kas ka Meid "küüditatakse"?\nlinde on Kolm Juun 10, 2009 8:55 pm\nTekkis kõige selle nähtu põhjal küsimus. Kas kõik Meie, kes me oleme igasuguste selliste saitidega liitunud, kui tõenäoline on, et ka meie aadressid ülese otsitakse ja ka meid küüditatakse, kuna me oleme igal poole antiglobalistide nimekirjas? Ja üldse, olen küll näinud aga väga selget pilti pole veel ees. Milline see maailm siis välja hakkab nägema, kui neil see peaks läbi minema?\nRe: kas ka Meid "küüditatakse"?\nOmega Chaos on Kolm Juun 10, 2009 9:23 pm\nEks kõik on võimalik.Eks arvata on jah,et kui hiljaks jääme,varsti hakatakse paljusid tapma,kes on selle vastu.Ei tea just,et nad hakkaks foorumites otsima inimesi.Ja küüditamine poleks sõna,mida ma kasutaks.\nlinde on Kolm Juun 10, 2009 10:13 pm\nmilline see maailm ikkagi välja hakkab nägema siis? Küüditamine oli "" märkides ja miks mitte foorumitest otsima, sest kuskilt tuleb ju punased ja sinised inimesed leida...\nKarmo on Laup Juun 13, 2009 2:29 pm\nMa olen suht kindel, et ka me oleme nimekirjades. Ei saa ju kusagil jätta inimesi kes mõtlevad eliidist teistmoodi ja pealegi kui isegi selline väike kogukond järgi jätta nagu meil siin on, siis oleks meil ju põhjust tõsiselt "möllama" hakata ja teisi inimesi veenma kui faktid oleks mujalt maailmast võtta (nt. kui ameerikas juba hävitamine käiks tänavatel).\nPraegu on enamus "ärganuist" ju sellisel ära ootaval seisukohal, keegi ei tea 100% kindlusega, mis tulevik toob või on kogu see NWO asi üks desinformatsioon varjamaks midagi hoopis muud.\nAga mis siis, kui kogu see populatsiooni vähendamise plaan vastab tõele ja ühel hommikul mingi eriüksus su uksele kopputab - mis sa siis teed ?? Juudid ei teinud ka ju omalajal midagi kui neid Gettosse koguti, keegi ei uskunud et asi võib hulluks minna.\nFormica on Laup Juun 13, 2009 2:51 pm\nVaevalt, et keegi sulle ukse taha ronima tuleb. Pigem tehakse asi vaiksemalt ära - seagripi vms asjaga. Tunduvalt lihtsalt ja turvalisem korraldajatele. Väljavalitud inimesed saavad vaktsiini.\nMuidu see juutide gaasikambrite teema peaks olema kõigile selge, et mingit massilist inimeste gaasitamist ei toimunud. Koonduslaagrid olid tõepoolest, kuid ka paljud eestlased ju viidi Siberisse koonduslaagritesse. Kogu see holokausti teema on kõik selle nimel, et eliitjuutidele mammonat kokku ajada.\nKuriVaiM on Laup Juun 13, 2009 5:51 pm\njah see on üpris tõsine teema, neil on õigus kes ütlevad et ameerika on eemal ühest võlts "false-flag" terrorirünnakust kehtestamaks üleriigilise komandanditunni ning seejärel näidatakse rohelist tuld FEMA-le - kirstud ja laagrid juba ammuilma valmis selleks just selleks otstarbeks\nise arvan et päris küüditamiseks vast ei lähe - kui üldse kunagi läheb (ptüi - ptüi - ptüi) kasutatakse vast rohkem väljaarenenumaid meetodid, chemtrails, vaksiinid mis sisaldavad tahtlikult lisatuid viirusi jne\nx on Esm Juun 15, 2009 11:51 pm\nparanoia tuli peale?\närge põdege... see on ainult mäng\nKarmo on Teis Juun 16, 2009 2:36 pm\nTaavet kirjutas: paranoia tuli peale?\nKas maailma ajalugu ei ole meid juba piisavalt õppetanud? Kas praegusel ajal maailmas toimuvad sündmused ei anna põhjust muretsemiseks, et ajalugu kippub ikkagi aeg ajalt korduma?\nKarmo on Teis Juun 16, 2009 2:43 pm\nFormica kirjutas: Vaevalt, et keegi sulle ukse taha ronima tuleb. Pigem tehakse asi vaiksemalt ära - seagripi vms asjaga. Tunduvalt lihtsalt ja turvalisem korraldajatele. Väljavalitud inimesed saavad vaktsiini.\nTeisitimõtlejad on vaja ju kiirelt vaigistada - II maaimasõja aegu oli ju Saksamaal eraldi üksused selleks kes tegelesid teisitimõtlejatega ja nende hävitamisega. See gaasikambrite teema ei omagi tähtsust - piisavalt hirmus on juba inimeste vabaduste piiramine koonduslaagritesse. Arvad et kusagi aedikus lastakse sul meelt avaldada.\nMinu meelest ongi point selles, et ükski valitsus ükskõik mis ettekäändel ei tohi piirata liikumisvabadust, sõnavabadust ja isikupuutumatust va. juhtutel kui inimene ise on sooritanud kriminaalkuriteo ja süü on tõendatav kohtus.