nii et andke takka, ärge enne 25000 km kunagi õli vahetage, hoiate kõvasti kokku.\nSee 30 tuhat on lollus. Tegelikult on veel vahehoole poole peal. Ja arvake ära mis seal tehakse.\nCivic 1,3cc 1991.a. sai ilusasti iga 20'000 tagant õli vahetatud.\nVahepeal tilkagi juurde ei valanud. Siiamaani teenib truult, mitte enam mind, sest müüsin maha.\nEurolite 10w-40 oli 260.- eeku 5liitrt\nvolvo uuel rekkal iga 90 000 km järel\nto pets (registreerimata)\nNo ja mida sinu meelest seal siis tehakse?\nKontrollitakse õlitaset ja vajadusel lisatakse. Logu moos.\nJa nüüd küsimus - miks on säärasel puhul kasutatav õli tiba kallim kui 50 EEK/l?\nÜkskõik kui kallis on mingi sõiduautole mõeldud mootoriõli, pole ta väikeste karterimahtude tõttu võimeline taluma mingeid ulmelisi (kordades suuremaid, kui teistel optimaalseks peetakse)läbisõite.\nÕige ta on aga ikka leidub neid kes ei usu.\nNende 30 000 km läbisõitude "austajad" võiks ju välja käia veel allesjäänud "õlekõrre", et need mootorid on millegipoolest erilised-paremad, kui teistel markidel ?\nÕlid on teatavasti kõigi enam-vähem samad võrdsetes hinnaklassides.\nto VVV (registreerimata)\nMuide, uued mootorid on tõepoolest erilised-paremad. Nt. Peugeoti uuematel mootoripõlvkondadel on väntvõlli iga kaela jämedus individuaalselt mõõdetud, samuti raamlaagri ja kepsusilma diameeter, ning tootmises on iga tööpaar individuaalselt sobitatud. See tähendab siis iga saale paksuse valimist vastavalt konkreetse tööpaari mõõdule. Siin käib jutt juba millimeetrituhandikest! Sellise koostetäpsuse juures võibki lubada ka pikemaid õlivahetusvälpasid, loomulikult peaks seejuures kasutama ka kontrollitud kvaliteediga õlisid.\nEi veena mind eriti jutt, et sellise hinnaklassi autosid toodetakse samadel põhimõtetel nagu inglise käsitööautosid ja nende mootoreid.\nSelliste tootmismahtude ja selliste valmistoodangu lõpphindade juures oleks see revolutsiooniline läbimurre autotootmises.Huvitav kudas see neil õnnestunud on ?\nKui autotööstuses midagi arenenud on siis on see marketing. Reklaamijutt läheb iga aastaga paremaks.\nMobili täissünti ju võin 100 krooni liiter hankida, kui kellelgi väga vaja.\nAga siiski on see nii. Pole see tühipaljas reklaamijutt. Uuemad mootoritüübid on just nii toodetud.\nJu see on tõesti revolutsioon ;-)\nMillel veel on bensiinimootoritel 30 tuh. õlivahetusvälp. Citroenidel vist - peaks samad mootorid olema? Mina rohkem sama hinnklassi autodel ei tea.\nVõi Renaultidel ka.\nKõrva jäänud et uutel Fiat sõiduautodel on hooldusvälp 45 000?! Rääkige kes teab.\nAga siiski on see nii kõlab just reklaamlause moodi, mida püütakse sellest tekkivate emotsioonide toel rahaks teha.\nHoopis usutavam oleks, kui oma kogemustest pajataks mõni selle "uuetüübilise" mootoriga 200 tuh. ja rohkema läbisõidukilomeetrini jõudnud omanik.\nViimastel andmetel väheneb 200 000 läbinud autode arv katastroofiliselt, suurimad numbrid SN näol jäävad 160 000 juurde ;)\nteadmiseks neile kes veel ei tea -kasutatud autod seisavad enne müüki 5 aastat, sest mille muuga seletada seda, et 5 aastat vanad autod on sõitnud 16-170000 km , samapalju ka 10 aastat vanad. ei tea kus neid hoitakse, läheks otsiks endale ka midagi\nteadmiseks neile kes veel ei tea - need autod seisavad avariilistena Saksa romulates kolmandal korrusel.\nja nüüd veel teadmiseks neile, kes absoluutselt midagi ei tea- õli vahetus ja õli mark on nagu rohkem maitse küsimus.\nNo jah, "väga lihtsustatud" lähenemine - "Vahet pole, mis värvi sokid täna jalga panen".\nTuleb panna õli, mis hästi lõhnab või kenas pakendis on, Comma Eurolite, Valvoline MaxiLife, Pennzoil Performax näiteks.\nKeda raha ei huvita, võib kasvõi Shelli kasutada aga viimasega näe hakkasid hüdrod hoopis veidi kolisema külmal mootoril. Aga oli ainuke kiiresti vahetamise koht, kus järjekorda polnud enne pikemat sõitu.\nAga miks keegi filtritest ei räägi?! Peale Mann'i ja Purolatori sobib veel miskit kasutada?\nFRAM kah suht-koht hea - arvatakse (kuigi omal läks korpus küljes rooste). Siis veel Soome TEHO - teeb orginaalfiltreid ka näiteks Harley-Davidsonile.\nJapsile olen kasutanud ka jaapani toodangut.\nPurolatori headust olen samuti kuulnud kiidetavat (see on minu japsil ka orginaalis).\nCampioni kohta öeldud, et p**k.\nJa üldiselt soovitatud kasutada n.n. põhjaklapiga filtrit, mis hoiab õlinivoo ka mootori seistes üleval.\nMina ostsin Tallinnast,Infast Oili laost ,lume 14,tel.6593141\nMüüakse Bp,Teboil ja Agip soodsa hinnaga.Väga kvaliteetsed õlid.\nOdavama otsa õlid vast jah KING õlid , mis Tehnikamaailma testis jäid vist suisa 7ndale kohale. Mannol ehk Wolf õlid kah suhteliselt soodsad. 300 eegu eest 4 liitrit täissünti peaks kätte saama. Carlube ka üsna soodne.\nKuidas seal maksta saab(sulas,kaardiga) ja palju maksis ,kui suur saladus ei ole? Telefon hetkel ei vasta,olen mitu korda proovinud.\nsiin on ikka õlirullid koos.iga õlil on oma läbisõit.on õlisi millega saab sõita 30t, on 15t, 10t.see ei olune mootorist ega autost. muidugi vanase saani ei pane õli mille eluiga on 30t. eks hind on kaa vastav. näiteks 30t õlil on kanku hind al 800eek. ja kõige odavam õli on avtool.seda saab kamazzi poest\nsee eelmine kommentaar näitab ilmekalt kui piiratud silmaringiga üks inimene olla võib. aga oma garaažikooperatiivi tasemel võib tal olla isegi liidri roll täita ja kõik kolisevate ning suitsevate mootoritega autode omanikud kuulavad tema juttu kui püha tõde.\nLoomulikult on olemas õlisid, mille eluiga on erinev.\nNäiteks kaheksakümnendate Volvo diislile (VAG mootor) on ette nähtud CD kvaliteediga õli vahetus iga 7500 miili järel koos igal teisel vahetusel õlifiltri vahetusega (ehk mineraalõli). Ei näe põhjust, miks paar kvaliteediklassi parem täissünteetiline õli samas mootoris 30 000 km vastu ei peaks. Olen kindel, et selle õli kvaliteet oleks parem kui mineraalile ette nähtud 12 tuhande km järel.\nKuigi tänapäeval tehakse ka naftal baseeruvaid nn longlife õlisid soovitan kasutada vaid neid, mille suhtes olete kindlad, et tegu on täissünteetiliste õlidega (näiteks Material Safety Data Sheet näitab tavaliselt baasõli). (Täis-)-sünteetiline tähendab kauba peal enamikes riikides vaid turunduslikku terminit, mille sisu määrab tootja ise.\nMD-l on õigus, sõnu "täissünteetiline mootoriõli" ei maksa teab mis tõsiselt võtta.\nVäidan et mehed foorumites, kes räägivad et on ostnud oma autole "täissünteetilise" või "sünteetilise" (panin nimelt jutumärkidesse) mootoriõli, on 9 juhul 10-st ostnud (ja valanud mootorisse) hydrocrack õli.\nKirjade ja kirjelduste järgi on õli "täissünteetiline" või "sünteetiline", kuid baasõliks on siiski mineraalne produkt, mis on läbinud hydrocrack protessi ja mis on oma omadustelt küll märksa parem kui tavaline mineraalõli, kuid keemiliselt ei ole tegu sünteesitud õliga. Õlitootjad on juba ammu loobunud vahe tegemisest nimetustes ja nimetavad hydrocrack õlisid enamasti kas "sünteetilisteks" või "täissünteetilisteks". Vaid väiksem osa mootoriõlidest, mille nimetuses on sõna täissünteetine, on ka tegelikult sünteesitud (keemiliselt sünteesitud) baasõlist valmistatud.\nSiiski on ka hydrocrack õlid head õlid (võrreldes tüüpiliste odavate mineraalõlidega) ja oma kõrgemat hinda väärt. Kui autoga hoolsalt ringi käia, siis kestab mootor suuremat remonti vajamata ka nende õlidega ca. pool miljonit kilomeetrit.\nKui õli kvaliteedinäitajad (mõtlen uuemaid kvaliteedinäitajad, paljud vanemad on lootusetult aegunud) vastavad autotootja nõudmistele, siis kasutage julgesti ja pole põhjust tingimata tegeliku (keemiliset sünteesitud) täissünteetilist õli kasutama hakata. Mõningaid (kõrgematele ja uuematele) õlinormidele vastatavaid mootoriõlisid ei toodetagi sünteetilisest baasõlist, vaid nende baasõlina kasutataksegi ainult hydrocrack õli (või on enamus baasõlist hydrocrack).\nKas keegi asjatundja oskab öelda, kas õli 10w40 on sobilik, kui ennem oli 5w30. Auto 10aastat vana. Oleks väga tänulik infi eest!\npakuks abi... (registreerimata)\n..., aga mis mõttega sa 10W tahad sisse toppida? kas vaid raha kokkuhoiu nimel?\nKui siiamaani on ilusti 5W-30 sõitnud, siis mis põhjust oleks nüüd äkki minna 10W-40-le üle. Ennemini siis juba 5W-40-le on mõtet üle minna.Oleneb õli kvaliteediklassist ja tootja sertifikaatidest, kui need nõutud on.\nPealegi ei pruugi sa 10W ... õliga talvel -20-30 juures autot käimagi saada\n70% mootorikulumisest toimub külmkäivitusejärgselt, sellel põhjusel, et õli on liiga külmalt kehvalt voolav ja määriv. Mida suurem on õli esimene enne tähte W (Winter) asuv numbriline indeks, seda kehvem õli külmkäivitusejärgselt on.\nMuudetud 21.9.10 10:41\nRäägite siin öli vastupidamisest ja jutt teil jumala öige,kuid mul üks loll küsimus teile;;;Kas poolsündilt vöib täissünt ölile üle minna niisama vöi peab enne teostama mootori sisepesu???\nKui korraliku poolsündiga sõidetud ja vahetusvälpasid pole suuresti üle lastud, siis pole küll erilist mõtet läbipesu teha. Kui täissünt läheb väga kiiresti mustaks, siis võib ju varem vahetada.\nEnamus odavama ja keskmise hinnaklassi (täis)sünteetilisi õlisid on oma olemuselt nagunii tegelikult poolsünteetilised, nii, et erilist vahet pole, kas parem poolsünteetiline või viletsam täissünteetiline.\nKas keegi on siit ostnud mootori õli? Üllatavalt odavad hinnad!\nKeegi omab kogemust kas,tegemist poolsünteetilise või mineraal õliga? Pakendilt märget ei suutnud leida.\nmis pagana tähtsus sellel on kui oluline on viskoossusklass.\nja asub ta ju poolsüntide alajaotuses kui oleksid viitsinud natukene vaadata\nEnda autos kasutan 5w40 liqui moly.\nKui tahta odavat täissünteetlist õli siis 5w40 XL on täitsa toimiv õli, isa auto sellega aastaid sõitnud ja probleeme pole.\n10w40 ei soovita küll autosse panna, 5w40 on minu kindel soovitus, kui tegemist just mingi uunikumiga pole, kus tõesti sellist õli kasutada ilmselt ei saa.\nSolkolk, tootjapoolne soovitus on 10W40 ja sinu soovitus on ikka kindlam?\n5w-40 on lai mõiste.pead ikka vaatama kvaliteediklassi,mida autotootjad miinimumis nõuavad


