John Sanders (filosoof) – Vikipeedia\nJohn T. Sanders (ka Jack Sanders) on USA filosoof. Ta on 1989. aastast Rochesteri Tehnoloogiainstituudi filosoofia osakonna professor.\nTa on pärit Chicagost. Tema Poola päritolu isa muutis perekonnanime Sandersiks.\nAastal 1968 sai ta Purdue Ülikoolist bakalaureusekraadi nii filosoofias kui ka psühholoogias. Bakalaureuseõpingute ajal veetis ta ühe õppeaasta (1966/67) Hamburgi Ülikoolis. Aastal 1972 sai ta Bostoni Ülikoolist magistrikraadi ja 1977 doktorikraadi filosoofias.\nAlates 1976. aastast õpetab ta Rochesteri Tehnoloogiainstituudis.\n1.1 Miks numbrid peaksid mõnikord lugema\nMiks numbrid peaksid mõnikord lugema[muuda | muuda lähteteksti]\nArtiklis "Why the Numbers Should Sometimes Count" arutab Sanders John Taureki artiklit "Should the Numbers Count?" (John Taurek#Kas numbrid peaksid lugema?) ja vastuseid sellele. Järgneb artikli kokkuvõte.\nMa jõuan oma juhitamatuks muutunud kosmoselaevaga Alpha Centauri tähesüsteemi. Lastiks on väga võimas lõhkeaine, mis kokkupõrkel plahvatab. Minu käsutada on ainult kaks nuppu. Esimene nupp laseb välja väikese retroraketi, aga seda saab teha ainult üks kord. Teine nupp viib mind koos elutagamissüsteemiga turvalisele orbiidile ümber tähe, ja aeg-ajalt mööduv patrulllaev päästab mind. Pardaarvuti ütleb, et laev on kursil, mis viib ta kokkupõrkele planeediga, kus elab 10 miljardit inimest, kes on otsustanud hoiduda kontaktist teiste planeetide elanikega. Kokkupõrke puhul hukkuvad kõik planeedil olevad inimesed. Kui ma tulistan välja retroraketi, siis kokkupõrge planeediga jääb ära, kuid laev tabab ümber planeedi tiirlevat kapslit, milles on üks astronaut, kes siis hukkub. Mul on valida, kas jätta retrorakett välja tulistamata ja hävitada planeet, või tulistada välja retrorakett ning hävitada kapsel ja tappa üks inimene.\nTavalised intuitsioonid, mida võib-olla toetavad tuntud eetikateooriad, et kui teised tingimused on võrdsed, tuleks välja lasta retrorakett, sest nii päästetakse rohkem elusid. Taureki järgi tuleks visata kulli ja kirja. Taurek arutleb nii. Kui ei ole erilisi põhjendeid, miks hoolida ühest rohkem kui 10 miljardist või 10 miljardist (eraldi, rühmadena või koos) rohkem kui ühest, siis tuleb anda kõigile võrdsed võimalused (fifty-fifty) ellu jääda. (Erilised põhjendid oleksid kellegi erilistest omadustest tulenev hinnang, et ta võib anda suure panuse minu või teiste heaolusse või millessegi muusse, mida ma pean tähtsaks. Seda panust on siinses stsenaariumis tahetud välistada. Taurek on eravestluses välja pakkunud niisuguse modifikatsiooni: dilemma on, kas tappa üks süütu maalane või üks süütu inimene igal 10 miljardist Maa-sarnasest tsivilisatsioonist. Sel juhul jääks ära terve planeedi või ökosüsteemi hävitamine. Täielikult see erilisi põhjendeid ei välista.) Kulli ja kirja viskamine on mõeldud arvestama, et kõigil indiviididel on võrdne potentsiaalne kaotus, ja rõhutama võrdset hoolimist kõigist potentsiaalsetest ohvritest. Taurek väidab, et eri isikute kaotusi või kannatusi ei saa summeerida, nii et on pole erilist mõtet öelda, et planeedi hävitamine toob kaasa rohkem kaotust või kannatust kui kapsli hävitamine. Loeb ainult kaotus konkreetse indiviidi jaoks. (Siin tekib küsimusi. Oletame, et kuus inimest võetakse kinni ning nad peavad tõmbama liisku, mis määrab ühe inimese rohelisse tuppa ja viis inimest punasesse tuppa. Nüüd võetakse kinni süütu möödakäija ning nõutakse, et ta otsustaks, kumb tuba maha põletatakse (võib-olla ähvardades, et muidu tapetakse kõik seitse vangi ja mängu alustatakse otsast peale.). Kui põgenemise ega päästetud saamise võimalust ei ole, mida siis teha? Olgu teised vangid talle täitsa võõrad. Kas on vahet, kas algsed asjaosalised teavad, milleks liisku heideti. Kas on vahet, kas otsustaja teab, et ohvrid on jaotatud liisuheitmisega? Mis siis, kui vangid lepivad omavahel kokku ja ütlevad, kuidas tuleks otsustada? Võib-olla põhimõte, et tuleb maksimeerida iga inimese võimalusi, mõnel juhul annab ühese lahenduse, mõnel juhul mitte. See ei pruugi Taureki positsiooni kõigutada, kuid seda peaks arutama. Need küsimused pärinevad Richard Benselilt eravestlusest. Teine probleem on see, kas surma on õige pidada kaotuseks sureva inimese jaoks.) Sanders on Taurekiga nõus, et eri inimeste kaotused või kannatused ei summeeru, olgu neid kui palju tahes. Lihtsalt rohkematel inimestel on sama suur kaotus. Taureki näidete valguses on raske arvata, et eri inimeste kaotusi saab niimoodi kokku liita, et sel on eetiline tähtsus. (Derek Parfit vaidleb artiklis "Innumerate Ethics" (Derek Parfit#Arvutusoskuseta eetika) sellele vastu, kuid tema argument pole usutav, sest eri inimeste puhul ei ole kumulatiivset efekti, nagu on juhul, kui inimene eelistab pooletunnist migreeni tuhandele väikesele peavalule. C. S. Lewise argument näitab hästi, et eri inimeste valu ei summeeru.) Siiski on põhjendeid selle kasuks, et vähemalt mõnikord numbrid peaksid lugema. Sanders väidab, et Taureki tees nõuab, et oleks välistatud mis tahes kaalutlus, et inimesed on väärt päästmist lihtsalt sellepärast, et nad on inimesed, ja seda Taurek ei kaitse.\nKuus inimest on suremas, ja Taurekil on rohi, mis saab päästa kas viis inimest või kuuenda. Kuues on David, keda Taurek tunneb ja kes meeldib talle. Teised on võõrad. Taurek väidab, et tal on õigus anda rohi Davidile lihtsalt sellepärast, et ta meeldib Taurekile. Ta möönab, et teiste meelest võib see olla amoraalne, ja hakkab põhjendama, miks numbrid ei peaks lugema. Ta arutleb, et kui tal on õigus, et ta tohib anda kogu rohu Davidile ning sellel juhtumil numbrid ei loe, siis vaevalt peaksid numbrid lugema juhtumil, kus kõik on võõrad. Taurek põhjendab, et rohi Davidile anda oleks aktsepteeritav, ja asi pole mingis kohustuses Davidi vastu, ja see viimane on Sandersi meelest õige. (Siin on oluline, et tegu pole sõprusega, mis tõesti tekitab kohustusi. Gregory Kavka ("The Numbers Should Count") ja James Woodward ("Why the Numbers Count") vist ei märka seda.) Taurek vaatleb nüüd juhtumit, kus kõik kuus on võõrad. Nüüd ta ütleb, et numbrite arvestamine teeks inimestest lihtsalt esemed, mida väärtustatakse. Kui inimeste asemel oleks võrdse väärtusega maalid, siis oleks numbritega arvestamine kohane. Inimeste puhul aga tuleb mängu empaatia ning neist ei hoolita mitte nende objektiivse väärtuse pärast, vaid sellepärast, et neile läheb väga korda, mis neist saab. Sellepärast tulebki Taureki arvates kulli ja kirja visata. Asjade puhul tema arvates numbrid loeksid. Ta ei ütle, kas mõnel juhul numbrid peaksid lugema.\nTaurekil on võib-olla õigus, kui ta eristab juhtumeid, kus hoolitakse esemetest ja esemete kaotusest, ja juhtumeid, kus hoolitakse inimestest ja kaotustest inimeste jaoks. Sellest eristusest on küllap igasugustes olukordades kasu ja seda tuleb otsuste juures arvestada. Aga siinsel juhtumil pole see kasu selge. Võib arutleda nii: kui selle poolest, mida inimesed kaotavad, siinsel juhtumil vahet pole, siis peaks otsuse tegema teiste põhjendite põhjal, sealhulgas arvestama inimeste kaotamist. Kulli ja kirja ei peaks viskama, sest inimesed on väärtuslikud: just sellepärast nad ongi päästmist väärt, et nad on inimesed. Siin peaksid numbrid lugema, nagu ka juhtumitel, kus tulekahju ohustab kuut väärtuslikku eset.\nPole selge, kas see vastuväide oleks otsustav juhtumitel, kus kahju on väiksem kui surm või antakse hüvesid. Küll aga on ta seda inimelude puhul. (Nii arvab Philippa Foot, Philippa Foot#Abordiprobleem ja topelttagajärje doktriin, "Euthanasia". Foot leiab, et kui mõlema alternatiivi puhul on tegu abi andmisega või kahju vältimisega ja kummalgi juhul pole erilisi kohuseid, siis tuleb valida see alternatiiv, mis tekitab vähem kahju. Seda Taurek kritiseeribki. Sandersile tundub, et Footil on õigus, sest vähemalt juhtudel, kus elu on kaalul, me võrdleme seda, kui palju inimesi kaotatakse. Samalaadne vastuväide Footile nagu Taurekil on G. E. M. Anscombe, G. E. M. Anscombe#Kellele tehakse ülekohut?. Anscombe'ile vastab Jonathan Glover raamatus Causing Death and Saving Lives.)\nTaurek nii ei tee. Aga ka Davidi näites ei ole vahet kaotustes inimeste jaoks. Aga kui asi oleks ainult selles, siis peaks ju ka seal võima kulli ja kirja visata. Kas mitte asi pole selles, et Taurek väärtustab Davidit rohkem kui neid viit? Kui see nii on, kas mitte siis ka Taurek ei kohtle inimesi nii nagu väärtustatavaid esemeid?\nTaurekil on suuliselt esitatud vastuväide, mis pole päris ebausutav. Ta ütleks, et juhtumit, kus ta tunneb Davidit ning David meeldib talle, ei tohi tõlgendada nii, et ta väärtustab Davidit rohkem. Ta on mures Davidi pärast, tunneb talle kaasa, ja selle erilise empaatia tõttu muretsebki ta kaotuse pärast Davidi jaoks rohkem kui kaotuse pärast teiste jaoks. Kui kõik on talle võõrab on tal ühesuurune empaatia kõigi suhtes. (Aga miks on Taurekil Davidi suhtes eriline empaatia? Kas see on tõesti nii erinev sellest, et ta väärtustab Davidit rohkem? Taurek ütleb võib-olla, et kui meile tundub, et numbrid loevad, siis see on mõnikord lihtsalt psühholoogiline vahe: paljude surm tundub meile kohutavam. Siis ta võib-olla seab selle reaktsiooni eetilise olulisuse kahtluse alla. Hea küll, aga miks see meid nii väga kohutab? Aga kas Taureki mure Davidi pärast on siis nii teistmoodi? Raske on aru saada, kuidas seletada Taureki vaadet Davidi juhtumile, kui inimeste kaotamine ega meie reaktsioon sellele ei loe. Kui aga üks või teine loeb, siis on raske aru saada, miks numbrid ei peaks lugema.) Taurek ütleks ka, et kulli ja kirja viskamine ei väljendaks mitte ükskõiksust, vaid tunnistaks võrdset kaotust iga inimese jaoks. Suvaline otsustusalus ei sobiks. Taurek ütleks, et vastuväide läheb märgist mööda, sest see paistab eeldavat, et kui kaotusi inimeste jaoks pole alust eristada, siis pole neid otsustamisel tarvis arvestada. Just kaotused inimeste jaoks on eetiliselt olulised.\nTaurek kasutab näiteid. Ta ei kaitse väidet, et tuleb tähelepanu pöörata kaotustele inimeste jaoks, vaid apelleerib meie intuitsioonidele selle kohta, mis on kohane. Intuitsioonid on küll tavalised nagu kärbseseened, aga ta on tabanud üht keskset intuitsiooni, mille peale on raske õlgu kehitada. Tema probleem on aga selles, et intuitsioon, et numbrid peaksid lugema, on sama tavaline ja sama keskne. Taurek toob vähemalt välja pinge, mis mõnikord on nende kahe seisukoha vahel, et inimesi tuleb võtta isikutena, mitte esemetena, ja et numbrid on olulised.\nVaatame, kui tugev Taureki printsiip peab olema, et viia järelduseni, et numbrid ei peaks lugema. Võtame juhtumi, kus kõik on võõrad ning kaotus on igaühe jaoks ühesuurune. Ma ei taha kulli ja kirja visata, sest inimesed on väärtuslikud, isegi kui nad minu heaks midagi ei tee. Mul on tunne, et on parem, kui inimesed olemas on. (See, et on parem, kui inimesed olemas on, ei tähenda tingimata, et rohkem inimesi on parem kui vähem inimesi. See, et inimelu väärtus ei taandu selle väärtusele inimese enda jaoks ja otsesele kasule, mida teised sellest saavad, ei tähenda, et inimelu väärtus on tingimata absoluutne. Taurek kahjuks vastandab kaotust kellegi jaoks millegi kaotusele, kuigi millegi kaotus võib olla kaotus kellegi jaoks või vähemalt mingil taustal. Et Taureks eitab, et inimesi tuleks võtta väärtuslike objektidena, siis ta peaks ka eitama, et inimeste väärtus teiste jaoks on oluline. Sellepärast on Taureki põhiargumenti ühitada sellega, mida ta ütleb Davidi kohta.) See on võib-olla mõnes mõttes kolklik, aga niimoodi Sanders tunneb ja arvab. Kas ta teeb midag valesti, kui ta päästab ühe asemel viis? Kui numbrid ei peaks lugema, siis see otsus on väär, sest see loeb numbreid. Aga kui inimesed on väärtuslikud kui inimesed, siis tundub, et ongi kohane numbreid lugeda. Väär on inimeste pidamine iseenesest väärtuslikeks. Kui numbrid ei peaks lugema, siis ei tohi inimesi väärtuslikeks pidada. Taurekil ei ole sõltumatuid argumente selle kasuks, et inimesed ei ole väärt päästmist lihtsalt sellepärast, et nad on inimesed, ja inimelu ei ole iseenesest väärtuslik ja päästmist väärt, kuid tema positsioon nõuab seda.\nTundub, et tegu on intuitsioonide sõjaga, kuid raske on näha, kuidas Taureki intuitsioon saab selles palju saavutada. Taurek ütleb, et objektid ei kanna kaotusi, kuid ta usub seda ainult sellepärast, et ta usub, et inimesed ei ole objektid. Kas poleks parem öelda, et inimesed erinevad selle poolest teistest objektidest, aga see ei tee neid mitteobjektideks?\nKõige mõistlikum lähenemine tundub olevat niisugune. Ma võin muretseda igasuguste asjade, sealhulgas inimeste kaotuse pärast. Ent ainult inimeste (või ehk tundlike olendite) puhul tekib küsimus kaotusest ka kaotusest asja enda jaoks. Võib-olla paljudel juhtudel see viimane ongi kõige tähtsam kaalutlus. Pole aga selge, miks see peaks olema ainuke kaalutlus, eriti Taureki kirjeldatud olukordades.\nSanders vastustas vaadet, et kõnealustes olukordades ei tuleks numbreid arvestada, ja pooldas vaadet, et numbrid on alati eetiliselt olulised, kuigi mitte alati otsustavad. Aga on ka vahepealne positsioon, mis võib kellelegi meeldida. Võib-olla Taurekil on õigus, et kui küsimus on ühes ja viies, siis tuleb kulli ja kirja visata, sest võrdsete võimaluste kaalutlus kaalub inimelude kui selliste kaotuse kaalutluse üles. Ent juhtudel, kus vastamisi on üks ja tohutu arv, ei ole Taureki vaade enam intuitiivselt usutav. Võib-olla küsimus peaks olema selles, millal numbrid loevad. (Küsimus oleks eri kaalutluste erinevates kaaludes erinevatel asjaoludel.)\nThe Free Market Model Versus Government: A Reply to Nozick. – Journal of Libertarian Studies, 1977, kd 1, nr 1, lk 35–44.\nThe Ethical Argument Against Government, Washington: University Press of America 1980.\nPolitical Authority. – The Monist, 1983, kd 66, nr 4, 1983, lk 545–556.\nExperience, Memory and Intelligence. – The Monist, 1985, kd 68, nr 4, lk 507–521.\nJustice and the Initial Acquisition of Property. – The Harvard Journal of Law and Public Policy, 1987, kd 10, nr 2, lk 367–399.\nAre There Any 'Communications Anomalies'? – Behavioral and Brain Sciences, 1987, kd 10, nr 4, lk 607–608.\nWhy the Numbers Should Sometimes Count. – Philosophy & Public Affairs, 1988, lk 3–14.\nThe Value of Freedom. – Proceedings of The Creighton Club, The New York State Philosophical Association 1988.\nOn 'Cuteness'. – British Journal of Aesthetics, 1992, kd 32, nr 2, lk 162–165.\nTa tegeleb genealoogiaga.\n↑ 1,0 1,1 1,2 Sissekanne Rochesteri Tehnoloogiainstituudi lehel\nSissekanne Rochesteri Tehnoloogiainstituudi lehel\nElulookirjeldus ja publikatsioonide loetelu\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=John_Sanders_(filosoof)&oldid=5432395"\nSelle lehekülje viimane muutmine: 11:31, 22. august 2019.


