Väljamakse meetodi raha - Spordiennustus | Poker Bankrolls\nMaksed online portfelli: Skrill / Moneybookers ja Netellerit - Väga populaarne\nSkrill - lihtsaim viis ladestuvad pokkeritoad. Netteller ja Skrill (Moneybookers) on näited kahe erinevate portfellide kasutades internetti, võite teha sissemakseid. Nad tegutsevad turvaline vahendajana teie pangakontoris ja internetis ning võimaldab meil kanda raha oma kontole odav ja ohutu viis, nii tihti kui soovid. Nii on maksete tegemiseks soovitatakse eriti neile, kes valivad sageli sularaha sissemaksed - näiteks selleks, et saada täielikult boonuse pakkumise. Mõni aeg pead pühendada seaded määratleda Internet rahakoti, kuid kontrollimisel saab seda kasutada, kui me tunneme, nagu see. Soovitame rahakoti Skrill / Moneybookers suurepärase makseviis (madalaim teenustasud), mis kiideti juhtiv pokkeri saidid: PokerStars, Titan Poker, Party Poker, Poker.\nUkash on ettevõte Ühendkuningriigist, mis on spetsialiseerunud online makseid. Pakkumised väga turvalise online maksete mis kliendid ei pea kasutama krediitkaarte, või isegi oma pangakonto. Lisaks hoiused online kasiino, spordiennustus ja pokkeri saidid on kohe rakendada.\nPayPal on üks kõige populaarsem online portfelli. Mõnes riigis ka PayPal makseid online-kasiinod. Registreeri PayPal konto on tasuta. Tänu sellele makseviisi on väga populaarne Poola internetikasutajaid.\nVisa, Master Card - Krediitkaart on üks populaarsemaid makseviisid klientide seas online kasiinod ja kihlvedude saitidel pokkeritoad. Suur eelis on see meetod vahetus tehingute täitmise ja turvalisuse kõrgeima taseme. Kasiinod nõustuda peaaegu kõik krediitkaardid turul, nii et see makseviisi on kõrgelt hinnatud klientidele online-kasiinod.


Reaktor :: Reaktori küsitlus 2013 - tulemused\nMilline on seni kõige vähem meeldinud artikkel/jutt?\nKõiksugused LARPi, rollimängude ja muu taolise pidev upitamine. Tegemist võiks olla ikka ulmeajakirja, mitte mingi "KULLO" huvikeskuse kuukirjaga.\nKokku vastas Reaktori küsitlusele tervelt 9 inimest ning vastused, nagu ka eelnevalt mainitud, olid täiesti seinast seina. Kuna tegu oli eluterve küsitlusega, siis valesid vastuseid ei ole – igasugune tagasiside aitab meil kohaneda vastavalt lugeja soovidele. Vastanute vähene hulk aga ei lase vastuseid statistiliselt tulemuslikult hinnata.\nSelgub, et kuigi on isikuid, kes sooviksid meie ajakirjas näha rohkem tõlkejutte, on enamus lugejaid siiski eestimeelsed ning nõuavad pigem kodumaise ulmekirjanduse avaldamist. Artiklite sisukus ning pikkus on enamuste vastajate meelest täiesti mõistlik. Üks vastaja küll leidis, et need on kohati ehk liialt lühikesed, kuid teine seevastu andis mõista, et oleks võimalik ka lühemate artiklitega kogu sisu ära öelda…\nKui Reaktori puuduste koha pealt sõna võtta, siis leidis üldsus, et kindlasti oleks otsingut tarvis – õnneks meie meeskond sellega ka tasapisi tegeleb. Käidi välja ka paar hüva ideed, mida me kindlasti kaalume ning võimalusel-sobivusel ka katsetame. Mitu vastajat soovitas ka rohkem promo teha. Olgem ausad, viimasel ajal on see tõesti soiku jäänud.\nAga nüüd siis kõige oodatuima osa juurde – auhinnad. Kuna vastanuid oli vähe ja auhinna soovijaid veel vähem, siis on loosiõnne tõenäosus võrdlemisi suur.\nLauamängu „Kosmoselahing“ võitis Marko.\nLauamängu „Lõputu luupainaja“ võitis Juhan.\nJa kootud kombitsatega silma omanikuks saab Virko.\nTänan küsimustikule vastanuile ning õnne võitjatele!


See on suurepärane viis, kuidas raha teenida. Ning samal ajal saad teenida raha. Võib-olla arvavad ka su vanemad, et see on hea mõte. BestCredit.ee. Nali naljaks, aga internetikasiinodes on täiesti võimalik võita jackpotimängudes isegi sadu tuhandeid eurosid. Sinu töö on veenda, et nad laseksid sul end AIDATA. Või lase neil endale anda väljakutseid. Ole aga valmis kaotama – kõik mängijad ei võida. Kui sul on jälgijaid, võid neile promoda tooteid või müüa midagi. Kui sisu on hea, hakkad sa saama vaatamisi ja jälgijaid. Lisaks võib sellise kiirlaenud vormistada internetist kodust väljumata. Küsi, kas saaksid lund ajada, muru niita või midagi muud.\nKust saada kiirelt raha. Ferratum püsiklient\n. Seega sa võid promoda mõne teise ettevõtte tooteid või alustada omaenda veebipoodi. Ebamõistlik intress. Nagu öeldakse, siis „ühe mehe vana on teise mehe uus“. Seega, on olemas mitmeid viise, kuidas saada kiirelt raha, näiteks laenates.\n. Kui sa tahad raha teenida jätkusuutlikumal viisil, hakka asju müüma.. Küsi sugulastelt, naabritelt Kui sa elad paigas, kus on palju maju, on inimestel tihti vaja näiteks aias abi – muru niita, autot pesta. Inimesed hindavad seda ning veel rohkem hindavad nad töökat aktiivset noorukit. Kui laenu tuleb pikendada, peate arvestama komisjonitasudega, mis on sätestatud lepingus, mille olete kiire laenude andjaga sõlminud. Pane asjad müüki Soovi, Okidokisse või Facebooki gruppidesse. Kui see kõlab liiga hea, et tõsi olla, siis see tavaliselt seda ka on. Näiteks, kui sa soovid luua sisu, mis puudutab trenni ja tervislikku elustiili, võiksid oma jälgijatele müüa dieedi- või trenniplaane. Seejärel mine ja ütle: „Vabandan tülitamise pärast, aga ma kogun raha trummikomplekti ostmiseks. Või vahel on vaja, et keegi hoolitseks lemmiklooma eest sel ajal, kui pere on reisil. Müü oma vanad asjad maha See on tõenäoliselt kõige parem viis, kuidas internetis raha teenida. Esiteks, niiviisi saad oma kodu korrastada ning teiseks, saad pisut raha. Pea aga meeles, et sellised laenud on tavaliselt väga kulukad. Rahameister vastab mõningatele küsimustele, mis puudutavad seda, kuidas käib raha teenimine, hoolimata sellest, kas sa töötad juba täiskohaga, oled õpilane või töötu. Credit24.ee – kiirlaen kuni 4000 еurot piiramata ajaks. Lähene asjale vanal heal viisil: käi ukselt-uksele ja küsi, kas keegi vajab abi. Sa õpid, kuivõrd võimas on turundus. Nad näevad, et nende laps on motiveeritud ja hakkab end arendama, mitte ei istu lihtsalt nutitelefoni taga. Kui sulle meeldivad koerad, aga sa ei saa endale ühte võtta, on see suurepärane viis, kuidas veeta aega neljajalgse sõbraga ilma, et peaksid endale looma võtta. Võrdle pisut laene ning küsi laenupakkumist erinevatest kohtadest.\nkust saada rahhi? | Mallukas Mallukas\n. Smsmoney.ee järelmaksu intress 0. Proovi seda: Ütle, et kogud raha näiteks trummikomplekti või millegi muu ostmiseks. Ole lapse- või koerahoidja Paljudel inimestel on vaja abi laste eest hoolitsemisel. Kust saada raha kiirelt. Kui sa oled graafiline disainer, kodeerija, kirjutaja, tõlkija või tegeled millegi muu taolisega, võid leida tööd vabakutselisena portaalides nagu UpWork.com. Jällegi peaksid tegema head pildid, kirjutama kena teksti jne. Oskused, mis sa omandad selle käigus, võivad sulle tulevikus veelgi rohkem raha sisse tuua. Enamus peavad ikkagi tegema vanamoelist tööd, et raha saada. Pea meeles, et kui keegi pakub sulle internetis „lihtsat rahateenimise võimalust“, on see tavaliselt pettus. Inimestel on pidevalt vaja ajutist majutust, eriti Tallinna piirkonnas.\nKust saada raha kiirelt. Vaata läbi oma kapid ja panipaigad ning otsi üles kõik asjad, mida võiksid maha müüa. Seega tasub need võimalikult kiiresti tagasi maksta. Facebookis on olemas ka eraldi grupp nimega „Koerahoidja“, kus on tuhandeid inimesi, kes otsivad pidevalt oma koerale hoidjat. Näiteks kui sa saad teatud kontrolltöös teatud hinde, saad X eurot. Aga võib-olla isegi maakohtades. Tõenäoliselt ei tee ükski tänapäeva nooruk seda enam, seega sul on hea võimalus. Ning sa annad neile vabaduse maksta sulle nii palju kui nad soovivad. Kiire laenude internetis on suurepärane lahendus siis, kui mõne ostu või makse jaoks on kiirelt raha vaja. Krediidi tagasimaksmise aega võib pikendada vajaliku ajani


E4 retseptiraamat: Pidutort koertele\nKa igal koeral on korra aastas sünnipäev, vahel me kipume seda unustama :) Ja kuna koer on meie parim sõber, siis tuleb ka temale pikk pai sel toredal päeval teha ja miks mitte ka väike üllatustort + mõned külalised kutsuda!\nOlen sellist küpsetamist mittevajavat kodujuustutorti päris mitmeid kordi teinud. Alati on see hetkega otsa saanud. Samas. Minu koera toidulaual saab suhteliselt kõik hetkega otsa, kui just värsket kapsast ei paku :D\nSelle tordi puhul on oluline, et sa ei lisaks sinna mingeid maitseaineid ega ka soola mitte. Koera organismile ei mõju sool hästi ja kui seda saab liiga palju, võib see tema neerusid kahjustada. Tõenäoliselt ei tunne ta ka soolast toidu sees puudust, seega pole vaja muretseda, et tort talle magedaks jääb.\nKui su koer ei ole harjunud sööma muud peale krõbude, siis anna alustuseks pigem väiksem tükk torti talle. Kui organism ei ole piimatoodetega harjunud, võib see tal seedimise veidi sassi ajada. Või siis annad rohkem ja arvestad võimalusega, et koer tahab peale koogi söömist veidi tihedamalt mõned korrad õues käia :)\nSellest tordist jagub ühele kuni mitmele, olenevalt koera isust, söömisharjumustest ja peremehe lahkekäelisusest :D\n40 g zelatiini\n200 g viilutatud sinki\nmõned koerte küpsised kaunistamiseks\nPane zelatiin umbes 1 dl külma vette 10 minutiks paisuma. Seejärel kuumuta seda segu kuni zelatiinitükid on lahustunud. Osasid zelatiine saab ka lihtsamini valmistada, vaata paki peal olevat juhendit.\nSega kodujuust eelnevalt praetud kanahakklihaga ning siis nirista pidevalt segades hulka zelatiinilahus. Sega kõik ühtlaseks ja vala toidukilega vooderdatud koogivormi. Pane koogivorm külmkappi ja jäta ta sinna üleöö tarduma.\nJärgmisel päeval võta vorm külmikust, pane taldrik tagurpidi koogivormile ja keera koogivorm koos taldrikuga tagurpidi, et kook sealt taldrikule kukuks. Kaunista ribadeks lõigatud singiviilude ja koertele mõeldud küpsistega.


Estraveli müük turismimessil oli rekordiline – Huvitav | GoodNews\nAvaleht Reis&Puhkus Estraveli müük turismimessil oli rekordiline\n21. veebr. 2013 0\nEstraveli müük turismimessil oli rekordiline\nBaltikumi suurim reisibüroo Estravel müüs tänavusel turismimessil Tourest 2013 neljandiku võrra rohkem reise kui eelmisel aastal. Populaarseimad tootekategooriad olid puhkusepaketid, lennupiletid ja kindlustus.\n“Oleme messil saavutatuga väga rahul. Tundub, et eestlased on end peale masu-aastaid tublisti kogunud ning taas rohkem reisima hakanud. Kindlasti mängib reiside ostul rolli ka Eesti külm kliima, mis viib mõtted soojale maale ja puhkusele. Turismimess pakkus selleks igal juhul mitmeid soodsaid võimalusi,” rääkis Estraveli turundusdirektor Janika Ritson.\nEstraveli andmetel olid pakettreiside sihtkohtadest populaarseimad Kreeka, Türgi ja Egiptus. “Paljud inimesed tulid messile kindla sooviga leida endale soodne päikesereis ja seda nad ka said,” sõnas Ritson.\nLisaks puhkusepakettidele andis Estraveli messimüügis tooni lennupiletite, kindlustuse ja majutuse müük. Enim lennupileteid osteti Ameerikasse, Itaaliasse ja Saksamaale.\nEksklusiivsematest puhkusereisi võimalustest tundsid messikülastajad huvi villapuhkuse järele, mis on eestlaste seas pakettreiside kõrval üks kiirelt kasvav reisitrend.\nTänavune turismimess Tourest 2013 toimus 15.-17. veebruarini Eesti Näituste messikeskuses. Eesti Turismifirmade Liidu andmetel külastas messi rekordarv külalisi – kolme päeva jooksul käis messil 36 316 inimest, mis on üle 10 000 külastaja enam kui mullu. Kõige aktiivsem messipäev oli 22 840 külastajaga laupäev.\neelmine Nädalavahetusel toimunud Touresti külastas rekordarv inimesi\njärgmine Tarbijakaitseamet tuletab laevareisijatele meelde nende õigusi


"Alati pole kõige olulisem maksuprotsent, vaid tihtipeale võib olla kõige tähtsam asi hoopis suhtumine," lisas ta.\nKonkreetsemalt IT-sektori jaoks soovib Tamkivi, et läheks käima IT Akadeemia nimeline algatus. "Et meil oleks üha rohkem andekaid insenere, kes õpiksid ülikoolides ja teeksid teadust ning osa neist satuks ka tööle," rääkis ta.\nTamkivi sõnul võiks Eesti olla rohkem avatud sellele, et kust iganes maailma riigist pärit oma valdkonna talent tahaks siia tulla ja et tal oleks siin koos eestlastega väga hea elada.\nLõppeval aastal oli Tamkivi hinnangul kõigil pidevalt kiire. "Ma tean, et paljud veel põdesid majanduslanguse pohmelli ja paljudel oli raske. Samal ajal kui tehnoloogiasektoril olid probleemid ikkagi endised – kust leida inimesi," kirjeldas ta tänavust aastat.\nSellegi poolest suutsid Tamkivi hinnangul paljud ettevõtted 2010. aastal nii töötajate arvu kui ka majandustulemuste mõttes kasvada.


