Esileht Teemad Persoon Töised tuik-SOONED koguduses\n10/2008 Vilja Lige, Oleviste kogudus\nSoonte perest võiks kirjutada väga lühikese loo – ilus ja tubli perekond. Nad oskavad kõike ja teevad kirikus kõike. Sellega oleks lugu valmis. Hea kujutlusvõimega lugeja arvab, et küllap on selles peres nii sõna- kui laulumehi ja võib-olla ka mõni pilli- või abistajamees. Neid koguduses lähedalt nähes ja tundes võib aga veel muidki andeid välja tuua. Märksõnadeks abivalmidus, teenimine, ohvrimeelsus, andekus. Ilus eeskujulik nimistu.\nKäesolev lugu valmis vaatluse, interneti ja telefoni abil. Kui pereemaga telefonis rääkisin ja üht-teist kirja panna püüdsin, juhendas ta samal ajal poegasid, esitas neile küsimusi ja vahepeal kuulsin naeruga pooleks: „Meil käiakse päev otsa uksest sisse, uksest välja, uksest sisse, uksest välja."\nSoonte kodu asub Tallinna kesklinnas, kuhu kostavad lisaks naabertänavate tihedale liiklusele ka Pika Hermanni lipuheiskamise ja Vanalinna kirikukellade helid. Pereema Varje armastab ikka öelda, et nad elavad (kunagises) Saaroni palvemajas. Palvemaja vaimsus on siin kodus säilinud. Sellest majast õhkub külalislahkust, soojust ja jumalakartust. Peres on lisaks Ermole ja Varjele kolm toredat noormeest – Hendrik (23), Priidik (19) ja Edward (15). Maja teises pooles elab Ermo ema Irlanda. Ja see pole kaugeltki kõik. Nii-öelda Saaroni palvemajas elab aeg-ajalt ikka muud rahvast ka. Neid, kel kusagil elada pole või lihtsalt hädalisi ja öömajalisi. Näiteks Varje laululapsi või poiste sõpru. Ka neid koguduse sõpru, kes on veel „vähe usklikud" ja keda igas kristlaste kodus kahjuks ei oodata. Vahel on õhtuti majas laulukoori rahvas või palvetajad. Köögis on alati pliit ja küpsetusahi tegevuses, toidulaud on kõigile külalistele rikkalikult kaetud.\nAga selles majas on veel midagi väga erilist. Kui läheksime ajas mõned sajandid tagasi, siis oli loomulik, et mõne suurema linnamaja söögisaali kogunes iga päev kümmekond inimest ning sageli olid makstud muusikud pererahvast lõbustamas. Soonte peres aga haarab vanem poeg viiuli või kitarri, keskmine flöödi ja noorim hakkab tšellot häälestama. Klaveri taha istub ema või keskmine poeg. Ilusat muusikat teevad. Ja loomulikult mitte ainult kodus, vaid ka kirikus. See ongi kõige imelisem, et nad mängivad igal pool, kus vähegi vaja. Lisaks kõigile suure koguduse vajadustele jumalateenistuste, matuste, pulmade, juubelite näol on neil ka külla minnes pillid kaasas. Nii on selle pere komme, nende ilus ja eriline visiitkaart. Mõni inimene võib küsida, kuidas see võimalik on, kes ja kuidas neid sunnib? Tundub, et kui ema oma tasasel rahulikul häälel väikse vihje teeb, on pillid nagu võluväel valmis pandud ning musitseerimine lähebki lahti.\nMiks poisid just neid pille mängivad? Vanemad peavad seda Jumala juhtimiseks, näiteks ka mõlemad vanaisad mängisid viiulit. Nii pandi esimene poeg viiulit õppima. Teine sai flöödi ja kolmandale tuli mingi teise kõlaga pill valida. Ema muigab: „Turumajandus" ja lisab professionaalselt, „tšellomängijaid on vähe."\nErmo on mees, kes räägib vähe ja teeb palju. Tema ja õe lapsepõlv möödus selles samas armsas kodus, mida Ermo on palju laiendanud. Ta on tänase Tehnikaülikooli vilistlane ja töötab oma erialal, milleks on elektroonika. Tema töö on väga intensiivne ning igapäevased sõidud ulatuvad üle Eestimaa piiride.\nSiinkohal võiks rääkida Jumala juhtimisest ja hoidmisest. Olgu see siis autoroolis, kõiges, mis lapsi puudutab või mistahes teises eluolukorras. Sooned on tänulikud, et nende pere ja kodu üle on Jumala kaitse ja vari olnud. Nende elu koosneb väikestest imedest, lapsepõlvest peale. Mitmed suured õnnetused on ära hoitud.\nKui Oleviste kirikusse tulla, siis võiks pikalt jutustada, kuhu Ermo oma käed külge pannud on. Lihtsam oleks ehk jälle öelda, mida ta teinud ei ole. Alustame sellest, mis välja paistab – muusikatööst. Ermo on laulnud kõigis Oleviste koorides, kui just naiskoor välja jätta. Kui lapsed olid väiksed, oli Oleviste lastekoor ja poistekoor Soonte pere osa. Lastelaagrid, suvefestivalid, välisreisid ja EKB Liidu lastepäevad olid kohad, kuhu lapsi viidi. Sellega kaasnes alati suur mure ja vastutus võõraste laste eest. Ei aidanud muu, kui tuli jälle põlved maha panna ja palvetada. Laste- ja muusikatöö kestab siiani. Kuna paljud lapsed olid mittekristlaste kodudest, siis olid Varje ja Ermo neile vanemate eest nii emotsionaalses kui materiaalses tähenduses. Erinevad muusikaprojektid laste- ja Maarja Vardja segakoori muusikalide ja salvestuste näol on võinud osa saada Ermo mitmekülgsest toest. Koguduses ollakse harjunud, et mastaapsed rekvisiidid on lihtsalt olemas ja paigaldatud, proovide vaheajal on suupisted enesestmõistetavalt laual. Aga, uskuge, ilma Ermo ja tema meeskonnata see nii ei oleks!\nKirikust välja astudes ei lõpe Ermo tegevus. Kui mõnel tuttaval või töökaaslasel abi vaja, on jälle põhjust arvata, et seal võib leida Ermo abistavaid käsi, sageli mõni poegadest abiks kaasas. Kes teeb, see jõuab, võib selle mehe kohta öelda. Ermo õpib Kõrgema Usuteadusliku Seminari Tallinna rühmas ning jagab ka koguduses vaimulikku sõna.\nVarje pärineb Raplast 3-lapselisest usklikust perekonnast. Rapla Vabakoguduses oli ta teismelisena noortejuht ja pani teised omaealised ansamblis laulma. Tema muusikaõpingud jätkusid Tallinnas Otsa-koolis ning Eesti Muusika- ja Teatriakadeemias. Ta töötab muusikaõpetajana ning tema õpilasi on kooli muusikatundidest meie kirikusse jõudnud, alguses toreda lauluõpetaja lastekoori, hiljem on aga mitmed neist pöördunud ning teenivad kaasa erinevates kogudustes üle Eesti. Laululaste suust võib vahel kuulda, kuidas Varje on neile rohkem ema, kui mõnel pärisema. Kooriproovis laule õpetades muudab ta vahel sõnu, tõlgib mõne fraasi uuesti või teeb ka lihtsalt uue laulu.\nMida võib veel Varje anneteks pidada? Ta on väga tubli perenaine – töötab metsas, aias ja põllul, tema keldri riiulid võivad alati sügiseks erinevate hoidiste üle uhkustada. Kui Piiblist Õpetussõnade lõpust tubli naise kohta lugeda, siis ongi seal kirjas Varje iseloomustus. Ta on palvevaimsust hoidev naine, kes oma pojad õigele teele juhatanud ja oma pere eest igati nii nähtavas kui nähtamatus mõttes hoolitseb.\nVarje on õnnelik, et meie ühiskonnas on uus ajastu, mil koolide kirikukontserdid jõulude ajal on midagi sellist, millest varem unistadagi ei julgenud. Tal on ka mitmeid toredaid kristliku taustaga kolleege ja neid, kes vajavad teisi kristlasi enda kõrvale toeks.\nPojad Hendrik, Priidik ja Edward musitseerivad erinevates koorides ja ansamblites oma koguduses ja väljaspool. Muusikapisik on neid kõiki nakatanud. Ema ütleb oma rahulikul moel: „Vahel hakkavad oma raskeid käike harjutama öösel kella kolme paiku, ma ei saa kohe siin majas magada." Kui koguduses mõni koorijuht uut lauluseadet või fonogrammi soovib, tulevad kõige huvitavamad seaded Hendrikult. Näitena võib tuua eelmisel aastal ilmunud Maarja Vardja dirigeeritava Oleviste segakoori esitatud muusika. Hendriku seaded on kolme venna poolt esitatuna väga nauditavad. Lisaks pillimängule võib kõiki noormehi kuulda soolot laulmas.\nVanem poeg Hendrik on lõpetanud Tallinna Muusikakeskkooli, praegu õpib Tallinna Muusika- ja Teatriakadeemia dotsent Urmas Vulp'i viiuliklassis. Samuti töötab juba ERSOs. Laseme tal endast rääkida:\n„Minu tööks ja hobiks on muusika. Viiul, kitarr, muusika kirjutamine ja stuudiotöö võtavad nii palju aega ära, et muuks seda lihtsalt ei jagu. Siis kui muud enam ei jõua teha, siis käin rulluiskudega sõitmas või lihtsalt jalutamas ning nautimas Jumala imelist loomingut. Kas siis mererannas või värskelt lõhnavas männimetsas.\nMulle meeldib koos perega kirikus käia, teha muusikat, laulda kooris, ehitada maja, pidada tähtpäevi. Kuna me oleme kõik juba päris suured, siis me ei tee enam paljusid asju koos vanematega. Pigem teeme kõike vendadega kolmekesi. Suurim kirg on meil kindlasti muusika ja selle kõrvalt ei jää väga palju aega teisteks tegevusteks. Üsna tihti teeme filmiõhtuid ja käime üritustel.\nNeed tegevused, mida terve perega teeme, on ikkagi seotud kirikuga.\nIsaga koos tegeleme praegu väga palju ehitusega. Ema on pigem ülevaataja ja ta toob meile muidugi süüa ka."\nEma lisab: „Tal on kodus pill kogu aeg näpuvahel, ta ilma ei olegi."\nKeskmist poega Priidikut lubavad ta vennad kõige andekamaks pidada, kuigi nad on seda kõik. Priidik lõpetas gümnaasiumi hõbemedaliga ja oli oma kooli tunnustatud muusik, mida oli isegi koolidirektor märganud ega olnud kooli kontsertidel kiitusega kitsi. Priidik räägib, mis talle meeldib:\n„Flööt ja klaver on põhilised, peale nende meeldib lugeda, trenni teha, Edwardiga pinksi mängida ja hästi palju muusikat kuulata. Perekondlikud sünnipäevad on toredad, sest siis saab hästi palju süüa. Praktiliselt iga laupäev käime ka koos saunas (välja arvatud ema)."\nNoorim poeg Edward õpib Muusikakeskkoolis. Temal on selline unikaalne klass, kus pooled õpilased on kristlased. Usuinimesed on ikka muusikat väärtustanud ja kirikutööle mõeldes pannakse lapsed muusikat õppima. Endast räägib ta järgmist:\n„Mulle ei meeldi liiga palju esineda. Kirikus meeldib. Ja sportida meeldib, korv- ja jalgpall on lemmikud. Reisimine on tore. Lisaks pere- ja kirikureisidele olen ka koolireisidel käinud, näiteks Austraalias."\nSoonte peres ei peeta paljuks katusel või aianurgas valjuhäälselt laulda ja ikka vaimulikke laule: „Jerusalemm, Jerusalemm..." või „Mu vend, mu vend, kas taevas ma teretan sind?" Uued naabrid on uurinud, et mis sorti rahvas see ka on? Ütleme, et mitte pühapäeva-kristlased.\nKuidas algas Varje ja Ermo ühine tee? Kui Varje Otsa-koolis õppis, nägi ta tänaval tuttavat Urvet, kes ütles: „Tule meile harjutama, meil ka klaver. Mis sa sinna sugulaste juurde ikka lähed!" Ja nii see ilus lugu algas, Urve oli lähedane, kuid tema vennast sai veelgi lähedasem, abikaasa. Eelmisel sügisel tähistati koos sugulaste ja sõpradega hõbepulma. Varje ja Ermo on pealtnäha erinevast puust, kuid nad sobivad. Kodused tööd on jagatud vastavalt vajadustele ja oskustele. Ermo töö on kirjavahetus, arvete maksmine, maja korrashoid. Kui tema poes käib, on Varje sõnul külmik täis. Hilisõhtuti meeldib neil koos koertega kõndimas käia, kodulähedane Stroomi rand on lemmikpaik. Ermo armastab ka poistega koos sportida ja muidugi maja juures töid teha.\nKui küsin, mida Soonte perele ei meeldi teha, vastab Priidik: „Ei tulegi kohe midagi meelde, asi on vist selles, et me ei tegele ebameeldivate asjadega."\nSoonte pere kohta võib öelda lõpetuseks – 24/7 kristlased, 24/7 muusikat. Ja soovime, et inglitiib ikka saadaks ja Issand annaks jõudu, tervist ja inspiratsiooni!