Lauri Saatpalu – Vikipeedia\nTa lõpetas 1980. aastal Tallinna 32. Keskkoolis 8-klassilise kooliosa (praeguses mõistes põhikooli) ja 1983. aastal Tallinna 17. Keskkooli. 1984. aastal lõpetas ta Tehnikakooli nr 2 Tallinnas.\nPärast nurjunud katset asuda õppima Tallinna Riikliku Konservatooriumi lavakunstikateedrisse ja ajateenistust Nõukogude Armees (1984–1986) töötas ta kolm aastat Estonia teatris lavamehena, samal ajal oli VAT Teatri asutajaliige ja näitleja, töötas Eesti Raadios ning 1992. aastast AS-is Trio LSL toimetaja ja saatejuhina.\nTa on kirjutanud enamiku laulude teksti ja suure osa muusikast ansamblites Pantokraator, Folkmill, Beep Shop Boys ja Dagö.\nPärast viieteistaastast vaheaega taas teatrisse kutsutuna on mänginud selliseid rolle nagu Raymond (Albert Camus' “Võõras”), Boob (Urmas Lennuki ”Boob teab”) Polygon Teatris ning Kompajalg (Wilsoni / Waitsi taskuooperis “Black Rider”) ja Rekvisiitor Streuli “Rekvisiitori tähetunnis”, mis sai ka 2014. aastal festivali Monomaffia žürii- ja publikupreemia. Järgnesid Jevgeni Griškovetsi “Kuidas ma koera sõin” VAT teatris ja Kanal 2 krimisari "Viimane võmm".\nTema isa oli poliitik Vello Saatpalu.\nLauri Saatpalu andmebaasis MusicBrainz (inglise keeles)\nRaadiosaate helifail arhiiv "Kukul külas" – Lauri Saatpalu. Kuku Raadio, 6. märts 2016\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Lauri_Saatpalu&oldid=5817585"\nSelle lehekülje viimane muutmine: 15:10, 7. veebruar 2021.


, Pikaajalised sidusruhmade valikud\nPikaajalised sidusruhmade valikud,\nDame Viviani jaoks oli ebaõnnestumise uks peamisi põhjusi ärimudeli puudumine. Juhtkond ei ole üksuse omanik, vaid ettevõtte nimel tegutsev esindaja.\nUussisserändajad ja nende kohanemine Eestis: valikud ja poliitikaettepanekud tervikliku ja jätkusuutliku süsteemi kujundamiseks Uussisserändajad ja nende kohanemine Eestis: valikud ja poliitikaettepanekud tervikliku ja jätkusuutliku süsteemi kujundamiseks Pikaajalised sidusruhmade valikud Kaldur Lõppenud projektidProjektidRänneSotsiaalne ühtekuuluvus Uuringu eesmärgiks on läbi siht- ja sidusrühma uuringu, teiste riikide heade praktikate ja sekundaarallikate analüüsi koostada ettepanekud sisserännet toetava tugisüsteemi kujundamiseks Eestis.\nUuringu keskmes on uussisserändajad ja nende kohanemine Eestis.\nLisaks keskendume analüüsi käigus uussisserändajatele tugiteenuste pakkujate hindamisele — kas ja milliseid teenuseid neile Eestis täna pakutakse? Uuring vastab kahele peamisele uurimisküsimusele: Milline on kõige optimaalsem ja soodsam sisserände tugiteenuste süsteem Eestis ning millistest komponentidest peaks see koosnema?\nKuidas peaks olema korraldatud sisserände tugiteenuste rahastamine avaliku, era ja kolmanda sektori vahel? Uuringu eesmärgi täitmiseks: analüüsitakse sügavuti teiste riikide häid praktikaid riigile oluliste sihtrühmade migratsiooni tugisüsteemi loomiseks ja nende riiki ümberasumise soodustamiseks.\nmckinsey toetab sidusrühmade kapitalismi\nUuringu tulemused on sisendiks nii majandus- rände- integratsiooni- kõrghariduse- teadus- õigus- kui ka siseturvalisuse poliitikate kujundamisele. Samuti plaanitakse neid rakendada olemasolevate tugiteenuste ning -võrgustike edasi arendamisel.\nProjekti algatajad on Siseministeerium, Majandus- ja Kommunikatsiooniministeerium ning Justiitsministeerium.\n3 RSI strateegia