Star Wars Jedi: Fallen Order ei pruugi päris lootusetu jama olla\nUudised Star Wars Jedi: Fallen Order ei pruugi päris lootusetu jama olla\n26. juuni 2019, 14:23\nMäletate veel seda ilmetut jama, mida EA Play ajal näidati, kus mingi kaikaga (valgusmõõgaga) teismeline nii muuseas stormtrooperitele vastu pead andis ning mille üle fännid oma sügavat pettumust väljendasid. Kas tõepoolest ei suuda EA mitte ühtegi asjalikku Star Warsi mängu välja lasta.\nSelgub, et tegelikult pakkuvat see mäng oluliselt paremat ja sügavamat võitlussüsteemi, kui meile EA Play ajal näidati. Vähemalt nii väidab Stig Asmussen oma postituses, ühtlasi kinnitab ta, et tegemist on mittelineaarse mänguga.\n“Ei maksa arvata, et meie võitlus on võitmatu või lihtne. Ma luban, et meie võitlussüsteemis leidub märkimisväärseid väljakutseid ja sügavust. Sama võib öelda meie lähenemise kohta tasemete kujundamisel, mis on loodud mittelineaarsel viisil, sügavate mõjutustega mängudelt nagu Metroid, Castlevania ja Souls seerialt.”\n“Mängus on mitu planeeti, mida mängija saab Starshipi kaudu valida. Neis maailmades on võimalik leida unikaalseid oskusi ja uuendusi, mis avavad uusi teekondi teiste planeetide vahel, muutes selle oluliseks osaks mängukogemusest.”\nRespawn lasi välja 25 minutit pika demo, et mängijatel saaksid heita parema pilgu mängule.\nAutentne, päris jalgpallimäng kannab FIFA nime


Rada7 -- Nädala muusikapai nr 10\nartiklid » foorumid » artistid ja reliisid » Nädala muusikapai nr 10\nNädala muusikapai nr 10\n15-12-2016 | kirjutas: Rada7.ee\nTeie ees on Radaseitsme minitiimi ja mõne aktiivsema kaasarääkija iganädalane ports muusikasoovitusi, kus toome välja viimasel ajal kõrvu jäänud põnevaima kraami. Rõhk põneval – värskete lemmikute hulgas võib olla ka midagi uskumatult halba või muljetavaldavalt masendavat, aga kindlasti põnevat.\nRick Astley - Keep Singing (kuulata kiirusel 1.25)\nMC STan B: Ei, kallid lugejad, ma ei taha teid aastal 2016 rickrollida. Valisin seekord selle loo, sest lugesin netist, et kui seda kuulata kiirusega 1.25, siis saab keskpärasest loost täitsa äge lugu. Kuulasin ning tuleb tunnistada, et nii on.\nKuratino:Minu jaoks kõige edevam uustulija kohe lõpnevast aastast. Zanias aka Alison Lewis on pärit Austraaliast, elanud aga Malaisias, Indoneesias, Paapua Uus-Guineas ning hetkel resideerub Berliinis. Tegev bändis Keluar ja Linea Aspera. See pala on aga tema esimeselt 4-looliselt soolo 12-tolliselt. Mulle väga istub see selline 80-nendate kõlaga darkwave segatud varajase electro-industrialiga. Oleks ta tegutsenud juba 30 aastat tagasi, oleks ta kindlasti 4AD või Mute recordsi artist. Sobiv video ka.\nGiungla - Camo\nIvo: Giungla on Emanuela Drei, laulja ja muusik Itaaliast. Varem mängis ta power pop bändis Heike Has The Giggles ning tuuritas bassimängijana His Clancynessiga (FatCat Records), kuid eelmisest aastast otsustas ta sooloprojekti kasuks, ümbritsedes end efektipedaalide, kitarri ja drummimasinaga. Sel aastal jõudis ta ka debüüdini EP kujul, millele siinkohal ka soovituse jagan. Kui paneb kõrvad liikuma, siis võib paari live-video peale haugata - paistab küll selline, mille tahaks kontserdivormis üle kontrollida.\nKirill: Stassi 80ndate teema jätkuks, mulle täiega meeldib see kaver, väga hea vox siin. Ülejäänud Scandroid'i plaat ka täitsa ok.\nKas keegi mäletab Norra rebasepoisse "What´the F***Say" vendi Ylviseid\nNende intelligentse ja groteskse muusikalise huumori mõjutusi võib aimata ka kodumaiste tujurikkujate videotes. Aga siin üks Ylvise korralik sweet-metal ballad -\ntasub ka ülejäänud lugusid klikkida, päevakohane nt. " Mr.Toot"(ibanez kitarri fännidele) , "Engine for Gabriel" jt.\noh, Zanias (Y)\nselle Tears for Fearsi coveriga tuli ka see meelde\nTorul - Mad World\nhaha mulle meenus see


Kindlustus ja katastroofide ohjamine | Copernicus\nKindlustus ja katastroofide ohjamine\nLoodusõnnetused, tehnilised või tööõnnetused ja humanitaarkriisid mõjutavad iga aasta otseselt sadu miljoneid inimesi. Euroopas puutuvad näiteks lõunapoolsed riigid regulaarselt kokku suurte metsa- või maastikutulekahjudega ning Kesk-Euroopas toimuvad sageli rängad üleujutused.\nCopernicuse programmiga toetatakse avaliku sektori asutusi katastroofide ohjamise kõigis etappides. Programmi raames on võimalik toetada valmisolekut ja ennetamist andmetega, mis aitavad kindlaks teha riske ning hoida ära inimelude kaotust ja kahju. Reageerimisetapis toetatakse sellega kodanikukaitseoperatsioone, pakkudes tooteid, nagu kaardid, millel on ära märgitud katastroofi ulatus (nt üleujutatud ala piirid) ja kahju ulatus (nt maavärina korral hävinud hooned). Taastumise etapis aitab programm jälgida keskkonnale, inimeste ohutusele ja majandusele keskpikas ja pikas perspektiivis avalduvat mõju ning nende arengut.\nMaa seiret kasutatakse ka kindlustussektoris. Seda on võimalik kasutada riskimudelite ajakohastamiseks, kontrollimiseks ja kalibreerimiseks. See aitab katastroofi korral kahju hinnata. Samuti võib Maa seiret kasutada selliste indeksite arvutamiseks, mida võetakse arvesse makstavate kahjuhüvitiste arvutamisel.\nLazarevaci piirkonnas Serbias toimunud üleujutuse ulatuse kaart,\nmis näitab üleujutatud alade vähenemist\n(allikas: Copernicuse programmi hädaolukordade ohjamise teenus)\nHinnanguline üleujutustest ohustatud elanikkond\nMamoré jõe ümbruses Boliivias


Mis on aktsiatega kauplemise strateegiad, millel on positiivne eeldatav eeldus? | WHAT - Kauplemise strateegia aktsiaturgudel\nEestlased eelistavad investeerida Tallinna Börsil või siinsetel lähibörsidel noteeritud ettevõtete aktsiatesse. Tagasiostu perioodil üldjuhul ettevõtte aktsia hind lühiajaliselt tugevneb. LHV võimaldab investeerida kümnetesse tuhandetesse erinevates riikides noteeritud aktsiatesse.\nLingid 1. Investeerimine aktsiatesse Kauplemise strateegia aktsiaturgudel on tõestanud, et parim viis rikkuse pikaajaliseks kasvatamiseks on investeerimine aktsiatesse.\nAktsiate keskmine tootlus viimase 75 a. Investori eluea jooksul võib see tähendada saja tuhande euro suurust vahet. LHV võimaldab investeerida kümnetesse Kauplemise strateegia aktsiaturgudel erinevates riikides noteeritud aktsiatesse.\nTuruväärtust nimetatakse ka turukapitalisatsiooniks, mis leitakse ühe aktsia turuhinna ja aktsiate arvu korrutamise läbi. Aktsia turuhind peegeldab ettevõtte omanike rikkust. Seetõttu on Kauplemise strateegia aktsiaturgudel lõppeesmärk aktsionäride rikkuse maksimeerimine, kuid peamine ei ole mitte ainult ettevõtte raamatupidamislik kasum vaid omanikutulu, mis moodustub dividendidest ja aktsia väärtuse kasvust.\nAktsia õiglast hinda Kauplemise strateegia aktsiaturgudel raske määratleda, kuid lisaks turuväärtusele on kasutusel ka ettevõtte bilansiline väärtus, mis leitakse omakapitali jagamisel aktsiate arvuga. Ettevõtte varad toodavad kasumit ettevõttele, mis investeeritakse ettevõtte arengusse ja või jaotatakse ettevõtte aktsionäride vahel. Aktsionäridele jaotab ettevõte kasumit dividendide näol. Kui ettevõte Kauplemise strateegia aktsiaturgudel majanduslikult edukas, siis on suurem ka ettevõtte poolt teenitav kasum.\nTrend: bullish, kõige ihaldatum Pole kahtlust, et tõusutrend on igasuguste investorite soovitud. See on see, kes ütleb teile, et on kõige sobivam aeg aktsiate väärtpaberite positsioone avada. Teil on garantiid, et ostupositsioonide tugevus müüvate positsioonide ees toetab teid alati.\nKui asjad lähevad hästi ja kasum kasvab, siis võidakse maksta rohkem dividende ning tavaliselt suureneb ka aktsiate väärtus, kui aga olukord halveneb olgu siis põhjuseks firma nõrk Bitcoini kasumi kaotus, nõukogu valed otsused või ettevõttest sõltumatud tegurid nagu ebasoodne turuseis vmsiis võib aktsiate väärtus langeda ja firma pankroti korral võivad need koguni väärtusetuks muutuda.\nLihtaktsia annab Kauplemise strateegia aktsiaturgudel strateegia aktsiaturgudel hääleõiguse aktsionäride üldkoosolekul, kuid kasumi jaotamisel ja ettevõtte likvideerimisel saavad lihtaktsiate omanikud oma osa alles viimasena.\nEelisaktsia ei anna aktsionärile Kauplemise strateegia aktsiaturgudel, kuid tagab selle omanikule võrreldes lihtaktsiate omanikega eelisõiguse saada osa kasumist või ettevõtte tegevuse lõpetamisel osa alles jäävast varast enne lihtaktsionäre.\nEttevõtetteid liigitatakse ka turuväärtuse ehk kapitalitsiooni järgi. USAs loetakse ettevõtet turukapitalitsiooniga üle 10 miljardi dollari suurettevõtteks large-capmiljardi dollari vahemikus keskmise suurusega ettevõtteks Kauplemise strateegia aktsiaturgudel ja alla 2 miljardi dollari väikeettevõtteks small-cap. Kuidas valida aktsiaid?\nAktsiaturul kauplemiseks on lisaks rahale Kauplemise strateegia aktsiaturgudel ka ideid. Oleme oma kodulehel pidevalt selgitanud väärtpaberiturgude telgitaguseid ning andnud ideid, kuidas edukalt investeerida ja kaubelda. Lisaks LHV meeskonna poolt koostatud sisule oleme uhked Eesti suurima investeerimiskogukonna üle — foorumid on parimaks näiteks, kuidas üksikud indiviidid koonduvad kollektiivseks ajuks.\nKui Sinu poolt soovitud aktsia ei ole andmebaasis põhjuseks võib olla esmane noteerimine, nimemuutussiis võta ühendust maaklerite telefonil 6 või saada meil Kauplemise strateegia aktsiaturgudel lhv.\nLühikeseks müüdavate aktsiate nimekiri on pidevas muutumises ning isegi päeva sees võib tulla ette olukord, kui lühikesteks müüdavate aktsiate nimekirja kantud aktsiat ei ole võimalik enam laenata ja seega ka lühikeseks müüa. Lühikeseks müüdavate aktsiate otsing 4. Aktsiatega kauplemine Võrreldes investeerimisaktiivsust ja erinevate väärtpaberite Kauplemise strateegia aktsiaturgudel on tulemused riikide Alustades Bitkoinuse investeerimist erinevad.\nMillised on aktsiaturul kauplemise trendid? | Majandus Rahandus\nMaakleriga suhtlemine koos tehnoloogia arenguga on muutunud lihtsamaks, kui varem oli vaja minna Kauplemise strateegia aktsiaturgudel või sinna helistada, siis nüüd on järjest enam hakatud praktiseerima orderi edastamist online ehk interneti teel. Et investorid saaksid aktsiaturu kohta ülevaatliku pildi, koostavad börsid reeglina aktsiaturu indeksi.\nAktsiaturu indeks on indeks, mis iseloomustab aktsiate kursi muutumist mingi eelmise ajavahemikuga võrreldes. Aktsiatega kauplemisel on oluline määratleda oma sihid ning kindlasti eelnevalt kindlaks määrata oma riskijulgus. Vastavalt sellele tuleks valida edasine strateegia, kindlasti ei tohiks kogu portfelli paigutada ühe aktsia alla, ning ainult ühe varaklassi soetamine Kauplemise strateegia aktsiaturgudel tihti liiga riskantne, parima valiku leidmisel on alati nõus aitama meie spetsialistid.\nStopp order aitab kaitsta kahjumi eest ning see realiseeritakse, kui hind on Kauplemise strateegia aktsiaturgudel teatud tasemeni. Kasutata saab seda ainult USA aktsiate puhul. Väärtpaberite tähistamiseks on kasutusel erinevad sümbolid ja vale sümboli kasutus võib põhjustada Taimede mitmekesisusekeskuste nende sailitamise juhend ja strateegia erineva aktsia ostu.\nTihti kaubeldakse ühte aktsiat erinevatel börsidel, seetõttu tuleks kontrollida börsi, enne valitud orderi sisestamist. Börsi valik orderil saab võimalikuks vaid siis, kui orderi sisestamisel ilmub veateade, mille kohaselt sisestatud sümbol leiti mitmelt börsilt. Korporatiivsed sündmused Aktsiatesse investeerimisel Kauplemise strateegia aktsiaturgudel arvestada ka teatud erisustega, ehk võimalustega, mille korral makstakse ettevõtte aktsia kohta dividende, tehakse fondiemissioon, split või aktsiad tühistatakse.