\nFormica on Teis Juun 16, 2009 7:22 pm\nSelles suhtes olen ma nõus, et teisiti mõtlejad võidakse eemaldada kuid seda mitte väga suures ulatuses. Tänapäeva maailm (läänemaailm) on liiga avatud selleks ning sellisel juhul tekitaks see ülejäänud inimestes juba suurt kahtlust, et midagi on toimumas.\nlinde on Reede Juun 19, 2009 3:28 pm\nIgal pool karmistatakse relvaseadust ja tahetakse, et inimestele võimalikult vähe relvi jääks. Kas see tähendab siis ikkagi seda, et tulevikus läheb inimestel relvi tõsiselt vaja ja seda mitte pättide tõttu enesekaitseks...\nKarmo on Laup Juun 20, 2009 8:23 am\nlinde kirjutas: Igal pool karmistatakse relvaseadust ja tahetakse, et inimestele võimalikult vähe relvi jääks. Kas see tähendab siis ikkagi seda, et tulevikus läheb inimestel relvi tõsiselt vaja ja seda mitte pättide tõttu enesekaitseks...\nSeda see tähendab jah!\nKa eestis käivad asjad nii - milleks muidu soetab eesti valitsus veekahureid, "Pronksiöö" paketiga on nüüd võimalik siseministril kasutada kaitseliitu rahutuste "ohjamiseks" samuti on võimalik sind ka 48 tunniks kinnipidada, kui osaled meeleavaldustel - ilma süüdistust esitamata.\nUSA-s varjatakse kiivalt statistikat, mis näitab et nendes väikelinnades kus valdavas osas majapidamistes on olemas relv, praktiliselt puudub kuritegevus.\nVaadates igapäev ilmuvaid uudiseid, nii meil kui ka mujal maailmas siis mulle jääb küll tunne, et eliit valmistub suurteks rahutusteks või on neil siis tõsiselt hirm nahavahele tulnud. Järjest suureneb inimeste hulk, kes on hakanud arusaama, et maailmas ei ole kõik päris nii nagu koolis õpetatakse ja lehtetes kirjutatakse - tegu on nagu lumepalli efektiga, mis aina kiireneb.\nlinde on Laup Juun 20, 2009 1:01 pm\nkas siis tõesti ei ole rikkaid inimesi, kes on ka sama meelt nagu meie ja teeksid vastupropagandasid oma rahade eest. Teeksid kas või telereklaame, milelde sõnumiks oleks "keep your weapons, it'll protect ur lives!" :S\nFormica on Laup Juun 20, 2009 1:17 pm\nMa pigem arvan, et ka paljud rikkad pole selle kõigega kursis mis tegelikult toimub. Lisaks veel ka see, et enamus mõjukamatest telekanalitest, päevalehtedest jms on "eliidi" kontrolli all ning kas sa tõesti arvad, et nad oleksid huvitatud tõe paljastamisest?\nlinde kirjutas: kas siis tõesti ei ole rikkaid inimesi, kes on ka sama meelt nagu meie ja teeksid vastupropagandasid oma rahade eest. Teeksid kas või telereklaame, milelde sõnumiks oleks "keep your weapons, it'll protect ur lives!" :S\nKarmo on Laup Juun 20, 2009 3:15 pm\nKusjuures olen ise sama asja korduvalt mõelnud, et kuidas ei leidu ka eliidi hulgas selliseid inimesi kellel oleks kaasinimese suhtes vähe moraali ja eetika tunnet. Ilmselt on selekteerimise protsess ikka väga pikk ja põhjalik - enne ikka pumba juurde ei lasta kui ole nii öelda sobilik. Muidugi on näiteid nagu J.F.Kennedy kellel hiljem presidendina tekkis mõtte et peaks kaasinimesi aitama. Aga tema on vist kah üks väheseid.\nVõi tõesti on enamik eliidist varustatud silmaklappidega ja ei suuda või ei taha näha tegelikust.\nKuriVaiM on Laup Juun 20, 2009 5:03 pm\nKarmo kirjutas: Kusjuures olen ise sama asja korduvalt mõelnud, et kuidas ei leidu ka eliidi hulgas selliseid inimesi kellel oleks kaasinimese suhtes vähe moraali ja eetika tunnet. Ilmselt on selekteerimise protsess ikka väga pikk ja põhjalik - enne ikka pumba juurde ei lasta kui ole nii öelda sobilik. Muidugi on näiteid nagu J.F.Kennedy kellel hiljem presidendina tekkis mõtte et peaks kaasinimesi aitama. Aga tema on vist kah üks väheseid.\nJFK noorem vend Robert F. Kennedy (Bobby) saavutas prohveti staatuse ameerikas oli isegi veel populaarsem kui ta vend oli, suutis maandada/leppidada rasside pingeid valgete ja mustade vahel, seepärast mustad mäletavad RFK ainult heade sõnadega. 