That awkward moment.. - Eat, sweat & get fit - Fitlap\nTänane postitus sai ajendatud ühest (no mis ühest.. Olgem ausad, neid on ikka korduvalt olnud) situatsioonist. Ma ei saa end pidada optimistlikuks inimeseks. Nooremas eas olin ehk optimistlikum, aga üldiselt tähendas see pigem sinisilmsust ja asjade vaatamist läbi "roosade prillide". Samal ajal ei saa öelda, et ma oleks ka üdini pessimistlik. Pean end pigem realistiks. Üritan hoida end kahe jalaga maa peal ning päris tihti teatud situatsioonides üritan end asetada pigem kõrvalseisvaks kolmandaks isikuks ja siis analüüsida nende situatsioonide olemust ja emotsioone mõlema osapoole jaoks.\nAGA vahest on seda siiski keeruline teha. Hiljaaegu olin jälle ühes sellises olukorras. Nimelt olime oma lähedasemate sõbrannadega, kellega kohtume 1-2 kuu tagant, jälle oma tavapärasel kokkusaamisel. Üldiselt näevad need siis välja nii, et läheme ühele meist külla. Nosime siis oma kaasa võetud parimaid palasid ja muljetame vahepeal toimunust. Sellised kokkusaamised on nii toredad, lõõgastavad ja tavaliselt jätkub juttu pikemaks, kui algselt plaanitud.\nJa kui me nüüd üritame ringiga tagasi jõuda tänase blogipostituse peamise mõtte juurde, siis see kord, nagu naiste seltskonnas ikka, liigub alati jutt ka välimusele- kes on endale uued riided ostnud, küüned lasnud panna, juuksuris käinud jne. Noh, ja välimuse juurest ei ole enam pikk tee ka kehakaalu teemani. Ja siis see juhtub: minust peaaegu kaks korda vähem kaaluv sõbranna teatab dramaatiliselt, kuidas tema on nii ikka nii palju kaalust juurde võtnud, pekivoldid on siin ja pekivoldid on seal. No hästi! Nendel hetkedel on mul tõesti tunne nagu tahaks lihtsalt seltskonnast haihtuda või peaga vastu seina joosta. Jaaa, ma tean, et ma pole teab mis suur ja laias laastus tänavapildis kellegi silma ei riiva. Ometi on mul vaja kaotada 10 lisakilo, et jõuda sinna oma ideaalkaalu lähedale. 10 kilo!! See on ikka piisav kogus, et olla paljale silmale märgatav. Miks arvavad saledad inimesed, et ilmselgelt ülekilodega maadleva liigikaaslase juuresolekul on normaalne hakata rääkima, kuidas see piitspeenike xs-s suurust kandev naine end paksuks peab? Kas see on ilmselge vihje mulle? Kas MINA peaks olema nüüd õige inimene sind õpetama, kuidas sa oma 1 "üleliigsest" kehakaalust lahti võiksid saada?\nKui ma nüüd selle eelneva natuke emotsionaalsema lõigu kõrvale jätan, siis natuke realistlikumalt mõeldes ma ju mõistan, et ehk tahab see inimene lihtsalt natuke ego upitamist, enesekindlust juurde, kiitust, positiivset emotsiooni? Loodetavasti ka järgnevates sarnastes situatsioonides suudan ma siis pigem säilitada oma realistlikku poolt ning pakkuda inimestele nende poolt oodatud emotsiooni. Samas võib see siiski kõrvalt üsna koomilisena tunduda, kui mina hakkan "lohutama" endast 2x väiksemat neitsikut. Ja lisaks kõigele suurendab see minus endas seda negatiivset tunnet.\nKas ka teie olete sarnastes olukordades olnud? Kuidas olete siis sellele reageerinud ja käitunud?\nVee joomine- kuidas mina end rohkem vett jooma motiveerin\nTere taas! Vesi! See nii elementaarne asi, millele tavaliselt inimesed vist väga palju tähelepanu ei pööra? Ilmselgelt on vesi meie […]


Esik on kodu visiitkaart — kuidas kujundada ja milliseid vigu vältida? - Moodne Kodu\nEsik on kodu visiitkaart — kuidas kujundada ja milliseid vigu vältida?\nEsiku kaunistamine pole keeruline. Tavaliselt on see pikk ja kitsas ning seal pole palju ruumi suurele mööblile või rohketele sisustusaksessuaaridele. Tihti kirjutab juba ruum ise ette, mis sinna sobiks ja mis mitte. Küll aga jätab kõleda mulja liiga tühi ja lage esik, eriti kui see on ühendatud koridoriga. Loe nippe, kuidas kujundada hubane ja praktiline esik!\nEsiku stiili ja väljanägemist ei tasu alahinnata, sest see on esimene koht, mida külalised näevad ja mida ka ise koju jõudes märkad. Seetõttu võiks esikus olla kodule omast hõngu ja isikupära, mis ka ülejäänud elamisega kenasti haakuks.\nKuigi ruumi on esikus vähe, püüa leida koht mõnele omanäolisele pisikesele detailile, mis hubasust loovad — olgu selleks laheda disainiga vaas või kauss võtmete jaoks. Samas ei tasuks esikusse liiga palju sisustusvidinaid tuua — vastasel juhul on tulemuseks segadus. Piisab ka ühest-kahest pilgupüüdjast.\nMis puutub valgustusse, siis väikeses esikus võiks olla üks suur lamp, mis tomiks ka laheda sisustusaksessuaarina. Koridori tüüpi pikemas esikus võiks olla aga kolm ühesugust laelampi. Alternatiiviks on ka trendikad seinavalgustid. Modernset joont ja põnevat lisavalgust annavad põrandasse süvistatud valgustid.\nEsikus on üheks olulisemaks aksessuaariks peegel, mis täidab ka praktilist otstarvet. Seega tasub tähelepanu pöörata kindlasti ka peegli disainile. Hetkel on trendikad minimalistlikud ja ümmargused peeglid, kuid mõnusalt isikupärase interjööri saab kui kombineerida näiteks modernset mööblit antiikse peegliga. Kui ruumi jagub, võiksid koha leida ka konsoollauale, kuhu on mugav näiteks võtmeid või kindaid panna.\nMarie Olsson Nylander — sisekujundaja, kes miksib julgelt põhjamaist stiili ja eklektikat 19.05.2020\nKui ruumi on laialt, on praktiliseks lahenduseks täispikkuses seinapeegel.\nKui esik on peaaegu olematu suurusega, on abi ka pisikesest peeglist ja selle alla kinnitatud riiulist.\nSaabuja pilk jääb esikus peatuma ka põrandatel. Pisikeses ruumis osutub põrandamaterjal küllaltki domineerivaks detailiks, seega leia tasakaal ilusa ja praktilise vahel. Klassikaliselt kaunis on esikus kalasabaparkett. Kui soovid esikusse aga hoopis põrandaplaate, siis ka neid on võimalik kalasabamustrisse laduda. Väldi esikus lumivalget põrandavuuki, sest meie kliimas võib jalanõudega tuppa saabuv pori need lihtsalt ära määrida ja värvi muuta. Hea, kui esikupind taluks ka mõnevõrra niiskust — st odavama klassi laminaatparketid, mis vett ei talu, võivad hakata liitekohtadelt paisuma ja punduma.\nKasuta julgelt ka erinevaid värve, et muuta esik efektseks. Loo tumeda ja heledaga erinevaid kontraste või tekita hoopis midagi erksamat ja moodsamat erksate värvidega ja puitkaunistustega. Näiteks pane omavahel kokku tume seinavärv ja valged reljeefsed uksepiirdeliistud. Või kasuta värvilist kingakappi või kireva polstriga istepinki. Värvi võib aga anda hoopis ka välisuks — variante on lõputult!\nIsikupära saab lisada ka nii lihtsate detailidega, nagu seda on nagid. Meile meeldivad näiteks Muutto lõbusat värvi riidenagid, mida saad riputada erinevatele kõrgustele ja luua neist põnevaid kompositsioone!\nPärl saare peal — lummav suvekodu, mida ümbritseb meri\nFOTOD | 22 ruutmeetrile mahutatud kodu, mis mõjub helgelt ja avaralt\nFOTOD | Katusekorter, mille sisekujundusest leiab julgeid mustreid\nMillised on tänavused sisustustrendid magamistoas?