Kinnisvara, Vändra - Flatfy.ee\nrõdu, vann, boiler, elekter, mööbel, mööbli võimalus, internet, lukustatav trepikoda, parkett, külmkapp, pesumasin, vesi, eraldi wc, köögimööbel, naabrivalve, eraldi toad, avatud köök, uus elektrisüsteem, seinakapp, tsentraalne vesi, ühistransport, metsa lähedal, panipaik, elektripliit, elektri põrandaküte, konditsioneer Lisainfo Müüa kaunis Vändra alevis hubane 3-toaline korter. Korter asub 25 korteriga korrusmajas. Korteris on planeeringut muudetud. Algselt korter olnud 2-toaline. Muutmisel jäänud 2 magamistuba ja üks suur köök,-elutuba. Planeering läbi maja. Esikus lükandustega riidekapp. Vannitoas väike sisseehitatud vann. Põrandasoojendus. Soe vesi boilerist ( ca 50l ) Korteril PVC aknad, laminaatpõrandad, seinad ka värvitud või tapetseeritud. Sooja annab õhksoojuspump, mis oli lubatud paigaldada. Trepikojas avatud rõdu, koos panipaigaga. Parkimine maja ees, tasuta. Ruumi on ka külalistele. Keskmised kommunaalmaksud talvel ca 170 € ( kanal, vesi, elekter, remfond, rmp tasu, majaümbruse hooldustööd, prügi ) Läheduses Vändra Gümnaasium, lasteaed, toidupoed, kergliiklustee, bussijaam ja tervisekeskus. Hind sisaldab kogu korteri sisustust. Helista mulle, lepime aja kokku vaatamiseks! Tule vaatama ja küsi lisa!


HP võib investoreile kena kingituse teha - ITuudised\nHP võib investoreile kena kingituse teha\nKäibelt suurim, ent suhtarvult odavaim USA tehnoloogiafirma Hewlett-Packard on sattumas olukorda, kus konkurentide tempoga kaasaskäimiseks on vaja teha mitmeid kalleid ülevõtmisi, mis omakorda loob tavainvestorile võimalusi teenida ülevõtmisspekulatsiooniga kenakese kopika.\nAlles eelmise aasta suve lõpus sattus HP pakkumissõtta suurkonkurent Delliga, kui üksteise võidu tõsteti andmehaldusega tegeleva 3PARi ostuhinda. Tulemuseks maksis HP ajaloo kõrgeimat preemiumi tehnoloogiafirma eest. Ja paistab, et odavamalt ei tulda toime ka nüüd, kuna peamised ülevõtmise sihtmärgid maksavad sektori keskmisest vähemalt kaks korda enam.\nGoldman Sachs Groupi avaldatud analüüsis leiavad analüütikud, et HP vaateväljas võivad praegu kõige tõenäolisemalt olla Linuxi tarkvara suurim müüja Red Hat, äritarkvara tootvad ja arendavad Informatica ning Tibco Software. Ja kui tehnoloogiafirmade viimase viia aasta ajalooline ülevõtmishind on keskmiselt 18 korda firma kasum enne intressikulusid, makse, põhivara väärtuse langust ja amortisatsiooni (EBITDA), siis eelpool nimetatud firmad kauplevad kuni 42 korda EBITDA.\nSee on tugev kontrast võrreldes ajaga, mil firmat juhtis augustis vallandatud ja nüüd Oracle’is Larry Ellissoni paremal käel tegutsev Mark Hurd. Ellison nimetas Hurdi vallandamist suurimaks lolluseks pärast Steve Jobsi vallandamist Apple’ist. Veidi enam kui viie aastaga kasvatas Hurd käivet, kärpis arenduskulutusi ja tegi 24 miljardi dollari eest ülevõtmisi, tänu millele kallines HP aktsia enam kui kaks korda.\nKaks kuud pärast Hurdi lahkumist võttis ohjad üle Leo Apotheker, kes enda sõnul plaanib “distsiplineeritud” ülevõtmishoiakut, sihtides firmasid turvateenuste, andmeanalüüsi ja pilvetehnoloogia valdkondades.\n“Tema olukord on raske,” kommenteeris Security Global Investorsi analüütik Mark Bonzo Apothekeri olukorda. “Kuigi ta väidab, et suhtub asjasse rahulikult, siis aktsionärid avaldavad talle survet ja konkurentidega kaasaskäimisest tulenev surve sunnib HPd maksma preemiumi.”\nPraegu on HP jäänud maha suurkonkurentidest IBM ja Oracle pilvetehnoloogia taristute rajamisel, kuid Apothekeri sõnul plaanitakse luua pilvetehnoloogia teenus, mis laseks tarkvaraarendajatel kirjutada, testida ja “jooksutada” rakendusi turvaliselt HP andmekeskustes, kasutades selleks otseloomulikult HP tehnoloogiat.\nKuid HP õnnetuseks ei ole IT-maastikul poodlemine praegu odav. Koos netovõlaga kaubeldakse Põhja-Carolinas baseeruva Red Hatiga praegu 41,7kordselt EBITDA, millest kallimad on vaid kolm Standard & Poor’s 500 indeksi ettevõtet. Informatica vastav suhtarv on 30,1 ning Tibco 24,5. Turuväärtuselt on 8,9 miljardi dollariga kõige kallim Red Hat, millele järgnevad 4,9 miljardiga Informatica ja 4,4 miljardiga Tibco.\nPraegu paistab USA ülevõtmiste turg äärmiselt perspektiivikas. Inflatsiooni kiirenedes ning turu laienedes on mõistlikum rahavarud enda jaoks tööle panna. HP-l on vabu vahendeid ligi kümme miljardit dollarit ja firma saaks täiendavad seitse miljardit pikaajalist võlga ilma enda krediidireitingut alandamata. Ja isegi siis, kui HP otsustab erakapitalil baseeruvate firmade kasuks, siis ülevõtmisspekulatsioonile keskenduv investor võib loota teiste suurte tehnoloogiaettevõtete peale. Märksõnad on andmehaldus ja pilvetehnoloogia.