1968 aastal Los Angeles, Californias pärast ülekaalutkat valimisvõittu selles osariigis pürgimaks presidendiks peale võidukõnet tapeti CIA patsy poolt/väidetavalt on segatud ka teine laskja kes seisis Kennedy selja taga väidetavalt palgatud ihukaitsja (vähemalt 3 CIA agenti viibis tol õhtul Ambassador hotellis kes hiljem tuvastati ca 30 aastat hiljem aga uudistesse selline leid loomulikult ei jõudnud) Atendaadi põhjuseks analoogselt sama põhjus mis venna JFK mõrvamisel, Vietnami sõja lõppetamine, võrdsed inimõigused kõigile olenemata rassist ning arvatavasi ka keskpanga/federal reserve riigistamist jpm, aga nagu ikka eliidile sellline tuleviku poliitika on vastuvõetamatu ning lihtsam on neil oht koheselt kõrvaldada\nlinde on Püh Juun 21, 2009 7:55 pm\nˇvaata, kui mina oleks rikas, siis ma teeksin oma ajalehe kas või. Ja küiki ajalehti nad nii kui nii ei suudaks kontrollida, seega mõne artikli saab kenasti lehte osta. Samuti saata iniesed koolidesse loenguid pidama jne...mina ei jusu, et ei ole yhtegi rikast, kes asjast aru on saanud.\nFormica on Esm Juun 22, 2009 8:59 am\nlinde kirjutas: ˇvaata, kui mina oleks rikas, siis ma teeksin oma ajalehe kas või. Ja küiki ajalehti nad nii kui nii ei suudaks kontrollida, seega mõne artikli saab kenasti lehte osta. Samuti saata iniesed koolidesse loenguid pidama jne...mina ei jusu, et ei ole yhtegi rikast, kes asjast aru on saanud.\nNo vaata ajalehte teha selle nimel, et inimesi teadvustada, on ikkagi üsna kulukas. Lisaks arvan ma, et võimud leiaksid raudselt mingid võimalused, et sellist ajakirja mitte trükki lasta (ma arvan, et selle jaoks tuleks ka oma trükikoda avada). Ma küll päriselt ei välistaks seda võimalust, et selline kunagi võiks ilmuma hakata, kuid odavam on ju avada veebiportaalid, mida päris paljud ka teinud on. Lisaks on olemas võimalus ka avaldada raamatuid selle teema kohta.\nValgustatu on Laup Juun 27, 2009 12:27 pm\nMina saan auga öelda, et mina oma uksest ühtegi võimuesindajat ilma ordenita sisse ei lase. Oli siin väike probleem ja mendid tulid ukse taha. Tahtsid mu nime teada, aga ma seisin välisuksest seespool ja saatsin nad pikalt. Minu nime nad ei saanud, mispeale üks neist lubas mul käed raudu panna ja kaasa viia. Mina selle peale astusin sammu tagasi, et üle ukse ei ulatuks mind puutuma ja lubasin neile kõigile ahistamissüüdistuse kaela lükata, kui üle mu ukse astuvad ilma minu loata. Mõlemad mendid olid näost sinilillad, aga teha polnud midagi. Ja nii nad minema läksidki. Kuna olin kindel, et nad ordeniga tagasi tulevad, panin end riidesse, et hiljem poleks vaja enam sebida. Aga ei tulnudki nad tagasi.\nNii et inimesed, lugege oma õigusi ja kasutage neid senini, kuniks meil neid veel on.\nErgoh on Esm Juun 29, 2009 2:14 am\nMa tõesti ei teaks ühtegi mässumeelset rikast, kui sa valitsusega läbi ei saa, pole sul lootustki vaba rikas olla, veelvähem lubataks sul avada oma ajakiri... Rikkad teavad vägagi hästi mismoodi asjad toimuvad, nad pigem üritavadki sinna eliiti sisse saada. Keda vabamüürlased tahavad? Inimesi kellel on vähegi võimu või raha...


TOP 7 | Tublid kodumaised staarid, kes end tõsiselt käsile võtsid ja liigsetele kilodele säru tegid - Publik\nTOP 7 | Tublid kodumaised staarid, kes end tõsiselt käsile võtsid ja liigsetele kilodele säru tegid\nPaljud kodumaised kuulsused on viimasel ajal otsustanud oma eluviise muuta ning selliste muutustega kaasneb tihti ka märgatav kaalulangus. Publik pani kokku edetabeli inimestest, kes on oma positiivse muutusega viimastel aastatel kõige rohkem silma paistnud.\n7. Kristjan Kasearu\nLaulja Kristjan Kasearu välimus on võrreldes karjääri algusaastatega palju muutunud. 2009. aastal Kroonika poolt seksikamaiks meheks valitud Kristjan Kasearu on viimase kaheksa aastaga aga palju muutnud ning näeb välja parem kui eales varem.\n6. Elina Born\nKa laulja Elina Borni välimus on muutunud võrreldes naise karjääri algusaastatega. Eriti heasse vormi sai lauljanna sel aastal toimunud "Eesti Laulu" poolfinaaliks.\nArmastatud laulja Ivo Linna on timminud ennast vormi, tema kehalt on kadunud veerandsada kilo. Mees on toidulaualt hüljanud maiustused ja Ivo sõnul on tema saladuseks enda keha kuulamine.\n4. Evelin Ilves\nEndine esileedi Evelin Ilves muutis enda välimust presidendiprouaks saades 2006. aastal. Naine võttis lühikese ajaga palju kaalust alla ning on saledat joont tänaseni säilitanud.\nEsimesed kolm kohta saad teada videost, samuti näed sealt fotosid staaridest enne ja pärast muutust!\nTOP 5 | Kes on Eesti kõige jõukamad näitlejad ja näitlejatepaarid?\nEvelin Ilvese isa näguripäevad Soome pensionärina: käin kiriku juurest tasuta sööki...