Inno ja Irja kohvik: Autorollotajad on kaotanud kontrolli erakonna üle?\nAutorollotajad on kaotanud kontrolli erakonna üle?\nPraegu võimul olevat Reformierakonna seltskonda võib tinglikult nimetada autorollotajateks, sest Autorollost välja kanditud sajad tuhanded eurod (3,5 miljonit krooni) rajasid Reformierakonna tee valimisvõidule. Autorollo protsessi uurimise venimine ja oluliste tõendite arvestama jätmine on ilmselt üks asjaoludest, miks politseijuht Elmar Vaher sai ametikõrgendust ajal, kui ta jäi vahele valetamise ja riigi tagant varastamisega. Stiilis, et kui pesed ühe päti puhtaks, siis võid ise ka pätti teha. Politsei on seoses Autorollo protsessiga kaotanud Eestis igasuguse usalduse, rääkimata täiesti ebaõnnestunud Narva koolitüdruku Varvara jõhkra surma uurimisest. Öelge siis, et Eesti pole korrumpeerunud ühiskond. Ja küsite, miks majandus ei kasva. Või miks inimesed lahkuvad, nii et tuleb migrante sunniviisil sisse vedada. Need asjad on kõik omavahel seotud. Kala hakkab mädanema peast.\nAga nüüd on juhtunud säärane huvitav lugu, et see Autorollo-bande on kaotanud kontrolli oma erakonna üle. Kuidagi muudmoodi ei saa põhjendada asjaolu, et üks oluline seaduseelnõu Riigikogus Reformierakonna häälte puudumise tõttu kokku kukkus. Peaminister küll vabandas, aga see ei muuda asja. Häbi peaks olema!\nReformierakonna jamad ei jää välismaal tähelepanuta. Äsja käis peaminister visiidil USAs ja temaga polnud nõus kohtuma ükski kõrgem ametiisik. Raske arvata, miks.\nkirjutas Inno at 21:56\nKuidas on võimalik, et hr. Nilsson tegi Reformierakonna tagatoas suurepärast tööd. valdas filigraanselt poliittehnoloogiaid, suutis hästi valida ja paigutada kaadrit jne. jne.Superman, ütleks, kui ta poleks Autorollos näidanud ennast täieliku äpuna ,tehes labaseid vigu.\nEga tal ometi Tarka Meest taskus polnud?\n15. aprill 2016 00:10\nVana Väino oli nõus end tanki panema.\n15. aprill 2016 10:35


Läti ravimitehas jätkab Magnumi süüdistamist\nTallinna farmaatsiatehase omanikfirma Magnum Grupp farmaatsiadivisjoni juhataja Priit Kivi peab esitatud süüdistustest kõige tõsisemaks raha väidetavat kantimist off-shore-firma arvele. Täna valmib Tallinna farmaatsiatehase tellitud raport audiitorfirmalt Price Waterhouse antud tehingute kohta.\nTallinna farmaatsiatehase desinformatsiooni tõttu kaotavad eelkõige tuhanded väikeaktsionärid, väidab Valeri Malõgin. «Farmaatsiatehas lausa irvitab aktsionäride üle,» lausub ta.\nMalõgini sõnul ei vasta tõele Tallinna farmaatsiatehase omanike teated Moskvasse rajatava tehase ja apteekidevõrgu kohta. Läti ravimifirma suuromaniku väitel on alusetud ka Magnum Grupi juhtide poolt Lätis ja Leedus levitatud kuulujutud, nagu oleks tema Tallinna farmaatsiatehasele ligi 20 miljonit krooni võlgu.\nMalõgini osalusega Balti riikide üks suuremaid farmaatsiaettevõtteid Olainfarm asub 13 kilomeetri kaugusel Riiast. Olainfarmi president Malõgin ostis 51 protsenti ettevõtte aktsiatest selle aasta kevadel enda sõnul üle miljoni lati (üle 24 mln krooni) eest.\nLisaks Malõgini firmale Olmafarm on Olainfarmi teised suuremad aktsionärid osade Eesti pankade kliendid. Forekspanga, Hansapanga ja Hoiupanga klientidele kuulub Hansa Investeeringute ASi teatel 30 protsenti Läti ravimitootja aktsiatest.\nTallinna farmaatsiatehase endine direktor Priit Kivi on ajalehele Postimees öelnud, et Valeri Malõginile kuuluv ravimifirma Aroma on farmaatsiatehasele võlgu umbes 20 miljonit krooni. Kivi ei välista, et Tallinna farmaatsiatehas võib Malõgini kohtusse anda.\n«Erinevad Malõginile kuuluvad firmad on jätnud kaupade eest tasumata,» väidab Kivi.\nValeri Malõgini sõnul on tegemist laimuga ja ta kaalub tõsiselt, kas mitte anda hoopis Kivi nende väidete eest kohtusse.\nMalõgini käes on kaksteist Magnum Grupi juhatuse esimehe Margus Linnamäe allkirjaga maksekviitungit aastatest 1994 ja 1995, mis tõestavad, et Malõgini firma Aroma on maksnud firmale Grandstar 793 000 USA dollarit. 20. septembril 1994 saatis Linnamäe Aromale kirja, milles ta palus saata kauba eest raha firma Grandstar arvele. Malõgini väitel on Grandstar offshore-firma.\nMalõgin oletab, et tegelikult võis Magnum Grupp seda raha kasutada Tallinna farmaatsiatehase eest tasumiseks, mõne poliitilise partei rahastamiseks või isiklikuks otstarbeks. Malõgini sõnul müüs Aroma 1994. aastal Tallinna farmaatsiatehasele toodangut nelja miljoni USA dollari eest.\nMalõgin kahtleb ka audiitorfirma Price Waterhouse objektiivsuses ja lubab anda kõik tema valduses olevad firmat Grandstar puudutavad dokumendid üle Eesti majanduspolitseile.\nTallinna farmaatsiatehase avalike suhete konsultant Aap Tänav on väitnud uudisteagentuurile BNS, et kuna Aroma ei tasunud farmaatsiatehaselt saadud kauba eest õigel ajal, volitas farmaatsiatehas firmat Grandstar tegelema Aroma võlgnevuste sissenõudmisega. Seejuures kohustus Grandstar tema väitel tasuma Aromalt sissenõutud raha kogu ulatuses Tallinna farmaatsiatehasele, mille tehas on kätte saanud. Tänava sõnul on tal palju dokumente, mis tõestavad, kui palju raha on farmaatsiatehase kassasse laekunud.\nTallinna farmaatsiatehase pearaamatupidaja Aivi Velleste ütleb, et vaidlusalune raha on sularahana ettevõtte kassasse laekunud. «Ma ei tea, kas need summad kattuvad,» lisab Velleste.\n«Audiitorfirma Price Waterhouse hakkas teisipäeval kontrollima firmaga Grandstar tehtud tehinguid,» lisab Velleste. «Kahjuks on aga kõik tolleaegsed raamatupidajad ettevõttest lahkunud ja seetõttu pole kelleltki kommentaare küsida.»\nMargus Linnamäe väidab, et Malõgini väited on absurdsed. «See ei ole meie jaoks tõsine teema,» ütleb ta. «Seoses selle vene päti kommentaaridega ma mingeid omapoolseid kommentaare ei anna.»\nValeri Malõgini sõnul käisid tema kaastöölised esmaspäeval Moskvas kohapeal olukorraga tutvumas. «Mingist tehase ehitusest pole juttugi,» räägib Malõgin. «Sadovaja ringil Frunze akadeemia vastas ei lubata kellelgi tehast ehitada,» lükkab ta ümber temani jõudnud Tallinna farmaatsiatehase lubadused.\nMalõgin ütleb, et tema kolleegid tuvastasid Moskvas, et Eesti-Vene ühisettevõte Mostal, mis peaks pakendama Tallinna farmaatsiatehase toodangut, eksisteerib ainult paberil.\nPriit Kivi muigab selle jutu peale. Tema sõnul asub Frunze akadeemia vastas ainult ühisettevõtte Mostal kontor. «Mostal tegeleb koordineerimisega,» selgitab Kivi ettevõtte ülesandeid. «Mostalil on kõik vajalikud sertifikaadid tegutsemiseks olemas,» väidab ta.\nKivi ütleb, et majanduslikel kaalutlustel pakendatakse Tallinna farmaatsiatehase toodangut praegu Moskvast mitukümmend kilomeetrit eemal asuvas ?olkino vitamiinitehases. «Lõpetamisjärgus tehasehoone asub Moskva äärelinnas Koko?kinos,» lisab ta. «Sellele projektile astusid Moskva tervishoiuorganid vahele, sest see hoone pidavat asuma liiga ligidal elamurajoonile.»\nVenemaa tervishoiuministeeriumi aseminister Aleksei Vilken tunnistab, et kuuleb Tallinna farmaatsiatehase ehitustest Moskvas esimest korda. «Loomulikult on neil õigus ehitada,» lausub Vilken. «Selleks peavad olema vajalikud kooskõlastused ja Moskva linnavalitsuse luba. Kahtlen aga väga, kas kesklinna tsooni neile ehitusluba antakse.»\nKivi tunnistab, et Moskvasse kavandatav apteegiprojekt praegu seisab. Sellele projektile otsitakse Soomest partnerit, kes tooks kaasa oma oskusteabe ja Soomes mahakantud apteegiseadmed, lausub Kivi. Huvid põrkuvad järgmisel erastamisel\nTallinna farmaatsiatehas peab Valeri Malõgini süüdistusi konkurendi teadlikuks rünnakuks, mille eesmärk on nurjata Läti Grindexi ravimitehase ja Tallinna farmaatsiatehase ühendamine. Seeläbi võiks tekkida Balti riikide suurim farmaatsiaettevõte ja Olainfarm kaotaks oma juhtiva positsiooni Baltimaades.\nKevadel osalesid Grindexi erastamisel Valeri Malõgin koos Hansa Investeeringute ASiga ja Eesti Investeerimispank. Erastamiskonkursi võitis Eesti Investeerimispank, keda nõustas Magnum Grupp.\nKuni novembri alguseni saab esitada pakkumusi järgmise farmaatsiaettevõtte, Riia farmaatsiatehase erastamiseks. Malõgini andmetel palus Grindex esmaspäeval Läti erastamisagentuurilt luba osaleda sellel oksjonil.\n«Ma pole veel otsustanud, kas mina osalen erastamisel,» lisab Malõgin. «Hindan olukorda. Kui see kujuneb soodsaks, siis osalen.»\nMalõgin tunneb hirmu, et Magnum Grupp tahab ühe ja sama raha eest erastada Lätis mitu farmaatsiaettevõtet. «Ma ei taha, et Lätis see neil õnnestuks,» lausub ta.\nMalõgin rõhutab, et Olainfarm ja Magnum Grupp pole konkurendid ravimiturul, sest Olainfarm toodab retseptiga ravimeid, Tallinna farmaatsiatehas ja Grindex peamiselt ilma retseptita ravimeid, nagu analgiini- ja aspiriinitabletid, mitmesugused salvid ja vitamiinid. «Küll aga oleme konkurendid finantsturul,» väidab Malõgin.\nKuna pangad on Balti riikides juba platsi puhtaks teinud, põrkuvad praegu huvid atraktiivseimas ja suurima kasumimarginaaliga tööstussektoris -- farmaatsiatööstuses, ütleb Priit Kivi. «Keegi on huvitatud kogu Balti riikide farmaatsiatööstuse oma kontrolli alla allutamisest,» lisab Kivi.\n«Ma ei salga, et ka Magnum Grupp on sellest huvitatud,» ütleb Kivi. «Võitlus käib ja igal juhul me alla ei anna.»