2101, twist, 1971 - Leht 8 - Eesti Ladaklubi\nPostitus Postitas uzzac » 15 Jaan 2012 11:14\nSeal videos paistab et mootori sisemised pöörlevad detailid on küll vist kaks korda raskemaks tehtud. Sinu oma kõlas palju paremini\nLiitunud: 07 Jaan 2008 19:14\nPostitus Postitas juss » 15 Jaan 2012 13:08\nIlma küttekoguse suurendamiseta ei saa jõudu juurde mootorile. Muidugi segu kvaliteeti parandades ja põlemist efektiivsemaks tehes saab aga see keerulisem teema, kuigi tsikli karpad peaks ikka suutma juba suht head segu teha.\nTsikli karpadega on võimalik igasugust "nalja" teha.\nOn võimalik valida vastavalt vajadusele õige läbimõõduga karpad. Idee pooles, et mida peenemad on karpad seda madalamalt saavutab mootori väände. Aga vist samad peaks lõpuotsa võimsus jällegi lahjam olema.\nEks se karpa lõõride jämedus mõjutab ka mootori reageerimist gaasile mingilmääral ja karpade kaugus silindrist/mootorils peaks ka mõjutama mootori erksust.\nAga kindlasti on minust tunduvalt pädevamaid isikuid sellel karpade teemal.\nPostitus Postitas uzzac » 15 Jaan 2012 14:47\nSisselaske kogupikkus mõjutab oluliselt jõukõverate tippe. Isegi sai uus kolle vähe pikem, et ühtlustada nm ja hj kõveraid. Kui panna suuremad karpad, siis kütet kulub kindlasti rohkem. Samas töötavad korralikud asjad täpsemalt ja sama kulu juures peaks saavutama suurema võimsuse. Eks hobiauto puhul jääb tegelikult küttekulu suurus teisejärguliseks ka kui aus olla. Meil ajust saadud teabe põhjal on ühe stardi küttekulu 50l tunnis, ehk kui pool tundi on kräunutamine pikk, kulub ligi 25l kütet Tavaline võistluste keskmine kiirus on kusagil 120-130km/h vahel, ehk liitrit 100km kohta on umbes 35l. Kui ükskord saame aju ka kiirust ja teepikkust lugema, siis saab täpsemaid andmeid.\nPostitus Postitas olaaf » 16 Jaan 2012 11:31\nNukkvõlli panin silma järgi paika. Tuleviku mõttes keerasin tunde järgi paar kraadi varasemaks ka.\nÜldiselt tavanukki kiireks sõiduks pole varasemaks praktiline keerata, eriti kui kõrgemaid pöördeid armastada - lõpud kaovad ära..\nPõhjus miks osadel läheb varasemaks keerates kõvasti paremaks on selles, et väntvõlli rihmarattal olev märk on vales kohas. Selle asukoha peaks kindlasti üle kontrollima indikaatorkellaga kolvipõhja pealt...\nMul on riiulis kuskil vända rihmaratas, millel märk on 1mm hilisem näiteks...\nKui suur surveaste mootoril tuli ja kui jäme nukkvõll plaanis hankida on?\nPostitus Postitas logman » 16 Jaan 2012 12:01\nKopeerin siia lõigu pikast tekstist tqhq foorumist (vist on sealt pärit):\nKui duration, LSA ja klapitõus on nukkvõlli 'sisse treitud', siis nukkvõlli paigaldamisel on siiski võimalik teda väntvõlli\nsuhtes natuke ette- või tahapoole keerata, muutes seega klappide avamisi-sulgemisi natuke varasemaks või hilisemaks.\nKui nukkvõll on sees otse (straight up), on sisse- ja väljalaskenukkide tipud vahepealsest kolvi ülemisest surnud seisust ühekaugusel.\nKui panna nukkvõlli veidi varasemaks (tavaliselt tehakse seda nelja kraadi kaupa), liigutab see\npöördemomenti kõrgetelt pööretelt madalamale,\nvastassuunas pööramine aga annab pöördemomenti juurde kõrgetele pööretele.\n*LSA - lobe separation angle nukkvõlli nukkide kõrgeimate kohtade vahe nukkvõlli kraadides.\nPostitus Postitas hautz » 16 Jaan 2012 21:16\nlogman kirjutas: Kopeerin siia lõigu pikast tekstist tqhq foorumist (vist on sealt pärit):\nMul P*rsetunde järgi vastupidi toiminud:P\nPostitus Postitas twist » 19 Jaan 2012 00:18\nKlapid on vaja niikuinii uuesti reguleerida, kontrollin siis juba märkide õigsuse ka üle. Võis juhtuda, et keerasingi nuka lihtsalt "nulli". Surveaste on kõigi eelduste kohaselt 9,7. Nukkvõlli plaan on ~280 kraadi ja 8-9mm tõusu. Polegi eesmärk väga kõrgeid pöördeid taga ajada. Seda peaks reetma juba pikk sisselase 38mm karpadega ja 4-2-1 väljalase.\nPostitus Postitas olaaf » 19 Jaan 2012 00:52\ntava klapiajamiga 7,8mm nukkvõllilt mõõdetuna ringi ei käi enam. tehas 6-6,5\nPostitus Postitas twist » 19 Jaan 2012 13:12\nKolbidel on 3,5mm süvendid sees. Aga nii või naa peab Dr. Tuhaga selles suhtes rohkem nõu pidama. Eelpool mainitud olid vaid orientiirid.\nPostitus Postitas Mikk » 19 Jaan 2012 13:51\nMa saan aru, et probleemiks mitte ei teki see, et klapid vastu kolbi käivad vaid see, et klapivedru lükatakse liialt kokku ja kui isegi nukk läheb napilt mööda, siis käib vedru taldrik ikkagi vastu sääretihendit. Kunagi olaafi teemas olid vist mingid vastavad pildid ka.\nPostitus Postitas twist » 21 Jaan 2012 23:51\nTaaskord leidis tõestust, et jalgratast pole mõtet leiutada. Asi siis selles, et tagapidurid ei tahtnud kuidagi töötada. Põhjuseks see, et klotsid liialt eemal, kuna originaal käsipiduri süsteem oli eemaldatud ja miski enam neid peale ei reguleerinud. Lahendus oli taaskord midagi musta numbri valdkonnast. S.o. ekstsentrikutega 2101 piduritaldrikud, täitsa tehase värvi all, uued ja jõupaberisse mässitud.\nMikk kirjutas: Ma saan aru, et probleemiks mitte ei teki see, et klapid vastu kolbi käivad vaid see, et klapivedru lükatakse liialt kokku ja kui isegi nukk läheb napilt mööda, siis käib vedru taldrik ikkagi vastu sääretihendit. Kunagi olaafi teemas olid vist mingid vastavad pildid ka.\nTänud märkuse eest. Võtan selle arvesse.\nPostitus Postitas logman » 22 Jaan 2012 01:20\nKui on kindel-kindel tahtmine võtta kasutusele suurema tõusuga nukkvõll, siis peab uued klapid leidma. Pikemad.\nKoos selle protsessiga (pikkade klappide paigaldamine) kaasneb ka uute vedrude leidmine.\nMa nüüd ei tea, kui hea on austatud teema autori vene keele oskus ja kas ta on vaatanud läbi kolm videolõiku, mis kahe kuu eest siia foorumisse postitasin. Ma soovitan seda (veelkord) teha.\nLühidalt on tegemist 2105 kaane ehitamisega Tauria sisselasete peale + kaanes olevate gaasikanalite voolavuse parendamisega + 2,0 liitrise Fordi klappide paigaldamisega. Lisaks veel muid tarkusi...\nRolikud siin: http://www.ladaklubi.ee/foorum/viewthread.php?tid=28182\nKonkreetselt kõrge tõusuga nukkvõlli hakatakse paigaldama kolmandas osas.\nMiks kodanik Jevgeni Travnikov (videote autor, YT kasutajanimega WerwWolf666) just fordi vedrud-klapid valis, sellest saab aimu tema ühest teisest lektsioonist: http://youtu.be/9C1inBbqpWE (umbes 10.-st minutist algab praktiline võrdlemine).\nKatsete tulemus on üsnagi meeldiv - fordi vedrud lasevad paigaldada kuni 12mm tõusuga nukvõlli .\nPostitus Postitas tuhajuhe » 22 Jaan 2012 17:54\ntwist kirjutas: Kolbidel on 3,5mm süvendid sees. Aga nii või naa peab Dr. Tuhaga selles suhtes rohkem nõu pidama. Eelpool mainitud olid vaid orientiirid.\n276 kraadi nukil on ülekattel klapid avatud 2mm ja 294 kraadisel 2,8mm.Kui sul on 05 kolvid ja kaant või plokki maha freesitud,siis kindlasti need süvendid ei sobi mis kolbidel on.\nPostitus Postitas olaaf » 22 Jaan 2012 18:00\nMa veeretasin ka käes fordi vedrusid ükspäev, mõõdetud sai ka kilogramme.\nLadal nõutud 42kg annab fordi vedru 40mm peal (lada vedru on normaalolekus ~ 33mm)\npikema varrega klapid ja kogu see teema on suhteliselt suur aretamine - seda enam, et eesti hindadega pole praktiline lasta omale käsitööna klappe teha\nKindlasti tasub üle mõõta klapivedrude tugevused - Atzkariku mootoril polnud näiteks ühtegi tehase andmetele vastavat vedru - kahel põlenud klapil olid -10kg vedrud... Kogu garaazhis olnud pundist läksid loosi 70ndate alguse 01 kaane pealt tulnud vedrud!\nPostitus Postitas tuhajuhe » 22 Jaan 2012 18:16\nEga see klapi nii lahti ajamine ka enam suurt anna midagi.Ainult tehnilisi probleeme ja muresi mis juurde tulevad.\nPostitus Postitas twist » 22 Jaan 2012 20:30\ntuhajuhe kirjutas: 276 kraadi nukil on ülekattel klapid avatud 2mm ja 294 kraadisel 2,8mm.Kui sul on 05 kolvid ja kaant või plokki maha freesitud,siis kindlasti need süvendid ei sobi mis kolbidel on.\nLihvitud on kokku 1,77mm ja süvendid on tehtud siledatele kolbidele originaalklappidest tehtud freesidega. Freesitud on kolvi ja klapi puutepunktist 3,5mm sügavamale. Süvendid hiljem töödeldud ja silutud. Pähekäimist küll ei karda ja rinkamootorit ei ehita, et hakkaks asju väga ulmeks ajama.\nPostitus Postitas twist » 20 Veebr 2012 00:49\nKord sai kollektor omale mähkmed jalga:\nSeejärel asusin elektrisüsteemi kallale, mille otsustasin teha nullist ja releede peale. Esmalt otsisin välja 2 Lada jagu juhtmeid, mida siis rahulikult lõikuda saaks.\nNüüd oli vaja midagi, kuhu kaitsmeplokid, releed ja lülitid paigutada. Lülitid pidin tooma sinna, kus tehaseautol turritaks käigukang, sest armatuurini käed ei ulataks. Tundub, et sai hea.\nTulemusega võib rahule jääda. Kogu elektri konstrueerimine otsast lõpuni võttis aega kolm nädalavahetust. Endalegi pisut uskumatu.\nJuhikohale sai ka mehaaniline õlimanomeeter. Märgutuli jäi alles, kuid kordi suuremana, kui tehasest.\nLõpetuseks paar poosetust hea nurga alt:\nJärgmiseks nädalavahetuseks jäid paigaldada Lexanist küljeklaasid ning külge monteerida kõrvaliste ja turvavööd.\nPostitus Postitas uzzac » 20 Veebr 2012 09:25\nVaatan siin seda kolleteipi ja meenub, et üleeelmine aasta sai sarnase välimusega asja kasutatud. Ostsime selle DB-HP-st. See on siiani kõige rõvedam teip mida näinud olen. Ta läheb karvaseks ja tossas meeletult, lisaks haises ka rõvedalt ja muutus rabedaks ning hakkas pudenema. Eelmine aasta vahetasime selle termo-teci vasekiuga asja vastu. See kleepis ennast kolle külge kinni, esimene kord tossas ja kõik. Siiani näeb väga kobe välja.\nMis hinnaga ja kuskohast Lexani välja otsisid?\nPostitus Postitas masuurik » 20 Veebr 2012 10:35\nDP-HP teibiga läksin ka alt.Täiesti pask.Väga pude.Tossas kah kaua.Vahest tundub,et kevadeti tossab jälle.Õnneks mul väga hull ta pole,aga ikkagi.Valiks midagi muud nüüd raudselt.\nVägev sisu.5+Tõesti vägev-clean install.\nJa ei saa üle ega ümber sellest geniaalsest aknalauast ning ilusast ilusast puurist,mida ma kunagi enda autossegi loodan panna:)\nPostitus Postitas twist » 20 Veebr 2012 11:12\nKolleteibiga läks jah nihu, enne polnud selle konkreetse teibi kohta kellegi kogemusi kuulnud. Tagatipuks pakkus VKM pärast db-hp-st tellimist paremat teipi suht sama hinnaga.\nLexani sain sõbra kaudu. Maksis 30-midagi eurot/ruut (kolm akent=1m^2) Ei näinud vajadust poest tervet tahvlit osta ja sain omale vajalikud tükid lõigata.\nKasutajad foorumit lugemas: rix87 ja 5 külalist


Suur Hiina müür on üks tuntumaid ehitisi maailmas ja kohustuslik vaatamisväärsus igale Hiinat külastavale turistile. Kuigi see ei ole enam terviklik kaitserajatis, moodustub selle osadest tuhandete kilomeetrite pikkune müür, mis ulatub üle mägede, kõrbete ja tasandike. Ühest küljest on see Keskmaa hirmude ja isolatsiooni sümboliks, teisest küljest näitab hiinlaste murdumatut vaimu.\nSuur Hiina müür on pikim kaitserajatis maailmas. Peamüür saab alguse Jiayuguanis Qilian Shani mägedes läänes ja ulatub Shanhaiguani vahitornini Bo Hai lahes Hiina idaosas. Müüri pikkus on 2400 km ja see on kantud UNESCO maailmapärandi nimekirja. Müür pakub hingematvalt ilusaid vaateid, sest selle ehitamisel kasutati ära looduslikke kaitsevalle, mäeahelikke.\nSuur Hiina müür on üks tuntumaid ehitisi maailmas ja kohustuslik vaatamisväärsus igale Hiinat külastavale turistile.\nSuure Hiina müüri ajalugu\nEhitis on sajandeid olnud Hiina piiri muutuva saatuse tunnistajaks. Müüri ajalugu ulatub 7. sajandisse eKr, mil Hiina jaotati mitmeks riigiks. Iga riik püüdis kaitsta oma piiri sissetungijate eest ja püstitas suuri kaitseehitisi. Algselt koosnes müür kokkupressitud mullast ja kruusast püstitatud kaitseehitistest. 3. sajandil eKr ühendas esimene Hiina keiser Qin Shi Huang üksikud müürilõigud tervikuks. Seejärel lasi ta need renoveerida ja suuremaks ehitada.\nTol ajal oli müür 5000 km pikk ja ulatus Lintaost (Lääne-Hiina) Liaodongini (idas). Kahjuks ei suutnud müür, hoolimata oma võimsusest, kaitsta Hiinat mongoli hõimude sissetungi eest 12. sajandil ega mandžude sissetungi eest 17. sajandil. Mitmed valitsevad dünastiad on lasknud müüri tugevdada, ümber ehitada ja laiendada vastavalt riigi muutuvatele kaitsevajadustele. Mingide dünastia (1368–1644) ehitas suurema osa müürist ja tugevdas kaitserajatisi. Nende valitsusajal oli müüri pikkuseks 6350 km. Sellest sai keerukas sõjaväeline rajatis, mis ei olnud pelgalt müür – selle juurde kuulusid ka sõjaväelinnakud, barakid ja garnisonid.\nSellest sai keerukas sõjaväeline rajatis, mis ei olnud pelgalt müür – selle juurde kuulusid ka sõjaväelinnakud, barakid ja garnisonid.\nFakte Hiina müürist\nSuur Hiina müür on kaitseehitis, mis on laotud eri kihtidest: kiviplaadid, tellised, muld, kiviklibu ja kohalikest kaevandustest pärit suurtest kivilahmakatest. Kõige kõrgemas punktis on müür 8 meetrit kõrge ja 7 meetrit lai. Enne Mingi dünastiat koosnes müür peamiselt savist ja kividest. Mingide ajal kasutati ehitamiseks suuri kive ja telliseid ning kaitseküsimuste kõrval oli oluline ka arhitektuur.\nMüür võimaldas väeosade kiiret liigutamist piirialadel. Vahitornid ehitati üksteisest kahe vibulasu kaugusele, et ükski müüri osa ei jääks kaitseta. Suhtlus müüri eri osade vahel toimus hoiatustornide kaudu, kus üksteisele saadeti suitsusignaalide abil sõnumeid. Suhtlemiseks kasutati ka trumme, kelli ja tuld. Mitmeid müüriosi pole tänapäeval enam renoveeritud ja need on lagunenud või uute investeeringute tegemisel eemaldatud. Vaid väike osa müürist on restaureeritud. Kuid just restaureerimata kohad müüris pakuvad head ülevaadet sellest, kuidas seda algselt ehitati.\nÜhest küljest on see Keskmaa hirmude ja isolatsiooni sümboliks, teisest küljest näitab hiinlaste murdumatut vaimu.\nHiinlastel on ütlus: „Inimest, kes pole kunagi suure müüri ääres käinud, ei saa pidada kangelaseks“. Ei üllata, et igal aastal külastavad müüri sajad tuhanded hiinlased ja turistid. Marsruudi koostamisel tasub uurida, millised vaatamisväärsused meid ees ootavad. Turistidele pakub meelehead sissepõige töötubadesse, kus kaunistatakse esemeid cloisonne’i tehnikas (kärgemail tehnika) ning valmistatakse nefriidist ja siidist kunstiteoseid. Tasub külastada ka hiina meditsiini keskusi. Ilm võib olla muutlik ja selleks tuleks valmis olla. Parim aeg müüri külastamiseks on mai, september ja oktoober. Suvel reisimisel tuleb valmis olla kõrgeteks temperatuurideks, varakevad võib aga üllatada tolmutormidega.\nEkskursioonid kestavad pikalt, seepärast tuleks kindlasti kaasa võtta piisavalt vett. Külastus ei pruugi alati olla ohutu – teekonnal võib ette tulla kohti, mis on väga järsud. Jalga tuleks panna mägedes matkamiseks sobivad jalanõud, sest ainult mõnes kohas on käsipuud või köisraudtee. Populaarseim osa Hiina müürist on Badaling, mis asub 70 km Pekingist loodes. Seal on Mingi dünastia aegsed restaureeritud vahitornid ja seal asub ka Suure Hiina müüri muuseum. Arvestada tuleb suurte rahvamassidega. Veidi vähem on inimesi Mutianyus asuval müürilõigul ja veelgi vähem Simatai ja Jinshalingi piirkonnas, kuigi need asuvad kaugemal. Tasub vaadata ka renoveeritud kindlusi Juyongguanis, Jiayunguanis ja Shanhaiguanis.\nEsialgsete müürikonstruktsioonide fännid peaksid külastama Simataid, mis asub 110 km Pekingist kirdes. Kuigi müür on seal poolenisti varisenud, on tunda iidsete aegade hõngu ja näha Mingi dünastia aegset müüriosa.\nHiinlastel on ütlus: „Inimest, kes pole kunagi suure müüri ääres käinud, ei saa pidada kangelaseks“.