Kivikülm plahvatused WWE tähed igavama WrestleMania vaeva eest - Wwe\nKivikülm plahvatused WWE tähed igavama WrestleMania vaeva eest\nKivikülm Steve Austin teab rohkem kui enamus ruudukujulises ringis toimuvast ja nüüd, kui Texase Rattlesnake pole enam WWE Lepingu sõlmimisel võite võtta lõpptulemusena tema filtreerimata arvamused.\nSellepärast tunneb WWE Fameri saali hall WritleMania 33 ühe suurima vaenu kriitikat nii tugev. Austin arutas oma podcastis Bray Wyatt ja Randy Orton WWE tiitli matši ning seadis kahtluse alla Ortoni pingutused sarjas, kritiseerides samal ajal ka Wyatti tema iseloomu osas - tuues välja põhjused, miks ta ei saa suure kreenina alla minna.\nNädala Austini kaasvõõrustaja Wade Keller seadis kiiresti kahtluse alla Ortoni tähe praeguse väärtuse ja Austin nõustus, et kuigi ta on hea töötaja, kaotas ta kunagi olnud tapjainstinkti ja tundub nüüd vähem motiveeritud, kutsudes temast 'keegi, keda sa ei peaks ehitama.'\nStone Cold rääkis ka Wyatti ringisisesest stiilist, väites, et ta peab aeglustama ja olema oma lähenemises metoodilisem, keskenduma kindlatele kehaosadele, selle asemel, et täiskiirusel joosta ja vastastele vastu krabada.\nTa ütles: & ldquo; Olen selline Bray Wyatti potentsiaali fänn, et tal on suur promo-võime, tal on suurepärane tegelane. Aga see tegelane minu arvates naerab ta liiga palju. Ma lihtsalt ei näe, mille üle nii palju naerda saab.\n'Ma arvan, et Bray Wyatt võib olla palju parem kui ta on. Ma arvan, et ta on väga andekas, ma arvan, et ta on väga tark, kuid ta peab asju natuke ümber keerutama. Ja viimane asi, see lihtsalt ei võta soojust.\n& ldquo; Tead, nurgas tagurpidi, keegi ütleb midagi ja ta hakkab naeratama ja naerma, ta on jumal, ta on maailmade sööja ja see ei tekita minu jaoks soojust ega minusugust. võta seda meest tõsiselt ja ta sai palju ande. Ma lihtsalt arvan, et teda tuleb natuke juhendada, et liikuda teises suunas.\n'Rahvas polnud just nende kuttide jaoks olemas. Mõlemad tüübid tegid kõvasti tööd, pingutus oli selleks vajalik, kuid tulemus polnud just nii suur ja Randy võitis tiitli, ta on WWE meister. Aga kuhu nad siit lähevad? Mul pole aimugi. & Rdquo;\nTundub, et Randy ja Bray saavad WWE Paybackis veel ühe vastasseisu, kui nad kohtuvad 'Õuduste maja' matšil. Sealtpeale hakkab Bray oma kaubamärki Raw'il ümber ehitama, samas kui Randy liigutatakse AJ Styles'iga tõenäoliselt vaenu.\nKas WWE leidis tee murtud Hardy Gimmicki ümber


Politsei- ja Piirivalveameti ööpäevasündmused (2015-08-13 18:20:13)\n12. augustil teatati, et Lasnamäel Võru tänaval asuva maja korteris lõi 33-aastane mees 31-aastast meest.\n12. augustil teatati, et Lasnamäel Hooldekodu teel asuva maja korteris tekitas 32-aastane mees kehavigastusi 61-aastasele naisele.\n12. augustil teatati, et Jõelähtme vallas Kaberneeme külas varastati mootorpaat koos mootori ja haagisega. Kahju on 18 000 eurot. Paat ja treiler leiti hiljem lähikonnast.\n12. augustil teatati, et Maardu linnas Kallasmaa tänaval asuva maja korteris tekitas 24-aastane mees kehavigastusi 25-aastasele naisele. Kahtlustatav peeti kinni.\n12. augustil teatati, et Kernu vallas Hingu külas varastati kolm jalgratast. Kahju on 1000 eurot.\n12. augustil teatati, et Valgjärve vallas Saverna külas on akna kaudu sisse tungitud sauna leiliruumi ja varastatud akutrell ja maanduskaabel. Kahju on 800 eurot.\n12. augustil teatati, et viimaste päevade jooksul on Tartus Pika tänava üürikorterist varastatud 485 eurot sularaha.\n11. augustil teatati, et Valgas Vee tänava korteris ähvardas 27-aastane mees oma 65-aastast ema vägivallaga. Mees on kahtlustatavana kinni peetud.\n12. augustil teatati politseile, et Tõlliste vallas Laatre alevikus lõi 25-aastane mees oma 35-aastast abikaasat puuhaluga. Kannatanu vigastused fikseeriti traumapunktis. Politsei pidas mehe kahtlustatavana kinni.\n12. augustil teatati, et Viljandis Turu tänaval varastati 81-aastaselt mehe taskust pruuni värvi rahakott, milles olid dokumendid ja enam kui 500 eurot sularaha. Kahju on täpsustamisel.\n11. augustil avastati, et möödunud päevade jooksul on Suure-Jaanis ja Viljandis 79-aastase naise deebetkaardiga tehtud tema teadmata tehinguid ning võetud pangaautomaadist sularaha. Kahju on 1239 eurot.\n10. augustil kella 1 paiku põles Vihula vallas Võhma külas kõrvalhoone. Esialgne kahju on 45 000 eurot.\n12. augustil kella 22.30 paiku löödi Narvas Kangelaste tänava korteris 34-aastast naist. Politsei pidas kahtlustatavana kinni 34-aastase mehe.\n12. augustil teatati politseile, et Narvas Rakvere tänaval varastati motoroller. Kahju on 300 eurot.\n12. augustil teatati politseile, et Narvas Daumani tänaval varastati sülearvuti. Kahju on 279 eurot.\n12. augustil teatati politseile, et Narvas Daumani tänava keldriruumi murti sisse ja varastati jalgratas. Kahju on 300 eurot.\n12. augustil teatati politseile, et Narvas Kreenholmi tänava korterist varastati tahvelarvuti, mobiiltelefon, alkohoolseid jookse ja muid asju. Kahju on 1477 eurot.\nAjavahemikul 11.-12. august varastati Imavere vallas Taadikvere külas teehöövlilt kaks akut ja kütusepaagist umbes 200 liitrit diislikütust. Kahju on selgitamisel.\n10. augustil kella 00.20 paiku löödi Ridala vallas Valgevälja külas tekkinud tüli käigus 18-aastast neidu ja 19-aastast noormeest. Võimalik lööja on politseile teada.\n8. augustil kella 22 paiku varastati Pärnus rannas käekotist mobiiltelefon Samsung. Kahju on 450 eurot.\n9. augustil kella 1 paiku varastati Pärnus Papli tänaval jaki taskust mobiiltelefon Samsung. Kahju on 259 eurot.\nÖöl vastu 12. augustit varastati Sauga alevikus Tallinna maanteel hoovist üheteljeline kerghaagis, maja kõrvalt murutraktor Stiga, bensiinimootoriga vibroplaat ja ketaslõikus Metabo. Samas murti sisse kõrvalhoonesse ja garaaži ning varastati jalgratas, erinevaid tööriistu ja ehitusmaterjali. Kahjusumma on täpsustamisel.\n12. augustil kella 11.40 paiku ulatati Pärnus Rüütli tänaval asuvas pangas tellerile 500-eurone rahatäht, sooviga vahetada see väiksemateks kupüürideks. Kontrollimisel osutus rahatäht suveniirkupüüriks.\nAllikas: Politsei- ja Piirivalveameti 13.08.2015 pressiteade


Euroopa Liidu Infokeskus | Varasem eesistumine võib Eestisse tuua idapartnerluse tippkohtumise |\nAvalehtUudisedVarasem eesistumine võib Eestisse tuua idapartnerluse tippkohtumise\nVarasem eesistumine võib Eestisse tuua idapartnerluse tippkohtumise\nVarasemaks nihkunud Euroopa Liidu (EL) eesistumine võib tuua Eestisse ka EL-i iga kahe ja poole aasta tagant peetava idapartnerluse tippkohtumise, mis peaks praeguse kava järgi toimuma 2017. aastal, kirjutab Eesti Päevaleht.\nIdapartnerluse tippkohtumisele kogunevad koostööd arutama EL-i 28 liikmesriigi ning EL-i idapartnerite Armeenia, Aserbaidžaani, Gruusia, Moldova, Ukraina ja Valgevene riigipead. See tähendab palju kõrgetasemelisi külalisi nagu näiteks Angela Merkel, Theresa May ja Aljaksandr Lukašenka, märgib ajaleht.\nVäliministeeriumi selgituse kohaselt peaks tippkohtumine tõesti toimuma 2017. aastal, kuid konkreetsem arutelu selle aja ja toimumiskoha üle seisab ees alles sügise hakul. Eesti eesistumisega seotud isikute sõnul pole võimaliku tippkohtumise korraldamist veel arutatud.\nTippkohtumise korraldamine sõltub paljudest asjaoludest. Näiteks on vaja võimalikud kuupäevad klapitada riigijuhtide päevakavaga. Arvestada tuleb ka seda, et asjast võib olla huvitatud Malta, kelle eesistumine on enne Eesti oma.\nTavakohaselt peaks tippkohtumist korraldada sooviv riik sellest teatama kaks aastat varem. Eestil jääb praegu oma eesistumise alguseni alla aasta.


100 aastat tagasi: trammiliini pikendamine, majaomanikud kiusavad koole ja Setu kultuur ei paku linlastele huvi – Pealinn.ee\n100 aastat tagasi: trammiliini pikendamine, majaomanikud kiusavad koole ja Setu kultuur ei paku linlastele huvi (0)\nAjaleht Waba Maa 19. juunil 1921.\n1921. aasta juunikuu kolmas nädal Tallinnas murrangulisi uudiseid esile ei kergitanud. Loomulikult räägiti suhkru hinnast ja hulkuvatest koertest, aga ka hariduse ja kultuuri probleemidest. Nädal algas eksootiliste külaliste visiidi järelkajade kirjeldamisega ajalehes Tallinna Teataja.\n“Setud linna vaatamas. Pühapäewal oli Harjuwärawa mäel Petserist sisse sõitnud setude poolt korraldatud õhtu. Täna waatasid setud, kes kõik rahwariides, Tallinna ilusamaid ja tähtsamaid kohti. Setusid nähes, jäid inimesed tänawatel hulgana seisma, et waadata kes lähewad. Mõned leidsid, et rahwariided (wöödilised, kirjud seelikud ja rindadel suur poolümmargune sõlg) on “ilusad”, teised olid pimestatud nende inetusest.”\nKopli kinnisvarabuum ja hobusevarga tabamine\n14.juunil 1921 kirjutas Tallinna Teataja muuhulgas suurest tungist vabade korterite järele ja põgenenud vangi ootamatust tabamisest.\n“Korterisoowijaid Koplis palju. Wene-Balti tehase hoolekande kuulutus korterite wäljaüürimise kohta tehase territooriumil asuwates majades on wäga palju korteri soowijaid Koplisse meelitanud. Et hoolekanne ainult mõni sada korterit wälja anda on kawatsenud, siis on iga wälja antawa korteri peale mitu soowijat.”\n“Endine hobusewaras ja murdwaras autojuhina Tallinnas kinni wõetud. Hiljuti nägi Nõmmel keegi Greems, et üks autojuht seesama isik on, kes tema wenna juures 1920. a. 200 000-margalise murdwarguse toime oli pannud. Greemsi nõudmise peale arreteeriti mees ja toodi kriminaalpolitseisse, kus ta ennast Rauksmanniks nimetas. Kriminaalpolitseis tunti aga mees ära, et ta mitte Rauksmann ei ole, waid ammu tagaotsitud ärakaranud wang Johannes Paulmann. Paulmann oli Eesti sõjawäes teenides sõjawäe hobuse warastanud, wõeti kinni ja mõisteti kuueks aastaks sunnitööle, põgenes wangist ära ja pakkusoleku ajal tegi Narwas murdwarguse. Nüüd oli ta end walenime all Tallinna poetanud ja elas siis Kordese tän. ilma sissekirjutamata. Teenistusesse oli ta autojuhina astunud ühe meie suurema naabririigi saatkonda. Kui Paulmann kinni wõeti, oli tema pärast isegi diplomaatiline kirjawahetus. Wõõra riigi saatkonda oli Paulmann Rauksmanni nime all teenistusesse astunud, ilma et temalt isikutunnistust oleks nõutud.”\nKultuur ja haridus ei tasu ära\n14. juuni Waba Maa kirjutas sellest, et jätkub jõuline võitlus hulkuvate koerte probleemiga.”Koerte marutõbe wastu wõitlemiseks palub linnawalitsus suuremat krediiti, kui senni oli määratud. Ühtlasi suurendatakse maksu 50 margani päewa eest ja 200 margani kinnipüüdmise ja hoidmise eest koera pealt siis, kui omanik koera tahab tagasi saada.”\nLisaks kirjutati samas lehenumbris ka sellest, et Tallinna majaomanikud viskavad välja algkoole, mis nende pindadel tegutsevad ning Setumaalt tulnud kaugete külalistega peetud kultuuriõhtu peavad selle eest vähese publikuhuvi tõttu ise tublisti peale maksma.\n“Tallinna majaperemehed linna algkoole wälja wiskamas. Nagu teada, nõudsid majaperemeeste esitajad linnawolikogus ja linnawalitsuses ägedalt, et üüriseadus saakas hoopis ära kaotatud. Kuid weel enne selle küsimuse otsustamist andsid mitmed majaperemehed selge tõenduse selle kohta, mis siis sünniks, kui üüriseadus tõesti kõrwale heidetaks. Nii on mõned majaperemehed linna kooliwalitsusele nende majades asuw. kooliruumid üles ütelnud, seletades, et nad teisel teel enda majade eest hoopis rohkem üüri saawad. Peab tähendama, et linnawalitsus tarwiliste remontide eest kooli ruumid. rohkem üüri maksab, kui see üüriseaduse järele nõuetaw.”\n“Setu-õhtu aineline tagajärg on, nagu kuuleme, kaunis kurb olnud, nii et õhtu korraldajatel ligi paarkümmend tuhat marka omast taskust juure tuleb maksta. Nii on üleüldisene sissetulek Harjuwärawa mäel korraldatud õhtust wähe üle 40 000 marga, sellest teewad aga otsekohesed kulud, nagu linnamaks, üür jne. juba üksi ainult umbes 32 000 marka. Reis Petserist Tallinna ja tagasi maksab aga 15 000 marka, sinnajuure weel tegelaste korter ja ülewalpidamise kulud, nii et üleüldine puudujääk õige tuntaw on.”\nSetu kultuuriõhtu nurkale lõpptulemusele viitab ka uudisnupp 15. juuni ajalehes Waba Maa.\n“Setude-õhtu korraldajad palusid linnawalitsust seda õhtut lõbustusmaksust wabastada. Linnawalitsus esineb sellekohase ettepanekuga linnawolikogule.”\n16. juunil 1921 kirjutas Tallinna Teataja sellest, et Balti jaama on tekkinud mitteametlikud “pakikandjad”, kelle eest reisijad hoiduma peaksid.\n“Wõõrad pakikandjad Balti jaamas. Balti jaama pakikandjad kannawad numbrid ja on raudteel sõitjatele wälimuse järgi tuntud. Wiimase ajal on aga eraisikud, kel pakikandja number puudub, end reisijatele pakikandjateks hakkanud pakkuma. Nende seas on aga palju isikuid, nagu kogemused näitawad, kes pakkide jäädawalt kaowad, kui selleks wähemgi wõimalus awaneb. Reisijad peaks sarnaste pakikandjatega ettewaatlikud olema ja püüdma ainult alalisi numbritega pakikandjaid tarwitada.”\nJärgmise päeva numbris võttis Tallinna Teataja nõuks hoiatada kõiki jaanipäevaks Soome reisijaid, et nad ei plaaniks ilma loata riiki kauemaks jääda.\n“Hoiatuseks Soome sõitjatele. Jaanipäewa ümber sõidawad Soome suur hulk seltsisid paljude lõbureisijatega. Mõned kawatsewad, nagu kuulda, ühise nimekirja järele Soome sõita ja sinna pikemaks ajaks jääda, mõeldes, et nii hõlpsasti ja odawasti läbi saab. Pole waja wäljamaa passi ega suur passimaksu. Loeme kohuseks hoiatada inimesi seda tegemast. Soomes wõidakse sinnajääjalt kui wäljamaalaselt peatusluba nõuda, ilma wäljamaa passita on seda aga wõimata saada ja nii wõib sinnajääjal hõlpsasti Soome politseiga sekeldusi tulla. Teiseks tuleb hiljem tagasitulijal pahandusi ja sekeldusi Tallinna jõudes, tema peale tehakse kui ilma passita ja lubata wäljamaal käimise pärast protokoll jne. Sellepärast ärgu jäägu keegi, kes ühise nimekirja järele Soome sõidab, ilma lubata maha, waid sõitku ühes tagasi.”\n17. juunil 1921 naeruvääristas Waba Maa Tallinnas levivaid juudivastaseid lendlehti.\n“Juutidewastalisi kihutuslehti on Tallinnas mingisugune juutidewastane wandeselts “Patrioot” laiali laotanud. Niisuguse lendlehe leidsime ühe “Waba Maa” ruumide ukse küljest. Lendlehed, mis ise Eesti keele mõistmisest kõige paremat tunnistust ei anna, on masinal kirjutatud ja heliografeeritud. “Organisatsioon” ähwardab juutide wastu kõige karmimaid abinõusid tarwitada, püüda häwitada armutalt nende warandust.\nOleme kindlad, et niisugused jaburdamised, mis wäga prowokatsiooni järele lõhnawad, ühtegi eestlaste “juudipogrmmo” tegema ei wii, sest waranduse häwitamine ei istuta mitte kellegisse “rahwuswahelisi ja patrioootilisi tundeid”, nagu seda loodab salajane organisatsioon, kelle esitajal isegi julgus puudus kihutuslehte toimetusse tuua.”\nOdav suhkur ja pikem trammisõit\nTallinna Teataja 18. juuni numbrist võis lugeda rõõmusõnumit, mille kohaselt suhkru hind on taas langema pööranud.\n“Suhkru hind alaneb. Suhkru hinnaks on kauplustes juba 26 marka nael määratud. Hinna langemist on weel oodata, sest suhkrut tuleb suuremal arwul sisse.”\nOlulise teemana märgiti Tallinna Teatajas ära ka linna mootortrammi lähiaja arenguplaanid.\n“Peale jaanipäewa hakkab tramwai kuni Peetri platsini liikuma. Linna ehitusosakond on otsustanud kohe peale jaanipäewa mootortramwai liikumist kuni Peetri platsini laiendada. Juulikuu alguses wõib loota selle kawatsuse teostamist. Peetri platsilt tuleks tramwai tagasi Narwa maanteele. Sügiseks loodetakse tramwai Pärnu maanteel kuni Tondini käima panna. Iseäranes sõjawäelased nõuawad, et tramwai Tondini käima hakkaks.”\nWaba Maa oli, nagu tavaliselt, Tallinna teemade lahkamisega ajast päevajagu maas ning võttis mootortrammi küsimuse arutusele nädala viimases lehenumbris, 19. juunil 1921.\n“Mootortramwai sõiduliini laiendamine. Senni tegi mootortramwai sõitusid Wene turult Kadriorgu, kuid nüüd mõeldakse liiga lühikese liini pärast seda pikendada. Peale Jaanipäewa algab liini ehitus ümber Peetri ausamba, kuhu ka uued peatuskohad paigutatakse. Nii sõidab tulewikus tramwai Kadrioru poolt tulles ümber Peetri ausamba ja laseb sõitjaid Wene turu asemel Peetri platsil maha. Sellega oleks lühendatud linna sisse minejate jalawaew. Mis sõidu hinnasse puutub, siis on loota, et see endiseks jääb.”\nTulewiku kawatsustes seisab aga tramwai tegewuse laiendamine Pärnu maanteed mööda üle raudtee kunni Tondini. Sõit sellel liinil sünniks juba kindla tunniplaani järele, mis publikumile teada antakse.