tankodroom sinu mõtete šampoon: Minu esimesed\nMina ootan virmalisi spaceweather.com meililisti kaudu. Suvel Jõhvis seeläbi ka nägin täitsa.\nPõhiteemaks on arktiline virmaliste sõõr, mida saab antud lehelt NASA lingi abil piiluda.\nVirmalised on müstika just selles mõttes, et püüan end neid vaadates alati kujutleda inimesena, kel puudub igasugune teadmine millega tegemist. Mida tundsid mu esivanemad? Kuidas nad seda seletasid? Jumalate sünd?\nNägin täna meteoori, mis pudenes kollasteks sädemeteks.\n31 oktoober, 2010 05:55\nNjah eks iga sündmuse psühholoogiline mõju sõltub muuhulgas tema esinemise sagedusest. Virmalised ja ka ntx vikerkaar on põhjarahvaste kultuuri ilmselt parajal määral mõjutanud. Päikesetõus ja -loojang vist juba vähem, sest esinemissagedus on liiga suur, et sellele üldse enam mingit tähtsust omandada.\nMeteoriidiplahvatused aga esinevad jällegi väga harva. Mõju on suur, aga väga harva esinev. :)\nAga hoopis teine küsimus on, et kas teadmine et "need on päikselt pärit laetud osakesed, põhiliselt vesiniku ja heeliumituumad, mis põrkuvad Maa atmosfääris erinevate molekulidega" annab sulle mingi suurema lähedaloleku või mõistmise selle nähtuse kohta, kui mõni tuhat aastat tagasi elanud hülgeküti uskumus virmaliste kohta? Igal rahval on olnud oma mütoloogia loodusnähtuste seletamiseks, meil kaasaarvatud.\nPõnevad teemad igatahes.\n05 november, 2010 01:12


3 nõuannet edukalt maasikaettevõtjalt - Kukkur - Swedbanki blogi\n3 nõuannet edukalt maasikaettevõtjalt\nAnn Hiiemaa 03.05.2016\nKuidas saada kümne aastaga tavalisest maasikakorjajast Eesti ühe edukaima maasikafarmi omanikuks? Tartumaa ettevõtja Paavo Otsus, kes veab maasikakasvatust Aran PM, teab sellele küsimusele vastust.\n1. Tegutse eesmärgipäraselt\nEsmalt mõtle, millega tulevikus tegeleda tahaksid. Juba poisikesena mõistis Otsus, et tahab luua oma ettevõtte. Tema maasikakasvatajakarjäär sai alguse mõttest minna välismaale õpingute tarbeks raha teenima ja kogemusi hankima. Mõeldud-tehtud. Nii alustaski ta Šotimaal lihtsa maasikakorjajana, tunnipalk viis naela tunnis. Ometi ei kahelnud Otsus hetkekski, et see käik ei vii teda sammukese võrra unistusele lähemale. Ta töötas ka Austraalias 10 000 ha suuruses taimekasvatusega tegelevas farmis, Taanis kanakasvatuses ja Šotimaal lisaks maasikafarmile ka marjade pakkimiskeskuses.\nÜsna kiirelt sai temast Šotimaal maasikafarmi juht ning hiljem lisandus ka pakkimiskeskuse kontrollimine ja arendamine. Otsuse alluvuses töötas ühtekokku 450 inimest, tema hallata oli 45 ha suurune põllupind, farmi saak ca 1300 tonni, mis on lähedane kogu Eesti maasikatoodangule. Selle kõige juures ei unustanud mees aga hetkekski oma suurt eesmärki.\n„Kui hakkasin kirjutama oma lõputööd, milleks oli maasikakasvatuse majanduslike aspektide võrdlus, mõistsin, et mul on päris palju praktilisi kogemusi ja teoreetilisi teadmisi selles sektoris. Mõistsin, et maasikakasvatus on Eestis kõvasti alainvesteeritud võrreldes teiste riikidega. Ja nägin võimalust olukorda muuta ja paremaks teha,“ lisas mees. Nii lõigi Otsus Eestis oma maasikakasvatuse, Aran PM OÜ, kus ta kasvatab maasikaid avamaal 6,5 hektaril. Lisaks kuulub talle 5,5 hektarit põlde kiletunnelites.\n2. Eristu oma konkurentidest\nOtsuse eesmärk on teha asju teisiti kui teised tootjad ning liikuda rohkem jaemüügi suunas. Kui kodumaised marju müüakse enamasti turul ning jaekettides näeb suures osas ainult importmarju, siis Otsusel on olemas kokkulepped maasikate müügiks enamus suuremate poodidega Eestis, et tarbijal oleks ka alternatiiv turumarjale, mis oleks kvaliteetne ja värske pakendatud Eesti maasikas. Selleks, et tarbija tunneks poelettidel ära kodumaise toodangu leiad Arani marjakarpidelt ka Eesti Aiandusliidu „Eestis Kasvatatud“ kvaliteedimärgi.\nEelmisel suvel läks müük väga edukalt näiteks RIMI poodides. Lisaks, enamik Otsuse istandusi asuvad kiletunnelites ehk katmikalal, mis kaitseb nii saaki kui ka töölisi vihma eest. Kiletunnelites saavad marjad valmis tavapärasest varem, mis annab võimaluse kodumaiseid marju tarbida pikemal perioodil. „Tänu sellele on marjad ilusamad ja tugevamad ning haigustele ja taimekahjuritele vähem vastuvõtlikud,“ selgitas Otsus, kes pöörab suurt tähelepanu ka taimede kastmisele. „Oleme selle jaoks rajanud moodsa niisutussüsteem, mis tagab taimedele eluks vajamineva optimaalse veekoguse. Meil on valmimas ka uus suur külmhoone, kus saame marjad ilusti maha jahutada enne pakkimist ja transporti.“\n3. Planeeri rahavoogusid, hajuta riske\nMaasikaistanduse rajamine ei ole vaid põllu rajamine, see on palju enamat. Otsuse sõnul on maasikakasvatusega seotud kulud märksa suuremad kui tavainimene ette kujutab. Selleks, et maasikaettevõtjana vajalik kapital investeeringuteks kokku saada, pöördus mees finantseerimise sooviga Swedbanki poole, kes aitas tal plaane ellu viia.\n„Maasikakasvatajale teeb olukorra keeruliseks see, et ilmastikuriskid on suured ning pangast investeeringuks raha saada pole just kõige lihtsam. Igal juhul soovitan riske hajutada ja kasutada kiletunneleid, et garanteerida jätkusuutlik tarneahel. Ilma tunneliteta võib jämedalt arvutada istanduse rajamiskuluks 10 000 – 12 000 eurot ha olenevalt kättesaadavate sisendite hindadest, taimede arvust hektarile, kastmisvee kaugusest, põllu asendist jne. Kiletunnelites tootmise rajamiskulu ehk nn pikaajaline strateegiline investeering on umbes viis korda kõrgem. Kuna tegu on hooajalise tootmisega, kus terve aasta käibe peab looma vaid mõne kuuga, siis on äärmiselt oluline õigesti planeerida rahavoogusid ning olla hea finantsjuht, et tootmine oleks jätkusuutlik,” selgitas Otsus, kes aastaringselt oma ettevõttesse panustab. Sügiseti teeb ta istandustes hooldustöid, talvel aga kulub palju aega uue hooaja planeerimisele ja ettevalmistusele ning erialasele enese täiendamisel, et pidevalt konkurentsis olla.\nKuidas puhkusereisil kulud kontrolli all hoida?