Tallinnas kogunevad veresoontekirurgid - Meditsiiniuudised\nTallinnas kogunevad veresoontekirurgid\nEsimesel koolituspäeval räägitakse ja näidatakse, kuidas toimub arterite...\nITKs toimub rahvusvaheline veresoontekirurgia seminar koosneb protseduuride otseülekannetest ja teoreetilistest loengutest. Esimesel koolituspäeval räägitakse ja näidatakse, kuidas toimub arterite lupjumise korral endovaskulaarne ehk veresoontesisene ravi.\nITK interventsionaalne kardioloog Sulev Margus tõstis esile, et südameveresoonkonna haigused, mille alla kuulub ka ateroskleroos ehk arterite lupjumine, on Eestis surmapõhjus number üks. Ateroskleroosist tingitud insult, infarkt või gangreen on kõik väga ohtlikud ning teisalt levinud tervisehäired, mida on õigeaegse raviga võimalik ära hoida.\n“Kuigi jalakaotuse korral ei teki reeglina inimese surm sellest muutusest, on see oluline probleem patsiendile ja tema perekonnale just iseseisvuse kaotamise tõttu. Võrreldes abivahenditega liikuvate patsientidega, on voodisse aheldatud patsientidel oluliselt kõrgem risk surra paari esimese aasta jooksul pärast jala amputeerimist,“ märkis Margus.\nSeejuures tõi Margus välja, et tänapäevane endovaskulaarne veresoontekirurgia koos ravimite lokaalse manustamisega veresoonte seina võimaldab jala arteriaalset verevarustust säilitada kauem, kui varasemad meetodid. „Tänu sellele väheneb nii amputatsioonide kui ka hospitaliseerimiste arv,” lisas ta.\nTeisel koolituspäeval võetakse aga luubi alla vaagnavarikoos\n“Kui arterite lupjumisel jätkame juba varasemalt tuttavaks saanud teemaga – kuidas saaks patsiendi autonoomsuse nimel paremini jäset säilitada, siis veenilaiendite puhul tuleb käsitlusele vähem tuntud haiguse vorm – vaagnavarikoos,” tutvustas ITK veresoontekirurg Veronika Palmiste-Kallion.\n“Vaagnavarikoos on rohkem viimasel ajal tunnustust saanud haigus, mis võib üksikutel juhtudel põhjustada ka kroonilist alakõhuvalu, seda eelkõige tööealistel naistel,” selgitas Palmiste-Kallion. Ta lisas, et on väga oluline tõsta erinevate erialade vahel teadlikkust vaagnavarikoosist, sest see aitab jõuda kiiremini õige diagnoosini ja tõsta seeläbi patsiendi elukvaliteeti.\nRahvusvahelisele veresoontekirurgia seminarile on kutsutud nii konkreetsete protseduuridega tegelevad välislektorid kui ka patisente konsulteerivad veresoontekirurgid ja radioloogid Baltikumist ja Ukrainast.\nVeresoontekirurgia seminar toimub Ida-Tallinna Keskhaiglas juba kolmandat aastat järjest.


Tallinn lõpetab ohtlikud kaubaveod läbi linna nelja aasta pärast\n28. jaanuar 2003 kell 10:13\nOhtlikud kaubaveod läbi Tallinna lõpevad hiljemalt nelja aasta pärast, teatas Raepress.\nKeskkonnaohtlikud kaubaveod raudteel läbi linna lõpevad hiljemalt 2007. aastaks. Selleks ajaks peab olema valminud ümbersõidutee ning lõppema naftasaaduste vedu Paljassaare ja Kopli poolsaarel asuvate sadamate kaudu.\nTallinna läbivate kaubavedude kogumahuks on käesolevaks aastaks prognoositud umbes 6,1 miljonit tonni, millest enamuse moodustavad naftasaadused.\n'Kuigi linnavolikogu tegi täpselt viis aastat tagasi linnavalitsusele ülesandeks kaaluda Kopli poolsaare kaudu naftaproduktide väljaveo lõpetamist aastaks 2003, on elu näidanud vastupidist - numbrid näitavad hoopis veosemahtude suurenemist,' ütles abilinnapea Toivo Ninnas pressiteates.\nVõimaldamaks kaubarongidele pääsu Paldiskisse Tallinna läbimata, tuleb rajada ühendustee Männiku ja Saue vahele. Linna läbivate kaubarongide hulka veelgi vähendamaks tuleb välja ehitada ümber Ülemiste järve kulgev ühendustee.\nRaudteeameti hinnangul oleks võimalik umbes 22 kilomeetri pikkune ümbersõidutee kiire tegutsemise korral valmis ehitada 2006. aastaks, kui tänavu juunis selleks vajaliku eeltööga alustada ning järgmise aasta algul projekteerima hakata.\nÜmbersõidutee peaks valmima Euroopa Liidu ISPA fondi rahalisel toel ja Eesti riigi kaasabil, rahastamiskokkulepe on juba sõlmitud. Ümbersõidu rajamist ette valmistav uuring läheb maksma umbes 9,7 miljonit krooni, Eesti riigi panus peab olema sellest 25%. Projekti realiseerimisel on plaanis teha koostööd ka erasektoriga.\nLisaks Vene-Balti sadamasse ja Paljassaare sadamasse suunduvatele rongidele läbivad Tallinna ka Paldiskisse suunduvad kaubarongid. Prognooside kohaselt Paldiski osakaal kolme aasta jooksul neljakordistub, ühtlasi suureneb naftasaaduste vedu ka Muuga sadama kaudu.\nSamas väheneb Paljassaare ja Vene-Balti sadama osakaal, seal tegutsevad transiidifirmad on juba Muugale või Paldiskisse üleminekut ette valmistama hakanud.


Peeter Sepp — In Memoriam - Estonian World Review\nPeeter Sepp — In Memoriam (1)\nIn Memoriam 14 Mar 2008 Andres RaudseppEWR\nPeeter Sepp lahkus 22. mail 2007 kodumaal. Tema leinatalitusest sünnilinnas Kuressaares võtsid osa omaksed ja kohalikud sõbrad, aga kaugele jäid endised tegevuskaaslased Kanadas.\nSelletõttu toimubki kolmapäeval, 26. märtsil Tartu College’is kell 7 õ. Peeter Sepa elu tähistamise õhtu, iseloomustamaks saavutusi ja hetki, mis vanu sõpru on Peetriga sidunud. Veelkord on võimalik kaasa elada ka Peetri graafilistele kujunditele, mille väljapanek peegeldab tema panust eestlusele. Sealt tuleneb ka koosviibimise nimetus –,,estograafia“.\nPeeter omas sujuvat, pingutamatut suhtlemisvaistu, mis viis teda kokku inimestega, kellel kõigil on Peetrist jutustada oma lugu; ka sellest, kuidas ta oskas teisi vaimustada kõigest, millest ta ise oli vaimustatud.\nTema esimeseks vaimustuseks oli Saaremaa. Räägitakse, et saartel sündinuil on avaram mõtlemisviis, kuna nad näevad kaugemale – üle mere, kus ees pole mägesid ega laasi. Meri jäi Peetri sõbraks ka põgenemisteel, kui ta 9-aastasena jõudis vanemate ja kahe vanema vennaga Rootsi randa. Suurem osa tema elust kulges Kanadas, kus ta pärast Toronto ülikooli arhitektuuriosakonna lõpetamist 1965. a. hakkas tegelema oma kutsumusega.\nPeetri teine vaimustus oli dzhässmuusika, millest ilmusid tema üliõpilaspõlves arvustused ja kommentaarid ajalehes Varsity rubriigis ,,PS on Jazz“.\nTema peamiseks vaimustuseks olid siiski kunstilise disaini võimalused. Ülikooli aastaraamatu ,,Torontonensis” kunstilise peakujundajana aastail 1962 – 64 tekitas ta ülikooli ringkondades pinget ja ärevust, kui suunas disaini võimalused loomingulisele ääremaale.\nOma elu jooksul tegeles Peeter eriti silmapaistvalt rakenduskunstiga, õpetamise ja loova kommunikatsiooniga. Selle kõrval ei saa ülehinnata tema tööpanust kultuuriasutustes.\nPeetri töö rakenduskunstnikuna pakub kirevat loetelu: tootedisain arvutifirmadele, mööblivalmistajatele ja arhitektidele; sisekujundus eraklientidele ning kultuuriürituste reklaamikampaaniad.\nSiinsed eestlased mäletavad veel Peetri kujundatud ESTO 84 kuulutusplakatit, mida trükiti mitusada eksemplari ja mis ilutsesid Toronto jaamades.\nKa eestlased hindasid Peetri raamatukujundaja võimeid (korporatsioon Sakala, Felix Oinase, Arved Viirlaiu ja Mati Undi Torontos väljaantud teosed). Ta oli ka kultuuriajakirja Mana kunstiline kujundaja. Nooremas eas kavandas ta eesti üliõpilaste lendlehti ja plakateid ning hiljem RVN-i voldiku ,,Do you know Estonia”, mis oli mitu aastat kasutusel rahvusliku välisvõitluse abinõuna. Ta osales ka Kotkajärve Metsaülikooli loomise toimkonnas ja valmistas selle unustamatu logo. Metsaülikoolis oli ta kunsti huviringi jt loovate ringide juhendaja.\nSamas osales Peeter mitmes teises eesti loomingulises rühmituses ja organisatsioonis nagu Eesti Kunstide Keskus, Seitse Kunsti ja Looming, 1981, mille albumis leidub kõige arvukamalt Peetri humoristlikke joonistusi ja mõttekilde. Peeter leidis rohkesti võimalusi noorematega suhtlemiseks, sh korporatsioonis Sakala, kus ta oli kunagi ka konvendi esimees.\nKõige tähelepanuväärsem oli Peetri tegevus Kanada kultuuriasutustes. Ontario Arts Council’i ametikoht nimega ,,Visual Arts Officer” viis teda Ontario kultuuripoliitika arengu juurde, kus ta juhendas provintsi kujutava kunsti toetusfondi osakonda.\nTöötades aastail 1977-79 Ottawas Public Works Canada disaini integratsiooni juhatajana oli tal teeneid riigipoolsetes eelarvelistes eraldistes kunsti ja arhitektuuri integreerimiseks. Aastail 1979-81 oli Peeter Sepp Kanada Riikliku Kunstimuuseumi arhitektuuriline nõuandja.\n1981-84 juhendas ta Torontos ühisloomingu ülemaailmsete projektide teostamist ja dokumentatsiooni ning hiljem 40 avaliku galerii ühingut. Globaalses plaanis osales ta iga kahe aasta järel toimuval rahvusvahelisel näitusel, mille keskpunkt on Veneetsia.\nTema pühendumus südamelähedasele õpetajatööle leidis väljundi osaluses multifilmide loomisel. Ta juhendas pikki aastaid Toronto ülikooli ,,Hart House Film Board’i“ filmikooli ning korraldas seminare ja projekte erinevates õppeasutustes.\nViis aastat tagasi hakkasid süvenema Peetri kontaktid kodumaaga. Ta oli Kuressaare ametikoolis lõputööde eksamikomisjoni liige ja viimastel aastatel õppejõud.\nEnne Eestisse siirdumist aitas ta koos abikaasa Anuga kaasa Eesti Etnograafia Ringi taaselustamisele ja tutvustas eestlaste maausu ja loodusjõu põhimõtteid. Ta kujundas veel ajakirja „Etnofuturist“ ja maausu käsiraamatu.\nPeeter Seppa on mainitud Time Magazine’is, Globe and Maili’is ja Artmagazine’i veergudel.\nKohtume kanadalastega, kes tunnevad tema nime. Eestlastele on ta nimi ikka südamelähedane, sest ta on jäävalt meie ,,estograafik“.


Kuidas saavutada meeste ja naiste võrdsust? : Võrdõigusvolinik\nVõrdõigusvolinik Soolõime Mis on soolõime? Kuidas saavutada meeste ja naiste võrdsust?\nSooline ebavõrdsus on sotsiaalne probleem, mis vajab lahendamist ühiskondlikul tasemel. Naiste ja meeste vahelise võrdsuse saavutamist ei tohi segamini ajada naiste ja meeste tehniliselt ühetaolise kohtlemisega. Igas konkreetses olukorras tuleb eraldi vaadata, kas naiste ja meeste vaheline võrdsus on saavutatav ainult naiste ja meeste võrdse kohtlemisega ehk diskrimineerimise vältimisega või tuleb rakendada ka erimeetmeid või soolõime strateegiat.\nVahendid naiste ja meeste vahelise võrdsuse saavutamiseks\nMeeste ja naiste vahelise võrdsuse saavutamiseks on kasutusel kolm üksteist täiendavat lähenemisviisi, millest on lähtutud ka soolise võrdõiguslikkuse seaduse (SoVS) väljatöötamisel Eestis. Need lähenemisviisid on järgmised:\nnaisi ja mehi tuleb kohelda võrdselt – samalaadses olukorras olevaid naisi ja mehi tuleb kohelda võrdselt, st võrdsed õigused peavad olema tagatud, sooline diskrimineerimine on keelatud (SoVS § 1 lõike 2 punkt 1);\nerimeetmed – ebasoodsamas olukorras oleva sugupoole toetamiseks tuleb rakendada ajutisi meetmeid (SoVS § 5 lõike 2 punkt 5);\nsoolõime – soolist võrdõiguslikkust peab edendama kõigis ühiselu valdkondades, st rakendada tuleb nn soolõime strateegiat (SoVS § 1 lõike 2 punkt 2, § 9–11).