Neljapäeval jõuab Maks & Moorits värske liha Rimisse tagasi - Atria\nAtria Eesti loomakasvatuse süsteemis, millesse on lisaks ettevõtte enda farmidele kaasatud paljud talupidajad üle Eesti, sirgub kokku 70 000 siga. „Kvaliteedi, mahtude ega tarnekindlusega meil kindlasti probleeme ei ole,“ kinnitas Kiis.\n„Samas moodustab kaalulett suhteliselt väikese osa värske liha müügist, peamise müügiartikli, hakkliha ja pakendatud liha osas läbirääkimised veel käivad - kõik osapooled on kindlasti huvitatud terviklikust ja pikaaegsest lahendusest,“ märkis Kiis.\n„Usun, et antud otsusest võidab klient - eesti inimene eelistab valiku korral reeglina kohalikku toiduainet ning eriti kehtib see värske liha ja lihatoodete puhul – uuringute järgi eelistab kodumaiseid lihatooteid kuni 90 protsenti tarbijaist,“ ütles Kiis.\nKodumaise liha eelistamisel on Kiisi sõnul nii emotsionaalsed kui ka praktilised põhjused, mis puudutavad kvaliteeti ning tarnekiirust. „Lisaks on Eesti inimene hakanud üha rohkem kodus süüa valmistama, seega on tähelepanu värske liha ja selle kvaliteedi vastu suurenenud,“ lausus Kiis.\nAtria on üks kahest lihatööstusest Eestis, kes valmistab oma toodangu algusest lõpuni ise, alustades tooraine kasvatamisest ning lõpetades valmistoodete müügiga ehk värske liha, pakendatud liha, suve- ja talvehooaja toodete ning hakkliha puhul kasutatakse reeglina kodumaist toorainet.\nAtriale kontsernile kuulub viies maakonnas kokku viis seafarmi – Linnamäe Läänemaal, Palamuse Jõgevamaal, Teedla Tartumaal, Saverna Põlvamaal ja Savikoti Viljandimaal.\nAlates 2005. aastast on Atria investeerinud loomakasvatusse üle 150 miljoni krooni, millest enamus on läinud Palamuse ja Teedla seafarmide uuendamiseks ning Linnamäe Farmide ostuks Läänemaal.\nAtriale kuulub Eesti nüüdisaegseim loomade tapamaja Valgas, mille võimsus ühes tootmisvahetuses ulatub 75 miljoni tonnini.\nAtria on Lõuna-Eesti üks suuremaid tööandjaid, kontserni Valga, Võru ja Vastse-Kuuste lihatööstustes ning seafarmides töötab kokku 500 inimest.


Jõulisus üürisuhtes võib kahju tuua - Ehitusuudised\nJõulisus üürisuhtes võib kahju tuua\nÜürileandjate poolt panditud esemete äravõtmine või üüritud pinna luku vahetus, signalisatsiooni ümberkodeerimine ning turvafirma abiga üürniku töötajate väljatõstmine võib tuua hoopis kahjunõuded üürileandja enda vastu, kirjutab Alvin, Rödl & Partner Advokaadibüroo vandeadvokaat Siret Siilbek.\nMajanduskriisi tulemusena on paljud üürnikud makseraskustes. Võlaõigusseadus annab üürileandjale oma nõuete rahuldamiseks esmapilgul üsnagi mõjusa tagatise – üürileandja pandiõiguse. See on seadusest tulenev pant, mis tagab jooksva ja eelneva aasta üüri- ning hüvitisnõudeid üürniku vastu. Panditud esemeteks on üüritud kinnisasjal asuvad, ruumi sisustusse või kasutamise juurde kuuluvad vallasasjad. Pandiõiguse teostamise seaduslikkuse tagamiseks tuleb üürileandjal juhinduda täpselt seaduses sätestatud reeglitest.\nÜürileandjal on õigus tema nõuete täitmise tagamiseks vajalikus ulatuses asju kinni pidada – keelata asjade üüritud pinnalt eemaldamine. Samuti on üürileandjal õigus kasutada pandiõiguse teostamisel omaabi (jõudu), kuid üksnes juhul, kui üürnik tahab ära kolida või ruumis leiduvaid asju üürileandja pandiõiguse kahjustamise eesmärgil ära viia.\nOmaabi (jõu) kasutamine asjade kinnipidamisel on lubatud vaid enne, kui üürnik asjad üüritud pinnalt ära viib. Üürniku pahatahtlik tegevus on tõsine probleem, sest enamasti puudub üürileandjal pidev järelevalve üüripinnal toimuva üle. Asjade äraviimisest saadakse teada alles tagantjärele, tihti siis, kui üürnik on need juba uuele omanikule võõrandanud ning omaabi kasutamise võimalus möödunud.\nKui asjad viiakse üüritud pinnalt ära üürileandja teadmata või hoolimata üürileandja eelnevast vastuvaidlemisest asjade äraviimisele, võib üürileandja nõuda asjade tagasitoomist. Oma valdusesse võib üürileandja asju nõuda siis, kui üürnik on ära kolinud. Nende õiguste kasutamine toimub aga juba kohtu, mitte omaabi korras.\nOmaabi teostamise eeldusi on analüüsinud ka riigikohus, leides, et kinnipidamisõiguse teostamisel tuleb täpselt järgida seaduse nõudeid. Muu hulgas on selgelt rõhutatud, et asju kinni pidada on üürileandjal õigus vaid siis, kui üürnik tegutseb eesmärgiga üürileandja pandiõigust kahjustada. Korrapärase majandustegevuse ja tavapärase elukorralduse käigus asjade äraviimine ei ole käsitletav pahatahtliku käitumisena. Ka ei saa üürileandja takistada asjade äraviimist, kui allesjäävad asjad on üürileandjale piisavaks tagatiseks.\nPraktikas võivad sellest tuleneda olulised vaidlused üürniku ja üürileandja vahel, sest üürileandjal puudub sageli informatsioon selle kohta, kas asjade eemaldamine üüritud pinnalt on seotud korralise majandustegevusega või mitte. Reeglina ei ole lubatav ka luku vahetamine (ei üüritud ruumi tagasisaamiseks ega pandiõiguse teostamiseks), sest ka sellise tegevusega on sageli omaabi piirid ületatud.\nKui üürileandja seaduses sätestatud aluseid pandiõiguse teostamisel ei järgi, on tema tegevus omavoliline. Isik, kes on saanud asja valduse omavoliga, vastutab üldjuhul asja hävimise ning selle väärtuse vähenemise eest. Üürileandja vabaneb vastutusest vaid juhul, kui ta suudab tõendada, et asjad oleksid hävinud ka siis, kui nad oleksid jätkuvalt olnud üürniku valduses.\nSeega võivad üürileandja poolt pandiõiguse ebakorrektse teostamise tagajärjeks olla aastatepikkused kohtuvaidlused, seda eriti juhul, kui panditud asi võõrandatakse kohe enampakkumisel – sellisel juhul ei ole asjad üürileandja valduses säilinud. Rutaka pandiõiguse teostamise ja enampakkumise tulemus võib seega olla hoopis kahjunõude esitamine üürileandjale.\nÜürileandja pandiõiguse teostamine ei ole siiski võimatu. Tuleb vaid silmas pidada, et juhul, kui üürileandja pandiõigust omaabi korras teostada soovib, tuleb eelnevalt täpselt hinnata ning kindlasti tõendataval viisil fikseerida omaabi kasutamist õigustavate eelduste olemasolu.


Unehäired 06.03.10 / Psühhiaatria\nKäin öösel tööl juba üle poole aasta, aga viimaste kuudega on tekkinud unehäired. Alguses läksin normaalsel ajal magama, aga ärkasin öösel 2-3 ajal üles ja istusin paar tundi üleval, kuna und ei olnud. Vahepeal olin 2 nädalat päevasel tööl ja kui öösel tööle tagasi läksin ei jää enam õhtuti magama, istun 2-3 öösel üleval ja alles siis tuleb uni ja siis magan päeval 1-2-ni. Mida peaks tegema, kas arsti poole või saaks ma ise kuidagi sellest lahti?\nVahetustega töö ja ka öö-töö tekitab ikka probleeme. Aitavad kindlad une-eelsed rituaalid: soe jook, minu Palve-Meditatsiooni harjutus, (mingid unejutud-lektüür). Apteegi vabamüügist võib ka mingeid rahustavaid teesid küsida ja neid teatud periood võtta uneeelselt. Õppida end vabal hetkel lamades lõõgastuma-tukastama - see on õpitav, see on kasulik. Ka kümmekond minutit lamamist-lõõgastumist on väga-väga kasulik.\nMis on elusihid? Kui need on korras, siis paljud probleemid lahenevad pea iseenest.