EKA arhitektuuritudengid ehitasid Kalamajja puuriidalt vormi laenava varjualuse | Kodukiri\nEKA arhitektuuritudengid ehitasid Kalamajja puuriidalt vormi laenava varjualuse (2)\nDagmar Reinolt, 23. august 2019, 07:34\nTäna avavad Eesti Kunstiakadeemia arhitektuuriosakonna teise kursuse tudengid EKA esisel haljasalal Põhja puiesteel puuriidast inspireeritud ja puidust ehitatud varjualuse, mis pakub võimalust tänavamelu eest peitudes ümbritsevat jälgida. Avamisel räägivad tudengid ja juhendajad varjualuse ideest ja sünnist. Objekt jääb linnakodanikele ja külalistele järele proovimiseks kuni 4. oktoobrini, misjärel kolitakse see Lahemaale, kuhu on viidud ka kõik varasemate aastate varjualused.\nVarjualune RIIT on Eesti Kunstiakadeemia arhitektuuri ja linnaplaneerimise tudengite loodud ning suvise ehituspraktika käigus ellu viidud projekt – varjualuse kavandamine ja ehitamine on läbi aastate olnud EKA arhitektuuritudengite õppeülesanne, mis kestab läbi kogu esimese õppeaasta. Sel korral tudengeid juhendanud arhitektuuribüroo Arhitekt Must arhitektide Alvin Järvingu ja Ott Alveri sõnul keskendusid nad sel korral eriti just varjualuse materjalile – puidule, suunates tudengeid mõtestama materjalivalikust tulenevaid disainiotsuseid ja uurima materjali formaatidest ja mahtudest tulenevaid ehitusmeetodeid: “Varjualune RIIT on eksperiment, mis muuhulgas püstitab küsimuse, millised eelised võiks olla kohalikul, töötlemata ning taastuval materjalil kaugemalt transporditud keerukate materjalide ees.”\nPuidust installatsiooni sisse tekib erineva pikkusega puitprusside kasutamise tõttu põnev avade ja peidupaikadega liigendatud ruum. Varjualust iseloomustab ka teatud vabadus: selle üksikuid detaile ja fragmente võib asendada, ilma et teose üldilme sellest oluliselt muutuks. Varjualune kerkis EKA ette kaheksa päevaga, ehitusmeeskonda kuulus 15 arhitektuuritudengit.\nTänavuse varjualuse idee autori, teise kursuse arhitektuuritudengi Johann Ortin Õuna sõnul lähtub objekti idee sellest, et varjualuse ruumi loomiseks kasutatav puit on asetatud ühes suunas. “Lähtepunktiks oli argiobjekt, millele muidu väga tähelepanu ei pöörata – tavaline puuriit. Materjali ladumise suund annab ruumile liikuvust ja elu, valitud tehnika laseb luua peidupaiku ja tekitada avatud alasid,” selgitas Õun.\nEttevõtmist toetanud Eesti Metsa- ja Puidutööstuse Liidu tegevjuht Henrik Välja rõõmustab tudengite materjalivaliku üle: “Puidust ehitamisel on oluline roll ehitussektori keskkonnajalajälje vähendamisel. Puud seovad kasvades atmosfäärist süsihappegaasi, mille pikaajalistesse toodetesse, nagu majad, talletamine aitab kliimamuutustega võidelda. Seetõttu on oluline, et tulevased arhitektid õpiksid juba varakult seda materjali tundma ja kasutama.”\nVarjualuse planeerimine ja koos terve kursusega valmis ehitamine on EKA arhitektuuritudengite esimese õppeaasta suurprojekt olnud juba üle kümne aasta. Kui varem ehitati varjualused valmis Eesti põhjarannikul, siis juba viiendat aastat järjest püstitatakse varjualune mõneks ajaks Tallinnasse, et kasutajad saaksid objekti proovida ning tudengitel oleks võimalus näha, kuidas valitud disain, materjal ja ehituskvaliteet suurele kasutajate hulgale vastu peab. Eesti Metsa- ja Puidutööstuse Liidu, Keskkonnainvesteeringute Keskuse ja Eesti Kultuurkapitali toel kerkinud varjualune paikneb Tallinna kesklinnas EKA uue hoone esisel avalikult kasutataval pargialal Põhja puiesteel ning on avatud kõikidele huvilistele.\nVarjualuse autor: Johann Ortin Õun\nKursuseprojekti juhendajad: Arhitekt Must\nTööprojekti ja ehituspraktika juhendajad: Jaan Tiidemann, Avo Tragel, Jarmo Vaik\nTudengid-ehitajad: Nikita Akhmatov, Diana Drobot, Olga Krasnova, Karl Erik Miller, Loora Orav, Mattias Ots, Rebecca Peets, Annemai Raabe, Ekaterina Sidorova, Kristofer Soop, Tatjana Štšurikova, Uku Julian Tarvas, Miko Vahane, Anna Riin Velner ja Johann Ortin Õun.


Uus Eesti kosmeetikabränd: Saaremaa adrustest randadest pärit orgaaniline näohooldusari Mukk - Mood\nUus Eesti kosmeetikabränd: Saaremaa adrustest randadest pärit orgaaniline näohooldusari Mukk\n9. dets. 2017 kell&nbsp12:17\nMukk, mis tähendab murdes kena või kenakest, sai alguse farmatseudi ja kosmeetikaalase taustaga Gerda Ausi soovist luua poest saadavatele näohooldustoodetele puhatamaid alternatiive. Pärast pikka protsessi, mille jooksul katsetas Gerda kõigepealt tooteid enda ja seejärel sõbrannade peal, kujunes lõpuks välja näohooldussari, mis on saadaval juba üle aasta ka laiemale publikule.\nKõik tooted on valmistatud suure hoole ja armastusega käsitsi Saaremaal Lilbi külas, kus asub Gerda väike töötuba. Väga suurt rõhku on pandud sellele, et kõik valmiv oleks looduslik, vaba sünteetilistest säilitajatest. Valitud on parimad koostisained, mis Eesti inimese nahale ja meie kliimas kõige paremini sobivad. Kasutatud on näiteks maailmakuulsat ja kõige puhtamat Doterra eeterliku õli, mis on tänapäeval kättesaadav.\nJa muidugi, ärgem unustagem kõige olulisemat elementi: meie randadest kokku kogutud punavetikat, millest saadud furcellaraan on oksüdantide rikas ja annab kreemile mõnusa geelja omaduse. Muide, sama ainet jahivad ka Prantsuse kosmeetikafirmad ja Kalevi kommivabrik kasutab seda marmelaadi valmistamiseks.\nKui igatsed linnas olles suvepuhkust ja adrust rannaliiva, siis tasub läbi põigata Tallinnas olevast Mimesise poest, otsida neid üles Saarema müügikohtades või külastada selle aasta Disainikeskuse jõuluturgu “Jõuluks koju” Kultuurikatlas! Ja muidugi külastada nende e-poodi.\nMärksõnad: Doterra eeterlik õli, Eesti asi, looduskosmeetika, MUKK, näohooldussari, orgaaniline kosmeetika, punavetikas, Saaremaa