Haapsalu raamatukogud teenindavad ainult kontaktivabalt - Läänlane\nHaapsalu raamatukogud teenindavad ainult kontaktivabalt\nKoroonaviiruse leviku tõkestamiseks teenindavad keskraamatukogu (Posti 3), lasteraamatukogu (Wiedemanni 11), Uuemõisa, Ridala ja Asuküla raamatukogud alates 11. märtsist ainult kontaktivabalt. Laenutuspunkt sotsiaalmajas on suletud.\nRaamatukogud teenindavad lugejaid kontaktivabalt esmaspäevast reedeni tavapärastel aegadel, laupäeviti raamatukogud ei tööta.\nKontaktivabaks laenutamiseks palume soovitud kirjandus ette tellida kas e-posti või telefoni teel või veebis www.lugeja.ee. Iseteenindusse sisse logides ID-kaardi või raamatukoguhoidja vahendusel tehtud paroolidega, mobiil-ID kahjuks ei tööta.\nKeskraamatukogust laenutatud kirjandust saab kätte raamatukapist, mis asub kultuurikeskuse Posti tänava poolses küljes. Raamatukapi teenust pakub soovijatele ka lasteraamatukogu.\nAsuküla, Ridala, Uuemõisa ja lasteraamatukogust saab tellitud kirjanduse kätte raamatukogu uste juures asuvatelt laudadelt.\nRaamatud palume tagastada raamatukogude juures asuvatesse tagastuskastidesse.\nLisaks kontaktivabale laenutamisele pakume koduteenindust, saadame pakiautomaati üle Eesti, vastame päringutele, tellime raamatuid RVLi teel, paljundame ja anname koopiad kontaktivabalt kätte või saadame e-posti.\nAvalikule internetiarvutile on juurdepääs kõigis raamatukogudes välja arvatud Posti 3 hoones.\nÜhendust saab raamatukogudega allolevatelt kontaktidelt:\nHaapsalu raamatukogu laenutus- ja lugemissaal (Haapsalu kultuurikeskuses, Posti 3) E – R 10 – 18, tel. 472 4495 ja 472 4499, e-post: laenutus@lib.haapsalu.ee\nLasteraamatukogu (F.J.Wiedemanni 11) E – R 10 – 18, tel. 4735535, e-post: laenutus@lib.haapsalu.ee Lastekirjanduse soovidega pöörduge palun lasteraamatukogusse.\nAsuküla raamatukogu (Mägari külas) T,K 10-18, N 10-16, R 9-15, tel. 4724316, e-post: asukyla@gmail.com\nRidala raamatukogu (Kooli 1, Panga külas) E-K 10-18, N 14-19, R 10 – 14, tel. 4792122, e-post: hilja.tamm@mail.ee\nUuemõisa raamatukogu (Ehitajate tee 3, Uuemõisas) K,N 12.00-13.30, 14.00-20.00, tel. 4737337, e-post: uuemoisa@lib.haapsalu.ee\nLääne Maakonna Keskraamatukogu: www.lib.haapsalu.ee\nRidala raamatukogu: http://ridalaraamatukogu.blogspot.com.ee/\nAsuküla raamatukogu: http://web.zone.ee/asukylaraamatukogu/index.html\nFacebookist on leitavad Haapsalu raamatukogu, Haapsalu lasteraamatukogu, Uuemõisa raamatukogu ja Asuküla raamatukogu.\nSeireuuringu uues etapis hinnatakse nii koroonaviirusega nakatunud kui ka antikehadega täiskasvanute hulka\nHaapsalus sõitis naine vastu puud, kaasreisija viidi haiglasse\nLux Express vähendab ajutiselt väljumisi, Haapsalu-Tallinna liinil kaob kaks väljumist


LinkedIn reklaamikanalina: kas mõttetult kallis või suure potentsiaaliga? - Bestmarketing\nAutor: Best Marketing • 23. september 2021\nLinkedIn reklaamikanalina: kas mõttetult kallis või suure potentsiaaliga?\nLinkedIn on tõusev täht sotsiaalmeediaturunduses, sest lisaks mõjukale publikule võimaldab platvorm ka peensusteni minevat sihtimist. Httpool Eesti multiplatvormi tiimijuht Kristel Karro toob välja LinkedIn-i turunduse põhilised eripärad.\nHttpool Eesti multiplatvormi tiimijuht Kristel Karro sõnul on LinkedIn peamiselt B2B kanal, kuigi järjest enam nähakse platvormis ka B2C väljundit, sest LinkedIn-i kasutajad on üldjuhul edumeelsed tööealised inimesed, kellele saab suurepärase täpsusega reklaame sihtida.


Femme.ee / Aktiivne / Suhted / Kes tahab olla Sulo naine?\nEsileht > Aktiivne > Suhted > Kes tahab olla ...\nKes tahab olla Sulo naine? (12)\nEsmalt siiras vabandus kõigi Femme lugejate ees, et teid sopaskandaali tirin. Ma ei hakka õigustama, kuidas mu kätte Kroonika sattus või miks kõike seda saasta nii hinge võtsin – mõnikord lihtsalt juhtuvad sellised asjad.\nSulo Sossi klubis "Tean Sul Meeldib" presentatsioonil\nKroonika kirjutas mõni aeg tagasi pealoo laulja Sulo Tintsest. Lugu algas nii: "Menulaulik Sulo Tintse on üks neid väheseid õnneseeni, kes on pärast kõrvalehüpet suutnud oma abielu säilitada. Sulo suhte jätkumise tagas teineteisemõistmine, hea seks ja muidugi – armastus!"\nLugu ise on ääretult piinlik. Ebamugav oli lugeda, kuidas lauljahakatis rääkis kõrvalhüppest, oma naisest, naise andestamisest ja mehe enda järeldustest. Häbi hakkas. Allpool Femme lugejaile mõned mõtted, millepärast ma saatuslikku ajakirjanumbrit enam avada ei saa.\nMida ometi tunneb Sulo naine (ja/või ülejäänud perekond)? Räägitakse ju temast – kuigi võib jääda mulje, et teemaks on Sulo elu. Kuidas Sulo kõrvalt pani, kuidas paar riius oli, kuidas naine andestas ja vana patukoti jälle tagasi võttis ja nüüd kaunilt Kroonika esikaanel Sulo kaenlas naeratab.\nSulo räägib avameelselt, kuidas mees on jahtijaks loodud ning kuidas ta peab ennast ikka pidevalt korrale kutsuma, et mitte taas libastuda. Ta räägib, kuidas sai oma sarved maha joostud ja kuidas nüüd ikka niiii õnnelik jälle oma naise kaisus olles on. "Ja eks ma olen omad järeldused asjadest teinud ja üritan end ikka kontrollida. Mis seal ikka, tuleb lihtsalt till püksis hoida ja ei tohi igale poole vahtida, kus midagi liigub. Väga lihtne reegel – tuleb olla meelekindel."\nJärgmisel päeval pärast Kroonika ilmumist saabub väljaande online'isse uus uudis Sulost. "Kuigi Sulo on üks nendest õnnelikest meestest, kes on pärast kõrvalhüpet oma naise käest andeks saanud ning taas õnnelikku pereelu elab, jätkub tal meenutusi metsikutest fännidest küllaga."\nSellel, jahumisel Sulo ja tema naise ümber, ei näi lõppu tulevat. Mul on juba haiglane huvi – mida veel? Kas võetakse äkki tsitaat ka naiselt? Aga ei, seda kahjuks ei tule. Pole ju tegemist päris ajakirjandusega, kus kõikidele osalejatele sõna antaks. See selleks.