Paksus liige - suurendada Suurendage liige abielulahutust\nKolmas isik ei või vanema õigusele tugineda, kui ta tehingu tegemise ajal teadis või pidi teadma hooldusõiguse lõppemisest. See blogija reklaamib seda bloggerit ja teeb temaga otse koostööd. Eestis on viimastel aastatel abielulahutuste arv kasvanud: Hooldusõiguse üleandmine 1 Kui vanema hooldusõigus kuulub ainult ühele vanemale, võib teine vanem kohtult taotleda, et lapse hooldusõigus antaks osaliselt või täielikult temale üle. Seminaril tuleb arutusele ka üha sagedamini probleeme tekitav suhtluskorra täitmine. Vanema hooldusõigust piiravate abinõude rakendamine lõpetatakse selle vanema avalduse alusel, kui lapse huvid ei ole enam ohus.\nVanema hooldusõigus hõlmab õigust hoolitseda lapse isiku eest edaspidi isikuhooldus ja õigust hoolitseda lapse vara eest edaspidi varahooldus ning otsustada Suurendage liige abielulahutust seotud asju.\nKui lapse arengutase seda võimaldab, arutavad vanemad lapsega hooldus- ja kasvatusküsimusi. Vanema hooldusõiguse kuuluvus 1 Omavahel abielus olevatel vanematel on oma lapse suhtes ühine hooldusõigus.\nAbielulahutuste kasvuga süvenevad laste hooldusõiguse probleemid Abielulahutuste kasvuga süvenevad laste hooldusõiguse probleemid ning seetõttu korraldab MTÜ Lastekaitse Liit koostöös Eesti Advokatuuri ja Tallinna Ülikooliga reedel,\nVanema hooldusõiguse teostamine 1 Vanemad teostavad lapse suhtes ühist hooldusõigust ja täidavad hoolduskohustust omal vastutusel ja üksmeeles, pidades silmas lapse igakülgset heaolu. Vajaduse korral alustab kohus lapse suhtes eestkostja määramise menetluse. Otsustusõiguse andmine ühele vanemale Kui vanemad ei jõua ühist hooldusõigust teostades lapsele olulises asjas kokkuleppele, võib kohus vanema taotlusel anda selles asjas otsustusõiguse ühele vanemale.\nOtsustusõiguse üleandmise korral võib kohus otsustusõiguse teostamist piirata või panna seda teostavale vanemale lisakohustusi.\nLapse esindamine 1 Hooldusõiguslik vanem on lapse seaduslik esindaja. Ühist hooldusõigust omavatel vanematel on ühine esindusõigus. Sel juhul tuleb toimingutest teisele vanemale viivitamata teatada.\nHooldusõigus laiendatud teovõimega alaealise üle Kui alaealise teovõimet on laiendatud, ei kehti vanema Suurendage liige abielulahutust nende toimingute puhul, mida alaealine võib teha iseseisvalt. Erieestkostja ja kasuperekond 1 Vanema hooldusõigus ei kehti neis lapsega seotud asjades, mille jaoks on määratud erieestkostja, samuti kohtuasjas, kus on määratud muu esindaja.\nÕiguste üleandmiseks last hooldava isiku kasuvanem taotlusel on vaja vanemate nõusolekut. Üleantud õiguste ulatuses on kasuvanemal erieestkostja õigused ja kohustused. Lapse huvidest juhindumine 1 Kohus teeb kõiki selles peatükis reguleeritud lapsesse puutuvaid asju läbi vaadates esmajoones lapse huvidest lähtuva lahendi, arvestades kõiki asjaolusid ja asjaomaste isikute õigustatud huvi. Vanema hooldusõigust piiravate abinõude rakendamine lõpetatakse selle vanema avalduse alusel, kui lapse huvid ei ole enam ohus.\nIsikuhooldusõiguse sisu 1 Isikuhooldus on hooldaja kohustus ja õigus last kasvatada, tema järele valvata ja tema viibimiskohta määrata ning lapse igakülgse heaolu eest muul viisil hoolitseda. Haridus Hariduse andmise asjades arvestavad vanemad ennekõike lapse võimeid ja kalduvusi.\nVajaduse korral küsivad vanemad nõu õpetajalt või muult asjatundlikult isikult. Lapse väljaandmise nõue ja lapse suhtlemise määramine 1 Isikuhooldusõigus hõlmab õigust nõuda lapse väljaandmist igaühelt, kes last vastu Suurendage liige abielulahutust vanema tahtmist õigusvastaselt enda juures hoiab.\nVanema otsus on siduv kolmanda isiku suhtes, kellel vanem on keelanud lapsega suhelda.\nVarahoolduse sisu Varahooldus hõlmab õigust ja kohustust valitseda lapse vara, muu hulgas last esindada. See ei välista lapse õigust seaduses sätestatud juhtudel vara iseseisvalt valitseda. Varahoolduse piiramine 1 Varahooldusõigus ei kehti vara puhul, mille laps on omandanud: 1 pärimise teel või kinketehingu alusel, kui pärandaja või kinkija on määranud, et üks vanem või kumbki vanem ei või seda vara valitseda; 2 käesoleva lõike punktis 1 nimetatud vara hulka kuuluva õiguse alusel või hüvitisena või vastutasuna sellise vara hulka kuuluva eseme võõrandamise, hävimise, rikkumise või äravõtmise eest.\nVanemad võivad juhistest kõrvale kalduda, kui nende järgimine võib kahjustada lapse huve.\nKinkekeeld Vanemad ei või lapse esindajana kinkida lapse vara. Erandina on lubatud teha tavapäraseid kinkeid kõlbelise kohustuse või viisakusreeglite järgimiseks.\nRaha paigutamine Vanemad paigutavad nende valitsetava lapsele kuuluva raha vara heaperemeheliku valitsemise põhimõtete kohaselt, kui seda ei tule kulutada lapse ülalpidamiskulude katteks, järgides käesoleva Kas valgud mojutavad liikme suurust §-s sätestatut.\nTehingute tegemine kohtu nõusolekul 1 Lapse nimel tehingute tegemiseks peab vanematel olema kohtu nõusolek juhtudel, kui seda käesoleva seaduse § ja § lõike 1 punktide 1—3, 5 ja 7—11 kohaselt vajab ka eestkostja. Vanem ei või kohtu nõusolekuta kiita heaks tehinguid, mille tegemiseks lapse nimel ta vajab kohtu nõusolekut. Lapse varalt saadav kasu 1 Lapse varalt saadavast kasust tuleb esmajoones täita varal lasuvad sissenõutavaks muutunud kohustused ning katta muud vara korrapärase valitsemise kulud.\n🍎 Apple Cider Vinegar ACV Homemade Gummy Recipe 💗 Goli Gummies For Weight Loss\nNimetatud kuludest ülejäänud sissetulekut võib kasutada lapse ülalpidamiseks. Vanemate hoolsuskohustus 1 Vanemad peavad lapse varahooldusõigust teostades ilmutama samasugust hoolt nagu nad tavaliselt rakendavad oma asjades. Lapse heaolu ohustamine 1 Kui lapse kehalist, vaimset või hingelist heaolu või tema vara ohustab vanema hooldusõiguse kuritarvitamine, lapse hooletussejätmine, vanemate suutmatus täita oma kohustusi või kolmanda isiku käitumine ja kui vanemad ei soovi või ei ole võimelised ohtu ära hoidma, rakendab kohus ohu ärahoidmiseks vajalikke abinõusid, muu hulgas käesoleva paragrahvi lõikes 3 ning käesoleva seaduse §-des ja loetletuid.\nKohus võib isiku- või varahooldusõigust piirata teatavate toimingute või teatavat liiki toimingute tegemise keelamisega. Varahooldusõiguse võib kohus vanemalt ka täies ulatuses ära võtta. Lapse eraldamine perekonnast ja isikuhooldusõiguse täielik äravõtmine 1 Kohus võib lapse vanematest eraldada ainult juhul, kui lapse huvide kahjustamist ei ole võimalik ära hoida vanemate ja lapse suhtes kasutusele võetud muude toetavate abinõudega.\nSellisel juhul peab valla- või linnavalitsus viivitamata esitama kohtule avalduse vanema õiguste piiramiseks lapse suhtes. Lapse vara ohustamine 1 Üldjuhul eeldatakse, et lapse vara on ohustatud, kui vara hooldaja rikub lapse ülalpidamise kohustust või varahooldusõigusega seotud muid kohustusi või kui ta ei täida varahooldusõiguse kohta kehtivaid kohtu korraldusi. Vanemad peavad kinnitama vara nimekirja õigsust. Kui nimekiri on puudulik, võib kohus oma määrusega teha nimekirja koostamise ülesandeks valla- või linnavalitsusele.\nVanema hooldusõiguse põhimõtted 1 Vanematel on oma laste suhtes võrdsed õigused ja kohustused, kui seadusest ei tulene teisiti. Vanema hooldusõigus hõlmab õigust hoolitseda lapse isiku eest edaspidi isikuhooldus ja õigust hoolitseda lapse vara eest edaspidi varahooldus ning otsustada lapsega seotud asju. Kui lapse arengutase seda võimaldab, arutavad vanemad lapsega hooldus- ja kasvatusküsimusi.\nKui lapse vara hulka kuuluvad väärtpaberid või väärtesemed, võib kohus last esindavale vanemale panna samasugused kohustused, mis lasuvad eestkostjal. Tagatise liigi ja ulatuse otsustab kohus oma äranägemisel. Tagatise määramisel ja tühistamisel asendab lapse osavõttu kohtu määrus. Tagatise andmise sunnivahendina võib kohaldada ainult varahooldusõiguse täielikku või osalist äravõtmist käesoleva seaduse § kohaselt.\nÜhise hooldusõiguse lõpetamine 1 Kui ühist hooldusõigust omavad vanemad elavad alaliselt lahus või ei soovi muul põhjusel hooldusõigust edaspidi ühiselt teostada, on kummalgi vanemal õigus kohtult hagita menetluses taotleda, et lapse hooldusõigus antaks talle osaliselt või täielikult üle.\nKohus võib hooldusõiguse vaidluse lahendada ka abielu lahutamise menetluses. Hooldusõiguse üleandmine 1 Kui vanema hooldusõigus kuulub ainult ühele vanemale, võib teine vanem kohtult taotleda, et lapse hooldusõigus antaks osaliselt või täielikult temale üle.\nAvaldus rahuldatakse, kui hooldusõiguse üleandmine vastab lapse huvidele, vähemalt aastane laps ei vaidle sellele vastu ning õiguse üleandmist taotlev vanem on sobiv ja võimeline hooldusõigust teostama.\nKui hooldusõigus kuulub ühele vanemale kohtulahendi alusel, võib teine vanem taotleda hooldusõiguse üleandmist juhul, kui kohtulahendi tegemise aluseks olnud asjaolud on oluliselt muutunud.\nPiiratud teovõimega vanema hooldusõigus 1 Piiratud teovõimega vanemal ei ole õigust last esindada ja ta teostab lapse suhtes isikuhooldusõigust koos lapse seadusliku esindajaga. Vanema hooldusõiguse peatamine ja taastamine Suurendage liige abielulahutust Kohus peatab vanema hooldusõiguse, kui vanem on kestvalt võimetu lapse hooldusõigust Suurendage liige abielulahutust.\nKui vanemale seaduse või kohtulahendi alusel kuuluv ainuhooldusõigus lapse suhtes on peatatud ja peatamise põhjuse äralangemist ei ole alust oodata, annab kohus hooldusõiguse üle teisele vanemale, kui see vastab lapse huvidele.\nVara väljaandmine Kui vanema hooldusõigus lõpeb või peatub, annab ta lapsele tema vara välja ja esitab lapse või tema seadusliku esindaja taotlusel vara valitsemise aruande. Lapse esindamine pärast vanema hooldusõiguse lõppemist 1 Vanem võib jätkata lapse isikuhoolduse ja varahooldusega seotud asjaajamist, kuni talle saab teatavaks või peab teatavaks saama tema hooldusõiguse lõppemine.\nKolmas isik ei või vanema õigusele tugineda, kui ta tehingu tegemise ajal teadis või pidi teadma hooldusõiguse lõppemisest.


Põhjendamatult madala maksumusega pakkumus - Pluss\nRiigikohtu 02.12.2015 lahend nr 3-3-1-50-15\nRHS § 41 lg 1 p 8\nRHS § 48 lg 4\nRHS § 40 lg 4\nMajandus- ja Kommunikatsiooniministeerium (hankija) tegi OÜ-le X ja OÜ-le Y pakkumuse esitamise ettepaneku väljakuulutamiseta läbirääkimistega hankemenetluses. Pakkumused esitasid OÜ X ning ühispakkujad OÜ Y ja OÜ Z. Minister tunnistas vastavaks ühispakkujate pakkumuse ning OÜ X pakkumuse. Sama käskkirjaga tunnistas hankija edukaks ühispakkujate esitatud pakkumuse. OÜ X esitas Riigihangete Vaidlustuskomisjonile (VAKO) vaidlustuse hankija otsuste peale, millega tunnistati ühispakkujate pakkumus vastavaks ja edukaks. VAKO jättis vaidlustuse rahuldamata.\nHalduskohus jättis OÜ X kaebuse ja taotluse Euroopa Kohtult eelotsuse küsimiseks rahuldamata. Ringkonnakohus jättis OÜ X apellatsioonkaebuse rahuldamata. OÜ X esitas kassatsioonkaebuse.\n1. Kolleegium leidis, et kuigi ühispakkujad on AS-i X kui emaettevõtja kaudu seotud hankijaga, ei tähenda see iseenesest RHS-i rikkumist. Nii hankedirektiivid kui ka neid üle võttev RHS võimaldavad avalik-õiguslikel isikutel, sh riigiga seotud äriühingutel osaleda riigihankemenetluses. Ühispakkujate hankemenetlusest kõrvaldamiseks ei piisa üksnes hüpoteetilisest eelise saamise võimalusest.\n2. Asjaolu, et tegemist on riigi osalusega äriühingu vahenditega, on tähtsusetu, sest ka riigi osalusega äriühingu vahendeid võib käsitada riigi ressursina, kui riik omab äriühingu üle kontrolli. Kuigi RHS § 40 lg 4 lubab pakkujal või taotlejal tõendada oma vastavust majanduslikule ja finantsseisundile esitatud nõuetele ka emaettevõtja vahendite alusel, ei anna see säte alust kalduda nende vahendite kasutamisel kõrvale riigiabi reeglitest.\n3. Põhjendamatult madala maksumusega pakkumuse hindamisel võib hankija siiski võtta selle pakkumuse tagasilükkamise otsustamisel arvesse asjaolu, et seda asutust rahastatakse avalikest vahenditest. Hankedirektiivi sätted ja RHS § 48 lg 4 on loodud kaitsma eelkõige pakkujaid nende pakkumuse meelevaldse kõrvaldamise eest.\n4. RHS § 48 lg 4 kohaselt ei saa ainuüksi fakt, et pakkuja on saanud riigiabi, kaasa tuua pakkumuse tagasilükkamist. Määravaks on, et õigusaktidega vastuolus antud riigiabi saaja peab olema esitanud põhjendamatult madala maksumusega pakkumuse. Kui pakkumuse maksumus ei ole põhjendamatult madal või riigiabi andmine oli kooskõlas õigusaktidega, ei ole hankijal alust kaaluda, kas lükata pakkumus RHS § 48 lg 4 alusel tagasi.\n5. Kuigi ühispakkujate pakkumus oli soodsam kui OÜ X oma, ei pidanud sellest hankijal tekkima kahtlust, et ühispakkujate pakkumuse maksumus on põhjendamatult madal. Ka ühispakkujate pakkumuse maksumus ei olnud hankija hinnangul soodne ning ka see ületas oma maksumuselt hankija eeldatud pakkumuse maksumust.