04Veebr2010 Mida tuvastas PRIA põldude kohapealses kontrollis\nPindalapõhised otsetoetused on põllumeestel juba käes ning maaelu arengukava keskkonnatoetuste määramine-maksmine alanud.\nAga enne kui PRIA igale maaharijale toetuse välja saab arvutada, kontrollitakse kõikide taotlusdokumendid, võrreldakse kaartidele joonistatud piire õhust tehtud fotodega. Paljude juures kontrollivad inspektorid nõuete täitmist või põllupiire ka kohapeal.\nSee lugu annabki ülevaate, mida ja kuidas kontrollitakse ja mida 2009.a pindalatoetuste taotluste puhul tuvastasime.\nÜhtset pindalatoetust (ÜPT) taotlesid mullu 15 944 põllumeest 864 741 hektarile; toetus määrati 15 758 maaharijale 856 248 hektari kohta. Seega jäid 186 taotlenut (8493 hektarit) toetusest ilma. Millest tulid vead?\nÜPT taotlejatest kontrollis PRIA möödunud suvel 987 taotlejat kohapeal, kontroll puudutas 37 709 hektarit põlde. Tervelt 445 taotleja juures tuvastati üle 0,1 ha ulatuses pinnaerinevusi: see tähendab, et taotlusele oli kirjutatud suurem pind kui tegelik olukord lubanuks. Näiteks oli jäetud taotluse juurde esitatavale kaardile põllumassiivide piire joonistades mittetoetuslikud alad (võsastunud ja liigniisked alad, teed, hooned jm objektid, mida ei saa lugeda põllumaaks) välja arvamata või joonistati oma põllupiir maale, mis ei ole taotleja kasutuses.\n68 juhul puudus taotlejal maa kasutamiseks õiguslik alus. Sageli juhtub, et meil tuleb lahendada näiteks maa omaniku ja rentniku vaidlusi või selgub kevadel, et üht põldu tahab harima hakata mitu põllumeest korraga. Või näeme meile esitatud taotlustelt ja kaartidelt, et mitu taotlejat on märkinud väidetavalt enda haritava põllu täpselt samale kohale massiivikaardil. Ühele maale saab aga toetust taotleda vaid üks taotleda. Sellisel juhul saadab PRIA järelepärimise kõigile osapooltele ja palub tõendada, kellel on maa kasutamiseks õigus ja kes tegelikult konkreetset põldu harib. Kui veenvaid tõendeid pole, võib toetus määramata jääda.\nPRIA ootaks, et kui maa õiguslik kasutaja ja toetuse taotleja märkab juba suvel, et samal maal toimetab teisigi, püüaks ta eelkõige ise olukorda selgitada ja teavitaks kindlasti PRIAt.\n22 ÜPT taotleja juures selgus põlde kontrollides, et maa pole toetusõiguslik, sest maad pole hooldatud ja seal kasvab võsa.\nKeskkonnasõbraliku majandamise (KSM) toetust sai mullu taotleda esmakordselt ja see osutus populaarseks, ehkki toetusskeemiga liitumine tõi kaasa kohustuse täita arvukalt nõudeid. Kohapealses kontrollis käidi 148 taotlenu juures. Kontroll näitas, et kõige sagedamini (34 juhul) eksiti nõude vastu külvata sügisesel ja kevadisel külvipinnal kokku vähemalt 15% ulatuses sertifitseeritud seemnega põllukultuuri.\nKSM taotlejal tuleb koostada viljavaheldus- või külvikorraplaane ja tagada, et samal põllul ei kasvatataks teravilja kauem kui 3 a ja teiste põllukultuuride sama liiki üle 2 a järjest. Selle vastu eksisid 23 taotlejat. 9 juhul puudus leostumise vältimiseks talvine taimkate jne.\nProblemaatiline on olnud ka järgida nõuet lühiajalise rohumaa osakaalu kohta. KSM toetust makstakse toetusõiguslikule maale vaid siis, kui kuni 4-aastane rohumaa moodustab igal kohustusteaastal (mitte 5-aastasel kohustusteperioodil keskmiselt) kuni 50% taotleja põllumajandusmaast. 8 taotleja juures tuvastati, et lühiajalist rohumaad oli üle 50%.\nPraegu kestab veel periood, kus kõigil MAK 2004-2006 keskkonnatoetuste saajatel ei ole viieaastased kohustusteperioodid veel lõppenud, samas saab taotleda 2007-2013 programmperioodi uusi toetusi ja liituda uute kohustuste-perioodidega. Vana ja uue perioodi toetuste nõuded on aga mõneti erinevad.\nMullu kontrolliti kohapeal 101 MAK 2004-2006 keskkonnatoetuste taotlejat. Kõige sagedasemaks veaks osutus põlluraamatu puudumine (põlluraamat on põllumehe enda poolt jooksvalt täidetav andmekogu, mille sissekanded aitavad PRIA inspektoritel saada ülevaadet, kas, millal ja kuidas on toetusega seotud nõudeid on täidetud.) Põlluraamat peab olema täidetud ka põllukultuuri kasvatamise toetuse taotlejatel. Kokku selgus aga 66 kontrollitud taotleja juures, et põlluraamatut pole.\nPerioodi 2004-2006 keskkonnatoetuste taotlejaist oli 10-l mullaproovid tegemata, kuuel läbimata keskkonnasõbraliku tootmise kohustuslik koolitus ja kolmel mahetootmise koolitus.\nMAK 2007-2013 mahetoetust sai eelmisel aastal taotleda esmakordselt ja kontrollimas käidi 86 taotlejat. 6 juhul oli rohumaa tähtajaks niitmata või niide koristamata, 4-l viljapuuaias reavahed niitmata, 3-l taotluses deklareeritud kultuur külvamata või mustkesa rajamata.\nKontrolliti ka 179 loomade karjatamise toetuse (samuti uus meede!) taotlejat: kolmel puudus karjatamispäevik, üks oli loodusliku rohumaa üles harinud. Vaid ühel juhul tuvastati, et loomi on karjatatud liiga suure koormusega ja rohumaa on nn ülekarjatatud (nii ära tallatud, et järgmiseks aastaks ei taastu).\nErilisi olukordi 2009. aastast\nKui taotlustelt andmeid sisestama asuti, äratas PRIA tähelepanu taotlus, kus sooviti maheköömnete ravimtaimena kasvatamiseks toetust 500 hektari kohta. Selle toetuse ühikumäär oleks üks kõrgemaid, 5470 kr/ha, ning toetus nii suurele maale olnuks mitu miljoni krooni. PRIA otsustas taotlejat kohapeal kontrollida.\nAga veel enne kontrollist etteteatamist muutis taotleja ise taotlusel esialgseid andmeid, köömnepõldude asemele märkis ta sinna heinamaad ja osalt haljaskesa.\nKohapealne kontroll tuvastas, et tegu oli püsirohumaadega, ühtki köömnepõldu polnud ja mõni põld, kuhu esialgu taheti köömne kasvatamiseks mahetoetust, olid üldse võsastunud.\nKuna rohumaad omaval mahetoetuse taotlejal peavad toetuse saamiseks olema ka loomad ja sellel taotlejal need puudusid, siis ei olnud need põllud mahe-toetuse õiguslikud.\nMoraal: PRIA jälgib väga suure toetuste mahuga taotlejaid erilise tähelepanuga ja kahtluse korral käib neid kohapeal kontrollima. Valeandmete esitamine suurte toetuste saamise nimel pole mõistlik tegu!\nÜks taotleja soovis 5 ha-le kohaliku sorti taime (SRT - Sangaste rukki) kasvatamise toetust ja seda lisaks muudele pindalatoetustele samal maal. Esimesel aastal taotledes on SRT puhul tingimuseks, et taotlejal peab olema kehtiv KSM ja tal tuleb igal kohustuse-aastal (tegu on 5 a perioodiga) kasvatada vähemalt 5 hektaril sertifitseeritud seemnega külvatud Sangaste rukist.\nKSM üheks nõudeks on aga viljavaheldusplaani jälgimine - ühel põllul ei või teravilja kasvatada üle 3 aasta järjest. Taotlejal aga oligi vaid 5 ha maad ja kui ta täitnuks KSM nõuet ühel põllul üle 3 a järjest mitte teravilja kasvatada, siis pidanuks ta rikkuma SRT nõuet selle kohta, et igal aastal tuleb taotlejal kasvatada vähemalt 5 ha Sangaste rukist. - Taotleja loobus SRT toetuse taotlemisest.\nMoraal: Taotlejal on tarvis hoolega uurida nõudeid kõigi soovitud toetuste saamiseks ja ka seda, kuidas ühe toetuse nõuded teise toetuse omadega ühtivad.\nTaotlejal on kohustus PRIAle teatada erandlikest asjaoludest, mis takistavad tal pindalatoetuste täitmisega seotud nõudeid täita. Väga palju saame suviti teavitusi sellest, et rohumaad/heinamaad ei saa 31.juuliks ära niita, maa on liiga märg ja ei kanna masinaid. Kohapealses kontrollis selgus aga paaril korral, et ei-saa-niita teavitus oli tehtud hoopis teraviljapõldude kohta. Ju taotleja ei teadnudki, mis tema põldudel sel aastal täpselt toimub ja tegi teavituse „igaks juhuks".\nRõhutame, et PRIA inspektor on kohalike oludega hästi kursis ta leiab, et tegelik olukord ei vasta teavituse sisule, siis ei arvestata teavitust n-ö pehmendava asjaoluna ja taotleja saab kirja nõude rikkumise.\n„PRIA hiilib lennukiga vaatama, kas niide on tehtud" - ?!\nPRIA töötajad on kuulnud põllumehi arutlevat, et kui suvel mõni lennuk heinamaa kohal tiirutab, küllap siis PRIA kontrollib, kas rohumaa on 31. juuliks niidetud ja koristatud.\nOn tõsi, et PRIA kasutab põldude kohta andmete saamiseks kahel erineval põhimõttel õhust tehtud fotosid, aga see protsess käib hoopis teisiti.\nKõige rohkem on suvistel kontrollinspektoritel abi satelliitfotodest, mida valmistab Euroopa Liidu liikmesriikidele ühendatud uuringute-asutus JRC. Pildistamiseks valitakse igal suvel Eesti mitmes erinevas piirkonnas eriti tihedalt põldudega kaetud ruutu suurusega 13x13 km. Samast kohast tehakse eri ajal mitu fotot - see võimaldab näha põllu algset seisukorda ja muudatusi. Tänapäevane tehnika võimaldab pildid teha sellise teravusega, et iga põhupall, künnivagu, põõsas või lehm põllul on selgesti eristatav.\nArvutiprogramm paigutab kohakuti põllust tehtud foto ja taotleja joonistatud piiridega kaardi ning nüüd on näha, kas taotlusel esitatud piir ka tegelikkusega ühtib. Võsastunud aladel, tiikidel, teedel, põllule ehitatud majadel pole lootust toetuskõlbuliku põllupinna hulka arvatud saada. Vajadusel käib inspektor kohapeal põllupiire kontrollimas ja GPS-seadmetega üle mõõtmas.\nSellist kontrolliviisi nimetavad priakad kaugseireks. Satelliitpildid valmistatakse kevadel, korduspilte tehakse põlluharimise aegu ja viljade tärgates ning kui inspektorid põldudele kontrollima saabuvad, on eeltöö kaugseire-piltidega juba tehtud. Nii käidi mullu kaugseire-info alusel kontrollimas 379 ÜPT taotlejat ehk üle kolmandiku kontrollitavate arvust.\nKaardid valmivad ortofoto alusel\nTeise komplekti fotosid, mida nimetame ortofotodeks, saab PRIA igal aastal Maa-ametist. Need on tõesti tehtud lennukilt perioodiliselt kogu Eesti kohta arvestusega, et igast piirkonnast valmivad uued pildid vähemalt iga viie aasta tagant. Nende fotode alusel valmivad kaardid, mis on aluseks ka PRIA igal aastal uuendatavale veebikaardile ja on vajalikud põllumehele iga-aastase pindalatoetuse taotluse esitamisel.\nSiit ka põhjus, miks PRIA igal kevadel rõhutab: kasutage taotlemiseks kõige uuemaid kaarte. Kui kasutate vanemad, siis võib juhtuda, et sama massiivi kohta on PRIA-l olemas uuem kaart ja kuna maastik aastatega muutub, võib ka toetuskõlbulik pind ja massiivipiirid erinevad olla.\nSuve jooksul tehtud ortofotod saab PRIA kätte sügisel ning võrdleb nendega taotlejate esitatud kaarte. Nüüd võib ortofotolt selguda, et põllule on kerkinud maja ja selle juurde viib tee - nende alune maa pole toetuskõlbulik. Taotleja neid enda esitatud kaardile (mis oli 5 a vana) pole märkinud, kuigi tal on kohustus 0,01 hektarist suuremad mittetoetuskõlbulikud objektid põllumassiivil „välja joonistada". Kui PRIA asja uurib, selgub, et maja ehitati juba kolm aastat tagasi. Seega tekib olukordi, kus PRIA ka tagantjärele toetusi tagasi nõuab.\nOrtofotode alusel valmivad kaardid annavad ka võimaluse jagada suuri põllumassiive tootjapõhisteks eesmärgiga, et iga tootja/taotleja saaks kaardi täpselt enda põllumassiivi kohta. Nii tekib vähem vigu piiride joonistamisel kaardile - nt on 10 hektari suurusel massiivil ühel taotlejal 2 ha, teisel 2,5 ja kolmandal 2,1, aga oma põldude piire joonistavad kõik omaette ühesugusele suure massiivi kaardile. Tulemus näitab, et nende joonistatud põllud on osalt üksteisega n-ö kohakuti. PRIA selgitab igaühe tegeliku haritava maa asukoha ja toodab igaühele uue, tema tegelikult haritava põllumassiivi kohta käiva kaardi. Ühest suurest massiivist sai kolm väikest (ja nende kaardid) ning edaspidi ei saa enam juhtuda, et keegi kolmest põllumehest „joonistab" enda põllu kaardil teise omale peale.\nTöö kaugseire ja ortofotodega jätkub PRIA põldude registri büroos ka tulevikus ning nende põhjal valmivad kaardid ja piirid omavad ka tulevikus olulist rolli nii taotlejate kohapealsel kontrollimisel kui ka pindalatoetuste taotluste menetlemisel ja toetuste arvestamisel.


Politsei manitseb laulupeolt lahkujaid kannatlikkusele - Tallinn - Postimees: Värsked uudised Eestist ja välismaalt\nPolitsei manitseb laulupeolt lahkujaid kannatlikkusele\n3. juuli 2011, 18:37\nLaulu- ja tantsupeo rongkäigust osavõtjad jõuavad lauluväljakule.\nPolitsei annab teada, et kuna täna õhtul liigub XI noorte laulu- ja tantsupeolt koju suur hulk jalakäijaid, võib tekkida vajadus Narva maanteel liiklus ajutiselt sulgeda.\nKuna rahvast, kes laulu- ja tantsupeo lõppedes lauluväljakult koju hakkab liikuma, on üsna palju ning liiklus mõnda aega häiritud, palub politsei nii peolistelt kui teistelt liiklejatelt mõistvat suhtumist, teatas politsei- ja piirivalveameti pressiesindaja.\nKõige kiiremini pääsevad liikuma need, kes tulid peopaika jalgsi või jalgrattaga, autoga liikujad peavad aga varuma kannatust.\n«Et jalakäijaid on väga suur hulk, siis võib tekkida olukord, kus Narva maantee jääbki peolt lahkuvate jalakäijate ning busside päralt. See aga tähendab, et taksot ei pruugi olla võimalik tellida lähemale kui kesklinna,» hoiatas politsei, avaldades lootust, et liikluse nii ulatuslikuks sulgemiseks siiski vajadust ei teki.\nLiiklusohutuse tagmaiseks võib tekkida vajadus sulgeda Narva maantee mõlemas suunas alates Smuuli teest Pronksi tänavani ning Pirita poolt Pirita teest kuni Saare teeni. Sellisel juhul pääsevad läbi vaid bussid. Autoga peopaika tulnud saavad lauluväljaku piirkonnast lahkuda Lasnamäe kaudu.