Roomikekskavaator JCB JS240LC, jcb -\n› Ehitustehnika › Roomikekskavaatorid › Roomikekskavaator JCB JS240LC\nRoomikekskavaator JCB JS240LC JS240&JCB , C\nKonkurentidest kuni 39% parem kopa rebimisvõime\n147 kW Stage 3/Tier 4 vastavusega Isuzu mootor\nKonkurentidest kuni 15% parem laadimiskopa rebimisvõime\nTöökaal: 24845 kg\nKaeveulatus: 10690 mm\nKaevesügavus: 7230 mm\nJCB JS240 on 24-tonnine mudel meie raskete roomikekskavaatorite tooteseerias. Selle ehitamisel on keskendutud äärmisele tugevusele, tootlusele, efektiivsusele, mugavusele, ohutusele ja hooldatavusele. Suletud karpristlõikega pöörlev raam suurendab tugevust ja vähendab survet. Lisaks teeb see need ekskavaatorid ülimalt vastupidavaks löökide suhtes. Oleme kasutanud ka tugevaid komponente, mis vastavad tööstuse kõige kõrgematele standarditele. Samal ajal on selle 24-tonnisel ekskavaatoril ülimalt efektiivne Isuzu 140 kW mootor, mis vastab Stage 3b ja Tier 4i nõuetele. See pakub eelnevate mudelitega võrreldes kuni 8% suuremat kütusesäästu. JS240 roomikekskavaatorite eelised sellega ei lõpe.\nOleme tootnud JCB JS240 roomikekskavaatorid rõhuasetusega minimaalsel hooldusvajadusel ja lihtsal hooldusel. See teeb antud masinad taskukohaseks, efektiivseks ja ülimalt tootlikuks. Kapott avaneb ja sulgub lihtsalt tänu gaassilindritele ning hooldusala on suur ja lai, pakkudes head ligipääsu. 1000-tunnised noole ja kopa määrimisintervallid ja 5000-tunnised õlivahetuse intervallid tagavad nende 360 ekskavaatorite maksimaalse tööaja. JS240 24-tonnise ekskavaatori määrimispunktid on keskse paigutusega, tehes ligipääsu kõrgematele puksidele ohutuks ja lihtsaks. Sama kehtib filtrite puhul (mootoriõli, hüdraulikaõli ja kütus). Kuna JS240 roomikekskavaatori mootori radiaator, hüdraulika jahuti ja vahejahuti paiknevad kõrvuti, siis saab neid eraldiseisvalt hooldada, kuid siiski kergesti puhastada.\nOleme disaininud JCB JS240 roomikekskavaatorid mugavaks, ohutuks, ergonoomiliseks, lihtsaks ja intuitiivselt juhitavateks. See on meelepärane 360 ekskavaatori operaatoritele, kuid tähendab teile veelgi rohkem, sest lihtne kasutamine tagab suurema tootluse. Pehmendustega noole ja kopa otsad ennetavad laadimisega kaasnevaid lööke, kaitsevad masinat ja suurendavad operaatori mugavust, samal ajal kui 6 viskoosset kummialust vähendavad müra ja vibratsiooni. 70/30 esiklaasi jaotus, mis võimaldab selget nähtavust eesmise parempoolse roomiku suunas pluss suur lamineeritud klaasist katuseaken tagavad suurepärase nähtavuse igas suunas. Kõigi aspektide kontrolli all hoidmiseks on JCB JS240 roomikekskavaatoritel tasakaalustatud noole pööramine ja elektroonilise/hüdraulilise juhtimisega pöörde pidurdamine. Funktsioonide lülitid on alati käeulatuses ning hõlmavad soojenduse ja kliimaseadme juhtpaneele, samal ajal kui külgmine seadis funktsioneerib ka osana immobilisaatori koodi sisestusest.\nRaha ja aja säästmine on olulisem kui eales varem ning seega on JCB JS240 roomikekskavaatorid disainitud just selle eesmärgiga. Meie Tier 4 vastavusega Isuzu mootoril on suur võimsusreiting (140 kW); ent kuna mootor genereerib kõrge jõumomendi madalatel pööretel, siis on see ka väga kütusesäästlik. Massiivne 192kN kopa rebimisvõime teeb meie JS240 360 ekskavaatorid lähimatest konkurentidest 15% tootlikumaks. Veelgi enam, laadimiskopa rebimisvõime 179kN on konkurentidega võrreldes kuni 39% suurem. Spetsiaalne JS tooteseeria kiirliidese süsteem teeb lisaseadmete vahetamise kiireks ja lihtsaks. Samaaegne liikumine ja kaevamine on sujuv ja kiire tänu intuitiivsele multifunktsionaalsele juhtimissüsteemile ning neli käitamisrežiimi võimaldavad JS240 eksavaatori operaatoritel kohandada töövõime iga rakendusega. Auto, Economy, Precision ja Lifting režiimid pakuvad väga erinevaid optimeeritud sätteid.\nEnne roomikekskavaatori soetamist tahab klient kindel olla, et seade on piisavalt tugev kõigi vajalike tööde teostamiseks. Õnneks on tugevus ja vastupidavus JCB JS240 mudelil tagatud. Me kasutame piiratud elementide analüüsi koos laialdase raami ja vastupidavuse testimisega, mis garanteerib nende 360 ekskavaatorite pikaealisuse. JCB JS240 seadme sarrustatud nool ja kopp on valmistatud suure tõmbetugevusega terasest koos ühes tükis ümbrisplaatide ja sisemiste põrkeplaatidega, mis tagavad vastupidavuse. JS240 24-tonnise ekskavaatori tugev alusvanker on täiskeevitusega X-raami struktuur, tagades pikaajalise vastupidavuse isegi kõige nõudlikumatel rakendustel, ning jäik ülemine raam pakub maksimaalset vastupidavust ja tuge. JS240 roomikekskavaatorite torn keevitatakse seejärel nii ülemise kui ka alumise alusvankri raami külge ning jäigad ja vastupidavad uksed pakuvad täiendavat tugevust.\nMudel Roomikekskavaator JCB JS131 Roomikekskavaator JCB JS130 Roomikekskavaator JCB JZ140 Roomikekskavaator JS160, JCB Roomikekskavaator JCB JS190 Roomikekskavaator JS200LC, JCB Roomikekskavaator JCB JS210 Roomikekskavaator JCB JS240LC Roomikekskavaator JCB JS300 Roomikekskavaator JCB JS330 Roomikekskavaator JCB JS370\nTootekood JS131&JCB JS130&JCB JZ140&JCB JS160&JCB JS190&JCB JS200&JCB JS210&JCB JS240&JCB JS300&JCB JS330&JCB JS370&JCB\nMootori võimsus 55 kW 81 kW 81 kW 93 kW 93 kW 129 kW 129 kW 140 kW 180 kW 210 kW 210 kW\nTöökaal 13876 kg 14126 kg 15515 kg 17774 kg 20197 kg 20870 kg 21355 kg 24845 kg 31490 kg 33764 kg 36746 kg\nKaeveulatus 8796 mm 8796 mm 8787 mm 8514 mm 9223 mm 9800 mm 9800 mm 10690 mm 11291 mm 11860 mm 11760 mm\nKaevesügavus 6028 mm 6028 mm 6055 mm 5799 mm 6598 mm 6750 mm 6750 mm 7230 mm 7637 mm 8190 mm 8070 mm


PARIMAD TEHNILISE ANALüüSI TööRIISTAD KAUPLEJATELE - FINANTSID - - Trading Tooriistad ja naitajad\nVõimalus teha krüptovaluutade tehnilist analüüsi on suhteliselt ainulaadne. Teie konto kinnitamiseks peate olema üle aastane.\nSwing Trading Indicators: Neile, kes on liiga kannatlikud ostmiseks ja hoidmiseks\nSee on võimalus kaubelda suuremate summadega, ilma et teie kontol oleks raha, ütleme forex, et see oleks kõigile kättesaadav. Oleme paremaks mõistmiseks eraldanud video: Mõistes neid kolme põhimõistet: võimendus, levik ja hüpped, saate aru Forexi toimingute dünaamikast. Forexi kauplemise tundmaõppimiseks on teie jaoks kõige huvitavam viis, kui uurite ja kauplete Forexis Forexi kauplemise simulaator, nii et avage DEMO konto ja treenige. Tutvustus: eToro konto avamine Forexi kauplemise alustamise esimene samm on konto avamine.\nMe eraldame ühe samm sammu haaval eToros registreerimise hõlbustamiseks.\nLoe edasi Turu tundi Turutundide muutumisega, näiteks Briti suveaja tagajärjel, on oluline, et kauplejad hoiaksid tähelepanelikult täpsetel turgudel, nagu New Yorgis, avatud.\nKülastage eTorot Mobiilne forex kauplemine Pärast konto loomist on võimalik töötada arvutis nagu MT5 või töötada mobiiltelefoniga. MT5 mobiilne versioon on teile saadaval Play poes. Eraldasime video, et õpetada teile, kuidas õigesti alla laadida, vaadake: Forexi kauplemine Portugalis Portugalis on maaklereid, see võib muuta valuutaturule siseneda soovivate brasiillaste elu lihtsamaks.\nBitcoini ja forexiga kauplemisel on vahe. Trading Tooriistad ja naitajad Bitcoin see on krüptoraha, nii et seda ei saa reguleerida ükski pank ega institutsioon, kuna forex kaupleb rahvusvahelisi valuutapaare, mida reguleerivad pangad ja asutused, seetõttu Invest Kripovaliut Maai rahaga see riikide poliitiliste ja majanduslike tegurite all. Siiski kaupleja saate testida ja ära kasutada nende kahe turu võimalusi, see sõltub Trading Tooriistad ja naitajad ja kõige huvitavamatest kasumivõimalustest.\nScalping indikaatorid ilma kordusreklaamita: omadused, eelised ja puudused\nLõppkaalutlused Pidage alati meeles Forexi uurimist, see võib alguses tunduda segane, kuid pärast maaklerikonto loomist hakkate praktikas aru saama, kuidas see töötab. Kasutage turul saadaolevaid tööriistu, et aidata teil toiminguid, ja pidage meeles meie nõuannet selle valimiseks Forexi kauplemise kursus.\nKas Forexi kauplemisega saab raha teenida?\nJah, paljud kauplejad teenivad raha Forexi tehingutest. Forexi kauplemise suur eelis on see, et see turg on avatud 24 tundi ööpäevas. See tähendab, et saate kaubelda igal ajal, kui soovite ja kus soovite, tehes oma ostu ja müügi välisvaluutapaarides igal ajal, kasutades hetke võimalusi.\nMis vahe on bitcoini ja forexi kauplemise vahel? Bitcoini kauplemise ja Forexi kauplemise erinevus on vara, mis on kauplemise eesmärk. Bitcoini kauplemise korral viiakse läbi krüptoraha tehinguid.\ngrandhotel.ee ДОЛЛАРА на сегодня grandhotel.ee500. grandhotel.ee grandhotel.ee ММВБ