Kalender | Eesti Ohutus- ja Koolituskeskus\nPõhjamaade tuletöökaardi koolitus (Tallinn)\n28 / vabad kohad\nPõhjamaade tuletöökaardi koolitus (endine sinise kaardi koolitus)\nTuletöid (töö, mille tegemisel tekib sädemeid, kasutatakse leeki või muud kuumust, mis on tuleohtlik – näiteks keevitamine, lahtine tuli, katuse tuletööd, hüdroisolatsiooni tööd, ketaslõikuri kasutamine) tohib teha isik, kellel on kehtiv tuletöötunnistus (Standard SFS 5900).\nTuletöötunnistuse saamiseks peab isik läbima vastava tuleohutuskoolituse. EOKK viib läbi Soome tuletöökaardi koolitusi, milles osalenu saab Soome tuletöötunnistuse (nn endine sinine kaart ehk tulityökortti). Kõik Põhjamaade tuletööde koolituse läbinud registreeritakse Soome Päästeala Keskliidus (SPEKis).\nKoolitusele registreerumiseks vajuta üleval OSALE nuppu ning vali sobiv kuupäev.\nKohti jäänud: 28\nBroneerin koolitust ...\nBroneering edukalt saadetud!\nTäname broneeringu eest. Võtame Teiega peagi ühendust!\nEhitusplatsi Tuleohutuse Eest Vastutava Isiku Koolitus (Tallinn)\n20 / vabad kohad\nSihtrühm: ehitusettevõtete juhid, töödejuhatajad, ehitusplatsi koordinaatorid.\nEesmärk: Anda ehitusplatsi tuleohutuse eest vastutavale isikule teadmised ohutu evakuatsiooni tagamiseks ja tuleohutusalase heakorra tagamiseks.\nKohti jäänud: 20\nSoome tööohutuskaardi koolitus (Tallinnas)\nTallinn, Männiku tee 89\nTuleohutuse tagamine peab algama juba projekteerimise faasis, mis lõppeb vajalike lubade väljastamisega kohaliku omavalitsuse poolt.\nKoolitused ja kalender\n© Eesti Ohutus- ja Koolituskeskus Meedia Disain ❤


HOOLIN JA MÄRKAN - Lasteabi\nPildid & videod\nHOOLIN JA MÄRKAN\nkolmapäev, 19 detsember\n„Lasteabitelefon, tere! Kuulan teid.“\n„Ma ei tea kas ma pöördusin õigesse kohta...,“\n„Ma ei tea kas see on üldse probleem...,“\n„Ma ei tea kas te saate mind aidata...,“ „Mul on mure...“\nSelliseid pöördumisi tuleb lasteabitelefoni töös ette iga päev. Helistajateks ja kirjutajateks on nii lapsed, vanemad, naabrid kui ka teised tähelepanelikud inimesed ning spetsialistid erinevatelt elualadelt. Ükskõik millise küsimusega tegu on, vastuseta ei jää keegi. Mõnikord saame vastata koheselt, vestluse käigus, teinekord tuleb infot veidi täpsustada ja tagasi helistada. Vahel on inimesel vaja head kuulajat ja kaasamõtlejat ning koos arutades jõuame sobiva lahenduseni.\nTeemadering, millega lasteabitelefoni poole pöördutakse, on väga lai. Julgustamaks see loo lugejaid murelikus olukorras lasteabitelefoni poole pöörduma, toome näiteid erinevatest teemadest, millega nii lapsed kui täiskasvanud kõige enam pöörduvad:\nNii laste- kui vanemate vahelised kehvad suhted (ka suhted vanavanematega)\nKiusamine lasteasutuses või kodus (kiusajateks kasvatajad, õpetajad, teised lapsed, õed-vennad või muud sugulased)\nEmotsionaalne ja/või füüsiline vägivald nii lapse kui täiskasvanu suhtes\nLaste kodust ära jooksmine\nVanemate koju mittetulemine (pidutsemine, ülemäärane töötamine)\nEnesetapumõtted ja enesevigastamine\nErinevad tervisehäired (depressioon, söömishäired, ärevushäired, ülekaal jne)\nHalvad hinded koolis\nSõltuvuskäitumine (alkoholi- ja narkootikumide tarvitamine, suitsetamine)\nHooldusõigusega seonduvad teemad (kes, millal, kuidas saab lapsega aega veeta, kes otsustab lapse elukoha ja lasteaia ning koolikoha üle).\nIga teema juurde võiks liita veel hulgaliselt alateemasid, kuid see ei annaks ikkagi täit pilti mitmekülgsest lasteabitelefoni tööst. Hea on näha, et üha rohkem ja rohkem märgatakse last, kes võib vajada abi. On olnud tublisid müüjaid, kes teatavad, kui kaubanduskeskuses on tunde istunud üksiku moega laps ja kes kurvalt end minekule asutab, kui tal palutakse koju minna. Sarnaseid pöördumisi on tulnud ka söögikohtadest. Samuti on lasteabitelefonile teatatud trepikojas istuvast lapsest, keda vanemad sisse ei lase või kellel puuduvad korteri võtmed. Teated, mis tulevad lasteaedadest ja koolidest on pisut erisugused. On olnud juhuseid, kus personal märkab lapse kehal löömise jälgi, mida vanem põhjendab lapse keevalise iseloomu ja kukkumisega, kuid millele tähelepanu juhtimise järgselt last enam mõnda aega kollektiivi ei tooda. Koolis puuduvad väärkoheldud lapsel sageli kehalise kasvatuse riided, et ei tekiks ka võimalust, et keegi peksmist märkaks. Väikeste laste puhul on eriti oluline täiskasvanute oskus märgata ja tähele panna laste juures toimunud muutusi. Näiteks kui lapse käitumine on ootamatult teistsugune, lapse meeleolu on pidevalt tavapärasest erinev.\nTihti tunnevad täiskasvanud hirmu mõtte ees „äkki ei olegi midagi hullu ja ma reageerin üle, parem ei räägi või ei teata kuhugi“. Lapsed usaldavad täiskasvanuid ning seeläbi ka väga loodavad nendele. Eriti, kui on juhtunud midagi tavapärasest halvemat. Seepärast on oluline, et täiskasvanud ei laseks ennast häirida kahtlustest vaid mõtleksid pigem suunal, et nemad võivad olla just need, kes on selle lapse jaoks tol hetkel määravalt olulised, tänu kellele võib selle lapse olukord muutuda paremuse poole. Kui selgub, et kõik on hästi ning laps ei vaja abi, siis on kõigil sellest ainult hea meel ja rahustuseks saadud hingerahu, et kõik on korras.\nOluline on meeles pidada, et mitte ainult väikesed lapsed ei vaja täiskasvanute tähelepanu, märkamist ja hoolimist. Lasteabitelefoni kogemusest saame jällegi tuua näiteid, kus noored kirjeldavad enda probleeme või muresid ja ütlevad sinna juurde, et nad pole kunagi varem nendest kellelegi rääkinud. Lugejatele võib tunduda uskumatuna, kui mitmed lapsed päeva jooksul annavad teada sellest, et nad on koledad, et keegi ei hooli neist, nad tunnevad end väga üksikuna, nende õppimine ei suju, õpetajad kiusavad, nende vanemad on kas tööga liiga hõivatud või on lihtsalt ükskõiksed, neil puuduvad sõbrad ja nad ei soovi ega jaksa enam elada. Kui hakata noorega vestlema, siis ütlevad nad tavaliselt, et elul pole mõtet, kedagi nagunii ei huvita, te ei saa midagi muuta, parem on, kui mind ei ole. Aga muutused on alati võimalikud ja kasvõi väikeste sammude kaudu on võimalik saavutada imesid. Lasteabitelefonis julgustame lapsi rääkima ja abi küsima ning vajadusel räägime nende eest. Kindlasti küsime, kas tema lähikonnas on mõni inimene, keda ta saab usaldada ja kellele oma muredest rääkida. Kui see inimene on olemas, siis on see tõeline kergendus ning saame noort julgustada tema poole pöörduma. Kui sellist inimest aga ei ole, siis otsime võimalusi spetsialistide hulgast ja võtame ühendust lastekaitseametniku, kooli psühholoogi, sotsiaalpedagoogi või klassijuhatajaga. Püüame leida kedagi, kes saaks lapsele kohapeal appi tulla, sest lasteabitelefon saab toetada telefoni või veebivestluse kaudu.\nLapsed paluvad tihti, et me mitte mingil juhul vanemaid ei teavitaks. Nad ei soovi, et vanemad muretseks või ei usu, et nad oleks vanemate jaoks tähtsad. On juhtumeid, kus vanemad magavad kodus, kui laps end oma toas lõigub ja sellest lasteabitelefoni teavitab. Lasteabitelefon teeb sellisel juhul kõik võimaliku, et tuvastada hädasolev laps ja kutsuda kiirelt talle kohapeale abi. Samuti annab lasteabitelefon juhtunust teada ka lastekaitsetöötajale, kes saab edaspidi lapsele ja perele toeks olla näiteks erinevate toetavate teenuste leidmisel. Koostööd lastekaitsetöötajaga ei tasuks karta. Lastekaitsetöötaja on lapse ja pere abistajaks, kelle soov on aidata perekonda keerulistest olukordadest ülesaamisel.\nJulgustame siinkohal kõiki hoolima ja märkama ning kahtlustest rääkima ja nõuannet küsima. Lasteabitelefoni töötajad on valmis tulema lastega rääkima ka lasteaeda, kooli, noortekeskusesse hoolivusest ja märkamisest ning tutvustama lasteabitelefoni tööd.\nLasteabitelefoniga saab ühendust võtta:\ntelefon 116111 (ööpäevaringselt, üle-eestiliselt, pöörduja saab jääda anonüümseks)\nveebivestlus www.lasteabi.ee kodulehelt „Küsi abi“ rubriigist\nKätlin Servet / Mari-Liis Mänd\nArtikkel ilmus ajakirjas Märka Last 9_2018 numbris\nLasteabitelefoni 116111 teenuse eesmärgiks on võimaldada kõigil teatada abivajavast lapsest, tagada saadud info edastamise vastavate spetsialistideni ning pakkuda lastele ja lastega seotud teemadel esmast sotsiaalset nõustamist.\nHELISTA NUMBRILE 116111\nVälismaalt helistades +372 600 4434\nTelefon töötab 24/7\nHelistamine on tasuta\nonline nõustamine kodulehelt „Küsi abi“\nTelefon 116 111, välismaalt +372 600 4434\nFB ja äpp otsisõnaga „Lasteabi“


Nuga Damaskuse terasest kunstilise casting uushõbe. Art. DM-01\nKauplus "Roba": Tartu põik 2G, Jõhvi, Jõhvi vald, Ida-Virumaa, Estonia, 41537 Tel: +(372) 580-55-200 Esmaspäev - reede algus 8.30 lõpp 17.30 Laupäev algus 9.00 lõpp 14.00 shop@roba.ee Kaubade arv: 0\nпо-русски eesti keeles in english Kataloog\nroba.ee » Kamo ja muu militaar varustus / Noad / Nuga Damaskuse terasest kunstilise casting uushõbe. Art. DM-01\nMaterjal: Damaskuse terasKäsitleda puidust.Tupp samuti nahk.Tera pikkus: 150 mmLaiusega tera: 32 mmKokku Pikkus: 270 mmPaksus butt: 3,4 mmArm pikkus: 120 mm\nSelle materjali käe kasutamist väärtusliku puuliikide Bubinga, wenge, merbau, pähkel jne amerikasky. Katalaani või koor. Ees valvur saab messingist. Paigaldamine käepide - meeskond, st käepideme sisse tera varre on kinnitatud keermestatud polt. Heel käepide keerata niit. Nuga käepide selles kokkupanek on usaldusväärsed ja hästi käes.\nFookuses Damaskuse noad\nDamaskuse noad, mida me pakume on 400 või enamast metallist. Damaskus on tänu pikaajalisele protsessile, läbi käsitsi. Alusel paar tüüpi teras nii kõvad ja pehmed (antud juhul paketi ШХ15+ХВГ+У8А), mis on kogutud teatud järjestuse moodustamiseks kott. Steel, sel viisil saadud, on suur tugevus, hea tulemuse niitmisel omadused ja ilu. Protsess avaldub ainulaadne muster, unikaalne, sest sõrmejälje.\nDamaskuse noad kõvadus 60-62 HRC (Rockwell ühikut).Materjal käepidemed väärtuslike hard rock must wenge puit, mahagon Paducah, inkrusteeritud roosipuu ja kasetohust. Nende värvus on looduslik, ei ole värvained ja plekke ei kasutata.\nHOOLDUS Kuna pakett sisaldab süsinikku Damaskuse terasest metall roostetama noatera. Hoidke oma nuga on alati puhas. Pärast kasutamist, niiskuse ja muude saasteainete tuleb eemaldada enne kui hakkate eemaldama nuga oma mantel. Damascus labad tuleb perioodiliselt määrida neutraalse õliga (nt mineraalõli, mida müüakse igal rohukauplus) või rasva.Hind: 76,80 €NimiNuga Damaskuse terasest kunstilise casting uushõbe. Art. DM-01\nKirjeldusNuga Damaskuse terasest kunstilise casting uushõbe. Art. DM-01\nHOOLDUS Kuna pakett sisaldab süsinikku Damaskuse terasest metall roostetama noatera. Hoidke oma nuga on alati puhas. Pärast kasutamist, niiskuse ja muude saasteainete tuleb eemaldada enne kui hakkate eemaldama nuga oma mantel. Damascus labad tuleb perioodiliselt määrida neutraalse õliga (nt mineraalõli, mida müüakse igal rohukauplus) või rasva.\nHind (sisaldab käibemaks 20%)76,80 € Töörõivad (Tööriided)\nPowered by Yii Framework. Dmitri Serõn.