ARTIKLID » Vihula luiged ja ooperi fantom\nIsand Kruus, kes kirjeldab talu asukohta sedasi, et Viitnalt on Palmseni 7, Palmsest Sagadini 7 ja Sagadist Vihulasse 7 kilomeetrit, on seal kilomeetrilist atškoo-arvu moodustavas põliskohas pidanud turismitalu ikka selleks, milleks Ülle Aegviidus, Küllike Mokkos või Katrin Mättal - et kodu ennast ja peret elataks.\nwww.kingu.ee räägib ka praegu, et Jaani-onul on seal "talupärane eraldatus ja hoonestus. Talus on hobused ja lambad, naabriteks Vihula mõis ja Lahemaa rahvuspark ürgmetsade ja matkaradadega. Ilus liivarand asub 5 km kaugusel, piiramatud kohad haagissuvilatele ja telkidele järve ääres, kus on ka 100kohaline katusealune. Olemas on kõik vajalik perepuhkuseks ja suuremateks üritusteks. Pakume puhkevõimalust ainult omade keskel."\nTegelikult on Kruusid otsustanud seda va omade ringi üldse niivõrd koomale tõmmata, et võõraid enam ei teeninda ja see periood elust on möödas. Pärast praegust ajajärku. Aga praegune on jällegi kõige võõrasterikkam. Kingu - nagu mitmed teisedki ümberkaudsed kodumajutuse pakkujad - ööbitab-sööbitab Vihula mõisa ehitavaid töölisi.\n"Vihula mõisasse ehitatakse alalist elamist ja spaad ja veel mitut asja. Kõik hooned on korraga tegemisel. Tööjõudu tuuakse isegi väljastpoolt aina juurde. Sest meil pole mitte töö-, vaid tööjõupuudus. Kusjuures see hakkab niimoodi olema ka siis, kui spaad-hotellid-möllud tööle hakkavad," selgitab Jaan, keda tema talu praegu pilgeni täis on ja majutab. Koos ehitusmeeste elulaadi ja mentaliteetidega, mis tegelikult käivad pererahvale tiba närvidele ka. Ehkki ta ei ütle seda poole silbigagi. Näha on. Aga pole olemas tasuta lõunaid - kindel ja alaline klientuur praegu, täiesti ebaturistilisel hooajal, kingib perele tuleva suve päris endale. Võõrasteta. "Võibolla me oleme siin tänu Vihula mõisa kiirele ja põhjalikule väljaehitamisele praegu kõik saatusehellikud. Võõras kapital loob mulje teistsugusest Eestist. Ehk... Igatahes mina ei näe, et Eesti majanduse loomulik lainetamine oleks äärmuslikku lohku kukkunud. Kahtlemata võin olla sellepärast liialdatult roosade prillidega, et omal on tänu Vihula ehitusele tavatult hästi. Et siis tundub kõik parem.\nOma taluõue keskel trooniva veskikivi - mille peal on mahedad koduõunad - kõrval ütleb Jaan veel: "Eks see ole mõistetav, et opositsioon püüab loomulikku majanduse lainetamist enda kasuks pruukida. Ainult et rahva suhtes on inetu, kui kasuahne ja ambitsioonikas opositsioon külvab paanikat. Paanikaks pole põhjust. Kes on oma tegevusala leidnud ning midagi teeb ja toimib, seda ei tohiks iga päev hirmutada. Selline hirmu ja ebakindluse foon läheb musta pilvena omasoodu luusima."\nKingu Jaani hoiatus näib nüüd, hingedepäeva võimendatud müstika-laine taustal suisa prohvetlikuna. Mainisin seoses Ida-Virumaa põllupealse luigeparve jäädvustamisega, et see on suisa pelutav, kuidas luiged valmistaksid otsekui ette peatselt lendu minevate hingede pesa. Mäetaguse-Kohtla-Nõmme tee ääres lendas hingelindude kannul mitu noort hinge teispoolsusse. Vihulas sama. Mõni päev pärast luikede pildistamist kukkus sealsamas kõrval restaureeritava mõisa aida paekivisein kolmele noorele töölisele kaela. Jumalaga... Ma pole söandanud Jaanilt küsida, kas needki noored mehed elasid tema talus. Või mõnes teises. Igatahes tuleb tänane hingedepäev Vihula maile väga teisiti ja erilisena. Tegelikuna. Ja samas ei muutu sellest ilmselt midagi.\nPaekivist on ka Kingu talu laut. See lihtsalt on kohalikku arhitektuuri dikteerinud põline ehitusmaterjal. Mõisnikud on oma majapidamistes lasknud - ja lasevad ka edaspidi - töömeestel teda vormida ühe loogika ja tunnetuse järgi. Kohalikud pered on teda pruukinud oma äranägemise järgi. Ei pea me ühe õnnetuse pärast selle imposantse ja väga erilise kivimiga tülli minema.\nTol oktoobrilõpu päeval mõjus müstiliselt hoopis Kingu talu esindusloom, tori mära Diana, kelle asümmeetriline näomask meenutab Ooperifantoomi ning nimi legendaarset printsessi.\nJaani kodulehekülg tutvustab puhketalu vägevat maskiga mära nii ree- kui vankrivedajana ning lõbusõitude võimaldajana.\nEnamasti ratsutavad nii Diana kui tema poja, ruuna Langiga siiski paar kohalikku tüdrukut. Samavõrd kui ema on leebe ja hooliv, arvestav ja delikaatne, on poeg jämedakoeline ja massiivse suhtlemismustriga - sõbralik küll, aga oma rohmakusega vägagi arvestamist eeldav. Muidu saab tema tursketest suudlustest sinikad.\nMissugune krousis ja nõudlik, massiivselt nunnu ja naljakas musi! Selle sai Jaan sedaviisi, et paaritas Dianat - kelle isa on Diskor - Kobratu-Somelari kerge täkuga. Varsale pani isanime tuletisena nimeks Langi - et talle nimemaagia abil pikad jalad nõiduda. Ent tegelikult kasvas vaatamata ristamisele kopsakas torijurakas.\nLoodetavasti tuleb neil kahel hobusel kena ja kerge talv - ehkki Ida-Viru raskeveokate boss Jüri Pertel ütles, et oma lehmade-lammaste pealt oskab ta ära näha, et tuleb karm talv.\nVast ei löö ka hingedeaega alustanud Restori-poiste jahmatav uudis Kingu talu tasakaalukat kulgemist ja lootusi upakile. Kõik läheb mööda. Uskumatult kiiresti.\nKui soovite näha elusuuruses Dianat liikumas ja tegutsemas, võite televiisorit vaadata. Ooperifantoomi maskiga mära teeb kaasa avalikõiguslikus riigi-juubeli-seriaalis "Tuulepealne maa".\nNii põrutavad sündmused kui müstiliste loomadega kohtumine õpetab aga ka oma lähikondsete seas värske pilguga ringi vaatama. Üsna sageli tundub meile, et mitte kõik olendid ja isiksused, kellega peame saatuse tahtel koos elama, ei sobi meile teekaaslaseks.\nVõõrale, väga-väga erilise näoga hobusele otsa vaadates saab selgeks mõelda, kuidas oleks, kui... Ühest küljest tekitab uue looma või isiksuse kohtamine alati mõttemängu - mis siis, kui ta oleks minu teekaaslane ja minu karja liige. Teisalt aga saab tolle võõra taustale mõttes enda omasid asetada ja peegeldada. Kas üks või teine su lähikondsetest on ikka tõesti nii raskesti talutav ja sobimatu teekaaslane, nagu oled harjunud mõtlema? Hakates selle vastu jonnima, mis või kes sul on, kujutle - aga kui teda poleks...\nJaani peni Pontu tundub igavesti olemas olema jäävat. Ta on 18aastane. Jah, loe: kaheksateist. Jaani noorema poja eakaaslane. Tema ainus puudus on, et ta ei kuule. Ja iidse kuuse all kuudi küljes ketis on ta selle pärast, et muidu juurib kurjajuurena heanaaberlikud suhted puu taha.\n"Naabrinaisel on väga hinnaline noor emane koer. Meie Pontu ei tea tema hinnalisusest ega sugupuust tühjagi. Iseenese vanusest kah mitte. Kui kallis lita indleb, paneb meie pensionär, lilled hambus, ehale," muigab Jaan. Ehkki tegelikult polegi asi ainult naljakas, kohati kisub riiakaks lausa. Hinnalise koerinna perenaine ähvardas, et kui Kingu rauk-koer nende peene preili paksuks pistab, siis Jaan maksab. Mille eest täpselt - alimente või katkestamist või uinutamist või mida iganes - seda ei täpsustanud. Igatahes puhta uhkuse asemel peab Jaan oma ainulaadset penskarit seetõttu süüdlaslikult silitama. Ketis pidamise pärast.\nJaan ei ütle naabri kohta ühtki halba sõna. Aga kuivõrd ma enne ja pärast Jaaniga kohtumist aina naabritest kui kollidest kuulen, jääb mulje, et naaber hakkab Eestis võrduma sõimusõnaga või millegagi, millega lapsi hirmutada. Mõni pere on vaenulike ja õelate naabrite pärast oma talu müüki pannud. Mõni talu osutab oma teenuseid, alaline hirm ja nutumaitse suus ja südames - pidev ütlemine ja saagimine käib. Mõni perenaine ei söanda kundedel väljaspool peamaja ööbida lasta - äkki laulavad hilisõhtul lõkke ääres, ja siis naaber... Aga selline ussitamine ühelt poolt ja kartlikkus teiselt poolt hoiab ka pidevat musta välja üleval. Laengutena vabadusse pääsedes lükkabki see Must paekiviseinu ümber. Näiliselt põhjuseta.\nLuikede-pelgusest aitas mul muide täna hommikul üle saada Aleksei Turovski. Ta rääkis raadios, et on terve elu tähele pannud, et ongi nii: luiged läevad, lumi tuleb. Et alati, kui ta näeb luiki kaeveldes minema lendamas, vaatab ta huviga ringi, kas on ka mõni lumepilv lähenemas - ja on! Alati on! See on nagu vahetuskaup ja lohutus mahajääjaile. Kured lähevad suveks Egiptusesse. Kus luiged talvitavad?\nJaani-onu kodukas paneb rändurile peibutiseks ette sellise pildi. Selle Mustoja rippsillani, mis viib mere ääres männimetsa alt luitele, ei saa otse Vihula mõisa alla mere äärde sõites, vaid vasakule, Altja-Vergi poole hoides. Ühtki teeviita peale sisetunde muide sinna ei osuta.\nMis tundega ma ise praegu neid Vihula restaureeritava mõisa ülesvõtteid vaatan, mida tehes imetlesin tema eba-eestilikku kompaktsust, õhulist härrandlikkust, romantilist terviklikkust? Kord, kui Elvas Ain Kaalepiga intervjuud tegin, siis Ain ennustas: "Mida pikem elu, seda suuremaks müstikuks muutud. Küll sa näed. Mina olen väga vana - ja vastavalt ka väga müstik." Ainil oli õigus.\nVihula mõis on nagu väike, polüfunktsionaalne linnake, mida vaadatakse nüüd veel mõnda aega oleks-poleks kauplemise, kriminaaljuurdluse ja selle tekitatud uue musta pilve varju all.\nKus see saatusliku seinaga ait on? Paremas servas Jahisaali vastas, napilt kaadrist väljas. Mul on selle aida pilt muide ka. Aga ma ei pane seda siia. Tsurr!\nMüstikuna võin hoopis jutustada, kuidas saab kolme poisi hukkumist tõlgendada. Vanadel aegadel ohverdati uus-ehitustele noori neitseid. Haapsalu Valge Daam. Karksi lossi võtmehoidja - lugege raamatust "Maimu". Praegu tuleb Maa peal matriarhaat järjest jõulisemalt peale. Suured ehitused nõuavad ohvreid ikka. Nüüd ohverdatakse noori mehi. Ja statistika jutustab, et ehitus on eluohtlikem tööala. Kustkohast need salavägised mujalt ikka võtavad, kui käeulatusest, eks ole...\nAga mõisast, kus inimkonda olnud, olevaste ja tulevaste pattude eest nuheldakse ning Memento Mori ohverdusi sooritatakse, viib mere poole selline tee. Olen seda Jan Uuspõllu uuest Utust jutustades juba näidanud. Sest see ongi üsna seesama ürgmetsik põlistee.\nSelle tee ääres on küll harvalt, küll grupiti, rannamajad ja -villad, eraklad ja väikesed külad. Need on praegu vaiksed ja rauged - üksikud suitsud, vaikne toimetamine - ent ka Pärnumaa rannakülad jätavad ju praegu vägagi petlikult tasase mulje. Juuresolev ökotare - see on umbes poolel teel Vihula ja Altja vahel, natuke enne ühest jube kitsast ja libedast sillast üle sõitmist - kuulub üsna ilmselt sellesse alalise elamise pesade kategooriasse, millise võiks olla ehitanud näiteks Von Grahli boss Peeter Jalakas. Lubi ja kohupiim, põhk ja sammal. Nii ehitusmaterjalide kui majandamise poolest üdini öko. Seeläbi kättesaadav vaid jõukatele.\nJaan Kruus ütles, et seesinane sulnis majakene kuulub kunagisele kolhoosiesimehele, kes ehitas erilise onni üles mehe moodi, kaunilt ja kaua tööd vihtudes - mitte ametipositsiooni kuritarvitades. Mis oli toonastel aegadel kah suhteline mõiste. Mäletame ju, kuidas auväärt kadunud Kalev Raave selle eest kinni läks, et liiga kapitalistlikult mõeldes ja majandades majandi haljale järjele töötas ja inimesed elasid liiga hästi.\nEt enamasti on tänapäeval säärane ökondus kättesaadav vaid jõukatele, on meie patuse maailma üks karistamistväärt paradokse. See fenomen käib muide hullu moodi närvidele kahemastilise Colin Archeri "Martha" kaptenile Hillar Kukele. Omade seas in-side naljana Killer Cooki nime kandev mees on praegu ümbermaailma reisiga Madagaskarile jõudnud. Kui temaga Šoti tagant Obanist mööda Caledonia kanalit, üle Põhjamere, risti läbi Skandinaavia (mööda Göta kanalit, mitte ümber poolsaare) seilasime, arutles ta Taani väinades lõputuid tuulegenekaid põrnitsedes: "Mis keskkonnasäästlikkus see on, mis nõuab palju rohkem ressurssi ja saastab oma püsti panemise ja käitamisega palju rohkem keskkonda kui tavaline, mitte-öko? See on karm business. Ainult rikastele ja ilusatele. Ökosahvrid ja kohupiimast seinakrohvid - mille taustu ja sleppe on parem mitte uurida. Et viimne kui muinasjutt siin ilmas pikali ei kukuks."\nHilissügisene mere äär on muinasjuttudes hällimiseks ideaalne koht.\nSinna inimtühjale rannale ja talveks hüljatud rippsillale jõuab sisetunde järgi niimoodi, et korraga on metsateel lihtsalt tunne: nüüd keeran mereäärselt kruusakalt paremale maha. Üle põlisjuurte mere äärde... Ja seal ta ongi!\nTormi eelses haudvaikuses ehitas mu väikseim, kahe ja poolene teekaaslane sõnatult ja hääletult - väga eriline seisund, muide! - liivalossi. Reidil ukerdasid tankerid ja parvlaevad. Külm ja niiske liiv lõhnas. Nagu saabuv talv.\nSeal taamal on tegelikult seesinane rippsild - aga mulle enesele jäi selle pildiga seoses meelde just haudvaikne sügise lõhn hääletu Läänemere taustal. Ja vaiksel sahinal selle aasta viimseks liivalossiks vormuva ürgmaterjali rõske kahin.\nLõpuks sain kätte. Selle - üle fotoka võimete pihku ära suumitud luige-kaksinduse. Ema ja tema selle-kevadine tibu. Tumehall veel teine. Nad ujusid avamerel loksuva luigeparve poole. Tume tibu nägi välja, nagu illustratsioon Anderseni muinasjutule "Inetu pardipoeg". Selle jaoks, kes ei tea, et nad lähevadki siit selliste kaitsevärvilistena - ja alles tuleval aastal uhkeldavad luminestseeruvalt valgetena, võib see paar näida musta ja valge luige harmooniana.\nTeades võib ju ka. Võib vaatepildi tema bioloogilisest taustast eraldada ja kujundit näha. Must ja valge. Yin ja Jang. Tasakaal. Rahu ja lepitus.