Margit Adorfi alternatiiv presidendi kõnele: mina näen teistsugust Eestit - undefined - Eesti Päevaleht\nArvamus 20. august 2017\nMargit Adorfi alternatiiv presidendi kõnele: mina näen teistsugust Eestit\nKui kujundada pilt Eestist presidendi kõnede järgi, siis jääb selline mulje, et meil on kõik üdini ilus ja hea, voolavad piimajõed, kasvavad pudrumäed, üksteisest hoolitakse, riik armastab oma rahvast ja me pole iialgi olnud nii jõukad kui varem. Mina näen teistsugust Eestit.\nMina näen teistsugust Eestit. Näen seda, kuidas ammumöödunud sõja vari ikka veel lehvib maa kohal. Ma näen, kuidas idaneb ida poolt imbuv hirm. Ma näen, kuidas punaparteilased on vahetanud värvi, kuid nende sisu on endiselt mürgine, skeemitav, vassiv ja varastav, silmakirjatsev, parastav, laristav. Ma näen, kuidas maa kurnamine ei lakka ja ikka veel soovitakse panna jõgesid vastuvoolu voolama, mesilinde käsu peale lendama.\nMa näen teistsugust Eestit. Näen ahnust ja rumalust, altvedamist, sõnade söömist. Ma näen tühje lubadusi ja loosungeid, õõnsaid pooltõdesid, puhevil puuslikke, karkudel kratte. Ma näen palagani ja kloune, vaipade alttõmbamist, tantsu habemenugadel, pidu katku ajal. Ma näen muinasjutte, mille lõpud on õnnetud, näen kitsikust, käegalöömist, allaandmist. Ma näen sumbumist, allasurumist, muttatampimist. Ma näen kaevusülitamist, sildade põletamist, reetmist ja mahamüümist.\nMina näen teistsugust Eestit. Näen, kuidas pime peab uuesti tõestama, et ta tõepoolest ei näe. Näen, kuidas kuulutatakse, et töökohti on külluses, tööjõudu napib, kuid tõde seal taga on, et tööle peaks pealegi maksma. Ma näen, kuidas inimest peetakse pudulojuseks, kõht täis, küljealune kuiv, nüüd ole rahul! Ma näen, kuidas asjad ei klapi, seadus ei kehti, maksud ei toimi, kõik jookseb liiva, reeglid on kreenis, laev läheb põhja ja rotid põgenevad. Valge laeva lael aga käib pidu, kus muinasjutuvestjad söövad- joovad, üksteist takka kiidavad.\nOn aeg lõpetada tühjad kõned\nMina näen teistsugust Eestit. Ma näen umbusku ja umbusaldust, ebausku ja ebajumalaid. Ma näen varisere ja kokkuvarisemist, vaenu ja õelust, jonni ja viha. Ma näen vastandumist ja vastuolulisust, üksmeele puudumist, üksiküritamist ja lahkulöömist. Ma näen väljasuremist ja hääbumist.\nMa räägin läbi lillede ja ridade vahelt, neile, kes veel oskavad seda keelt. On aeg vihata ja on aeg sallida. On aeg vastu hakata ja mitte leppida. On aeg armastada omasid ja hoida oma peret. On aeg olla uhke eestlane ja on aeg jääda ellu. On aeg hoida ka neid, kelle kukkur ei kõlise, kelle põllesabas ripub põngerjas, kõhus tuksub uus elu, olgu neid põnne siis kümme või üks, olgu see ema siis üksi või kärgperes, tanu all või vallaline. On aeg hoida eestlast ja oma keelt. On aeg lõpetada tühjad kõned ja maha matta vimm väetima suhtes. On aeg tõmmata pilk taevasinalt, langetada silmilt valge kae ja vaadata musta stsenaariumit.\nRiik vaatab enesetappe pealt 377\nVene dissident: eestikeelne kool on üksnes kangelastele 202


- Fotoliige parast suumimist\nKaamera anduri nimi. Ilmselgelt fujifilm on praegu rohkem keskendunud mitmekülgsusega kombinatsioonis suhtelise kättesaadavusega ja seetõttu ei taha veel ohtu kallis nišimudelid professionaalseks videoks kuigi töö selles suunas on ilmselgelt läbi viidud. Jagage sõpradega! See ei ole oluline, kui palju objektiivi nutitelefonis, olenemata sellest, kes neid vabastati Carl Zeiss, otsustades ka uute Nokia kaamerate kvaliteedi järgi. Teisisõnu: see ei ole tahtlik, vaid sunniviisiline piirang.\nPildi stabiliseerimine. Tööseisundis on maatriks pidevalt "magnetite puhul ja vahetab kaamera nihe kompenseerimiseks 5 telge. Koostöö optilise stabilisaatoriga objektiivis on võimalik - see on pikaajaliste läätsede jaoks asjakohane, mille nihe kompenseerib maatriks halvasti.\nStandardiga kasutamisel - ehk kõik 5,5 sammu. Sisese stabilisaatori lisamine ei ole selline lihtne asi, sest see võib tunduda: kui maatriks jäik fikseerimine, Fotoliige parast suumimist vallandamisest võib peaaegu ei jõua. Siiski, kui maatriks on suspendeeritud olekus, muutub see selliste asjade jaoks palju tundlikumaks.\nOn teada, et Katiku klõpsamine mitmetes kaamerates teised tootjad põhjustab mikroskoobi ja ei võimalda saavutada täiuslikku teravust, isegi väga lühikese väljavõtetega. Seetõttu kasutasid Fujifilm insenerid katiku seadme amortisatsiooni suspensiooni: see on kinnitatud 5 vedruga, mis töötavad vibratsioonina.\nSamal ajal vältige see "jooksva katiku" mõju või ribad kunstlikest valgustuslampidest - tavapäraste esemetega täielikult elektroonilise katiku jaoks. X-T2 maatriks on emaplaadil jäigalt kinnitatud, nii et väike vibratsioon päästikast klõpsab see mingil moel, režiim elektronide ees kardin X-T2 ei ole. On palju märgatavaid muudatusi. Insenerid Fujifilm vajas kusagil paigutada ülalkirjeldatud Kuidas teha rohkem oma liikme suurust magnetpolster maatriksi ja vedruga suspensiooninii et see pidi olema kõrgem ja paksem.\nKaamera lõpetab objekti jälgimiseks ja korduva presside korral hakkab kõige tõenäolisemalt tegutsema midagi muud - kui te ei ole teie ees üksi, ja objektid pidevalt Fotoliige parast suumimist ja kattuvad üksteisega, soovitud külastamiseks on üsna raske. Püsiv pressimine AF-sisse lülitatud nupud, mis ei ole seotud katiku katikuga, saate objekti pidevalt fookus - igal juhul pidevalt hoida, samas kui kaamera automaatika sellega hakkab.\nAutofookusx-H1 kasutab sama paigutuse fookuspunkti, millest töötab faaside määratlusega ja ülejäänud - ainult kontrastsuse määratlusega. See ei ole Aga seal on positiivseid liikumisi: X-H1 on suurenenud tundlikkus faasipunktide nõrga valgustusega: kuni -1 EV. Kui pildistades tänaval öösel, kontserdil, kirikus ja teistes sarnastes olukordades, töötab X-H1 palju kiiremini kui X-T2, kuid see loobub parimatest peeglitest.\nX-T2 koos uusima püsivara uuendused hiljuti välja tuli välja 3. Teisest küljest hoolimata loetletud piirangutest kasutab X-T2 edukalt paljude fotograafide jaoks spordi ja muude kruntide jaoks, mis nõuavad kambri Fotoliige parast suumimist reaktsiooni. Keskendudes suuresti sõltub kasutatud objektiivi.\nFuji süsteemis saate kinni ühe lihtsa reegliga: kui objektiivil on kirjad Fotoliige parast suumimist. Pealkirjas keskendutakse kindlasti kiiresti.\nSee on vajalik selleks, et mitte muuta seaded "igale libale" nagu Gunner paagis. Vana nutitelefonides ja kaasaegsetes Hiina riiklikes töötajatel kasutavad tootjad kontrasti autofookust. See on kõige primitiivsem viis teravuse suunamiseks, mis on keskendunud sellele, kuidas kerge või tumedad "paremale määr" kaamera ees, justkui pooleldi pimedaks. Sellepärast on vaja keskenduda odavate nutitelefonide jaoks umbes paar sekundit, mille jaoks liikuv objekt on lihtne "katuse" või liikuda, et eemaldada, mida nad läksid, sest rong oli läinud.\nKui ei, siis peate vaatama individuaalselt. Näiteks viimased miniatuursed objektiivid, näiteks peaaegu kohe ja ilma LM-draiviga.\nRohkem "valgus", näiteks või tõenäoliselt inhibeerib objektiivide suuremat kaalu, kuigi see sõltub ka kaamera mudelist ja pildistamistingimustest.\nLähme tagasi ergonoomika, on mõned huvitavaid üksikasju. Peamiselt puuteekraanMis võimaldab teil keskenduda keskenduda kiiresti liikuda menüü ümber ja paetamatult sulgege katiku. Mugav asi tänava fotodele ja igat liiki pildistamise tüüp, kasutades statiivi, maastiku "teema" ja makro. Osa ekraani saab kasutada puuteplaadi liikumiseks autofookuspunkti, kuigi see ei ole tõenäoliselt asjakohane - sest see on mugav juhtkangi. Muude omaduste puhul jäi ekraan samaks. Iga fotograafi jaoks on väga oluline pildiotsija kvaliteet - Ja siin on X-H1 positiivsed vahetused.\nUmbes 2 korda kiirendas silma anduri toimimist, mis lülitab andmete väljundi suurest ekraanist pildiotsijasse ja tagasi.\nSee on ilmselt tingitud sisemiste muutustest: X-H1-s kasutatakse tundlikku plaadi vedru, millel ei ole kõva peatuspiirajat - see võimaldab teil katiku langetada ilma kaamerat takistamist: veel üks samm microschami vastu võitlemisel.\nSerial pildistamise lisatud flicker Detection: Kaamera reguleerib automaatselt kunstliku valgustuse allikate helge faasi.\nPARIS SUMMIT 2015(पेरिस जलवायु समझौता): ENVIRONMENT-17


Kuidas teenida kolm miljonit?\nKoit Brinkmann • 25. märts 2011 kell 4:48\nNarvas kahel toolil istunud kohalik mõjukas poliitik Aleksandr Moissejev aitas enda käsutuses olnud infot kasutades teenida paari nädalaga ühel väikefirmal 3 miljonit krooni.\nNarva linnas teostab heakorratöid AS Heakorrastus, mis kuulus võrdselt Narva linnale ja AS-le Cleanaway (praegu AS Veolia Keskkonnateenused). Praegu on ligi 90% sellest firmast Nikolai Ossipenko kontrolli all.\nEttevõtte liikus Ossipenko kätte Aleksandr Moissejevi abil, kellega seotud firma teenis vahelt 3 miljonit krooni.\nCleanaway asus 2006. aasta veebruaris otsima enda 50-protsendilisele osalusele ostjat. Osalust pakuti kaasaktsionäriks olnud Narva linnale. Linnavarakomisjon otsustas aga 2006. aasta märtsis aktsiate ostueesõigust mitte kasutada.\nLinnavarakomisjoni liikmeks oli siis ka Moissejev, kes samal ajal pidas Cleanawayga läbirääkimise osaluse ostuks. Nendel kõnelustel esindas Moissejev erafirmat OÜ IV Invest Development. Kõneluste tulemusena ostis IV Invest Development osaluse kuue miljoni krooni eest ning müüs mõni nädal hiljem ehk 15. mail Heakorrastuse aktsiad üheksa miljoni krooni eest edasi Ossipenko firmale.\nAmeltikult kuulub OÜ IV Invest Development Moskvas elvavale Marina Uvarovale. Ettevõtte juhatusse kuulub ka Jelena Pahhomova, kes on Narva linnavolikogu elamukomisjoni esimees ning SA Narva Linnaelamu juhatuse liige.\nKüsimusele, kas linn ei oleks ise võinud teenida need kolm miljonit, vastas ASi Heakorrastus nõukogu liige Moissejev 2006. aasta sügisel Äripäevale, et linn ei pea spekuleerima.\nSamas kinnitas Moissejev, et tema pole läbirääkimisi pidanud, sest sidet IV Invest Developmentiga tal pole. “Rääkinud olen Cleanawayga nendel teemadel küll. Rääkimised ning läbirääkimised on erinevad asjad,” on Moissejev varem Äripäevale öelnud.\nCleanaway tegevdirektor Argo Luude kinnitusel pidasid nad aga aktsiate müügiks IV Invest Develpomendile läbirääkimisi just Moissejeviga, kellel selle firmaga justkui mingit seost pole.\nLuude on öelnud, et kuna lepingud linnaga said läbi ja firma 50protsendilise omanduse juures ettevõtet ei kontrollinud, otsiti aktsiatele ostjat. “Ostuhuvi tuli Moissejevi käest. Temaga pidasime ka läbirääkimisi, üks meesterahvas oli ASi Heakorrastus nõukogust veel,” lausus Luude. IV Invest Developmenti omanik ning juhatuse liige Marina Uvarova ja teine juhatuse liige Jelena Pahhomova läbirääkimistel ei osalendu.\nLuude nentis, et talle tuli üllatusena, et Cleanawaylt ostetud aktsiad müüdi edasi Nikolai Ossipenkole. “Kui me müüsime, uskusin, et nad ostavad endale,” ütles Luude. “Inimesena jättis Moissejev meeldiva, erudeeritud mulje.”\nAleksandr Moissejev istus aastaid ASi Heakorrastus nõukogus. Linna esindas ta nii, et poolenisti linnale kuuluvast ettevõttest sai Nikolai Ossipenko firma, milles Narva linnal on 11,5protsendiline väikeosalus. Ossipenko firma lihtsalt suurendas nii palju aktsiakapitali.