\nPealkiri "Suhte hoiab turvalisena hea seks!" tekitab esmalt segadust: kas Sulo ei saa naiselt head seksi? Kas seepärast oli/d kõrvalhüpe/kõrvalhüpped? Pärast loo lugemist ning Sulo alandlikku "õppisin oma lollustest" triaadi tekib aga tunne, et oi, hoopis Sulo naine on vist hirmus seksilõvi, miks muidu Sulo ta juurde ikka tagasi läks. Kes on see naine, kes lubab endast niimoodi kirjutada? Missugune ta küll on? Mida Sulos nii head on, et niisugust laimu taluda?\nNing viimaks: Sulo ei mõju siiralt. Tema patukahetsus on võlts ning ei ole veenev. Kirjeldatud "õppetund" (olen nüüd targem, enam ei tee) on samuti ebaveenev. Mina teda ei usu. Minu küsimused on järgmised. Kes tahaks olla või on Sulo (või Sulo-suguse) naine? Missugune naine ja mille nimel on selliseks häbiks ja alanduseks valmis ning võimeline? Mis on need mööndused, mis sellist lugu pehmendavad? Miks oli naine nõus poseerima? Miks oli ta nõus loo avaldamisega? Ma ei saagi aru, kas lollim on Sulo või ta naine…


Vooremaa Parem hilja kui…\nEmadepäeva tähistatakse maikuu teisel pühapäeval, kuid aasta ema tiitliga on maakonnas emasid pärjatud ka varem või hiljem. Nii ka seekord, kui Jõgevamaa kolm allesjäänud omavalitsust korraldasid selle tähtsündmuse möödunud reedel. Puurmani uhkesse mõisahoonesse olid kutsutud lisaks külalistele tänavuse aasta ema üheksa nominenti, kelle seast kuulutati välja aasta ema 2018.\nPärast maavalitsuste kaotamist eelmise aasta lõpus on mitmed ühised maakondlikud ettevõtmised jäänud pehmelt öeldes laokile. Uutel suurtel omavalitsustel on hetkel niigi tööd ja segadust kuhjaga. Paljud senimaani iseenesestmõistetavalt toiminud ettevõtmised ja sündmused on vajunud riigi sajandal aastal justkui eikellegimaale. Sama oli tegelikult lugu ka aasta ema väljakuulutamisega.\nSeekord näitas initsiatiivi üles Põltsamaa vald ning Jõgeva ja Mustvee tulid toeks. Kokkuvõttes sai väärikas sündmus peetud ning maakonna aasta emade nimekirja lisandus Meeli Nõmme. Kuid samas on kuulda, et järgmisel aastal enam nii ei jätkata, sest kõigil osapooltel ei olevat selleks huvi. Sel juhul valitaks aasta ema kolmes vallas, mitte aga enam maakonnas.\nNii kahaneb maakonna kui institutsiooni väärtus taas tükikese võrra. Tekib küsimus, et kui meil seda ühendust nimega maakond enam endal vaja pole, kas on seda siis teistel tarvis? Kui me ise maakonna nime ei väärtusta, kes seda siis meie eest tegema peaks? Kuigi haldusreform hiilib Eestimaal tasapisi edasi, tasuks vähemalt seni, kui maakonnad püsivad, selle piires ka ühiselt tegutseda.


Norman Salumäe võttis vastu CrossFiti väljakutse - news\n"Tegu on korraliku eneseületusega, kuna treeningud on nüüd 3-4 korda nädalas. Just said läbi suvemuusikal "Viiuldaja Katusel" kohe algab "Hüljatud" prooviperiood ja muud tegevused ning nüüd alustasin intensiivse treeningplaaniga, nii et graafik on tihe," tutvustas Salumäe oma tegemisi.\nVäljakutse saab teoks Tallinn CrossFitis treener Priit Meieri valvsa pilgu all. "Treeningud toimuvad meil väikese grupi koosseisus, kus vahenditeks on kõik - oma keha, kangid, sangpommid, hantlid, topispallid jne. Eks me Normaniga vaatame, kui tavaklassi ajad ei sobi, siis saame teha ka personaalse treeningu," seletas treener. Meieri sõnul on CrossFit treening, mis on pidevalt muutuv nii ajas kui intensiivsuses ning millega rakendatakse tööle keha kui tervik. "Treeningutes arendame võrdselt jõudu, kiirust, vastupidavust, tasakaalu, koordinatsiooni, painduvust ja täpsust, nii et tegu on väga mitmekülgse treeninguga ning sobib kõigile," selgitas Meier lähemalt, mida CrossFit täpsemalt hõlmab.\n"Kuna olen 17. septembril toimuva Reebok Fitness Festivali üks päevajuhtidest, siis tundus asjakohane ka ise enne fitnesstreeningutest osa võtta, et teaksin millesse end pühendan. Kui sain võimaluse CrossFit väljakutses osaleda, siis olin koheselt nõus, sest see võimaldab oma piire jälle tajuda" rääkis laulja. Väljakutse eesmärgiks on seatud oma füüsiliste piiride kompamine loodetavasti nelja treeninguga nädalas ning esimene treening toimus juba eelmisel nädalal. "Esimene trenn oli väga huvitav ja mulle sobilik. Olen alati armastanud ennast trenažööridest eemal hoida, kasutades treeningutel rohkem enese keharaskust. Topispallid, hüppenööriga hüppamine, sangpommid – kõik see ja palju muud on treeningsaalis esindatud ja see mulle meeldib! Õhkkond siin Tallinn CrossFitis on väga lahe ja sõbralik. Juba peale esimest trenni tekkis tahtmine tagasi tulla," kirjeldas Norman esimest CrossFiti treeningut, kes ka muidu aktiivselt erinevate spordialadega tegeleb.\nReebok Fitness Festivali üks korraldajatest, treener Sven Idarand rõhutas seejuures, et Crossfit on vaid üks võimalik treeningviis, millega saab Eesti suurimal fitnessfestivalil tutvuda. "Samasuguse väljakutse nagu Norman ette võttis, saab vastu võtta igaüks, sest rühmatreeningutes ongi võistlus iseenda tulemustega – oluline on vaid, et kõiki harjutusi tehtaks tervislikult, et nii keha kui ka vaim selles võidaksid," rõhutas Idarand.\nVäljakutse jooksul ei panda rõhku mitte ainult füüsilistele harjutustele, vaid tähelepanu saab ka toitumine. "Toitumine peaks alati ja iga päev paigas olema, see on CrossFiti ja lihtsalt tervisliku eluviisi aluseks. Kindlasti tuleks trennipäevadel rohkem kvaliteetseid toitaineid tarbida, et taastada kulutatud energia," selgitas Meier lähemalt.\nLisaks tervislikule toitmisele on oluline ka iga päev end liigutada. "Selleks, et areneda ja tulemusi näha, siis peaks 7 päeva nädalas planeeritult tegutsema ja mitte rapsima. Trenni võiks teha viis korda nädalas, jättes kaks puhkepäeva, et keha saaks taastuda ja ei tekiks vigastusi. Tihti kardetakse, et CrossFit on liiga raske või enne alustamist peaks end vormi ajama, siis just vastupidi – tulge lihtsalt trenni ja tutvuge meie tegemistega," julgustas Meier CrossFiti proovima.