Kirjanduse ja keele ajaveeb: 2010-02\nPostitaja: Siiri Lauk kell 13:17 0 kommentaari\nTEMA OMA TÖÖ SAAB TEMA OMA POOLT TEHTUD või TA TEEB TÖÖD?\nSelliseid lauseid nagu pealkirjas esimesena kirjas, kohtab suisa igal sammul. Milles asi? Miks ei saa inimesed lihtsalt öeldud: “Ta teeb tööd”?\nEks ikka seetõttu, et inglise keeles on nii ja arvatakse, et ka eesti keeles peab samamoodi ütlema. Hakkame algpõhjusi otsima ja seletama.\nMeie laused lausa kubisevad sõnast oma, mida enamasti pole üldse tarvis rõhutada. Põhjus on selles, et teistes keeltes eristatakse sugu ning inglise keeles on selles kohas his või her. Eesti keeles pole sellel peaaegu kunagi mingit funktsiooni ning meil on ikka tema, ükskõik, kas tegu proua või härraga. Inglise keeles nad tahavad ikka topelt seletada, kas on she või he ja mis veel kellegi oma on, kuigi see on teksti järgi neilegi ammu selge.\nPoolt pole muud kui do (done) by somebody. Saab tema poolt tehtud lisab selle seiga, et eesti keeles pole kahjuks tuleviku vormi ning see on tõeliselt suur puudus. Ei tea, kas selles on ka rahvuslik omapära, et meil pole tulevikku? Seda ei tea, aga kui nii jätkame, siis praegu pole eesti keeles tulevikku, aga varsti pole ka eesti keelel tulevikku.\nPostitaja: Inna Saaret kell 11:57 3 kommentaari\nTEADLIK VIGA NORMIKS?\nTallinnas on tiigiäärne lumelinn usinasti kasutuses ning lapsi kutsutakse mängima. Nagu karta võis, on kümnest juhust üheksal kirjas, et tulge Shnelli tiigi äärde. On läinud täide see, mille eest hoiatati juba siis, kui kunagine suur rahvuslane Tiit Pruuli Balti jaama hotelli püsti pani ja selle vastuväidetest hoolimata Shnelliks nimetas. Talle tuletati küll meelde, et õiged on kaks võimalust: saksapärane Schnelli või eestipärane Snelli, aga seda ei pannud ärimees tähele. Keeleinimesed kartsid, et küllap hakkavad inimesed nüüd õigeks pidama ka Shnelli tiiki, ja nii läkski. Ei tea, kas peatumatult?\nLevima hakkas see tendents siis, kui tekkisid “Kranaat” ja “Magneet”. Taheti olla popid ja omapärased, aga nüüd on ilmselt väga palju neid, kes peavadki õigeiks keelendeiks kranaati ja magneeti, mitte granaati ja magnetit. Arendus pole ka tulemata jäänud. Magneedi võimalik eeskuju on näiteks pasteet, aga sellele on nüüd väga omapärane järg. Alles ilmus mingi pasteetide paremusrida, kus troonis uhkelt leivamääre nimega “Gulinaar”!\nEt tegelikult pole midagi uut päikese all, näitab üks ammune alkoholiga seotud sõna teke. Kas tabate ära, millest on tulnud ütlus: “Võtame ühe suraka!”? Mina küll ei mõelnud välja, et selle algsõna on populaarne liköörimark “Curacao”, mis nõukogude kaubanduses kandis nime “Lõunamaine”…\nPostitaja: Inna Saaret kell 11:47 0 kommentaari\nTõnu Õnnepalu. Paradiis\nSee on hingerahu süvendav raamat. Unustasin tükiks ajaks koha ning aja, kus viibisin. Mõistsin, et kaduvus võib olla uuemaski eesti kirjanduses hingestatud, ja et ses meeletus maailmas suudab kirjasõna vahel aidata inimlapsel tasakaalu leida. Teise inimlik kurbus puudutab igat meist eri moel, kuid mõjuta ei tohiks jätta kedagi, nõnda kui ei jäta kummelikompress leevendamata põletikku. Õnnepalul on õnnestunud aja kui mõõtme kõrval tabada ka aja hinge. Kindlasti põrbitakse sekka, oh seda nostalgiat, kes veel vajab taolisi mõtisklusi möödunud aegadest. Vajatakse, ja päris kindlasti, sest aega, mil kirjanik elas Paradiisis, mäletatakse väga hästi. Väga noored vahest ei mäleta või ei hooli, aga eks autor isegi vahendab sekka mäletamiste mäletamist. Imelik, ma hakkasin uuesti mõtlema 1980ndate aastate vabadusihale ning tundmustele, mida toona läbi elasime. Tõepoolest, meil on ViFi, aga inimesi paljudes külades enam ei ole. Mis kasu on siis kogu progressist, kui vastu vaatavad sisselangenud katused ja mädanenud seinapalgid. Ainult, millal õieti algas kõige kokkuvarisemine? See toimus sootu varem, kui sündis ja hakkas kirjutama Tõnu Õnnepalu.Rahvas aga peab külade hävitamislooga kuidagi toime tulema, võib-olla isegi leppima? Enamikul eestlastest on oma Paradiis, küla, kust on püütud pikki kümnendeid mälu välja juurida, kuid kus veel vanad naised lavka juurde komberdavad ja mõnel vaiksemal pühapäevahommikul kalmuaias lahkunute nimesid kokku loevad. Kas nendesse tühjadesse majadesse kunagi tagasitee leitakse, on teadmata. Need kirjad Paradiisist, n.ö. väikesed lood, pole sisult väikesed, vaid võtavad kokku mitme inimpõlve olemise ühel saarel, nimeks Hiiumaa. Kuuldavasti Kaleste külas, mille kaudu võib vaadata kõigi Eesti külade saatust ja kulgu. Kõik, mis on tundunud maaelule oluline ja loomulik: aastaajad, põllud, loomad, puud, aiaväravad, armastus ja inimesed, pimedus ning valgus, põimitakse tervikuks. Ja see rahvas, kes on Paradiisis või selle läheduses kord elanud, mõni liigub nendel teedel ehk praegugi, nemad on ju aidanud Õnnepalul luua seda õhustikku, minevikku, jätnud maha jalajälgi ja arme, millest jutustada. Nemad on kaasautorid, sest nendeta poleks Paradiisist mõtet kirjutada. Õnnepalulik eesti mõttelugu kõlab nii: „Ma vahel mõtlen, et võibolla on heagi, et vanad kohad jäävad mõnikord maha ja lagunevad ja nende asjad tassitakse laiali või põletavad uued inimesed nad ära, sest nad ei tea, mis need on, või mädanevad nad ära, sest katused lähevad läbi ja keegi ei jõua neid kõiki parandada. Sest muidu on inimese mälus liiga palju asju. /---/ Inimeselt me õpime lõppude lõpuks seda, kuidas armastada. Sest mida siis veel. Ja kas Sa tead. Ma arvan, et ühelt paigalt niisamuti. Inimese armastamine ja ühe paiga armastamine on milleski nii sarnased. Ja kumbki pole kunagi niisama lihtne. Sest kas see pole siis nii: kui sa oskad õieti armastada, kui sa oled selles oskuses vaba ega karda enam midagi, siis mida veel? Kas see polegi siis kogu maailma tarkus? Ja isegi inglite tarkus, ja taevaste. /---/ Aga mis on meie osa? Armastada lõpuni seda, keda sulle armastada on antud. Jah, lõpuni. Paradiisiga jäi mul pooleli, nagu nii paljudega jäi. Ma põgenesin enne. Sest Paradiisi armastus tundus mulle liiga kohutav, ta oleks nagu nõudnud liiga palju: kõike, tervet elu surmatunnini välja. Aga mis siis mulle jääb?”\nPostitaja: Maire Liivamets kell 12:08 0 kommentaari\nIndrek Hirv. Ülalt valla.\nReligioosne luuleraamat, mida on trükitud 360 autori signeeritud ja nummerdatud eksemplari, osta saab aga vaid Pirita kloostrist. Väljaandjaks Vello Salo kirjastus „Maarjamaa”. Kuna „Ülalt valla” satub ilmselt vähestesse raamatukogudesse, küllap ka väheste lugejate lauale, jääb minu osaks tähelepanu osutamine kogu olemasolule, sest väljaandest pool sisaldab Rebekka Lotmani ülimalt põhjalikku sissevaadet Hirve loomingusse pealkirja all ”Jambi hing”. Olen alati küll tajunud Hirve luule mõttemaailma erilisust ja pidanud tunnistama, et mõndagi jääb mõistmata või tunnetamata, kuid pärast Lotmani tekstiga põhjalikumalt tutvumist loodan, et edaspidi olen teadlikum lugeja. Kuna ma pole pädev midagi arvama või lisama Hirve jambilises värsimõõdus kirjutatud luule tutvustuseks, tsiteerin luuleuurijat Rebekka Lotmani: „Pealkiri „Ülalt valla” toob olemasolemisse vertikaalse mõõtme, ühtlasi avaneb Hirve poeetilisele maailmale omane sõnamängul rajanev ambivalentne antitees, mis sünteesib vastandeid ülalt-alla ja kinni-valla. Kui otseselt viitab pealkiri suunale alt üles - mina / meie on avatud taevasele, Jumalale, siis implitsiitselt sisaldab pealkiri ka vastupidist perspektiivi: ülalt (v)alla. Nii valitseb ülemise ja alumise, taevase ja maise, minu ja Jumala vahel dialoogiline suhe. /---/ Ehkki usutemaatika on Hirve luules alati olnud pigem kõrval- kui põhiteema, kuuluvad Jumal, igavik ja teispoolsus, samuti piiblitemaatika kindlalt tema luuletustesse.” Neil, kes pole kindlad oma luuleteoreetilistes teadmistes, kel ehk puuduvad sügavamad teadmised kristliku luule tähendusest ja sõnavarast, soovitan alustada lugemist järelsõnast. Kaks luulenäidet: „puutüvi kogub vaikselt aastaringe – / nii minagi – ja ammu kannab kael / kuid kevadöiti justkui laevalael / torm tuuseldab mu surematut hinge / siis tahaks olla kiriktorn vee taga – kurbuhkelt üksi – harva lüüa kella / et mõni uitlik hing kes veel ei maga / mus aimaks venda – karedat ent hella” ; „ja viimaks lõpp on meistri maisel vaeval / kiir tabab silmi läbi peegeltahu / teemandid helendavad samettaeval – / ning lihvijate südames on rahu / hääl tuleb ülalt – lihvijate vile - / teel pihustades raskeid kivikuule / kuid vesi kanaleis on peegelsile – / ja meister tõstab vaikselt sõrme suule”. Olgu lisatud, et Hirv on asendanud varem kasutatud kolm tärni luuletuste ees kolme ristiga, muutuse seletuse leiate järelsõnast. Minu jaoks oli raamat kaanest kaaneni tõeline lugemiselamus.\nPostitaja: Maire Liivamets kell 12:19 0 kommentaari