Tallinna Vesi ei saanud luba veehinna tõusuks\nJuuli lõpus kirjutas aripaev.ee, et Tallinna Vesi taotleb pealinnalt 13,4%-list vee- ja kanalisatsioonitariifi tõusu, täna teatas linnavalitsus, et ei nõustu vee hinna tõusuga.\nTallinna Linnavalitsus arutas oma tänasel kabinetinõupidamisel AS Tallinna Vesi taotlust tõsta järgmisel aastal vee- ja kanalisatsioonitariifi 13,4% võrra. Linnavalitsus otsustas sellega mitte nõustuda ning pakub välja algatada läbirääkimised, teatas Raepress oma pressiteates.\nAbilinnapea Jaanus Mutli sõnul on linnavalitsus seisukohal, et AS-il Tallinna Vesi on kindlasti võimalusi kuidas väiksema hinnatõusuga toime tulla. "Saadame vee-ettevõtjale ettepaneku alustada konstruktiivseid läbirääkimisi, et leida mõlemale poolele sobiv lahendus," sõnas Mutli.\nKa mullu tahtis Tallinna Vesi hinda tõsta 12,3 protsenti, kuid linn kauples 0,6 protsenti maha, nii et lõpuks tõusis veehind 11,7% võrra.\nAS-i Tallinna Vesi müüs 2001. aastal erakapitalile toonane linnapea Jüri Mõis, kes sõlmis lepingu, mis nägi ette 56,1-protsendist vee- ja kanalisatsiooniteenuse tariifi tõusu esimese viie aasta jooksul pärast ettevõtte erastamist. Hiljem pikendati tariifi tõusuperioodi 2010. aastani.\nTallinna Vee viimane kvartal parem kui tunamullu


Börsipäev 8. juuni - Investeerimine - Foorum - LHV finantsportaal\nBörsipäev 8. juuni\nRohkem kui aasta jagu pole S&P 500 suutnud uut tippu teha ning arvestades seda, et rekord jääb veebruarikuust kestnud ralli järel kõigest 1,1% kaugusele, mõjub teadmine kahtlemata ahvatleva sihina. USA aktsiaturud jätkasid eile energiasektori eestvedamisel kõrgemale rühkimist, kaotades viimasel tunnil hoogu, mis jättis S&P 500 indeksi sessiooni lõpuks siiski 0,1% plusspoolele. Euroopas lõpetas Stoxx 600 1,1% võiduga.\nUSA turgude sulgumise järel avalikustas Maailmapank värske globaalse majanduse ülevaate, milles kärpis oluliselt tänavust kasvuväljavaadet. Ettevõtete vähene investeerimishuvi arenenud riikides ja toorainete hindade languse tõttu pihta saanud eksportivad arenevad riigid hoiavad tagasi globaalset sisemajanduse kasvu, mis peaks tänavu ulatuma 2,4%ni, märkides märksa pessimistlikumat nägemust võrreldes jaanuarikuu 2,9% ootusega. Ühendriikide SKP kasvuprognoosi kärbiti 2,7% pealt 1,9% peale, Hiina oma jäeti 6,7%le lootuses, et riik jätkab majanduse stimuleerimist. Kasvutempo peaks kiirenema tuleval aastal 2,8%ni, kuigi sedagi ootust tõmmati allapoole võrreldes varasemaga (3,1%).\nAasias liikusid aktsiaturud erisuunaliselt, kui negatiivsema meeleolu vallas kauplesid Hiina ja Hongkongi börsid. Hiina kaubandusstatistika järgi kiirenes riigi ekspordi langus mais -4,1%ni (aprillis -1,8%), jäädes üsna lähendale analüütikute oodatud -4,0%le. Positiivse üllatuse valmistas import, kahanedes mullusega võrreldes vaid -0,4% (-10,9% aprillis ning oodati -6,8%).\nTänase börsipäeva jooksul selgub Ühendriikide aprillikuu tööstustoodangu muutus ning Ühendriikides pakub JOLTS aprillikuu küsitlus täiendavat infot tööturu arengute kohta.\n11.30 Suurbritannia tööstustoodang (aprill)\n17.00 USA JOLTS tööturu küsitlus (aprill)\n17.30 USA toornafta varude raport (3. juuni)\nEuroopa Keskpank hakkab täna ostma ettevõtete võlakirju ning juba eos on turg muutunud viimastel kuudel palju aktiivsemaks, surudes tulususi alla (Draghi Smashes Corporate Yields to 1% Before a Bond Is Bought)\nEelmise aasta kevadel, kui EKP lõpuks QE programmi käivitas, kasutas tark raha aktsiaturgudel seda väljumisvõimalusena. Tänavu ei paista ootused väga kõrged olevat, sest Stoxx 600 kaupleb endiselt 16% madalamal võrreldes 2015.a aprilli tipuga.\nSuurbritannia tööstustoodang kasvas aprillis MoM 2,0%, mida oli tublisti rohkem kui oodatud 0,0% (märtsis 0,3%). Sarnaselt tugeva taastumise tegi ka töötleva tööstuse toodang, kasvades MoM 2,3% ning YoY 0,8% (oodati vastavalt -0,1% ja -1,5%). PMI küsitluse järgi (kollane) ei tõota paranemine olla jätkusuutlik.\nKui Ühendriikides on ettevõtete aktsiate tagasiostud üsna tugevas korrelatsioonis võlakirjade emiteerimisega, siis Euroopas seos sisuliselt puudub. Seega ajaloole tuginedes ei maksaks elavnenud võlakirjaturu põhjal eeldada suuremat tuge EPSile läbi aktsiate tagasiostude. Positiivsest küljest aga võib raha liikuda selle asemel rohkem investeeringuteks.\nIn reaction to strong earnings/guidance: UQM +13.9%, PLAY +5.8%, HQY +5%, LULU +2%\nM&A news: HHS +15% (to explore strategic alternatives for its Trillium Software business)\nSelect metals/mining stocks trading higher: SSRI +7.3%, AG +5.3%, HMY +5.1%, IAG +5.1%, AU +4.6%, GFI +4.4%, SLW +3.4%, HL +3.4%, CLF +3.3%, ABX +2.9%, FCX +2.9%, NEM +2.9%, GOLD +2.8%, SLV +2.8%, GDX +2.7%, X +2.7%, BHP +2.6%, GG +2.5%, RIO +2.3%, AA +1.8%\nSelect oil/gas related names showing strength: CHK +3.4%, MRO +2.6%, WLL +2.5%, SDRL +2.4%, SDRL +2.4%, BP +1.5%\nOther news: GEVO +110.5% (announces that the first two commercial flights using its renewable alcohol to jet fuel flew from Seattle to San Francisco and Washington), IMNP +52.8% (Immune Pharma and Hadasit jointly file patent for oral use of anti-eotaxin monoclonal antibodies), BEBE +41.2% (receives $35 million in connection with the formation of a JV w/ Bluestar Alliance), CERE +29% (in sympathey with peer GEVO), CAPN +17.3% (enters into exclusive 3-year distribution agreement with M/s Healthware Private for the sale of its CoSense End-Tidal Carbon Monoxide Monitor & Precision Sampling Sets in India), LC +5.9% (Former CEO Laplanche has held talks with banks about potentially financing an acquisiton of LendingClub, according to Reuters), PLUG +2.1% (partners w/ HyGear; to supply HyGear's hydrogen generation technology to its fuel cell customers globally), TGT +0.9% (raises quarterly dividend 7.1% to $0.60/share)\nAnalyst comments: AKS +7% (upgraded to Outperform at Credit Suisse), RDS.A +2.5% (upgraded to Buy from Hold at Evercore ISI), RP +1.3% (upgraded to Outperform from Market Perform at William Blair)\nIn reaction to disappointing earnings/guidance: PAY -28.4%, OXM -6.3%, DLTH -4.7%, FGP -4.6%, VRNT -3%, CMN -1.1%\nOther news: FLXN -8.9% (commences $60 mln common stock offering), ASC -8.6% (to offer 7.5 mln common shares in an underwritten public offering; to acquire six modern, Eco-Design MR product/chemical tankers for ~172.5 mln; expected to be accretive), DERM -5% (prices 4.5 mln common stock offering at $28.00/share), RMP -4.5% (commences underwritten public offering of 8 mln common units representing limited partner interests), SU -1.3% (files for common stock offering; proposed max aggregate offering price of ~$1.758 bln)\nAnalyst comments: ABBV -1.3% (downgraded to Equal-Weight from Overweight at Morgan Stanley), DPM -1% (downgraded to Hold from Buy at Jefferies)


Read Kutsehaigused:TKKoht.qxd.qxd text version\nAutor: NAOMI LOOGNA Professor, meditsiinidoktor Väljaandja: TEABEKIRJANDUSE OÜ Merivälja tee 5-E206, Tallinn 11911. Tel. 6300 904, faks 6300 901 [email protected] · http://www.teabekirjanduse.ee Seaduste ja määruste tekstid: http://www.riigiteataja.ee\n© Teabekirjanduse OÜ 2007\nSaateks ......................................................................................................11 Kutsehaiguste probleemist Eestis enne ja nüüd ....................................13 Riski(ohu)tegurid tööl. Mis on kutsehaigus?..........................................17 Mõningaid ergonoomika küsimusi..........................................................21 Kuidas vältida kehalist ülepinget? ..........................................................23 Soovitusi õigeteks tööasenditeks ............................................................29 Tööülesannete vaheldumine ja puhkepausid ..........................................30 Milline peab olema töökoht? ..................................................................31 Kuidas vähendada vibratsiooni ja müra kahjulikku toimet?....................32 Kuidas vähendada keemia- (sh ka allergia) ning tolmuriski?..................35 Tehnilised abinõud ..................................................................................35 Kehalisest ülepingest põhjustatud kutsehaigused ................................39 Lihastehaigestumised ................................................................................41 Lihasevalu ehk müalgia ..........................................................................41 Lihasepõletik ehk müosiit........................................................................42 Möofastsiit ..............................................................................................42 Neuromüopaatia ......................................................................................42 Närvihaigestumised ....................................................................................45 Radikulopaatia (radikuliit) ......................................................................45 Kaelanärvipõimiku põletik ......................................................................60 Ühenärvihaigestumine ............................................................................60 Mitmenärvihaigestumine ........................................................................61 Kutsedüskineesia ....................................................................................63 Luude ja liigeste haigestumised..................................................................65 Liigesehaigestumine (artroos) ................................................................65 Randmeluude pehmumus ........................................................................69 Krooniline õlavarreluu põndapealiste põletik..........................................71 Kõõluste ja sidemete haigestumised ..........................................................72 Nn golfiküünarnukk ................................................................................72 Nn tenniseküünarnukk ............................................................................72 Õlaliigeseümbrusepõletik ........................................................................72 Ganglion (kooljaluu) ..............................................................................73 Bursiit (bursopaatia) ................................................................................73\nKUTSEHAIGUSED · Riskitegurid ja ennetamine 3\nKõõlusepõletik (tendopaatia) ..................................................................75 Pihukile kontraktuur ................................................................................76 Kõõlustupepõletik ..................................................................................76 Kõõluseümbrisepõletik............................................................................79 Stenoseeriv tenosünoviit..........................................................................79 Stenoseeriv ligamentiit ............................................................................80 Randme ehk karpaalkanali sündroom......................................................82 Krooniline kõripõletik ................................................................................83 Veenide haigestumine ................................................................................84 Soovitused jalgade veenilaiendite vältimiseks ........................................88 Ülekoormushaiguste ravi ........................................................................89 Ravivõimlemine ......................................................................................90 Mürakahjustused (vaegkuulmine) ..........................................................94 Lubatud müratugevus ..............................................................................95 Müra mõju organismile ..........................................................................96 Müra toime kuulmiselundile....................................................................96 Kuidas kuulmiskahjustust kindlaks teha?................................................97 Vibratsioontõbi ........................................................................................99 Vibratsiooni iseloomustus ja toime..........................................................99 Üldvibratsioonist põhjustatud vibratsioontõbi traktoristidel ................101 Tähtsamad sündroomid ........................................................................102 Vaegkuulmine ........................................................................................103 Tööst põhjustatud allergiad ..................................................................107 Tähtsamad tööallergeenid ........................................................................107 Nikliühendid ..........................................................................................111 Kroomiühendid......................................................................................113 Koobalt ..................................................................................................113 Elavhõbedaühendid ..............................................................................113 Kaadmium ............................................................................................114 Uraan ....................................................................................................114 Muud metallid........................................................................................114\n4 KUTSEHAIGUSED · Riskitegurid ja ennetamine\nHüdrokinoon ja metool ..........................................................................114 Arseeniühendid......................................................................................115 Vasevitriol..............................................................................................115 Daconil (chlorothalonil) ........................................................................115 Formaldehüüd (metanaal)......................................................................116 Epoksüvaigud ........................................................................................118 Atsiridiine sisaldavad värvid ja lakid ....................................................118 Ultraviolettkiirguse abil kõvendatavad värvid ja lakid..........................119 Atsetoon ................................................................................................119 Nitrolakid ja -värvid ..............................................................................119 Ammoniaak ja väävelvesinik ................................................................120 Kivisöe- ja naftatooted ..........................................................................120 Pesemisvahendid ..................................................................................121 Kaitsekinnaste materjal (lateks) ............................................................121 Kosmeetiliste kreemide koostisosad......................................................122 Peruu palsam ........................................................................................122 Isotiasoliin ............................................................................................122 Kvaternaarium-15..................................................................................122 Glutaaraldehüüd ....................................................................................123 Kinoliin..................................................................................................123 Tsiraam ..................................................................................................123 Hüdrasiin ..............................................................................................123 Tsement..................................................................................................124 Põlevkivitooted......................................................................................124 Dietüülparafenüleendiamiinsulfaat ......................................................125 Asovärvid ..............................................................................................126 Parafenüleendiamiin ..............................................................................126 Ursool ....................................................................................................126 Dinitroklorobenseen ..............................................................................127 Ravimpreparaadid ................................................................................127 Antibiootikumid ....................................................................................128 Promasiin (aminasiin)............................................................................130 Prokaiin ................................................................................................131 Vitamiinid ..............................................................................................131 Disulfiraam ............................................................................................131 Piperasiin ..............................................................................................132\nKUTSEHAIGUSED · Riskitegurid ja ennetamine 5\nEnsüümid ..............................................................................................132 Organiekstraktid, seerumid....................................................................132 Taimsed allergeenid ..................................................................................132 Dekoratiivtaimed ..................................................................................132 Puuvillatolm ..........................................................................................133 Puidutolm ..............................................................................................134 Turbatolm ..............................................................................................135 Hiid- ja sosnovski karuputk ..................................................................135 Õietolm..................................................................................................136 Looduslikud vaigud ..............................................................................138 Okaspuuvaik ja tärpentin ......................................................................139 Söödajahu ja silo....................................................................................140 Teraviljatolm..........................................................................................142 Raamatukogutolm ....................................................................................142 Hallitusseened ja seente spoorid ..............................................................144 Päikesekiirgus ..........................................................................................138 Loomsed allergeenid ................................................................................146 Loomakarvad ja nahaosised ..................................................................146 Kalalõhn ja -lima ..................................................................................147 Dafnia ....................................................................................................147 Niitussid ................................................................................................147 Putukad..................................................................................................148 Allergilised kutsehaigused ....................................................................152 Kuidas allergiliste kutsehaiguste põhjusi kindlaks teha ........................152 Allergilised nahahaigused ....................................................................156 Naha ehitus ............................................................................................157 Allergiline kontaktdermatiit ja ekseem..................................................159 Allergiline fotodermatoos......................................................................160 Nõgeslööve ja angioödeem....................................................................163 Allergiline konjunktiviit ........................................................................168 Allergiline nohu ....................................................................................168 Bronhiaalastma ......................................................................................170 Allergiline alveoliit................................................................................175 Anafülaktiline sokk ..............................................................................177 Allergiliste haiguste ravi ja ennetamine ................................................180 Toksilised ärritavad keemilised ained....................................................185 Ärrituslikud nahakahjustused ja nende vältimine..................................185\n6 KUTSEHAIGUSED · Riskitegurid ja ennetamine\nMürgistused ............................................................................................188 Mürgistused värvidest ja organilistest lahustitest ..................................188 Benseen, ksüleen ja tolueen ..................................................................189 Amüülatsetaat ........................................................................................190 Atsetoon ................................................................................................190 Triklooretüleen ......................................................................................191 Keevitusaerosoolide mürgistus..............................................................193 Etüleeritud bensiin ................................................................................193 Vingugaas ..............................................................................................194 Plii ........................................................................................................194 Elavhõbedamürgistus ............................................................................196 Hingamisteede kutsehaigused................................................................199 Krooniline bronhiit ................................................................................201 Kopsutolmumus ....................................................................................202 Silikoos..................................................................................................203 Keevitajate penumokonioos ..................................................................205 Asbestoos ..............................................................................................205 Keevitusaerosoolide toime ....................................................................206 Kutsenakkushaigused ............................................................................208 Puuknakkused ja nende vältimine ........................................................208 Puukborrelioos ......................................................................................209 Puukentsefaliit ......................................................................................212 Erlihhioos ..............................................................................................213 Tulareemia ............................................................................................216 Marutõbi ehk rabies ..............................................................................217 Suu- ja sõrataud ....................................................................................218 Brutselloos ............................................................................................218 Lüpsjakühmud ......................................................................................219 Trihhinelloos ehk keeritsusstõbi ............................................................219 Aktinomükoos ehk kiirikseentõbi..........................................................219 Leptospiroos ..........................................................................................220 Põrnatõbi ehk siberi katk ehk antraks....................................................220 Teetanus ehk kangestustõbi ..................................................................221 Erüsipeloid ehk ebaroos ........................................................................222\nKUTSEHAIGUSED · Riskitegurid ja ennetamine 7\nOrnitoos ................................................................................................223 Toksoplasmoos ......................................................................................224 Tuberkuloos ..........................................................................................225 AIDS (omandatud immuunpuudulikkuse sündroom) ..........................227 Viiruslik maksapõletik (hepatiit) ..........................................................228 Malaaria ................................................................................................229 Niitusstõbi ............................................................................................231 Kollapalavik ..........................................................................................232 Q- palavik ..............................................................................................233 Sügelised (scabies) ................................................................................233 Legionelloos ..........................................................................................234 Kutsekasvajad ........................................................................................235 Nahakasvaja ..........................................................................................235 Kopsukasvaja ........................................................................................236 Mesotelioom..........................................................................................237 Ülemiste hingamisteede kasvajad..........................................................237 Põiekasvaja ............................................................................................237 Leukeemia ja lümfoom..........................................................................238 Maksakasvaja ........................................................................................238 Kutsekasvajate vältimine..........................................................................238 Õhu- ja veerõhu muutuste tervistkahjustav toime ..............................239 Kõrgustõbi ............................................................................................239 Ülemäärase õhurõhu haigus ..................................................................239 Ekstreemsete (madalate või kõrgete) temperatuuride toime..............243 Organismi liigjahtumine ........................................................................243 Külmetus ja külmumine ........................................................................243 Jäsemete närvide ja veresoonte haigestumine ......................................244 Tuule ja õhuniiskuse toime....................................................................245 Kuumarabandus ....................................................................................246 Krooniline ülekuumenemine ................................................................247 Ioniseeriva kiirguse toime ......................................................................248 Mitteioniseeriv kiirgus ..........................................................................250\n8 KUTSEHAIGUSED · Riskitegurid ja ennetamine\nElektri- ja magnetvälja toime tervisele ................................................254 Madalsagedusliku ja staatilise elektri toime..........................................254 Elektromagnetvälja mõju ......................................................................254 Kõrg- ja (üli)kõrgsagedusliku elektromagnetvälja toime ......................255 Ultraheli mõju tervisele..........................................................................256 Kutsehaiguste ennetamise üldpõhimõtted............................................258 Tööandja abinõud ....................................................................................258 Terviseedendus ......................................................................................258 Töötervishoid ja tööohutus töökohtadel ................................................258 Töötaja väljaõpe ....................................................................................261 Kutsesuunitlus ja kutsesobivus..............................................................261 Töötaja abinõud ........................................................................................263 Toitumine ..............................................................................................264 Õiged töövõtted ....................................................................................265 Tervisekontroll ......................................................................................265 Hoidugem kahjulikest harjumustest ......................................................265 Alkoholi tarvitamise hukatuslikud tagajärjed........................................267 Stress ....................................................................................................271 Läbipõlemissündroom ..........................................................................276 Ülekaalulisus ........................................................................................280 Tööandja tähtsamad kohustused ..........................................................286 Töövõtja tähtsamad kohustused............................................................289 Kutsehaigestumise registreerimine, teatamine ja uurimine ..............291 Kutsehaigestumise registreerimine ......................................................291 Kutsehaigestumise registreerimise vorm ..............................................292 Kutsehaigestumisest teatamine ............................................................293 Töötervishoiuarsti teatis kutsehaiguse diagnoosimisest ........................294\nKUTSEHAIGUSED · Riskitegurid ja ennetamine 9\nKutsehaigestumise uurimine ................................................................295 Tööandja kohustused ................................................................................295 Kutsehaigestumise raport ......................................................................297 Tööinspektori kohustused ........................................................................299 Tööõnnetuse registreerimine, teatamine ja uurimine ........................300 Tööõnnetuse registreerimine ................................................................300 Tööõnnetuse registreerimise vorm ........................................................301 Tööõnnetusest teatamine........................................................................302 Arsti kohustused ......................................................................................302 Arsti teatis tööõnnetusest põhjustatud tervisekahjustuse tagajärjel ajutise töövõimetuse määramisest ........................................................303 Tööandja kohustused ................................................................................304 Tööandja teatis tööõnnetuse toimumisest..............................................305 Tööõnnetuse uurimine............................................................................306 Tööandja kohustused ................................................................................307 Tööõnnetuse raport................................................................................309 Tööinspektori kohustused ........................................................................311 Töötajate tervise kontroll ......................................................................313 Kutsehaiguste loetelu..............................................................................317 Kasutatud kirjandus ..............................................................................325\nKUTSEHAIGUSED · Riskitegurid ja ennetamine\nSuur osa Eesti elanikest puutub tööstuses, maamajanduses, aga ka mujal kokku ohuteguritega (kehaline ülepinge, müra, vibratsioon, keemilised ained, tolm, bioloogilised tegurid jms). Täiuslikumate masinate ja tehnoloogiliste protsesside ning uute keemiliste ainete juurutamine tööstuses nõuavad suuremat tähelepanu töötervishoiule ja võimalikele kutsekahjustustele. Mitte kõik, mida rakendatakse, ei ole tervishoiu seisukohalt positiivne. Seetõttu peavad kutsehaiguste põhjusi ja nende vältimise teid tundma mitte üksnes meditsiinitöötajad, vaid ka tööandjad ja eelkõige töötajad ise. Kutsehaigustel on oluline sotsiaalne tähendus, sest nad tabavad töövõimelisi isikuid ja põhjustavad ajutist töövõimetust. Töötajad kardavad vallandamist või vähetasuvat tööd. Seepärast pöörduvad nad haiguse algstaadiumis harva arsti poole ja haigust diagnoositakse peamiselt alles hilises staadiumis, kui töötaja on juba invaliidistunud. Oma tervist ei väärtustata. Üheks põhjuseks on nõrgal järjel terviseedendus  inimese tervist väärtustava ja hoidva käitumise, elulaadi ning tervisliku elukeskkonna sihipärane kujundamine. Seoses turumajanduslike suhete tekkimisega Eestis pööratakse sageli tähelepanu ainult kasumi saamisele, mitte töötervishoiule, kuigi on selge, et kulutused töötaja tervise säilitamiseks on tunduvalt väiksemad, kui kulub haige ravile, rehabilitatsioonile, sotsiaaltoetustele ja uute töötajate väljaõpetamisele. Iga töötaja on kohustatud oma tööülesannete täitmisel teadma ja kõrvalekaldumatult täitma töötervishoiu ja tööohutuse nõudeid ning eeskirju. Väga olulised on töödistsipliin, töökultuur ja oma kutseala\nKUTSEHAIGUSED · Riskitegurid ja ennetamine 11\nhea tundmine. Tervist kahjustavate tööteguritega kokkupuutuvad inimesed peavad hoiduma alkoholi kuritarvitamisest ja suitsetamisest. Tööandja on kohustatud tagama ja kontrollima töötajate kutse- ja tööohutusalaseid teadmisi ja vajadusel viima läbi täiendõppe. Töövõtja peab saama tööandjalt tööohutusjuhendi, vajadusel ettenähtud isikukaitsevahendid ning sobiva tööriietuse. Käesolevas raamatus antakse ülevaade peamistest riskiteguritest. Põhitähelepanu on seejuures pööratud võimalikele kutsehaigustele ja töötervishoiule. Haigus loetakse kutsehaiguseks, kui töökeskkonna ohutegur on töötaja tervist mõjutades põhjustanud töötaja haigestumise. Selle raamatuga püüame täita veel ühe lünga töötervishoidu ja kutsehaigusi käsitlevas eestikeelses kirjanduses. aomi Loogna\nKUTSEHAIGUSTE PROBLEEMIST EESTIS E E JA ÜÜD\nKutsehaiguste uurimine algas Eestis 19. sajandil ja on seotud Tartu Ülikooliga. Tähelepanu väärib H. Koppeli väitekiri "Maailmakirjanduse ülevaade (18801890) veresse toimivate mürkide põhjustatud mürgistustest"(ilmus 1891). Autor analüüsis kutsemürgistusi, mis olid tingitud vesiniksulfiidist, valgustusgaasist, süsinikoksiidist, süsiniksulfiidist jt orgaanilistest ühenditest. Kutsehaiguste probleemiga hakati süstemaatiliselt tegelema, kui Tallinnas Eksperimentaalse ja Kliinilise Meditsiini Instituudis asutati tööhügieeni ja eksperimentaalse toksikoloogia osakond (1949, osakonna juhataja I. Akerberg, hiljem V. Jaakmees) ja kutsepatoloogia osakond (1952, osakonna juhataja I. Maripuu, hiljem N. Loogna). Kuna tööd oli rohkesti, rajati 1971. aastal 40 voodikohaga kutsehaiguste kliinik (peaarst A. Luts, hiljem E.-R. Soonets) ning kliinilise toksikoloogia osakond (juhataja H. Kahn). Kutsepatoloogia ja kliinilise toksikoloogia osakonnad töötasid kutsehaiguste kliiniku baasil ja moodustasid vabariikliku kutsehaiguste ning allergoloogia keskuse (juhendaja professor N. Loogna). Seal töötas üle 20 arsti (tööhügieenikud, füsioloogid, sisehaiguste arstid, närviarstid, kõrva-nina-kurguarstid, nahaarst, allergoloogid, röntgenoloogid ja psühholoogid). Tähelepanu pöörati Eestis esinevate kutsehaiguste diagnostikale, ravile ja ennetamisele. Esialgu tegeleti varem uurimata põlevkivitööstuse töötervishoiu ja kutsehaiguste probleemidega. Peamised ohutegurid olid põlevkivitööstuses põlevkivitolm, -tuhatolm, -õlid ja nendest valmistatud tooted; vibratsioon, müra ning kehaline ülekoormus. Põlevkivi kaevandamise ja töötlemisega seotud tervishoiuküsimuste\nKUTSEHAIGUSED · Riskitegurid ja ennetamine 13\nlahendamisel saadud uurimistulemused leidsid laialdast tunnustust väljaspool Eestit. Hiljem uuriti ka teistel tööstusaladel (fosforiidi-, tekstiili-, klaasi-, tsemenditööstus, elektrijaamad jm) ning põllumajanduses esinevaid ohutegureid ja sagedasemaid kutsehaigusi. N. Loogna selgitas allergiliste kutsenahahaiguste põhjusi Eestis ja nende diagnoosimise võimalusi. Koostöös Helsingi Ülikooli allergia ja nahahaiguste kliinikuga ning Helsingi Töötervishoiu Instituudiga töötati välja nende haiguste kompleksne uurimismetoodika. Tõestati, et põlevkiviõlidel, -tolmul ja -tuhal on organismi allergiseeriv toime. Täpsustati (T. Tatar, L. Rodman, J. Verrev, I. L. Puussaar) kroonilise kutsebronhiidi ning -bronhiaalastma tekkepõhjusi ja kulgu ning nende\nKutsehaiguste Kliiikule ehitati 1971. aastal oma maja.\nhaigete töövõime küsimusi. Leiti ka, et põlevkivikaevuritel diagnoositud algstaadiumis kopsutolmumus ei progresseerunud aastate vältel ega põhjustanud tervisehäireid. Vibratsiooni ja müra uurimisel (A. Sillam, A. Luts) ilmnes, et põlevkivi puurijad haigestusid vibratsioonitõppe. Põlevkivi sorteerimis- ja rikastusosakondades arenes töölistel intensiivse müra korral vaegkuulmine. Kirjeldati põhjalikult nende haiguste põhilisi kliinilisi sündroome ja psühholoogilisi muutusi puurijatel (M. Ilves-Teichmann). J. Müürsepp uuris ja täpsustas puurijate tasakaaluhäireid. A. Sillam selgitas, et põlevkivikaevuritel esines sageli nimme-ristluuradikulopaatiat (varasem nimetus: radikuliit). Kutsepatoloogia osakonna antud soovituste ja töö parema organiseerimise tulemusena paranesid töötingimused ja töötajate tervis, vähenes haigestumine. Kliinilise toksikoloogia osakonnas selgitati toksiliste ainete varajast toimet ning täiustati töötajate tervisekontrolli metoodikat. Uuriti põlevkivikeemiasaaduste üldtoksilist toimet inimorganismile. Täiendati põlevkivikeemiaettevõtete töötajate tervisekontrolli metoodikat. Koostöös Helsingis Töötervishoiu Instituudiga tehti tööd pliimürgistuste varase diagnoosimise valdkonnas. Uuriti porfüriiniainevahetust ja tõestati selle häirumist benseeni toimel. Kogunes rohkesti uut teaduslikku informatsiooni ja kaitsti neli meditsiinidoktori ja mitu kandidaadi väitekirja. Süstemaatiliselt viidi läbi arstide täienduskursuseid ja seminare kutsehaiguste ja allergoloogia alal. Anti välja üle 50 metoodilise juhendi. 1991. aastal liideti kolm osakonda töömeditsiini osakonnaks, mille juhatajaks sai professor H. Kahn. Osa töötajaid lahkus oma soovil, osa läks pensionile. Pikkamööda hakkas töötajaid nappima ja lõpuks osakond likvideeriti.\nKUTSEHAIGUSED · Riskitegurid ja ennetamine 15\nKutsehaiguste kliinik kaotas oma maja ja lõpuks liitus Põhja-Eesti Regionaalhaiglaga (praegune nimetus töötervishoiu- ja kutsehaiguste keskus). Keskus jätkab V. Pille juhtimisel tööd vähendatud koosseisus (4,75 arstikohta). Voodikohti on osakonnas ainult 10. Kahjuks suunatakse kutsehaiged sellesse osakonda alles siis, kui nad on juba invaliidid. Arstid tegelevad erinevate töötajaskondade tervisekontrolliga ja kutsehaiguste diagnoosimisega, haiglaravi enam ei teostata.\nRISKI(OHU)TEGURID TÖÖL. MIS O KUTSEHAIGUS?\nTöökeskkond on osa töötajat ümbritsevast keskkonnast, kus toimub tööprotsess. Seal võib olla mitmeid riske (ohutegureid). Iga tööandja on kohustatud tundma töökoha ohtusid ja nendest tulenevaid riske, et tagada ohutus. Kõigepealt tuleb ohud kindlaks määrata (riskianalüüs). Selgitatakse, mis toimub töökohal töö tegemise ajal. Riski lihtsaks hindamiseks võib kasutada ohutegurite jaotuse alusel koostatud ohtude loetelu (joon 2). Vajadusel tuleb üht või teist ohutegurit (näiteks müra) mõõdistada. Selgitatakse välja ohustatud isikud. Edasi peab leidma võimalusi riski kõrvaldamiseks või haldamiseks. Tuleb hinnata olemasolevate kaitsevahendite piisavust, organiseerida töötajate tervisekontroll, määrata lisaabinõud ohutuse parandamiseks. Tööohutusnõuete mittearvestamine võib kaasa tuua tervisehäireid  kutsekahjustusi. Kutsehaigus on töökeskkonna ohuteguritest või töö laadist põhjustatud tervisekahjustus, mis on kantud kutsehaiguste loetelusse. Viimase kehtestas Eesti Vabariigi Sotsiaalministeerium oma määrusega. Kutsehaiguse korral on tegemist järk-järgult progresseeruva kroonilise kuluga haigusprotsessiga. Enamasti on haigestumise peamiseks põhjustajaks kestvalt üle viie aasta toiminud töökeskkonna ohutegurid (see ei kehti kutsenakkushaiguste puhul). Kutsehaigused võivad olla ka ägedalt või kroonilise kuluga alanud, töökeskkonna tegureist põhjustatud nakkushaiguste tagajärjel kujunenud tervisehäired. Samuti võivad need olla kroonilised haigused, mis on kujunenud ühe- või mitmekordsete tööga seotud mürgistuste tagajärjel. Kutsehaigused võivad olla spetsiifilised ja mittespetsiifilised. Esimesel juhul on haigestumise põhjustanud erandlikult kutsetegurid. Selliseid\nKUTSEHAIGUSED · Riskitegurid ja ennetamine 17