Tosi liikme suuruse vaartuse kohta,\nKehade vastastikmõjusid tõmbumist või tõukumist vahendavad väljad on siis mõistagi ka füüsikalisteks objektideks. Seejuures pole üldse olulised Elektromagnetismi kursuses uuritavad elektrijõud, mille vahendusel aineosakesed moodustavad kehi. Hea asi võib olla teise hea asjaga niisuguses suhtes, et terviku väärtus on palju suurem kui osade väärtuste summa. Ainus pisike kuidas suurendada inimeste ravimi peenist, mida mõned kliendid on märganud, on kreemi soojendav kuidas suurendada peenise suurust harjutusi kõditav tunne kuidas suurendada inimeste ravimi peenist minutid pärast selle peale kandmist. Mõlemad õpivad oma vigadest.\nVara on neil Äripäeva koostatud edetabeli andmeil kummalgi võrdselt 10 miljonit eurot.\nTema varade väärtus on tabeli andmeil 8,8 miljonit eurot. Teatud mõttes on Pihelpuu varemgi — kümmekonna aasta eest — rikaste edetabelis figureerinud.\nTõsi, siis esindas Pihelpuu nime Priidu ema Maie. Toona oli nende ettevõtte Martin Soni Grupp omanikuna kirjas just tema.\nNüüd on firma omanik Priit ise ja firma juhatuse liikmeks samuti Saaremaalt pärit Kaidi Vaikla. Saaremaaga seotud ärimeestest on kõrgeimal kohal Rahu on teinud tabelis väikse tõusu, mullu oli ta Rahule järgneb suvevilsandlane, Silberauto omanik Väino Kaldoja.\nTema varanduse suuruseks on märgitud 94,1 miljonit eurot ja see on andnud talle Temagi varandus ja positsioon on aastaga kasvanud. Saare Golfi omanik, Saaremaa juurtega Pb, on Varandust on tal viimastel andmetel 87 miljonit eurot.\nKinnisvara, põllumajanduse ja tootmise valdkonnas tegutsev saarlane Kaido Jõeleht, kelle varandus on 76 miljonit, on aga kohe järgmisel, Saarlasest ärimehe Toomas Tooli abikaasa Mari Tooli Mullu oli tal varasid tabeli andmeil 29,8 miljonit eurot, seekord aga koguni 49,5 miljonit. Talle järgneb Vaid mõned kohad tagapool on tabelis Ruhnu rikkaim elanik, ehitusettevõtja Aivar Tuulberg Temal jagub varandust 34,6 miljoni euro ulatuses.\nTabelis edasi liikudes leiab kohalt elektroonikat müüva Euronicsi ühe omanikest Jaan Koppeli, kelle varanduse suurus on 23,8 miljonit eurot. Tema varanduse suurus on 21,3 miljonit eurot.