Emali Tootmine » See On Nii Email - 2019 | Nõuande viisard\nPõhiline Nõuande viisardReis sulatusse: emaili tootmine\nEnamel vajab kandjat\nKust pärineb sõna email?\nMis juhtub emailiga?\nEnamel on klaasist iseloomuga, mis vaimustas inimesi iidsetel aegadel ja stimuleeris ehteid. See on loodud anorgaaniliste toorainete sulamisprotsessiga, mida kasutatakse enamasti metallikandjale. Vana mükeenlased olid juba 1800 eKr. Kuldplaadid, kaasaegne inimene kasutab ka materjali vannide ja potide jaoks. Kuidas emaili tootmine toimib?\nKõige metallilisem kandja on emaili jaoks oluline, see stabiliseerib habras materjali. Kuld-, hõbe- ja vask-kandjaid kasutatakse ehtekujunduses, kuid mõnikord kasutatakse ka klaasi.\nMajapidamistarbed, nagu vann, valamu ja köögitarbed, on tavaliselt valmistatud emailitud madala süsinikusisaldusega terasest, kuid mõnikord on neil ka alumiiniumist südamik.\nIsegi selle materjali nimi annab meile märku tootmisprotsessist: see tuleneb Vana-kõrge saksa sõnast smelzan, mis tähendab "sulamist". Prantsuse keeles tähendab émail "sulatust" või "glasuuri".\nSee emailiga nagu klaas on loodud sulamisprotsess, on ilmne. Selleks kasutab tootja anorgaanilisi tooraineid, segatuna erinevate oksiididega. Oksüdid põhjustavad lõpptoote erinevaid omadusi. Toorained on üksikasjalikult esitatud tavapärases koguses\nMangaani, nikli, koobalti ja muude ainete oksiidid\nNeed toorained segatakse kokku ja kuumutatakse niinimetatud pöördahjus rohkem kui 1000 kraadi, et materjal liiguks sulamisprotsessi ajal. Kuuma, homogeense massi moodustumisel tekib ahju sulatus otse külma vee vanni.\nMaterjal tahkestub järsult ja puruneb. Tulemuseks on kristallselge emailiga terad, mis on vaid umbes 2 mm suurused. Neid terasid nimetatakse emailitud fritsideks, nad töötlevad edasi.\nSeejärel peenestatakse emailiga frite ja segatakse kvartspulbri ja saviga. Pärast vee lisamist tekib emaliht, mille tera suurus on umbes viiendik millimeetrist.\nNüüd valmistab emaili tootja kandja ja rakendab emaili läga, mis kuivatatakse esmalt ja seejärel põletatakse 840 kuni 900 kraadi vahel. Selle kaudu põleb emaili klaaskiht, nagu me seda teame oma igapäevaelust.\nReeglina koosnevad meie igapäevased esemed aluskihist ja emailitud pealiskihist. Alumine kiht on metallile kinnipidamiseks, ülemise elemendi omadused on optika ja vastupidavuse seisukohalt soovitud.\nNüüd teame, kuidas emaili tekib. Kuidas materjali purunemisel parandada? Lugege meie emaili seeria teist osa!\nKui teie emailiga vann on väga määrdunud, ärge kasutage puhastusvahendeid ega teravaid puhastusvahendeid.Materjal tundub väga tugev, kuid võib kiiresti kahjustuda. Soovitame leotada pesuvahenditega ja loputusvahendiga.\nVideo Board: Environmental Disaster: Natural Disasters That Affect Ecosystems\nProfessionaalselt puurida portselanist keraamilised plaadid edukalt\nPortselanist kiviplaatide puurimine on keeruline. Õpi kõike siin õige tööriista ja portselanist kiviplaatide puurimise kohta.\nLinaseemne värvid akendele, mis algul kõlab üsna vanamoodsana. Aga lubadus, meie esivanemad teadsid täpselt, mis oli hea!\nUue katte maksumus\nKatuselementide maksumus on sillutise ja betoneerimise vahel. Neid saab mõjutada kivist ja oma panusest.\nHõbedast terasest karastamine - milline kõvadus on saavutatav?\nKuidas hõbedast teras on täpselt kõvastunud ja selle materjali lõplik kõvadus on saavutatav maksimaalselt, siis leiate selle artiklis üksikasjalikult.\nSadul või katusekat on kõige populaarsem katus saksa keelt kõnelevates riikides. Klikkige siia, et teada saada selle katuse kuju kohta.\nEemaldage klaasikorrosioon ja vältige - see toimib\nMis on klaaskorrosioon ja kuidas see tekib, selgitab seda postitust üksikasjalikult. Lisaks sellele, mida saate klaasikorrosiooni eemaldamiseks ja vältimiseks teha.\nLateksvärvimine: Kas ma pean selleks praimerit?\nLateksvärv ei anna alati ideaalset alust maalimiseks: me ütleme teile, kui vajate seda krundi!\nKui paigaldate rullikardile pintsli tihendi, saate tuul ja külma hoida liikuvust piiramata. Kuidas mustandeid peatada.\nTehke köök selja taha ise\nElektrilise ahju saab ühendada - milliseid kulusid peate ootama?\nKas termostaati on võimalik külmkapis ise muuta?\nPaber aken puhtalt\nKodu õiguskaitsevahendid, kui tualett on ummistunud\nKui tualett on ummistunud, on vaja koduseid abinõusid. Klõpsa siia väga tõhusate meetodite ja nende jaoks, mida te ei kasuta.\nJõulupuu: milliseid alternatiive seal on?\nVahetu veesoojendi ja boiler otsese võrdluse teel


Meeste juukselõikus ja habemehooldus - Tartu Rahvaülikool\nKoolitusel jagab juhendaja nippe ja soovitusi, kuidas teostada kodustes tingimustest klassikalist meeste juukselõikust ning habeme piiramist. Koolitus on sinu jaoks, kui soovid teha lihtsat juukselõikust iseendale, pereliikmele või sõbrale.\nõhtune grupp N kell 17.30-20.30\nJuhendaja näitab erinevaid lõikustehnikaid ning tutvustab põhitõdesid, mida meeste juukselõikustes meeles peab pidama. Räägitakse lähemalt ka meestele mõeldud ilutoodetest ning nende vajalikkusest. Juhendaja näitab erinevad juukselõikusvõtteid ja habemepiiramist modellil. Koolitusel on olemas üks nukupea, millel kursuslased saavad erinevaid tehnikaid proovida.\nklassikaline meeste juukselõikus\nÕppe kogumaht 4 akadeemilist tundi (teoreetiline ja praktiline töö)\nteab, kuidas teostada meeste klassikalist juukselõikust ja on tutvunud erinevate meestejuukselõikus tüüpidega\nteab kuidas piirata habet\non tutvunud meeste ilutoodetega\nClaude on lõpetanud Tartu Kutsehariduskeskuse juuksurieriala ning läbinud habemeajamiskoolitusi ja kogunud praktilisi teadmiseid Tartus ja Tallinnas. 2016 aastal töötas Lumberjack barbershopis juuksurina ja hetkel töötab ta Soulmark Barbershopis juuksuri/habemeajajana.\nKõige parem oli praktiline osa, et ise sai juukseid lõigata ja samal ajal parandati käte hoidu jne. Kokkutulnud inimesed olid väga lahedad.\nMa jäin koolitusega väga rahule. Ta oli rahulik ja ei kiirustanud liialt, andis võimaluse kõike ise proovida, millest julgemad ka kinni haarasid. Grupp oli paraja suurusega, kõik said küsida ja koolitaja andis asjakohaseid vastuseid ja nippe.\nMulle väga meeldis, et kohal olid nii päris kliendid kui ka mannekeen ja tegu oli küllalt praktilise koolitusega. Meeldis ka, et ta rääkis hooldusvahenditest, see oli väga kasulik!\nTänu sellele koolitusele olen julgenud päris palju oma abikaasa ja poja peal harjutada ja nemad on nüüdseks minuga rahul.\nFotodel näitab juhendaja Claude Alt ette töövõtteid.


Vabaneda kuiv nahk käed\nKäed - see on ilmselt kõige aktiivsem osa meie keha. Seega, kui nahk kätel kuivamist, pragunenud, see ei ole lihtsalt rikub välimuse, kuid toob kaasa ka olulise ebamugavust.\nMiks kuiv nahk kätel\nEnamikul juhtudel on põhjuseks see negatiivne mõju keskkonnale.\nWinter tuulte ja külmade kuivada naha väljastpoolt.\nKodukeemia - peamine vaenlane ilus nahk käed. Nõudepesuvahendit, pesupulbrit põhjustada korvamatut kahju nahka. Mõned elukutsed (nõudepesumasin, koristaja, perenaine, jne) vajavad pidevat kontakti söövitavaid kemikaale.\nLiiga sage kätepesu kõva vee ja põhjalikult pühkida juhtima chapping.\nMe ei saa pagendada talvel või mitte käsi pesema, kuid me saame teha oma parima, et kaitsta oma nahka agressiivsete nupud.\nNõuanded raviks kuiva, lõhenenud naha korral käed\n1. Kaitske käsi. Kui käed on pidevalt avatud ärritajad, tuleks neid kaitsta. Kummist või latekskindaid kokkupuutel majapidamistarbeid ja riidest või nahast kindaid jätad külm.\n2. Peske käsi korralikult.Isegi kui teil on väga tundlik kuivade kätega, siis ei saa salvestada sisu neid puhastada. Lõppude lõpuks, regulaarne kätepesu on üks parimaid viise, kuidas ennetada grippi, nohu ja paljud muud nakkushaigused. Samas pead pesta oma käed õrnalt. See tähendab, et sooja vee asemel kuuma. Kuum vesi röövib naha oma loomulikku kaitsvaid rasvakihti. Ja kui teil on kuiv käsi, pestes neid kuuma veega, teete neid rohkem maad. Mõned dermatoloogid soovitavad puhastada ainult pestes käed, kui käed on väga määrdunud (pärast tualeti kasutamist, näiteks).\n3. Kasutage õrna puhastusvahendiga. Vältige lõhnastatud, antibakteriaalne, lõhnav seep, ja muidugi, majandus-! Üldiselt seepi kuivatab nahka, kuid kook seebi ründavad nahka, nii et see on parem valida vedeliku rikastatud looduslike õlide ja teiste toitainetega. Kui sa ikka predpochitate tahke seep, valida kõige pehmed.\n4. Olge meik. Proovi piirata kontakti käed näo toonerid ja alkoholi sidujaid, samuti tooted, mis sisaldavad alfa-hüdroksühapped (leitud mõned anti-vananemine kreemid), mis võib põhjustada ärritust ja kuivuse käed. Sel määral, et kasutada kindaid näohooldus.\n5. Valige kvaliteet kreem. Niisutav kätekreem on asendamatu vahend iga naine - neid tuleb kasutada igal ajal aastas, et säilitada ilu ja hellust käed. Ja mida rohkem kätekreem on vaja siis, kui nahk on kuiv. Sel juhul peate paks ja rikas kreem, mis on mõeldud spetsiaalselt väga kuivade kätega. Vali õli baasil kreemi. Vaata toodete osad:\nGlütseriin ja lanoliin - nad säilitada niiskust nahas.\nPiimhape ja karbamiidi - aitab leevendada kuiva nahka.\nHüaluroonhape - aitab nahal säilitada niiskust.\nTaimeõlid - oliiviõli, sheavõi, jojobaõli, viinamarja seemne, ja nii edasi. D.\nKui olete leidnud sobiva kreemi, kasutage seda sagedamini - pärast iga kätepesu ja igal ajal, kui nahk on kuiv.\n6. kindaid öösel hlopchatobkmazhnye. Kasuks tuleb nahale käsi enne magamaminekut, käed määrdunud paks koor ja kulumise puuvillased kindad 30 minutit või üleöö. See võimaldab rajatis paremini taluda, ja hommikul oma pastakad on pehme nagu samet.\nKui on vaja pöörduda nahaarsti\nKui käed on kuivad, hoolimata rakendada kõiki neid nõuandeid, siis tuleb konsulteerida nahaarst. Võib-olla tänu kuivaks käteekseemi. Sel juhul arst kirjutab kreemid ja salvid raviks kuiva, ärritunud nahka, mis on kindel, et tuua teile leevendust.


(Parandatud! Ettevõtete külastust ei toimu) Peaminister väisab teisipäeval Keri saart ja Rakveret | Valitsus.ee\nAvaleht Uudised (Parandatud! Ettevõtete külastust ei toimu) Peami...\n12. november 2019 - 7:04\nStenbocki maja, 12. november 2019 – Teisipäeval suundub peaminister Jüri Ratas ringsõidule, mis algab Keri saarelt ja jätkub pärastlõunal Rakveres.\nViimsi vallale kuuluval väiksel saarel tutvub Ratas sealse tuletorniga ja kohtub saart haldava MTÜ Keri Selts liikmetega. Vabariigi Valitsus on otsustanud toetada kriitilises seisus tuletorni rekonstrueerimist 2,12 mln euroga sihtotstarbelisest reservist, kuna tegu on mereohutuse ja kultuuriväärtuse seisukohalt olulise objektiga.\nRakveres kohtub peaminister linnajuhtide ning -elanikega. Kavas on koosolek Rakvere linnavalitsuses ning gümnaasiumi ja sotsiaalkeskuse külastus.\nEesti Geoloogiateenistuse Rakvere büroos räägitakse Eesti maavarade uuringutest ja nende perspektiivsusest.


Ohutus - Subaru\nForesteri standardvarustusse kuuluvatel eesmistel turvavöödel on eelpingutid, mis hoiavad sõitjaid kindlalt kohal ning koormuspiirikud, mis vähendavad rindkere vigastuste riski. Kõik istmed on varustatud kolmepunkti turvavöödega. Ohutuse täielikuks tagamiseks on Forester varustatud eesmiste ja külgmiste turvapatjade ning turvakardinatega. Tänu aktiivpeatugedele on vähenenud ka vigastuste risk tagant otsasõidu korral. Esiistmete aktiivpeatoed liiguvad tagant tulnud löögi korral ettepoole, aidates toestada sõitjate päid. Lisaks kõigele on Foresteri tagaistmetel ISOFIX kinnitused lastetooli paigutamiseks.\nJalakäijad ja jalgratturid on liikluses kõige kaitsetumad. Seepärast on Forester loodud õnnetuse korral vigastama kaitsetuid liiklejaid nii vähe kui võimalik. Mootori ja kapotikaane vahele jääb suur ruumiosa, mis kokkupõrke korral toimib deformatsioonitsoonina. Lisakaitset pakuvad löögijõudu neelavad põrkerauad ning kokkupõrkel lahti murduvad mootorikatte kinnitused ning klaasipuhastid.\nForester kere on parema juhitavuse nimel konstrueeritud kergmaterjale kasutades. Samas on ta turvalisust silmas pidades ka äärmiselt tugev. Sõitjateruumi ümbritseb niinimetatud turvapuur, mille ringikujulised tugevdusraamid ulatuvad katusest uksepiilarite ning põrandani. Ülitugev turvaraam on vastupidav ja hajutab löögijõudu igasuguse kokkupõrke korral. Sõites Foresteriga, oled sa kindlalt kaitstud.\nKõrge isteasend ja suurepärane nähtavus nii ette kui taha annavad Foresteri juhile hea ülevaate ümberringi toimuvast ning aitavad lihtsalt manööverdada ka kitsastel teedel ja keerulistes kohtades. A-piilarite õige paigutus ja küljeklaaside eesnurka lisatud veerandaknad vähendavad võimalikke pimenurki. Küljepeeglid on avarama vaatevälja saavutamiseks kinnitatud uksepaneelidele.\nIga Foresteri standardvarustuses olev stabiilsuskontrolli süsteem (VDC) jälgib ja analüüsib erinevate sensorite abil, kuidas sõiduk püsib juhi poolt valitud kursil. Võimalikus ohuolukorras, järsku kurvi võttes või takistusest mööda põigates, reguleerib süsteem sõiduki teel hoidmiseks veojõu jaotust, mootori võimsust ja pidureid kõigil ratastel.


Mäng Küüliku otsimine. Play online tasuta\nMäng Küüliku otsimine Online\nMängu kirjeldus: Bunny Quest mängus aitame küüliku Robertil saada endale maitsvat kapsast ja porgandeid. Enne ekraani kuvamist näete erinevaid asukohti. Oma erinevate otstega näeme köögivilju. Kuid nende viis on erinevate takistustega. Ja mida teie küülik jõuaks köögiviljadesse, mida on vaja lahendada mitmesuguseid mõistatusi. Näiteks taastage tee terviklikkus. Selleks liigutage puuduv element dippumba kohale ja siis meie küülik saab soovitud objektiga ohutult liikuda.\nBunny Quest mängus aitame küüliku Robertil saada endale maitsvat kapsast ja porgandeid. Enne ekraani kuvamist näete erinevaid asukohti. Oma erinevate otstega näeme köögivilju.\n© playgame24.com - free online mängu Küüliku otsimine ().\nPlay online flash mäng Küüliku otsimine tasuta. Ära unusta Hinda seda mängu Küüliku otsimine ja jagada seda mängu oma parimad sõbrad.