Erki Pärnoja: "Leva". Uut Eesti muusikat – Edasi - Innustav ja hariv ajakiri\nEdasi 10. jaan. 2019 Video\tFoto & video\nKitarrist ja helilooja Erki Pärnoja avaldas uue video ja akustilise versiooni oma eelmisel aastal ilmunud singlist. “Leva” uus ja orkestraalne helipilt sündis Erki Pärnoja bändi, Anna Kaneelina ja keelpillikvartett Prezioso koostööna ning tähistab autori sõnul üht etappi tema uue kõla otsinguil, mis algas peale tema esimese täispika sooloalbumi avaldamist.\nPosted in Foto & video and tagged eesti muusika, muusika, video. Bookmark the permalink.


Tekivad aga hormonaalsed muutused, mis põhjustavad muu hulgas nii spetsiifilisi üleminekuea vaevusi kui ka vananemisprotsessi algust. Neid saab ruttu, ohutult ja efektiivselt leevendada. Osaliselt olen süüdi, aga kiirus polnud nii suur. Igatahes on see midagi sellist, millest sa isegi unistada ei julgenud. "Õnnetus võis juhtuda nii, et Volvo juht ei vaadanud ümberreastumisel, et keegi tuleb tagant. Et tema teo ja tagajärje vahel on põhjuslik seos," vahendab advokaat kaitsealuse seisukohta. Inimeste surm on väga kurb. Menopaus on universaalne füsioloogiline muutus, kuid üleminekuiga kulgeb siiski igaühel erinevalt, selgitab Tartu Ülikooli naistekliiniku arst-õppejõud Made Laanpere. Kaovad emakamüoomi, endometrioosi, polütsüstiliste ovaariumide sündroomiga seotud vaevused, valulikud ja vererohked menstruatsioonid jms. Uuringud on näidanud, et seksuaalelu menopausieas mitte ainult ei paranda mina-pilti ja suhet partneriga, vaid suurendab ka motivatsiooni pöörata tähelepanu oma tervisemuredele ja järgida tervislikke eluviise. Laagna teel väidetavalt Khaliloviga võidu kihutanud kollase ' juhi advokaat Dmitri Školjar taotleb süüdistatava vahi alt vabastamist. Praegu on ta sõnul vara kohtuasja sisu üle spekuleerida ning prokuröri süüdistustele vastata. Tänapäeval ei ole üleminekueaga seotud vaevuste kannatamine enam vajalik. Kõige sagedasemad kiusajad on vasomotoorsed sümptomid – kuumahood ja sellega kaasnevad higisööstud.Kuid üleminekuea sümptomeid on teisigi ning sellega kaasnevad anatoomilised, füsioloogilised ja psühholoogilised muutused mõjutavad ka naise seksuaalsust. Vahel võib juhtuda nii, et käendajate kirjalikku nõusolekut laenu saamiseks. Školjar selgitab kaitstava positsiooni: "Esitatud kahtlustus pole õige. Olgu selleks lahkuminek või kaugsuhte proovimine. See tuleb hiljem," sõnab Delfile kihutaja advokaat Vladimir Sadekov. Istungit jälgis esireas ka Khalilovi isa. Või noh, üks kord on ju ikka lubatud. Aga ma pean suhtuma olukorda rahulikult ja kaitsma oma klienti," kommenteeribta.\nKas oled proovinud? 13 erinevat tüüpi seksi, mida võiks.\n. Ja seda niimoodi, et sa tööle lausa hiljaks jääd. Laenuperiood kuni 10 aastat. Partner teeb kõik ise ära Vahel võib ka meritäht olla. Nad ei teadnud, et see juhtub. Oled valmis tegema ja kogema kõike. Sa ei ole enam algajalikult kohmetu, vaid äge nagu seksilõvi! See on see, kui kaob kogu häbi ja sinust saab seksimuusikalide peasolist. See toob paratamatult kaasa krooniliste haiguste avaldumise. Juhtub ka parimates peredes. Küll aga nendib Sadekov, et kohtuekspertiisis kirjutatu oli tema jaoks esmapilgul "pisut ebaselge". Seotud lood: Sadekovi sõnul Khalilov kahetseb väga. Kuse- ja sugutraktis on palju naissuguhormoonide retseptoreid ning seetõttu ohustavad neid sagedased vaevused. Restoranid sms laen ja kohtutäitur vaevaline algus ressursside sufficient information whether kiirlaenraha is safe for children or does. Kui pikaks protsess venida võib, seda Sadekov öelda ei oska. Asi tuleb ikka linade vahel lõpetada.\nMa ei usu, et ma seda tegin! Olgu selleks avalik vahekord, grupiseks või mänguasjadega hullamine. See poos, millest isegi enam ei räägita Ehk libastusid sa tänu uskumatule väänlemisele vannis ja lõid oma lõua veriseks. Isik pole avariis osalenud. "Aga ta ei tunnista, et on süüdi. Kõik sujub ilusti rütmis ja tundub, et enam paremaks minna ei saagi.\nMis toimub naise organismis üleminekueas ja kuidas end.\n. Esimene kord, kui sa reaalselt tead, mida teha Ehk võtab see paar korda harjutamist, kuid pärast seda tunned end tõelise diivana. Head katsetamist kõigile! "Positsioon on selline, et praegu ei hakka arutama, kas ta on süüdi või mitte. Enamik hirme tekib infopuuduse tõttu – rääkige oma hädadest ja hirmudest arstiga!. "Sel põhjusel, et süüdistatav pole kuriteos osalenud," kommenteerib ta. "Ütlen nii, et see on väga suur protsess. Hea taustamuusikaga hullamine See tekitab tunde nagu sa oleksid mõne ägeda linateose superstaar.\nAvameelselt rindade suurendamisest | Arst: implantaatide.\nWKND PATUKOOL: Telklast pääsemise nimel oleksin ma nõus.\n. Kaitsja soov on hetkel kohtult saada luba Khalilov vahi alt vabastada. See on ainuke viis kõigele korralik punkt panna. Ülimalt vali seks Vabandust, naabrid, aga vahel ikka juhtub. Samas on munasarja talitluse hääbumisega kaasnev menstruatsioonide lõppemine kergenduseks paljudele, kes sellega seotud probleeme aastakümneid taluma või, paremal juhul, ravima pidid. "Olen veendunud, et isikut pole vaja vahi all hoida," ütleb Sadekov ning lisab, et Khalilovi liikumise tõkestamiseks oleks ka elektrooniline järelvalve, nii-öelda jalavõru, piisav lahendus. Nad istusid laste silme alt panuse üpp eesmärkide saavutamisse ning kiirlaen 75 eur hiljem linnapeale jalutama, kui. Ah, ma olen nii armunud! Kui sa oled armunud, siis ei ole midagi parata - särtsu ja keemiat jagub! Ja särtsu ja keemia all on mõeldud orgasme, loomulikult. Vajadusel on võimalik laenu tagasimakse perioodi pikendada 15 kuni 30 päeva\nSamuti on lühem laenuperiood tegemist on lühilaenuga, mida inimesed kasutavad


Sebastian Fitzek – Vahel ma kirjutan ka…\n20. okt. 2020 by castorbakar\nSebastian Fitzek, Michael Tsokos “Ära lõigatud”\nSebastian Fitzek, Michael Tsokos “Ära lõigatud” (351lk. Helios)\nSee raamat jõudis minuni juba tükk aega tagasi, hakkasin hooga lugema, aga esimene kolmandik raamatust ning sündmused päriselus mõjusid koos nii vapustavalt, et raamat pidi taanduma ja ootama oma aega.\nSee aeg saabus nüüd ja mulje loetust on ikkagi täiesti vapustav.\nSelline jäisel hommikul märja külma kaltsuga valusasti vastu nägu saamise mulje.\nVäga mõtlemapanev lugemine, kui alustad raamatut 3. ja 349. leheküljel olevate tõsielusündmuste lõigukestega ja siis, nende valguses, loed kogu ülejäänud raamatu. Siis ei ole see enam tavaline räige ja verest nõretav krimilugu, mis tõmbaks kaameks ka paksunahalise nordic noiri fänni, siis on see veel räigem ja verest nõretavam lugu, täis valu ja musta masendust ja lootusetust.\nSest sellised asjad juhtuvad päriselt.\nSelliste inimeste puhul ütlevad nende naabrid teleuudistes: “Mõelda vaid, ta oli nii vaikne ja tasane mees!”\nVäga hea kaanekujundus. Õiges valguses jookseb mööda teie laual lebava raamatu kaant veretilk ja paneb võpatama.\nRaamat, mida ma ei saanud lugeda voodis enne magamajäämist, sest kuskilt jookseb piir nende raamatute vahel, mida ma võtan voodisse kaasa ja nende vahel, mida mitte. See raamat on siiani ainus, mis jääb teisele poole seda piiri. Voodiga 2 meetrit vahet.\nAitäh, kirjastus Helios, selle lugemiselamuse eest!\nPildist: kõik jäid terveks, värvi nimi on “Christmas red”.\nPosted in Uncategorized\t| Sildistatud Helios, Krimi, Lugemine, Michael Tsokos, Põnevik, Raamat, Saksa kirjandus, Sebastian Fitzek | Lisa kommentaar


Volgaklubi kodu Forums-viewtopic-AMO-ZIL tehase 6.osakond piltides.\nPraegu on, 289 külastaja(d) ja 0 kasutaja(d) kes on praegu portaalis.\nVolgaklubi foorum :: Vaata teemat - Volgaseltsi kalender 2013\nVolgaseltsi kalender 2013\nPostitatud: T dets 18, 2012 1:47 pm Postita teema: Volgaseltsi kalender 2013\nVolgaseltsi Presiidium on teinud ära tohutu töö ja jõudnud taas uutele töövõitudele. Lubage esitleda - riiklike pühade ja tähtpäevade kalender 2013.\nPresiidium tänab taaskord meie tublisid pildistajaid ja eriti muidugi ühte tublit timurlast Kaidot, kes selle teose ilma suuremate pisarateta juba teist aastat ühtseks tervikuks kujundas.\nKalendri tiraaz on 60 eksemplari, millest vabamüüki lähevad ainult 48. Ülejäänud jagatakse preemiatena fotograafide ja koostajate vahel. Kordustrükki ei tule.\nKalendri hind on 10 EUR. Eelisjärjekorras broneerin ühe kõigile EVS liikmetele. Soovist seda omandada saab teada anda siia teemasse või minu e-mailile martin@hertz.ee\nPostitatud: T dets 18, 2012 3:09 pm Postita teema:\nTäpsustuseks veel asjaosalistele, kes tõenäoliselt oleksid nagunii tellijad - teie endi seast saavad tasuta nn. "autorikalendrid":\n- sm. Metalliotsija\n- sm. Janovit¨\n- sm. Mirski\n- sm. Gazik\nPostitatud: K dets 19, 2012 8:34 am Postita teema:\nPalun mulle broneerida üks.\nLiitunud: Dec 09, 2012\nPostitatud: K dets 19, 2012 9:55 am Postita teema:\nBroneerida mulle ka üks kunstiteos.\nViimati muudetud Sm.Opivalov poolt (K dets 19, 2012 7:56 pm), kokku muudetud 1 korda\nPostitatud: K dets 19, 2012 5:05 pm Postita teema:\nPalun ka mulle 1 kalender broneerida.\nAsukoht: Harjumaa Kiili Vald Lähtse\nPostitatud: K dets 19, 2012 9:44 pm Postita teema:\nTom ja Marko broneerivad ka kahepeale kolm kalendrit.\nPostitatud: K dets 19, 2012 10:02 pm Postita teema:\nHetkel veel saadaval 5 kalendrit. Võib olla mõned jäävad veel vabaks, kuna olen oma äranägemise järgi broneerinud neid valitud "vaikivatele" seltsimeestele. Seega lõpuks võib mõni veel vabaks jääda, kuid pigem mitte.\nAta¨ee, Marko ja dr.Watsoniga saan ma ise ühendust. Kuid sm.Opivalovil palun minuga kontakteeruda, kuidas saan talle kalendri üle anda.\nPostitatud: N dets 20, 2012 8:24 am Postita teema:\nMTJ juhatajal on tulemas Volga-vaba aasta, kus peab teraselt kalendrit vaatama. Palun ka mulle 1 eksemplar (soovitavalt toimetada kohale autovabalt, sest nääriõlu on juba täitsa joodav).\nPostitatud: N dets 20, 2012 11:29 am Postita teema:\nSoovin ka broneerida ühe eksemplari. Aitäh!\nPostitatud: R dets 21, 2012 6:54 am Postita teema:\nPalun lisaks "autorikalendrile" veel 2 eksemplari, kui võimalik.\nPostitatud: R dets 21, 2012 9:57 am Postita teema:\nKui täna just seda suurt ettekuulutatud Lõppu ei tule, siis nagu möödunud aastalgi nii ka nüüd pretendeeriks kolmele kalendrile, kui veel võimalust on.\nPostitatud: R dets 21, 2012 1:33 pm Postita teema:\nKordan eelmisel aastal öeldut:"Kõik "Volgaga" seonduv peabki just nii kvaliteetne olema."\nSeekord on kalendris ikka terve aasta.\nPostitatud: R dets 21, 2012 5:03 pm Postita teema:\nKui laojääke veel on, siis mina broneeriks ka ühe kalendri.\nPostitatud: R dets 21, 2012 5:37 pm Postita teema:\nminu rehkandamisoskus on muidugi nõrk, aga seuke tunne on, et väärt kraam on juba mitmekordselt läbi müüdud. kui ma peaks eksima, siis paneksin ennast järjekorras viimaseks ja nõustun kõik eelisjärjekorda kuuluvad seltsimehed mööda laskma.\nPostitatud: R dets 21, 2012 6:33 pm Postita teema:\nMa väidan täna, et saan kõik need soovid rahuldada. Ka järjekorras viimase seltsimehe oma. Ma olen umbes-täpselt sellised kogused eelmise aasta baasil tuttavamatele seltsimeestele juba nagunii ette broneerinud. Lisaks on mul veel broneeritud üks kalender igale EVS liikmetele, kellest sugugi mitte kõik pole oma soovi reaalselt avaldanud. Nii, et tegelikult võib hakata ka neid otsast ära andma.


Mul on pildid ja tekstid segamini!\nMarsi kanalite ajalugu\nMiks on Marssi raske vaadelda?\nMarsi pinna põhjalikum vaatlemine on võimalik vaid mõni kuu enne ja pärast vastasseisu, st kui meievaheline kaugus on väikseim. Vastasseisuks nimetatakse astronoomias olukorda, kui Päike, Maa ja mõni planeet (antud juhul Marss) on kõik ühel sirgel ning Maa ja planeet seejuures veel Päikesest ühel pool (vastupidisel juhul on Maa ja planeedi omavaheline kaugus suurim). Marsi vastasseisud toimuvad iga 2 aasta ja 50 päeva järel.\nKuna Marsi orbiit on väga piklik, siis võivad tema kaugused Maast vastasseisu ajal erineda üksteisest ligi kaks korda, ulatudes 55,7 miljonist kilomeetrist kuni 101,2 miljoni kilomeetrini.\nKuna planeedi näiv läbimõõt ja pinnadetailide nähtavus sõltuvad kaugusest pöördvõrdeliselt, siis on arusaadav, miks Marsi-uurijate hulgas on eriti hinnatud nn suured vastasseisud. Nii nimetatakse vastasseise, mille ajal Marss on periheelis, st. oma lähimas punktis Päikesele, ja vastavalt on siis väikseim ka Maa ja Marsi vaheline kaugus. Suured vastasseisud toimuvad kas iga 15 või 17 aasta järel.\nEelmine oli 1988. aastal ja järgmine toimub 2003. aastal, kusjuures Marsi kaugus on siis kõige väiksem viimaste aastatuhandete jooksul. Kuid ka sellisel eriti soodsal juhul jääb Marss ikkagi umbes 150 korda kaugemale kui Kuu ja tema näiv läbimõõt 25 nurgasekundit jääb täiskuule alla üle 70 korra.\nPeale selle on Marsil erinevalt Kuust atmosfäär, mis vaatamata oma hõredusele segab pisemate detailide vaatamist. Eriti halvaks läheb asi siis, kui Marsil hakkab möllama globaalne tolmutorm. Halvemal juhul pole siis mitu nädalat üldse Marsi pinda näha. Õnnetuseks kipuvad need toimuma just vastasseisude ajal.\nPõhivaenlaseks on Marsi nagu iga teisegi taevakeha vaatlemisel siiski Maa atmosfäär, mis tekitab kujutise värisemist. Detailide nägemiseks peab vaatleja ootama hetki, kui kujutis on sekundi murdosa jooksul stabiilne, ja siis nähtu mälu järgi üles joonistama. Fotodelt pole planeetide peenemaid detaile üldse näha, sest pildistamiseks vajaliku aja jooksul "määrib" atmosfäär kujutise laiali. Paremaks vahendiks on tänapäeval astronoomilistel vaatlustel kasutatav tahke keha vastuvõtja CCD, mis on korraga nii tundlik kui ka kiire, st võimaldab saada pilte ka lühikeste selgusehetkete jooksul. Kõige parem on muidugi teha vaatlusi Maa atmosfäärist väljaspool, nagu Hubble'i-nimeline teleskoop või saata automaatjaam planeedi juurde.