Autosport | Pilguheit.ee\nVormel 1 rehvispetifikatsioonid järgmisel hooajal ei muutu\nF1 meeskonnad hindasid Pirelli pakutud uusi rehve järgmiseks vormel 1 hooajaks ning tulemuseks on see, et 2020. aastal jätkatakse samasuguste rehvidega nagu lõppenud hooajal.\nKris Meeke uuel hooajal WRC-s ei kihuta: on aeg proovida uusi väljakutseid\nTänavu Toyota meeskonna ridades autoralli MM-karussellis kaasa löönud Kris Meeke'i uuel hooajal WRC-sarjas ei näe.\nToyota rooli istunud Ogier' esimesed muljed: algus on paljulubav!\nKuuekordne autoralli maailmameister Sebastien Ogier' istus nädalavahetusel esimest korda Toyota Yaris WRC rooli ning prantslase esmamuljed uue tööandja neljarattalisest on üdini positiivsed.\nOgier tunnistas, et Tänaku lahkumisotsus oli tema jaoks üllatav\nUueks hooajaks Toyota rooli istuv autoralli kuuekordne maailmameister Sebastien Ogier tunnistas, et Ott Tänaku otsus tööandjat vahetada oli tema jaoks üllatav.\nVIDEO | Vaata, kus Ott Tänaku ja teiste Hyundai meeste masinad paika timmitakse\nHyundai rallimeeskond avaldas sotsiaalmeedias video, kus tutvustatakse Saksamaa linnas Alzenaus asuvat tehast.\nDani Sordo, Andreas Mikkelsen, Craig Breen ja Thierry Neuville osalesid nädalavahetusel Monza ringrajal peetud sõuüritusel.\nVINGE VIDEO | Ott Tänaku ja Martin Järveoja tiitlipidustused jäädvustati legofilmile\nKuigi autoralli maailmameistrid Ott Tänak ja Martin Järveoja said ihaldatud trofee kätte alles reede õhtul Pariisis toimunud Maailma Autoliidu pidulikul auhinnagalal, siis vahetuid emotsioone näitasid mehed juba Kataloonia ralli finišis, kui maailmameistritiitel lõplikult kindlustati.\nEBAÕIGLUS LÕPPES! FIA kohtleb autoralli maailmameistreid kui võrdseid\nEile said autoralli maailmameistrid Martin Järveoja ja Ott Tänak Pariisis Rahvusvahelise autoliidu (FIA) galal lõpuks kätte ametlikud MM-tiitlid. Sealjuures valmistas auhindade suurus palju rõõmu.\nHyundai WRC tiimi lahkunud autoralli maailmameister Ott Tänak ülistab hooajale järele vaatavas videos endist tööandjat Toyotat.\nOtt Tänak: tundsin end Hyundais kohe mugavalt. Mul on kõik olemas, et taas meistriks tulla\nAutoralli maailmameister Ott Tänak testis sel nädalal esimest korda Hyundai masinat ning jäi kogetuga rahule.\nLÕPUKS: Ott Tänakust ja Lewis Hamiltonist said ametlikult maailmameistrid\nAutoralli maailmameistrid Ott Tänak ja Martin Järveoja said eile õhtul Pariisis toimunud pidulikul galal kätte oma võidutrofeed.\nFOTOUUDIS | Miljoni võte: maailmameistrid Tänak ja Ogier poseerisid koos imekaunite abikaasadega\nsport.ohtuleht.ee · 5p\nTäna jagatakse Rahvusvalise autoliidu (FIA) galal auhindu hooaja parimatele. MM-tiitli saab kätte ka Ott Tänak, kes õhtut täiel rinnal naudib.\nMAAILMAMEISTRID! Ott Tänak ja Martin Järveoja saavad kätte ihaldatud trofee\nTänavused autoralli maailmameistrid Ott Tänak ja Martin Järveoja saavad reede õhtul Pariisis toimuval pidulikul galal kätte oma võidutrofeed.\nVideo: Ogier' teine testipäev Toyotaga\nJari-Matti Latvala: tunnen, et olen Soome rahvast alt vedanud\nPeaaegu kaks kümnendit autoralli MM-sarjas tiirelnud Jari-Matti Latvala tunnistab, et ta on oma karjääris pettunud.\nMartin Järveoja kommenteeris kaardilugejate palkade kohta käivat kuulujuttu\nOtt Tänaku kaardilugeja Martin Järveoja andis nädalavahetusel ilmunud Arterile pika intervjuu, milles kommenteeris ka kaardilugejate palkate kohta käivat kuulujuttu.\nHyundai tiimipealik valas kuulujuttudele õli tulle: „Minu võimuses on WRC-sarja autosid juurde tuua.“\nsport.ohtuleht.ee · 6p\nAndrea Adamo meelitas Thierry Neuville´i kõrval Hyundai rallitiimi rüppe Ott Tänaku, kuid itaallase plaanid näivad veelgi võimsamad olevat.\nVIDEO | Ott Tänak kihutab esmakordselt Hyundai roolis!\nPärast autoralli MM-tiitli võitu ja kaht aastat Toyotas vahetas Ott Tänak tööandjat ning liitus Hyundaiga. Täna testib ta esimest korda i20 masinat.\nWRC-sarja isad kergitasid tuleviku saladuseloori\nJuba ammu on välja hõigatud, et autoralli MM-sarjas võetakse 2022. aastal kasutusele hübrdiidmootorid, kuid väga täpseid selgitusi kohe ei jagatud. Nüüd kergitas Rahvusvaheline autoliit (FIA) veidi saladuseloori.\nFOTO | RALLISÕBRAD, TÄHELEPANU! Tänaku ja Järveoja kasutatud velg läheb oksjonile\nSel laupäeval toimub Tallinnas traditsiooniline Vanalinna Hariduskolleegiumi ja Püha Miikaeli Kooli heategevuslik nigulalaat, kust ei puudu ka oksjon. Teiste esemete hulgas läheb pakkumisele autoralli maailmatšempioni Ott Tänaku autogrammiga velg, mida saarlane ja Martin Järveoja kasutasid tänavu...\nPÕNEV: noor talent Kalle Rovanperä katsetab täna Toyotat\nsport.ohtuleht.ee · 7p\nToyota rallitiimiga liitunud noor soomlane Kalle Rovanperä testib täna uut autot.\nMercedese F1 sõitja Valtteri Bottas saavutas nädalavahetusel Prantsuse Rivieral peetud rallil koos kaardilugeja Marko Salmineniga rallivõidu. Soomlasest vormelisõitja istumise all oli sedakorda Citroen DS3 WRC.\nAMBITSIOONI JAGUB! Hyundai võib koostada teise väga tugeva löögirusika\nSoome ralliportaal Rallit.fi kirjutab, et Hyundai tiim kaalub, kas panna R5-klassis kokku suurepärane löögirusikas või mitte.\n"Citroeni loobumine autoralli MM-sarjast polnud üllatav. Nad rääkisid niigi, et eelarve on väike, sõideti vaid kahe autoga ning meeskondlik tiitel ei huvitanud neid," ütleb ralliekspert Trevor Agnew.\nMäkinen tunnistas, et Toyota trio lagunes juba enne Tänaku lahkumist\nAutoralli MM-sarjas toimusid tuleva hooaja eel mitu muudatust, täiesti uue näo saab Toyota meeskond, sest ükski senisest kolmest piloodist täiskohaga ei jätka.\nFOTOD | LÄKS! Ott Tänaku tiimikaaslane andis 2020. aasta hooajale avapaugu\nAutoralli MM-sarja hooaja järel piloodid pikalt puhata ei saa, sest juba jaanuari lõpus peetakse esimene etapp. Uue aasta eel alustas esimesena testimist valitseva maailmameistri Ott Tänaku värske tiimikaaslane Thierry Neuville.\nVIDEO | Hüppa peale! Ott Tänaku esimene MM-tiitel kangelase enda silme läbi\n2019. aasta autoralli maailmameistriteks krooniti Ott Tänak ja Martin Järveoja. Sarja ametlik YouTube´i kanal avaldas pardakaamerate video, kus saab pildi ette kõigist 13 etapist.\nwww.rally.ee · 3p\n„Tahame, et 2023. aastal sõidavad autoralli MM-sarjas 20 tehasetiimide autot.“\nCitroeni lahkumisega autoralli MM-sarjast panevad järgmisel hooajal WRC-autod joonele Toyota, Hyundai ja võib-olla ka M-Sport. Viimaste osas peaks selgus taas saabuma detsembri teises pooles.\nEndine autoralli maailmameister kuulutati kodumaal aegade parimaks\n2003. aastal autoralli MM-sarja võitnud Petter Solberg kuulutati Norras riigi kõigi aegade parimaks motosportlaseks.\nVIDEO | OOTAMATU! Seina ramminud Vettel avas soomekeelsete roppuste laeka\nsport.ohtuleht.ee · 30 nov\nSaksa vormelipiloot Sebastian Vettel (Ferrari) tegi eile Abu Dhabi GP esimesel vabatreeningul avarii, mis võttis ta vanduma. Soome keeles!\nLewis Hamilton pani kuldsele hooajale ilusa punkti\nTäna sõideti Abu Dhabis vormel 1 hooaja viimane etapp, mille võitis parimalt stardikohalt rajale saanud Lewis Hamilton (Mercedes), kes juhtis võidukihutamist terve sõidu.\nMalcolm Wilson andis M-Spordi uue hooaja sõitjate osas selge vihje\nKui Toyota ja Hyundai* rallimeeskondade osas on tulevaseks hooajaks pea kõik selge, siis M-Sport pole ühtegi ametlikku pressiteadet veel välja saatnud.\n„Tahtmata Tänakut ja teisi Toyota piloote solvata, aga Ogier' palkamisega tõusis Toyota taas favoriidiks.“\nsport.ohtuleht.ee · 29 nov\nKümme maailmameistritiitlit ja 11 Monte Carlo rallivõitu. Pole paha! Just selliste kogemustega mehed veavad tuleval hooajal Toyota rallimeeskonda.\nRipakile jäänud Citroeni WRC-masinad – kas põhjus hoiupõrsa katki löömiseks?\nCitroeni WRC-sarjast taandumisega pöörati sõitjateturg täielikult pea peale. Paraku jäid säärase lükke tulemusena garaaži seisma ka Prantsuse autotootja punased neljarattalised. Mis võiks aga neist edasi saada?\nTROFEESADU EI LÕPPE! Ott Tänak sai kätte järjekordse auhinna\nKui tänavu autoralli maailmameistriks tulnud Ott Tänaku kaardilugeja Martin Järveoja hõigati eile tänavuse hooaja parimaks paarimeheks, siis meie roolikeeraja ise sai täna poseerida juba aasta parima rallimehe tiitliga.\nTänak ja Järveoja said viimaks kätte ihaldatud võidutrofeed\nFIA ehk Rahvusvaheline Autoliit autasustas eile hilisõhtul lõppenud hooaja mootorispordi parimaid. Teiste seas said oma MM-tiitlid kätte ka Eesti ralliduo Ott Tänak ja Martin Järveoja.\nAutoralli valitseva maailmameistri Ott Tänaku siirdumine Toyotast Hyundaisse kütab jätkuvalt kirgi. Viimati valas õli tulle saarlase abiline Markko Märtin, kes kritiseeris Delfile antud intervjuus tugevalt Tommi Mäkineni ja Toyota sisekliimat.\nTänavu autoralli MM-sarjas teenis tootjate arvestuses tiitlivõidu välja Hyundai Motorsport. See tähendas, et Hyundai Motorsport kirjutas väärika peatüki ralliajalukku, kui saavutas esmakordselt sedalaadi tiitlivõidu.\nSoome rallilegend: Latvala olukord on halb\nToyota rallitiim teatas sel nädalal oma järgmise hooaja koosseisu, kuhu ei mahtunud 34aastane soomlane Jari-Matti Latvala, kes oli WRC-sarjas kihutanud järjest 11 täispikka hooaega (2009–19).\nRahvusvahelise Autoliidu (FIA) Mootorispordinõukogu istungil kinnitati, et aastast 2022. sõidetakse WRC sarjas hübriidautodega.\nLAHUTUS! Järgmise Soome pedaalitallaja suhe jooksis karile\nsport.ohtuleht.ee · 28 nov\nOktoobris ja novembris oli Soome lahe põhjakalda kuumimaks spordi- ja kõmuteemaks rallimehe Jari-Matti Latvala purunenud suhe kihlatu Maissa Torppaga. Nüüd on sama saatus tabamus ka vormelipiloot Valtteri Bottast (30), kes teatas sotsiaalmeedias, et lõpetab abikaasa Emiliaga (27) kolm aastat kest...\nUHKE! WRC aasta foto auhinna võitis eestlane\nsport.ohtuleht.ee · 27 nov\nNagu tavaks, jagatakse autoralli MM-sarja lõpus erinevaid auhindu. Täna kuulutati välja aasta parim foto ning selleks osutus Eesti fotograafi Timo Anise vapustav tabamus Sardiinia rallil kihutavast Sebastien Ogier'st.\nAMETLIK! Toyota asendab Ott Tänaku Sebastien Ogier’ga\nViimaks saabus ametlik kinnitus mõnda aega ringelnud kuuljuttudele: kuuekordne autoralli maailmameister Sebastien Ogier liitub Toyotaga.\nToyotaga liitunud Briti ralliäss: tahan sammu edasi astuda!\nKuus aastat M-Spordi meeskonnas piloodiks olnud Elfyn Evans siirdub tulevaseks aastaks Toyota meeskonda. Lõppenud autoralli MM-sarja hooaja viiendana lõpetanud waleslane loodab, et suudab pärast keerulist hooaega uues tiimis edukamalt esineda.\nJärgmine Dakari ralli sõidetakse Saudi Araabias\nwww.rally.ee · 4p\nArvult 42. Dakari ralli peetakse tuleva aasta hakul Saudi Araabias. Võistlus algab 5. jaanuaril Jeddahist ja lõpeb pärast 12 kiiruskatse läbimist pealinna Riyadhi lähedal Qiddiyahis.\nMeeskonnata jäänud Latvala loodab tulevasel aastal paaril rallil osaleda\nTäna saabus kinnitus, millises koosseisus Toyota meeskond tulevasel hooajal jätkab. 2020. aastal on Tommi Mäkineni juhendatava tiimi pilootideks Citroenist lahkunud Sebastien Ogier, varasemalt M-Sporti kuulunud Elfyn Evans ja 19aastane talent Kalle Rovänperä. See tähendab aga, et meeskonnas viima...\nRalliekspert Colin Clark lahkas oma viimases videopodcastis nii Ott Tänaku kui ka Sebastien Ogier' tiimivahetusi ning andis oma hinnangu, kumb meeskond on tema silmis tugevam: kas Hyundai või Toyota.\nFOTOD | Tänak tegi Toyota meeskonnakaaslastele vahva lahkumiskingituse\nsport.ohtuleht.ee · 25 nov\nValitsev autoralli maailmameister Ott Tänak asub tulevasel aastal rooli keerama Hyundai meeskonnas. Et aga Toyota meeskonnaga, kus ralliäss kaks väga edukat aastat veetis, vääriliselt hüvasti jätta, tegi eestlane meeskonnakaaslastele vahva lahkumiskingituse.\nM-Spordi boss omapärasest auhinnast: me ei jäänudki tänavu tühjade kätega!\nsport.ohtuleht.ee · 26 nov\nAutoralli MM-sari jagab aasta lõpus traditsiooniliselt erinevaid auhindu. Teisipäeva õhtutundidel hõigati välja aasta stiilseima (virtuaal)ralliauto, milleks sai fännihääletusel M-Spordi Ford Fiesta.\nVIDEO | Eesti rallisõbrale tehakse liiga? „Thierry Neuville’il on kõige pühendunumad fännid!“\nAutoralli MM-sarjas on lisaks pilootidele ja nende kaardilugejatele oluline roll ka pealtvaatajatel. Ka eestlased on suured rallisõbrad, kes käivad Ott Tänakule üle maailma eripaigus kaasa elamas. Kas meil on kõige vingem fänniarmee?\nHamilton vihjas: Verstappen ja Alonso soovivad Mercedesega liituda\nLewis Hamilton vihjas FIA hooaja lõpugalal, et tema lahkumine Mercedesest on võimalik ning erinevad sõitjad vestlevad pidevalt Mercedese pealiku Toto Wolffiga.