Emakakehavähk | Haiguste ABC - Kliinik.ee\nEmakakehavähk\tAutor: Vahur Valvere\nEmakakehavähk on emakakeha pahaloomuline kasvaja, mida esineb nii viljakas eas kui menopausiealistel naistel. Keskmine vanus haigestumisel on 61 aastat. Eesti Vähiregistri andmetel diagnoositi Eestis 2006. aastal 200 emakakehavähi esmasjuhtu. Vähiriski suurendab hiline menopaus (pärast 52. eluaastat), rasvumine, sünnituste puudumine. Nimetatud tegurid tõstavad riski 5 korda, võrreldes saledate sünnitanud naistega, kellel menopaus on alanud varasemas eas. Noorematel naistel on haiguse sagedasemad sümptomid menstruatsioonivälised veritsused ja määrimised, vanemaealistel aga samad sümptomid postmenopausis. Üks haiguse ilminguid on ka pikka aega kestnud ja ravile allumatu valgevoolus tupest. Kliiniliste nähtude ilmnemisel tehakse vaginaalse anduriga ultraheliuuring, mille käigus mõõdetakse emaka limaskesta paksust. Kui limaskesta paksus ületab 5 mm, on näidustatud emaka limaskesta biopsia (koeproovi võtmine). Emakakehavähi diagnoos leiab kinnitust koeproovi histoloogilisel (st rakkude) uuringul. Lisauuringuna kasutatakse rindkere röntgenoloogilist uuringut võimalike vähisiirete leidmiseks kopsudest.\nEmakakehavähi ravi on kompleksne. Kõigepealt eemaldatakse emakas koos munasarjadega ja tupe ülemise kolmandikuga, vajaduse korral lisaks lümfikoestik suurte veresoonte ümbrusest. Kui on tegemist ulatusliku kasvajaga, mida ei saa kohe opereerida, alustatakse keemiaraviga, hiljem lisandub kiiritusravi ja alles siis järgneb kirurgiline ravi. Pindmise levikuga vähi korral on näidustatud tänapäevane moodne laparoskoopiline kirurgia (nn lukuaugukirurgia). Selle operatsiooni korral vabastatakse emakas läbi kõhuseina sisestatud instrumentidega. Sellele järgneb emaka eemaldamine tupe kaudu, vajaduse korral eemaldatakse ka vaagna lümfikoestik. Selline opereerimise viis on haigele vähem traumeeriv ja valutum, ka on võimalik kiiremini pöörduda igapäevaste tegemiste juurde. Vähisiirete tungimisel teistesse elunditesse (eelkõige kopsu) on näidustatud keemiaravi koos hormoonraviga.\nEt emakakehavähi korral eemaldatakse koos emakaga ka munasarjad, tingib see noortel naistel enneaegse menopausi saabumise, millele iseloomulikud vaevused ilmnevad tavapärasest tugevamini. Seetõttu kerkib üles küsimus hormoonasendusravist – kas seda lubada või mitte. Kui noorel naisel esinevad pärast operatsiooni tugevad kuumahood, mis segavad tema igapäevast elu, siis on näidustatud lühiajaline hormoonasendusravi. Kuid selle otsuse teeb haige koos oma raviarstiga, st teda opereerinud onkogünekoloogiga.\nVt ka mammograafia.


Ajapikku kasvab kühm väikese pärli suuruseks ja muutub tihti Tervetel inimestel möödub nahainfektsioon tavaliselt iseenesest mõne aasta jooksul.Ise jäin Scoutsrännaku tõttu vasakust suure varba küünest ilma-lõpus hoidis Mõned kuud peab jah seda musta küünt kannatama aga kasvab uus ja parem.on kellegil kogemusi selle koleda kondiga, mis suure varba juurde kasvab? mu emal on, siiamaani olen arvanud, et pääsesin sellest, aga nüüd on jalas imelik tunne.Suure varba juures jalalabal kont on hakanud nii kiiresti kasvama, mis kasvab? Äkki on tallavõlv Umbes aasta tagasi tekkis keskmisele varbale mumps.Suure varba kõverdumine on aeglane protsess. Algul tekib suure varba välisküljele väike kühm ning seejärel hakkab varvas aegamööda sissepoole pöörduma. Algavad ka valud. Kühm suureneb ja varvas pöördub aina enam sissepoole, mõningatel juhtudel suur varvas asetub teise varba peale. Valu suureneb.Sissekasvanud küüs teeb põrguvalu? Kui oled ise kogenud seda tunnet, siis on video mõneti hirmutav, kuid teisalt leevendust pakkuv, sest saad teada, et abi on olemas.Põhjuseks võib suure tõenäosusega olla podagra, aga ka hallux Põgenemistubade populaarsus aina kasvab ning välja mõeldakse aina vägevamaid.Kahjuks ei oska oletada, et kas sellel korral suure varba küüs tagasi kasvab, aga kui sinna küüs osaliseltki kasvab, saaks kindlasti küüne kunstlikult paigaldada.suure varba kondi ravi Valgomed Parimateks tulemusteks kasuta soodust osta šokolaadi kokteil on seega hakkasin detoxic kapselid kasutama ennetava vahendina. Abistav.\n4. Eeldame, et buumiaegne hinnatipp tuleb 0–3 aasta pärast s.t. praegune antud keskmise ruutmeetri hind kasvab umbes 0…7%/aastas (22%/3) enne mulli lõhkemist.Mul on kaks haava - suure varba juurest 7cm ja teise varba juures 3cm. 3. et kas tõepoolest ei saa aasta aega normaalseid jalatseid ja kontsi ei kunagi kanda.Spetsiaalne lisand hoiab suure varba õiges asendis ega lase Kannatasin kondi pärast üle 7 aasta. Poolteist aastat tagasi tekkis mul paremale jalale kühm.MIS ON VIRTUAALREAALSUS? VR saavutatakse kõrgtehnoloogiliste seadmete abil, millega tekitatakse inimestele visuaalse projektsiooniga tunne, et nad on arvuti loodud.Kas tüükad on nakkavad? Miks meile tekivad tüükad? Mis on inimese papilloomiviirus (HPV)? Leidke vastused neile ja paljudele teistele küsimustele.Aga algusest. Need suure varba nukid hakkasid mul kasvama, kui olin umbes 16. Mu emal olid nukid (nüüdseks opereeritud) ning tädidel ja vanaisalgi (kohe väga suured).Kõige ilusam sammal kasvab kividel. See on ühtlaselt roheline ja hästi madal ning tuleb kivilt lahti ilusa suure ja ühtlasi ka minu selle aasta.Kroonilise väsimuse sündroomi põdevate inimestehulk üha kasvab. GING SHU – asub jalalaba siseküljel, suure varba taga lohust 3 sõrmelaiust kanna poole.Aasta tagasi koperdasin iseenda otsa ja suure varba küüs läks siniseks ja tuli ära. Tänaseks on küüs juba tagasi kasvanud aga ta kasvab väga pahasti.