Tähistasime kooli 146. aastapäeva - Karlova\nKarlova kooli 146. aastapäevale pühendatud sünnipäevanädal möödus kiiresti ja kevadiselt.\nEsmaspäeva hommikul sai alguse hoogne sammude kogumine, mis lõppes neljapäeval. Tulemus oli muljetavaldav: koolipere tegi 13,7 miljonit sammu.\nTerve nädala vältel oli võimalus panna enda teadmisi proovile virtuaalses viktoriinis, kus küsimused olid kooli ajaloo, vilistlaste ja tuleviku kohta. Näiteks oli põnev meenutada 2017. aastat, kui kool sattus ootamatult ja ootamatu teemaga üleriigilisse meediasse.\nNädala jooksul sai koolipere saata koolile sünnipäevakaarte, mida eriti aktiivselt tegid alglasside õpilased. Kokku esitati 83 õnnitluskaarti ja need kõik olid väga eriilmelised. Tehti nii klassikalisi kui ka virtuaalseid kaarte, aga joonistamiseks kasutati ka näiteks loodust.\nTeisipäeval kohtusid 5. klassid virtuaalselt kooli vilistlase, näitleja, lavastaja, teatrijuhi ja muusiku Andres Dvinjaninoviga, kes meenutas enda õpinguid ja rääkis teatrist, muusikast ning andist õpilastele inspiratsiooni. Kolmapäeval avanes 6. klasside õpilastel võimalus kohtuda vilistlase Alar Haagiga, kes on olnud rahvusooperis Estonia tenor ja kes praegu tegutseb vabakutselise lauljana. Mõne vilistlasega on kohtumised planeeritud ka maikuusse, seega sünnipäeva tähistamine meil veel jätkub.\nSünnipäevanädala lõpetas reedel läbi viidud südamlik virtuaalne aktus, kus kooliperet tervitas koolijuht Heidi Kiuru, aga ka vilistlased Toomas Uibo ja Alar Haak. Tiia Puhveli juhendatavad laululapsed kostitasid meid kauni muusikaga ja õpetaja Merike Heeringsoni tublid rahvatantsijad näitasid, mida nad on sel keerulisel ajal selgeks õppinud. Aktuse lõpetuseks andsid õpetajad õpilastele ja ka üksteisele soovitusi, mida põnevat võiks vaheajal ette võtta.\nKuigi kooli sünnipäeva tuli tähistada teist aastat järjest distantsilt, oli meil meeleolukas nädal.\nPalju õnne, Karlova kool!\nPilt: Alexandra Maria Tuvi, 4.b klass


"Naisteleht": Luisa Värk treenib end presidendiballiks trimmi - Spordiklubi Sparta\n"Naisteleht": Luisa Värk treenib end presidendiballiks trimmi\n13:56 13. veebruar 2012\n«Muutuse tingis pidev tähelepanu ja ajakirjanduse soov näha mind taas lapseootel. Kuna ma seda ei ole, siis võtsin end käsile,» ütleb lauljatar Luisa Värk ajakirjas "Naisteleht" põhjuseks, miks ta Spartas hoogsa trenniga alustas.\nUuel aastal otsustas Luisa Värk (24), et ta peab midagi ette võtma: nimelt muutus juba tüütavaks, et temalt pidevalt küsiti, kas ta ootab teist last. Luisa ja tema elukaaslase Taavi Rõivase esimene laps Miina Rihanna sündis kolm aastat tagasi. «Olen seadnud endale treenimises eesmärgi, et vabariigi aastapäevaks ja presidendiballiks olen paremas vormis ja ajalehed ei saa öelda, et ma olen taas beebiootel,» naerab Luisa.\nSõber Argo aitab\nMõte, et võiks hakata sporti tegema ja muuta toitumist, idanes Luisa peas juba mõni aeg tagasi. «Mul tekkisid mõned spordipisikust nakatunud tuttavad, kes minust tükk maad vanemana väga-väga head välja näevad. Nüüd siis käingi Sparta Spordiklubis Argo Aderi käe all treenimas,» ütleb Luisa. Nädalas kaks korda rassib ta tantsusaatest heaks sõbraks saanud Argoga jõusaalis ja kahel korral osaleb erinevatel rühmatreeningutel. «Seni on minu lemmikuteks PumpFX-i ja FunctionalBodyi trennid,» avaldab ta. Ülejäänud nädalapäevadel lippab Luisa aga õues. «Kuigi eilse külmaga, pean tunnistama, jäi jooksuring ära,» ütleb Luisa.\nDieetidega Luisa sina peal pole, ta pole neid kunagi pidanud ja ei kavatse sellega ka nüüd alustada. «Ma ei ole kunagi ühtegi dieeti pidanud, sest tean juba ette, et see on hukule määratud. Mul ei ole sellist püsivust. Üks põhjus on kindlasti see, et mulle meeldib väga süüa teha ja ka süüa. Seega tundub dieet võimatu,» põhjendab ta.\nKergem polnud söömise piiramine ka siis, kui Luisal veel peret ja oma mõnusat kodukööki polnud. «Üksi ei viitsi keegi süüa teha, mistõttu minnakse üle poole kordadest ju välja sööma. Seega ei ole võimalustki alati seda tervislikkust ja värskust toidus taga ajada,» kinnitab ta. Nüüd teeb Luisa meeleldi ise kodus süüa ning saab seega rohkemgi oma toitumist ja toidukordi planeerida.\nPingeliseks treeningperioodiks on Argo Luisale koostanud aga lausa spetsiaalse toitumiskava. «Pean mainima, et seda on keeruline järgida, sest elutempo on kiire ja söögiaegadest on raske kinni pidada. Aga õige pisikeste mööndustega olen vist päris kenasti hakkama saanud,» tõdeb Luisa.\nLuisa jaoks tähendavad tervislikud eluviisid aktiivset liikumist, õiges koguses söömist ja positiivset ellusuhtumist. Seda kõike ta ka järgib. «See ei tähenda, et šokolaadi ei tohi süüa, vaid et kõike peab tegema mõistuse piires,» muigab ta.\nLuisa kinnitab, et tal on ka mehe ja lapsega väga vedanud — oma toitumis-\ntavasid muutes ei pea ta neile eraldi toitu vaaritama. «Nad söövad üldiselt kõike, mida ma teen, olgu selleks liha, kala või kana või ühepajatoit. Kui mul on palju aega, siis püüan ikka midagi erilist teha ja tavaliselt abistavad mind siis toidublogid või kokaraamatud köögiriiulilt,» avaldab Luisa. «Kui aga meil on tunne, et tahaks midagi eriti head, siis paneme blenderisse marju ja õunamahla ning teeme neist mõnusa smuuti.»\nVahel harva patustavad Luisa ja Taavi ka hamburgeritega, aga pisitütre puhul nad järeleandmisi ei tee — tema pole seni rämpstoidu mekki suhu saanud. Luisa usub, et tegelikult on nende pere toidulaud siiski päris tervislik. «Ma ikka püüan Miinale hommikuti putru teha, kuigi ma ise seda väga ei armasta,» kinnitab ta ning kiidab taevani Miina lasteaia söögi-\ntädisid, kes valmistavad lastele väga tervislikke toite. «Miina lasteaias räägitakse palju toitumisest ja toidust, mida nad parasjagu söövad,» on Luisa rahul.\nEesmärk – aastapäevaball ja maijooks\nJuba mitu nädalat treeningutel rassiv ja menüüd valiv Luisa kinnitab, et tegelikult pole kaal ja ideaalsete kilogrammide tagaajamine kõige tähtsam. «Tähtsam on enesetunne, kas tunned ennast riietes, mis sa hommikul selga tõmbad, hästi või nad on kitsad ja ebamugavad. Teisel kohal võiks olla keha rasvaprotsent, mis võiks vanust ja pikkust arvestades teatud normaalses vahemikus olla. Ja alles kõige viimasel kohal on kaalunumber,» arutleb ta.\nLuisa pole ka mõnede arvates paisuvate kaasmaalaste suhtes kriitiline. «Ma arvan, et eestlased võrreldes muude rahvastega vist ei ole paksud. Kuigi noorte seas on minu meelest päris palju sellist lodevat olekut ja ülekaalulisust. Aga siin on ehk suurem viga vanemates kui lastes endis. Lapsed toituvad ebakorrapäraselt ja liiguvad lihtsalt vähe,» usub ta.\nPaljud kaaluga võitlevad inimesed seavad endale tulemuse saamiseks mingi meeldiva sihi: reis, uued riided vms. Luisal sellist «rosinat» mõttes pole, küll aga on temalgi oma sihid silme ees. Esiteks juba mainitud Vabariigi aastapäeva presidendiball ja teiseks kevadine Maijooks. «Ma tahan tänavu Maijooksust osa võtta ja selle keskmiselt kobeda tulemusega lõpuni joosta,» kinnitab ta.\nKuigi Luisa rabab väiksema kaalunumbri ja saledama vormi nimel, oli ja on ta ka praegu endaga rahul. «Ma arvan, et olen ennast väga palju ületanud ning mul on hea meel ka selle üle, et see tervislikkuse pisik on teisigi mu ümber nakatanud. Või siis vähemalt selle üle mõtlema pannud,» rõõmustab ta.