\nMarss 1995. aastal. Pildistanud Hubble'i kosmoseteleskoop\nMarss on oma heleduse ja silmatorkava punase värvusega juba aastatuhandeid inimeste tähelepanu köitnud, kuid mitte mingi muu nähtus pole Marsi puhul tekitanud nii palju eriarvamusi ja puhunud lõkkele kirgi kui Marsi kanalid. Just kanalite avastamine oli see, mille järel sai populaarseks hüpotees arukatest olenditest Marsil. On ju eesti keeleski olemas nende tähistamiseks eriline sõna "marslane". Seejuures ühegi teise taevakeha asukate jaoks pole eri nimetust kasutusele võetud. (Puhtspekulatiivse arvamuse, et Marsil nagu ka teistel planeetidel võiks olla arukaid olendeid, ütles esimesena välja C. Huygens juba 17. sajandil.)\nKanalite ajalugu sai alguse 1877. aastal, kui neid järjekordse Marsi suure vastasseisu ajal märkas itaalia astronoom Giovanni Virginio Schiaparelli (1835 - 1910). Sama vastasseisu ajal avastas muuseas ameerika astronoom Asaph Hall (1829 - 1907) Marsi kaaslased. Õigupoolest nimetas Schiaparelli nähtud joonekujulisi moodustisi itaaliakeelse sõnaga canali, mis tähendab ühtaegu nii (looduslikku) väina kui ka (kunstlikku) kanalit. Avastuse interpreteerimisel ja selle tõlkimisel teistesse keeltesse kasutati paraku just seda teist, paremat fantaasialendu võimaldavat tähendust. Schiaparelli ise pidas neid kindlalt looduslikeks, nimetades neid sageli koguni jõgedeks.\nSchiaparelli koostatud Marsi kanalite kaart. Vaata seda ka suuremalt.\nTa polnud siiski esimene, kes nimetust canali Marsi puhul kasutas. Varem oli seda teinud itaalia astronoom Secchi ühe teistsuguse pinnamoodustise kohta. Schiaparelli mõistes kanaleid olid mõned astronoomid varemgi tähele pannud, nende seas ka Tartu Tähetorni direktor J. H. Mädler. Nad olid märganud vaid mõnda üksikut kanalit, see-eest Schiaparelli kandis oma Marsi kaardile neist terve võrgustiku. See ei tähenda, et ta oleks neid kõiki korraga näinud: kanalid ilmutasid end temalegi ühe- või kahekaupa, seejuures mitte alati siis, kui Marss kõige lähemal oli, vaid sageli palju hiljem.\nFlammarioni poolt vaadeldud Marsi kanalid.\nLoomulikult ei jäänud Schiaparelli ka viimaseks, kes kanaleid nägi. Järgmiste vastasseisude ajal nägid neid juba mitmed astronoomid, nagu näiteks N. Green 1879. aastal H. Perrotin 1886. aastal ja kuulus prantsuse astronoom Camille Flammarion (1842-1925) 1892. aastal. Kõige edukam kanalite uurija ja populariseerija oli aga kahtlematult ameeriklane Percival Lowell (1855 - 1916). Sellel edukal äri- ja kirjamehel, kes oli aastaid elanud Jaapanis, tekkis astronoomia ja eriti Marsi huvi 1890ndate alguses. 1894. aastal rajas ta Flagstaffi Arizona osariigis observatooriumi, mille peamiseks tööks pidi kujunema Marsi ja teiste planeetide vaatlemine. Tulemused ei lasknud end kaua oodata. Juba oma esimese, sellel samal aastal toimunud Marsi vastasseisu järel jõudis ta järeldusele, et kanalid on mõistuslike olendite kätetöö, eesmärgiks niisutada "oaase". "Oaasideks" kutsus ta laike kanalite ühinemispunktides, mida tema kaaslane William Pickering (1858 - 1938) oli 1892. aastal nimetanud järvedeks. 1895. aasta veebruaris pidas ta oma vaadete tutvustamiseks seeria avalikke loenguid, sama aasta detsembris ilmus tema esimene Marsi-teemaline raamat lühikese pealkirjaga "Marss".\nMarss. Joonistanud P. Lowell\n"Tavaliste" inimeste hulgas omandasid P. Lowell ja tema ideed suure populaarsuse, astronoomide seas aga leidus hulgaliselt kahtlejaid. Mitmed tuntud astronoomid, nende hulgas ka väga heade vaatlejatena tuntud A. Hall ja Edward Emerson Barnard (1857 - 1923) ei näinud kanaleid üldse. Seejuures olid neil kasutada märksa suuremad teleskoobid kui Lowellil. Juba 1882. aastal, tükk aega enne P. Lowelli astronoomiaalase tegevuse algust oli inglise astronoom Edward Walter Maunder (1851 - 1928) avaldanud arvamust, et Schiaparelli on oma kanalid tõmmanud erineva heledusega alade piiridele. Hiljem tegi ta katseid valgele paberile tehtud tumedate täppidega ja leidis, et ühes reas olevad silma eraldusteravusest väiksemad punktid paistavad sirgjoonena. Tema arust saaks nii ka Marsi kanaleid seletada. Seda arvamust toetasid ka itaalia astronoomi Vincenzo Cerulli 1897. aastal tehtud vaatlused, mille käigus kanalid paistsid koosnevat täppidest.\nSee kõik Percival Lowelli ei häirinud. 1896. aastal jõudis ta koguni niikaugele, et väitis ka Veenusel asuvat kanalite taolisi moodustisi! See "avastus" leidis eriti külma vastuvõtu, sest Veenus teati olevat kaetud tiheda pilvkattega. Vahemärkusena võib öelda, et kuigi kanalitega P. Lowellil ei vedanud, oli tal tähtis osa uue planeedi otsingute alustamisel. See viis Pluuto avastamisele 1930. aastal Clyde Tombaugh poolt sellesamas, nüüd juba Lowelli nime kandvas observatooriumis.\nRooma sõjajumalalt nime saanud Marss on Päikesest lugedes neljas planeet, asudes viimasest keskmiselt poolteist korda kaugemal kui Maa. Marsi aasta (st ümber Päikese tiiru tegemiseks kuluv aeg) kestab 687 päeva, seega maisest ligi kaks korda kauem. Ka ööpäev on Marsil maisest pikem, seda küll vaid 37 minutit. Seejuures on tema pöörlemistelg ligikaudu samapalju kaldu kui Maal, seetõttu toimub Marsil sarnaselt ka aastaaegade vaheldumine.\nMarss on Päikessüsteemi väiksemaid planeete, temast väiksemad on vaid Merkuur ja Pluuto. Maale jääb ta oma 6790 km läbimõõduga alla ligi kaks korda. Tema pindala on vaid veidi suurem Maa mandrite kogupindalast.\nMarssi ümbritseb hõre atmosfäär, mis koosneb 95% ulatuses süsihappegaasist, vähesel määral on lämmastikku, argooni ja hapnikku. Rõhk Marsi pinnal on keskmiselt 150 korda väiksem normaalsest õhurõhust Maal. Marsil on hirmus külm - kõrgeim õhutemparatuur küünib vaid 20°C, madalaim on see-eest -140°C.\nNix Olympica * Viking\nMarsi põhja- ja lõunapooluse ümber on nagu Maalgi polaarmütsid, kuid erinevalt maistest koosnevad nad peale "tavalise" vee-jää ka süsihappelumest. Polaarmütsid vähenevad, kui vastaval poolkeral on suvi ja suurenevad maksimaalseni, kui seal valitseb talv. Automaatjaamade abil on leitud Marsil samasugused kraatrid nagu Kuul, voolusängid, hiiglaslikud kanjonid ja kustunud vulkaanid, mille hulgas on ka Päikesesüsteemi suurim - Olümpose mägi. Tema kõrgus jalamilt on tervelt 21 km, samal ajal kui Maa kõrgeim Mauna Loa (Havail) küünib vaid 9 km kõrgusele oma jalamist Vaikse ookeani põhjas. Voolusängides on sadu miljoneid aastaid tagasi voolanud vesi, praegu on Marss äärmiselt kuiv isegi maiste kõrbetega võrreldes. Kui kogu Marsi pinnal ja atmosfääris olev vesi kataks terve planeedi ühtlase kihina, oleks selle paksus vaid 0,014 mm, maistes kõrbetes oleks sellise kihi paksus tervelt 1 mm.\nMaalt teleskoobiga vaadates on sellest kõigest näha vaid punakas ketas ja polaarmütsid, suurema teleskoobi ja hea nähtavuse korral paistavad ka mõningad tumedamad ja heledamad laigud. Need ei vasta täpselt mingile Marsi pinnavormile, vaid kujutavad endast erineva peegeldumisvõimega (albeedoga) alasid, näiteks tihedalt kraatritega kaetud alad paistavad olevat tumedamad.\nMarsil on ka kaks imepisikest ebakorrapärase kujuga kaaslast, mis kannavad sõjajumala saatjatele hästisobivaid nimesid Phobos (kr. k. hirm) ja Deimos (kr. k. õudus).\nP. Lowelli poolt 1894 a. tehtud joonis Marsist, millel on kujutatud kanalid. E. M. Antoniadi poolt 1909 a. tehtud joonis samast Marsi alast. Tema kanaleid ei näinud.\nKanalite probleemi lahendamisel oli väga oluline kreeka päritolu prantsuse astronoomi Eugene Michael Antoniadi (1870 - 1944) tegevus, kellest kujunes üks 20. sajandi esimese poole parimatest Marsi vaatlejatest. Alustanud 1893. aastal Flammarioni assistendina, oli ta algul veendunud kanalite objektiivses eksistensis. Aja jooksul tekkisid tal siiski kahtlused ja juba 1903. aastal koostas ta lisaks tavapärasele, kanalitega kaetud Marsi kaardile veel teise, millel polnud kanaleid kujutatud. Lõplikult ütles ta kanalitest lahti 1909. aastal Marsi suure vastasseisu järel. Siis andis Meudeni observatooriumi direktor talle võimaluse vaadelda Marssi suure refraktoriga (läätsteleskoobiga), mis oma 83 cm läbimõõduga objektiiviga oli (ja on praegugi) suurim Euroopas ja kolmas kogu maailmas. Esimesed vaatlusööd olid harukordselt hea nähtavusega. Sellele vaatamata ta mitte midagi kunstlikku ega geomeetrilist ei näinud, suurepäraselt nähtav Marss oli kaetud vaid vöötide ja laikudega. Nähtu tulemusena jõudis Antoniadi pöördelise tähtsusega järelduseni, et pole kunagi ühtki tõelist Marsi kanalit nähtud. Tegemist on vaid illusiooniga, mis tekib silma ülepingutamisel soovist näha võbeleval kujutisel harvade selgushetkete jooksul võimalikult peeneid detaile.\nLisaks tehti selle sajandi esimesel poolel spektroskoopiliste ja teiste astrofüüsikaliste meetoditega selgeks, et Marsi atmosfäär on väga hõre, seal on vähe veeauru ja valitseb kõva pakane, mis muudab elu võimalikkuse enam kui kaheldavaks. Sellele vaatamata ei surnud usk mõistusliku elu ja kanalite olemasollu Marsil koos P. Lowelliga 1916. aastal. Nii kirjutas veel 1962. aastal oma raamatus (õigemini fotoalbumis) "Fotograafiline jutustus Marsist" Lowelli kaastöötajana alustanud Earl C. Slipher: "On veel üks liik moodustisi, mis kulgevad läbi Merede ja kõrbete, mässides peaaegu terve planeedi oma võrku - see on unikaalne Marsi kanalite süsteem. Sellele imelisele Marsi võrgule ei ole paarilist ühelgi teisel planeedil ja ta pole võrreldav mitte millegagi looduses. Oma kunstliku olemuse tõttu on nad muutunud kõige müstilisemateks ja kummatigi kõige vaieldavamateks planetaarseteks moodustisteks." (E. C. Slipher tegi ajavahemikul 1905 kuni 1964 Marsist 100000 fotod, mille paremik ongi selles raamatus esindatud.) Ka eesti astronoomi Ülo-Ilmar Veltmanni 1968. aastal ilmunud raamatus "Marss" räägitakse kanalitest kui tõsiasjast ja refereeritakse mitmeid hüpoteese nende olemuse seletamiseks. See on seda imelikum, et vahepeal, 1964 aastal lendas Marsist mööda USA automaatjaam "Mariner 4" ning edastas 22 fotot, millel oleks pidanud olema vähemalt üks kanal. Kanaleid aga fotodel ei olnud, selle asemel oli seal näha hulgaliselt kraatreid nagu Kuul. See oli täielik üllatus kõigile peale mõne üksiku astronoomi, kes olid kraatrite olemasolu juba varem ette näinud. Nende väheste hulgas olid ka eesti soost Ernst Öpik ja Pluuto avastaja Clyde Tombaugh.\nSellega jõudis Marsi kanalite lugu lõpule, lugu, mis oli inimeste tähelepanu köitnud juba ligemale sajandi.\nLowell, P. 1895. Mars.\nSheehan, W. 1996. The Planet Mars: A History of Observation and Discovery. University of Arizona Press.\nSlipher, E. C. 1962. The Photographic Story of Mars. Sky Publishing Corporation, Northland Press.\nVeltmann, Ü.-I. 1968. Marss. Kirjastus "Valgus".\nMarss ja Science Fiction (SF)\nMarss kui veel hiljaaegu levinud arvamuse järgi asustatud planeet on köitnud ka SF-kirjanike tähelepanu.\nÜks vanemaid ja kuulsamaid Marsiga seotud SF teoseid on inglise kirjaniku Herbert Wellsi "Maailmade sõda" (1897), mis käsitleb marslaste sissetungi Maale. Eriti tuntuks sai see Orson Wellesi juhtimisel 30. oktoobril 1938 USA-s esitatud raadiointseneeringu järel, mida paljud võtsid tegelikkuse pähe. Seevastu nõukogude vene kirjaniku Aleksei Tolstoi romaan "Aeliita" (1922) käsitleb revolutsiooni tegemist Marsil kahe venelase juhtimisel. Terve seeria Marsi-teemalisi raamatuid on kirjutanud aastatel 1911 - 1941 Edgar Rice Burrough, kes on rohkem tuntud oma Tarzani-lugudega.\nPärast Teist maailmasõda kirjutatud suurest hulgast vastavatest raamatutest tõuseb esile Ray Bradbury "Marsi kroonikad" (1951). Teistes kuulsatest SF autoritest on Marsi teemat käsitlenud veel Isaac Asimov ("David Starr, Space Ranger", 1952) , Robert Heinlein ("Red Planet ", 1949), Arthur C. Clarke ("The Sands of Mars", 1951) jt. Viimase kümnendi töödest on suuremat tähelepanu äratanud Kim Stanley Robinsoni triloogia "Red Mars" (1992), "Green Mars" (1993) ja "Blue Mars" (1996).\nLinkide õigsuse eest pikema aja jooksul autor ja toimetus ei vastuta. Marsi kohta leiad infot ka Tartu Tähetorni WWW-lehelt.


Dementsuse Kompetentsikeskus käis Maalehe Eakate Festivalil, külastajate huvi oli suur! - Dementsuse Kompetentsikeskus\nDementsuse Kompetentsikeskus käis Maalehe Eakate Festivalil, külastajate huvi oli suur!\nDementsuse Kompetentsikeskus osales 16. juunil Tartus Maalehe Eakate Festivalil, kus jagasime palju infomaterjale, nõuandeid ja ka meeneid. Meil on siiralt hea meel, et kompetentsikeskuse tegevuse ja dementsusega inimeste ning lähedaste jaoks väga vajaliku info vastu tunti nii suurt huvi!\nFestivali programmis oli mitmeid erinevaid töötubasid. Dementsuse Kompetentsikeskus pakkus festivali külalistele Tervis Plussi töötoas näidistunni tantsulisest liikumisest, mille viis läbi Viljandi Haigla tegevusjuhendajaja tantsuõpetaja Tatjana Jürgen. Tantsuline liikumine on teaduspõhiselt tõendatud kui teraapiline vahend, mis aitab hoida vaimu ja keha virgena ning aitab parandada ka kerge kognitiivse häirega inimese emotsionaalselt ja füüsilist seisundit. Lisaks on tantsuline liikumine ka lihtsalt meeleolu tõstev ning kõigile meeldiv, seda tõendasid töötoas viibinute naerul näod ja tugev aplaus Tatjana Jürgenile!\nTeise töötoa juhiks oli mälutreener Anu Jonuks, kes rääkis sellest, kuidas meid aitab mälutreening. Huvi töötubade vastu oli niivõrd suur, et ruum täitus mõlema töötoa ajal hetkega!\nAnu Jonuks tuletas meelde lihtsaid ja praktilisi igapäevaelus kasutatavaid mäluharjutusi- näiteks teame kõik, et et pin-koode ei peaks hoidma rahakoti vahel. Mälutreeneri soovitus: parem õpi koodid pähe, lihsam on seda teha, kui leiad koodile enda jaoks mingi tähenduse või tuletusvõimaluse. Koos lahendati lausa esmapilgul võimatuna tunduvaid ülesandeid- näiteks, kuidas pidada meeles kuueteistkümnekohaline number 6313194825102476? Tänu Anu õpetustele on see ja paljud teised mälu virgutamise nipid osalejatele nüüd teada!\nSuur aitäh veelkord Anu Jonuksile ja Tatjana Jürgenile ning kõigile, kellega koos dementsuse teemadel Eakate Festivalil arutlesime!