\nMainekas ralliajakirjanik: Ott Tänaku ülekaal oli veel suurem, kui punktisumma näitas\nTunnustatud ralliajakirjanik David Evans koostas lõppenud hooaja 10 parema sõitja pingerea, mille tipus värske maailmameister Ott Tänak.\nleht.postimees.ee · 4p\nVeidi rohkem kui kuu aega tagasi Ott Tänaku kaardilugejana Eesti rallisõitjatele ajaloo esimese MM-tiitli toonud Martin Järveoja räägib pikas eksklusiivintervjuus, kuidas ta mahub ühte autosse temast nii erineva Otiga, kui sageli läheb tal kiiresti sõites süda pahaks, kui palju jääb tal suurtel k...\nVIDEO | Toyota tegi meeskonnast lahkuva Tänaku hooajast kokkuvõtte\nsport.ohtuleht.ee · 24 nov\nOtt Tänaku ja Martin Järveoja möödunud autoralli MM-sarja hooaeg oli eestlaste jaoks kõigi aegade edukaim: tulid nad ju esmakordselt maailmameistriteks. Lõppenud aasta jääb duole Tommi Mäkineni tiimis ka viimaseks. Toyota meeskond tegi otsekui hüvastijätuks videokokkuvõtte pilootide tänavustest e...\nVIDEO | Soome rallitalendi hea reaktsioon kombineerituna vähekese õnnega tõi talle väärt auhinna\nAutoralli MM-sari jagab aasta lõpus traditsiooniliselt erinevaid auhindu ning teisipäeval hõigati välja hooaja kõige maagilisem moment, milleks valiti Citroeni meeste Esapekka Lappi ja Janne Fermi uskumatuna näiv pääsemine karmist avariist Rootsi MM-rallil.\nAutoralli maailmameistri poeg rallidebüüdist: mul pole ammu roolis nii lõbus olnud!\nKui praegu räägitakse autorallimaailmas peamiselt vaid kolmest suurest ehk Ott Tänakust, Sebastien Ogier'st ja Thierry Neuville'ist, siis pikemas perspektiivis liigitavad mõned rallieksperdid esimese kategooria sõitjate sekka ka Soome supertalenti Kalle Rovanperä.\nwww.rally.ee · 5p\nTuleval aastal MM-sarjas Toyotaga võistlema hakkav Kalle Rovanperä hakkas uueks hooajaks valmistuma, tehes koos kaardilugeja Jonne Halttuneniga paaripäevase treeningu Yaris WTC autoga.\nsport.postimees.ee · 6p\nJärgmisest hooajast Hyundai roolis sõitev Ott Tänak testis täna esimest korda oma uut ralliautot.\nÕL ARHIIV | Ogier' juubilarist paarimees Julien Ingrassia: mul on olnud erakordne võimalus kogeda elu, mida ihaldavad tuhanded\nTäna tähistab 40. sünnipäeva autoralli üks paremaid kaardilugejaid Julien Ingrassia, kes on Sebastien Ogier'ga võitnud kuus MM-tiitlit. Selle puhul taasavaldame mullu enne Soome rallit tehtud intervjuu Ingrassiaga.\nSoome meedia: Ogier’ lepingu lõpetamine maksis neli-viis miljonit eurot, Citroen maksab kinni Lappi palga M-Spordis\nKuuekordne autoralli maailmameister Sebastien Ogier liitub järgmiseks hooajaks suure tõenäosusega Toyotaga, mis läheb kalliks maksma.\n„Karjääri parima hooaja“ teinud Neuville: Ogier’ võimalik liitumine Toyotaga raskendab tiitliheitlust veelgi\nAutoralli MM-sarja üks tiitlinõudlejaid Thierry Neuville leiab, et Sebastien Ogier' võimalik siirdumine Toyotasse teeks trofeevõitluse veelgi raskemaks.\nLeclerc sõidaks meeleldi Hamiltoniga ühes tiimis\nFerrari vormel 1 sõitja Charles Leclerc näeks meeldeldi enda meeskonnakaaslasena kuuekordset maailmameistrit Lewis Hamiltoni.\nAutoralli maailmameistrit Ott Tänakut lepingu läbirääkimistel aidanud Markko Märtin ütleb, et nii tema kui ka saarlase esimene mõte oli Toyotaga kontrahti pikendada.\nVIDEO | Vaata võimsat õhulendu, mis valiti WRC aasta parimaks hüppeks\nEile kuulutati välja piloot, kes sai möödunud autoralli MM-sarja hooajal hakkama vägevaima hüppega. Võitjaks osutus Hyundai sõitja Thierry Neuville, kes tegi kauni õhulennu Soome etapil.\nUHKE! Tänak aitas Toyota vinge tunnustuseni\nsport.ohtuleht.ee · 21 nov\nAutoralli MM-sarja hooaja parimaks meeskonnaks nimetati Toyota, kes sai auhinna Saksamaa ralli kolmikvõidu eest.\nFOTOD | Ma žöön žu ää, Ott Tänak! Rallikuningas Loeb sai kolleegi käest prantsuse-eesti sõnaraamatu\nJärgmisel aastal sõidavad Hyundai rallitiimis koos üheksakordne maailmameister Sebastien Loeb ja tänavu tšempioniks tõusnud Ott Tänak. Et prantslane saaks saarlasega paremini suhelda, kinkis rallisõitja Yoann Bonato Loebile prantsuse-eesti sõnaraamatu. "Püüan seda hästi kasutada," teatas rallikun...\nRovanperä istus lõpuks Toyota rooli\nsport.postimees.ee · 7p\nSoome noor rallisõitja Kalle Rovanperä sai võimaluse lõpuks WRC-sarjaga liituda, kui sõlmis tänavu kaheaastase lepingu Toyota rallimeeskonnaga.\nAMETLIK! Citroeni lahkumine paneb rallimaailmale korraliku põntsu\nsport.ohtuleht.ee · 20 nov\nTäna toimus Pariisi lähedal suur koosolek, kus teatati, et Citroeni rallimeeskonna lahkub MM-sarjast. See tähendab, et järgmisel aastal osaleb vaid kolm meeskonda: Toyota, Hyundai ja M-Sport.\nREETUR? Citroen võib neid hüljanud Ogier kohtusse kaevata!\nAutoralli MM-karussellist taandunud Citroeni tiimipealik Pierre Budar sõnas Belgia meediale, et nad üritasid kuuekordsed maailmameistrit Sebastien Ogier'd kinni hoida, kuid lõpuks oli prantslane see, kes pooleldi jõuga oma tahtmise peale surus.\nOgier selgitas, miks ta Citroenist lahkus: olime teistest maha jäänud\nSebastien Ogier rääkis Autospordile intervjuus, miks ta otsustas Citroenist lahkuda, kuigi lepingust oli veel aastake järel.\nFIA varuplaan: MM-tiitli nimel hakkavad sõitma R5 autod\nAutospordi katuseorganisatsioon FIA valmistub plaan B-ks, mida on vaja juhul, kui 2022. aastaks planeeritud hübriidtehnoloogiale üleminek WRC sarjas ebaõnnestub.\nOtt Tänak Citroeni taandumisest: see on suur tagasilöök kogu sarjale\nVärske autoralli maailmameistri Ott Tänaku arvates avaldab ajaloo edukaima automargi ehk Citroeni WRCst lahkumine negatiivset mõju kogu MM-sarjale.\nUrmo Aava: kui riigi toetust ei oleks, siis Rally Estoniat kindlasti ei toimuks\nMikko Hirvonen: Tegelikult teab väga vähe inimesi, mis rallimaailmas tegelikult toimub\nEndine Soome ralliäss Mikko Hirvonen tunnistas ajalehele Ilta-Sanomat antud intervjuus, et rallimaailmas toimuv tekitab muremõtteid.\nsport.ohtuleht.ee · 19 nov\nNädala alguses avaldati tuleva aasta Mehhiko MM-ralli ajakava ja programm, kust selgub, et sealsed korraldajad plaanivad läbi viia autoralli MM-sarja ajaloo lühima kiiruskatse.\nCitroenilt jalaga tagumikku saanud ralliäss: teen ükskõik mida, et tagasi ralliautosse saada!\nSebastien Ogier ja Esapekka Lappi polnud ainsad rallimehed, kes jäid pärast Citroeni WRC-sarjast taandumist uut aastat silmas pidades töökohata. Sama juhtus ka Mads Östbergiga, kes kihutas Prantsusmaa autotootja värvides tänavu WRC 2 Pro sarjas.\nCitroeni tiimipealik selgitas lahkumise põhjuseid: ülejäänud sõitjad pole lihtsalt piisavalt head\nCitroeni rallimeeskonna pealik Pierre Budar tunnistas Autospordile antud intervjuus, et nad otsustasid MM-karussellist lahkuda, sest Sebastien Ogier ütles nendega lepingu üles.\nVaatamata MM-sarjast taandumisele võivad Citroeni WRC masinad uuel aastal võistlustules olla\nCitroeni tehasemeeskonna sõnul on lootust nende WRC autosid uuel hooajal sõitmas näha kui jätkub erasõitjatest huvilisi.\n2005. aastal WRC-sarjas taandunud Peugeot' rallitiim, kus viimasel hooajal kihutas ka Markko Märtin, tutvustas oma uut rallimasinat Peugeot 208 Rally 4.\nSoome meedia: Jari-Matti Latvala võib pöörata pilgud Hyundai poole\nsport.ohtuleht.ee · 14 nov\nCitroeni võimalik taandumine autoralli MM-sarjast ajas rallikarusselli taas kihama. Prantsusmaa autotootja tiimi lahkumine lisaks niigi segasesse sõitjate olukorda veelgi selgusetust.\nsport.ohtuleht.ee · 17 nov\nTäna saab alguse Vormel 1 Brasiilia GP, mis on hooaja eelviimaseks etapiks. Parimalt kohalt stardib Red Bulli piloot Max Verstappen, kes püüab lõpetada Mercedese pilootide neli etappi kestnud võiduseeria. Oma sõna tahab kindlasti sekka öelda üldarvestuses viiendal kohal olev Sebastian Vettel, kes...\nVideo: Tänaku meeskonnakaaslane testib Prantsusmaa alpides Hyundaid\nTänavuse rallihooaeg on küll lõppenud, aga meeskonnad on alustanud tööd järgmise aasta nimel. Sellel nädalal koguvad testikilomeetreid Hyundai rallimehed.\nVideo: Eesti ja Läti autoralli meistrivõistlustest tehti vinge kokkuvõte\nUkraina rallisõitja Valeri Gorbani meeskond on valmis saanud vinge video Eesti ja Läti autoralli meistrivõistluste lõppenud hooajast.\nSUUR ÜLEVAADE: WRC-sarja ajalooliselt tihe hooaeg tõi nappe möödalaske ja uhkeid rekordeid\nRallirutiini kohaselt peaks neil veergudel ja tänasel päeval ilmuma ülevaade Austraalia MM-etapist. Kuna metsapõlengud viskasid kodaratesse jõle tuliseid ja katastroofi külvavaid kaikaid, teeb arvude maailma sukeldunud Õhtuleht autoralli koorekihi hooajast veidi teistsuguses võtmes kokkuvõtte.\nAmetlik: Ott Tänak teist maailmameistritiitlit ei võida!\nsport.ohtuleht.ee · 12 nov\nKui algselt plaaniti metsapõlengute tõttu Austraalia WRC etappi lühendada, siis nüüd otsustati hooaja viimane MM-ralli sootuks ära jätta.\nValitsev maailmemeister Ott Tänak teeb esmakordselt Hyundai WRC masinaga tutvust sellel nädalal, kui hakatakse valmistuma uue hooaja avaetapiks.\nVormel E teenis maailmameistrivõistluste staatuse\nElektrivormelitel sõidetav võistlussari Vormel E teenis Rahvusvaheliselt autospordiliidult (FIA) järgmiseks hooajaks maailmameistrivõistluste staatuse.\nSORDO SITUATSIOON 2.0? Tommi Mäkinen oma sihtmärgist: olen temast väga-väga huvitatud\nAutoralli MM-sari on tänavuseks küll läbi, kuid kuulujutud uue hooaja kohta said täna veelgi tuure juurde, kui raporteeriti, et Citroen lahkub sarjast. See tekitaks sõitjate niigi segasesse seisu veelgi rohkem selgusetust.\nTUBLI MEES! Sebastien Ogier annetas Austraalia metsapõlengutes kannatanutele piraka summa\nKuigi autoralli MM-sarja viimane etapp jäi Austraalias ulatuslike metsapõlengute tõttu ära, siis piloodid väärtustavad inimesi palju enam kui üht spordivõistlust. Kuuekordne maailmameister Sebastien Ogier tegi väga helde annetuse.\nUus-Meremaa ralliäss pärast ärajäänud Austraalia etappi: minu karjäär WRCs on tõenäoliselt läbi\nUusmeremaalane Hayden Paddon kardab, et kuna Austraalia ralli jäetakse metsatulekahjude tõttu ära, luhtus ka tema viimane võimalus teenida leping tulevaseks WRC hooajaks. 32aastane piloot on tänavu kaasa löönud vaid ühel etapil.\nsport.ohtuleht.ee · 16 nov\nSel nädalal hakkasid ringlema jutud, et Citroen lahkub kohe autoralli MM-sarjast. Emafirma PSA Motorsport kinnitas vaid nii palju, et kindlasti ei lööda WRCs enam kaasa 2022. aastal.\nLatvala kinnitas, et tahab vaatamata raskele hooajale MM-sarjas veel vähemalt ühe aasta jätkata: olen otsuse langetanud!\nSoome ralliajakirjanik Õhtulehele: Tänak pole ainus, Mäkineni juurest on lahkunud sadakond inimest\nsport.ohtuleht.ee · 13 nov\nAutoralli maailmameistrite Ott Tänaku ja Martin Järveoja Toyotast lahkumise ümber on palju vahtu löödud, ent tegelikkuses pole eestlased sugugi ainsad, kes on viimasel ajal tiimiga hüvasti jätnud.\nHyundai tiimiboss: Neuville ja Tänak ühes tiimis on imeline idee, jutt käib ju tarkadest inimestest\nPärast Ott Tänaku liitumist Hyundai rallitiimiga on palju arutletud selle üle, kuidas saarlane Thierry Neuville´iga ühte võistkonda ära mahub. Pealik Andrea Adamo ei näe selles mingit probleemi.\nPrantsusmaa meedia: Ogier liitub Toyotaga, Citroen pakib pillid kokku!\nPrantsusmaa meedias on läinud liikvele jutud, et Citroen lahkub autoralli MM-sarjast ning Sebastien Ogier liitub Toyotaga.\nToyota president usub, et rallitiim võiks Tänaku lahkumise järel veelgi tugevamaks saada\nAutoralli MM-sari lõppes Austraalia metsapõlengute tõttu enneaegselt, mis tähendab, et kõik sai selgeks Kataloonias. Individuaalse tiitli võitis Toyotaga kihutav Ott Tänak, võistkondlik esikoht läks Hyundaile. Toyota president Akio Toyoda soovib aga kõiki trofeesid.\nJULGE! Ott Tänak mängis enne Austraalia rallit madudega\nsport.ohtuleht.ee · 11 nov\nKataloonia rallil MM-tiitli kindlustanud Ott Tänak saab Austraalia etapiks valmistuda pingevabalt. Kuigi sealsetes metsades vohavad suured põlengud ja võistluse toimumine on endiselt küsimärgi all, leidis Tänak aega ka veidi madudega mängida!\nVIDEO ja FOTOD | LÄKS! Ott Tänaku tiimikaaslane andis 2020. aasta hooajale avapaugu\nPilgugeit.ee » Autosport


Laelamp Berga, valge | AJ Tooted Eesti\nStiilne laelamp tõstefunktsiooni ning kinnitusega lakke pagaldamiseks.\nAndke ruumile elegantne üldmulje selle stiilse laelambiga. Pulbervärvitud metallist lambikuplit täiendavad kroomitud detailid. Valge kaabel on varustatud tõstemehhanismiga, mis võimaldab lihtsalt seada lambi kõrgust. Kõrguse seadmiseks kasutage kupli all olevat käepidet. Laelambil on suur kuplipesa ning kate laevedru varjamiseks. Vastavalt EL standardile tarnitakse laevalgustid nüüd ilma pistikuta (pistikud on tellitavad eraldi).