Rootsi finantstehingute maksu - rootsi Advokaatide - Juristid Rootsist. Kõik rootsi advokaadid online.\nviis FINANTSTEHINGUTE maksu) kasutatakse omandiväärtpaberid, fikseeritud tulumääraga väärtpaberid ja tuletisinstrumendid vahel jaJaanuaris, Rootsi kehtestas. Seega, edasi-tagasi reisi (ost ja müük) tehingu tulemusel ühe maksu. Maksu kohaldatakse kõikide omandiväärtpaberitesse kaupleb Rootsi kasutades kohalike maaklerteenust, samuti aktsiaoptsioonid.\nJuulis, oli see määr kahekordistunud, ja jaanuaris, märgatavalt madalam tulumaks.\nfikseeritud tulumääraga väärtpaberid võeti kasutusele turvalisuse, mille tähtaeg on päeva või vähem. Kohta võlakirja tähtajaga viis aastat või rohkem, oli maksu. viisteist kuud hiljem, viisteist aprill, maksu - fikseeritud tulumääraga väärtpaberid kaotati. Jaanuaris intressimäärade ülejäänud maksud olid poole võrra ja aasta lõpuks olid nad ka täielikult kaotatud. Kui maksud olid kõrvaldatud, kauplemismahud tagasi ja kasvas oluliselt. Järgmisel päeval, et maksu teatati, aktsia hind langes.\nAga seal oli leke teave enne teadaanne, mis võib selgitada.\nkolmkümmend viis hinna langus kolmkümmend päeva enne väljakuulutamist. Kui maksu-oli kahekordistunud, hinnad jälle langes veel üks. Need langused on kooskõlas kapitaliseeritud väärtus tuleviku tulumaksu maksed, mis tulenevad oodatavad tehingud.\nviis maksu kohta ostu või müügi omandiväärtpaberitesse\nSee oli veelgi tundsin, et maksud fikseeritud tulumääraga väärtpaberid ainult kätte suurendada kulusid riigilaen, pakkudes teine argument käibemaksu. Kuigi maksu fikseeritud tulumääraga väärtpaberid oli palju madalam, et aktsiate mõju kohta turul kauplemine oli palju dramaatilisem. Esimesel nädalal tulumaksu maht bond kauplemise langes, kuigi maksumäär viie-aastaseid võlakirju oli ainult. Maht futuuridega kauplemise langes ja võimalusi kauplemine on kadunud. kuuskümmend kauplemise maht üksteist kõige aktiivsemalt kaubeldud rootsi share classes kolis suurbritanniasse pärast väljakuulutamist. aastal, et tulumaksu määr oleks topelt. kolmkümmend kõik rootsi aktsiatega kauplemisest liikunud offshore. aastaks, rohkem kui viiskümmend kõik rootsi kauplemise kolis Londonisse. Välismaised investorid reageerisid maksu liigutades oma kauplemise offshore-kui kodumaised investorid reageerinud, vähendades arvu, nende omakapitali tehingud. Selle tulemusena on tulud need maksud olid pettumus. Näiteks tulust maksu fikseeritud tulumääraga väärtpaberid olid algselt eeldatav summa on, viissada miljonit rootsi krooni aastas. Nad ei tähenda, et rohkem kui miljonit rootsi krooni igal aastal ja keskmine oli lähemal viiskümmend miljonit.\nLisaks, kuna maksustatava kauplemise mahud langesid, nii et ei tulu kapitali kasvutulu makse, täielikult tasaarvestada tulu omakapitali tehingute maksustamise, mis oli kasvanud, miljonit rootsi krooni. aastal.\nКомпанијата Основање Шведска - Компанија Формирање Агент - Отворете Некој Европската Компанија


Nikon 1 J5 hübriidkaamera asetab J4 kiiruse tõsisemasse korpusesse - Photopointi ajaveeb\nAutor: Lauri Veerde 02.04.2015 17:15 Kommentaarid :\nNikon esitleb täna uut hübriidkaamerat Nikon 1 J5. See on täiustatud versioon aasta eest välja tulnud Nikon 1 J4 aparaadist – võimekast 1″ sensoriga hübriidkaamerast, mille korpus ja käsitlemismugavus jätsid tõsisema fotohuvilise jaoks palju soovida.\nNikon 1 J5 juures on suurimaks edasiarenduseks just nimelt korpus. Kaamera esikülg on saanud kummeeritud katte ja käepideme, lisatud on valikuketas, Fn-nupp ja nurga alla seatav puutetundlik ekraan. Kogu kaamera väline ilme õhkab nüüd senisest enam tõsisust ja paremat käsitsemismugavust.\nKaamera sees on (senisest pisut kõrgema lahutusvõimega) 1″ tüüpi 20.08 MP taustvalgustusega pildisensor, mille eest on teravamate fotode pildistamise jaoks eemaldatud madalpääsfilter. Kaamera sees on ka uus EXPEED 5A pildiprotsessor ning WiFi-le on lisatud NFC-ühenduvus.\nSiinkohal suuremad uuendused lõpevad, kuid sellest pole midagi hullu, sest juba J4 oli väga kiire ja võimas aparaat. Nõnda on ka J5 kaameral muuhulgas seesama kiire hübriid-autofookus (171 teravustamispunkti, 105 faasituvastusega) ja ülikiire 20 kaadrit sekundis sarivõte.\nNikon 1 J5 olulisemad omadused\n20,8 MP CMOS sensor, CX formaat (1″-tüüpi), madalpääsfiltrita\nEXPEED 5A protsessor (kahetuumaline)\nHübriidne autofookussüsteem: 171 kontrastituvastus- ning 105 faasituvastuspunkti\n6 kaadrit sekundis – mehaanilise katikuga\n20 kaadrit sekundis kuni 40 kaadrit – elektroonilise katiku ja jälgiva autofookusega\n60 kaadrit sekundis – elektroonilise katiku ja fikseeritud fookusega\n3-tolline puutetundlik LCD paneel, nurga alla seatav, 1 037 000 punktiga\nManuaalrežiimid (P, A, S, M) – välja toodud programmirattale\nFull HD (1920×1080 px) filmirežiim maksimaalse kaadrisagedusega 60 kaadrit sekundis (progressiivselt)\n4K video maksimaalse kaadrisagedusega 15 fps\n120 kaadrit sekundis 720p videorežiim\nSisseehitatud Wi-Fi + NFC\nNikon 1 J5 tootefotod\nNikon 1 J5 + 10-30mm PD-Zoom Kit, hõbedane\nNikon 1 J5 + 10-30mm PD-Zoom Kit, valge\nSildid: Hübriidkaamera, Nikon, Nikon 1 J5, Nikon hübriidkaamera


Strauss-Kahn: võime näha sõda - Äripäev\nStrauss-Kahn: võime näha sõda\n23. september 2009, 18:44\nRahvusvahelise valuutafondi direktor\nDominique Strauss-Kahn hoiatab, et globaalne kriis kasvatab tsiviilrahutuste\ntekkimise riski riikides, kel pole raha inimeste täielikust vaesusest\n„Paljudes piirkondades maailmas pole kaalul mitte ainult kõrgem töötus või väiksem ostujõud, vaid elu ja surm ise,“ tähendas Strauss-Kahn täna globaalse loomingulise juhtimise tippkohtumisel New Yorkis. „Majanduslik marginaliseerumine ja vaesumine võib viia sotsiaalsete rahutuste, poliitilise ebastabiilsuse või demokraatia kukkumiseni. Me võime näha sõda. Seda peame vältima,“ hoiatas ta.\nKuigi üleilmne majandus võib juba järgmise aasta esimesel poolel paranema hakata, jääb töötuse tase ilmselt ka järgmisel aastal kerkima. Riikides, kus puuduvad piisavad sotsiaalsed kindlustused jääb ka vaesus süvenema, mis viib sotsiaalse ebastabiilsuseni, märkis Strauss-Kahn.\nJuba eelmisel nädalal pani Strauss-Kahn rikkamatele riikidele südamele, et nad peaksid vaesemaid piirkondi läbi suuremate toetuste ja madalate laenuintresside aitama, sest nad on tema sõnul lihtsalt kriisi süütud ohvrid.\nMadala sissetulekuga riigid vajavad IMFi hinnangu kohaselt sel ja järgmisel aastal täiendavalt 55 miljardit dollarit abirahasid. Strauss-Kahn viitas uurimusele, mille järgi võib üks konfliktne aasta pärssida riigi kasvutempot 2,5 protsendipunkti võrra. „Rahu ja rikkus toidavad teineteist,“ märkis ta. Veel lausus ta, et kriis pole päris kindlasti mitte läbi, kuigi kasvumootorid paistavad taas tööle hakkavat.\nPärast oma etteastet küsimustele vastates ei saanud IMFi juht mööda ka dollari rolli küsimusest juhtiva rahvusvahelise valuutana. „Dollari roll, minu arvates, lähiaastatel ei vähene,“ vastas Strauss-Kahn ning lisas: „Selles kriisis paistab dollar olevat kõige usaldusväärsem viis säästude ja likviidsuse säilitamiseks.“\nTa märkis muidugi, et kuigi IMFi SDR (Special Drawing Rights, IMFi arveldusühik) ei kujuta endast dollarile mingit ohtu, on idee rahvusvahelisest valuutast väga kütkestav. Seda on toetanud ka Hiina.