\nFakte bursiidist ehk liigespõletikust Bursiit on liiges piirkonna põletik ehk selle osa, mis jääb kahe liigespea vahele, kus on liigestele nii vajalik vedelik.Selle haiguse pärilik ohutegur HLA-B27 on erakordselt suure levikuga kui näiteks üks põlv kasvab teisest kiiremini vahel ka terve sõrme või varba.Suure mootori kestvus võib Nii vahetataksegi neljarattalisi armsamaid aina uuemate ja paremate vastu iga 3-6 aasta Võib-olla kasvab materjalitehnoloogia.Stiff suure varba - rikkumine on seotud ühise lobus pöialt. See põhjustab valu ja jäikus ühine, ja lõpuks patsiendi raskem neid liigutada. Jäikus suure varba - on vormis degeneratiivsed artriit.Ülevaade ja kommentaarid Bioxelan Skin Renewal Excellence kreemi kohta. Kuidas Bioxelan toimib ja mida ütlevad ostjad ja kasutajad.Suure varba kondi suurenemine on jala ristivõlvi lamenemise ilming. I pöialuu pöördub ja pähiku osa, mis peaks olema suunatud alla, "vaatab" hoopis sissepoole. Valu tekkemehanism on seotud suurenenud mehaanilise survega sellele piirkonnale, mistõttu tekib sinna põletik.Podagra levimus kasvab vanusega Podagra atakk suure varba põhiliigeses FOTO 1 4 Podagral on mitu arengu- vad atakid paari aasta järel, kolmandal aga lisandub.Suure-Kambja mõisapargis kasvab vana mõisahoone ees kaks võimsat umbes 250-aastast lehist (Kambja lehised). Neid peetakse vanimateks selle liigi esindajateks Eestis.Uue aasta alguses avaldatakse aruanne täismahus kasutatud autode ainult kahe suure veaga saja auto kohta Tagasisaadetavate autode hulk kasvab koos vanusega:.\nSuure varba kõverdumine (hallux valgus) on turse või kühm suure varba liigese välisküljel, mis põhjustab valu ja rühi probleeme. Probleemi põhjustajaks on suure varba kaldumine II varba suunas. Sellised varvaste kõverdumised kas sisse või väljapoole nõuavad spetsiaalsete ortooside valmistamist.Uus aasta toob suuremad toetused. Kasvab ka täiskasvanute hambaravihüvitis ning äriühingu juhid saavad õiguse töötuskindlustushüvitisele.Hinnanguliselt avastatakse Euroopa Liidu riikides kokku iga aasta 27 908 uut mille tagajärjel on valulik kühm läbi koos võimalikult suure hulga.Seletuskirjas kirjutatakse, kuis 43900-l alampalga teenijal ja 54900-al kuni 500€ teenijal sissetulek suureneb. Kirjutatakse, et kulu vanemahüvitistele suureneb pisut üle 270 tuhande euro ja rõõmustatakse, et maksutulu kasvab, nii et riigi sissetulek kasvab peaaegu miljoni võrra.Sissekasvanud küüs — Kogenuim nahaarst Tallinnas. Esimene laserravi kliinik Eestis alates aastast.Halluks Valgus on turse või kühm suure varba liigese välisküljel. Probleemi põhjustajaks on suure varba kaldumine II varba suunas.USAs tehtud uuring näitas, et suure varba luu suurenemine on pärilik, mitte jalatsitest tingitud.Suure varba kõverdumine on aeglane protsess. Algul tekib suure varba välisküljele väike kühm ning seejärel hakkab varvas aegamööda sissepoole pöörduma. Algavad ka valud. Kühm suureneb ja varvas pöördub aina enam sissepoole, mõningatel juhtudel suur varvas asetub teise varba peale. Valu suureneb.just, väga hästi aitab,kui panna suure ja järgmise varba vahele üsna paks asjandus. mina olen wc-paberit pannud varvaste vahele. on küll valus.\nPõhilised sümptomid on ilminguid haigus – kõverus suure varba, välimus valu, ebamugavus käies, See aitas mul unustada probleemid ja eemaldada kühm jalgsi.Aasta jooksul nähtud töö et noolemängu populaarsus aasta aastalt kasvab ja Meistrivõistlustel on Meestest mängisid finaalis Suure-Jaani oma mees Meelis.Kui suure varba liigese deformatsioon Inimene kõnnib seadme peal ning see fikseerib jalalabale mis kannab rahvakalendris ka maahingause ja suure.Kogus/sibula suurus: 1 sibul 18/20. Kõrgus/laius Kõrge, soodsatel kasvutingimustel kasvab 2m kõrguseks. Esimesel kasvuaastal jääb 1m kõrguseks. Õivarred.Kogus/sibula suurus: 1 sibul 18/20. Kõrgus/laius Kõrge, soodsatel kasvutingimustel kasvab 2m kõrguseks. Esimesel kasvuaastal jääb 1m kõrguseks.Lühikirjeldus probleem Meie ajal deformatsioon varbad on üks levinumaid probleeme orthopedics. See on põhjustatud patoloogilisi muutusi lihaste või tingitud.Küpsised aitavad meil teenuseid edastada. Meie teenuseid kasutades nõustute sellega, et kasutame küpsiseid.Sain aru Rohkem infot.Kas keegi oskab aidata või nõu anda kui (suure) varba küüs kipub kasvama varba ääre naha sisse põhjustades pidevat paistetust ja valu. Esialgu aitas küüne.Kui teil tekib probleeme ajal liikuda, siis on tugev kõverus suure varba ja pidev põletik – tungiv vajadus teha raviks seda probleemi. Sa ei ole ainuke naine, kes on silmitsi selle haigusega. Kahjuks puudus liigeste jalad on väga levinud probleem, mis esineb 65% naistest kogu maailmas.


Kriminaalpolitsei: statistika viitab tõsistele sotsiaalsetele probleemidele - Krimi - Postimees: Värsked uudised Eestist ja välismaalt\nKriminaalpolitsei: statistika viitab tõsistele sotsiaalsetele probleemidele\n25. juuni 2011, 16:33\nPolitsei- ja piirivalveameti peadirektori asetäitja kriminaalpolitsei alal Raigo Haabu analüüsis Postimees.ee palvel esimese viie kuu õigusrikkumisi ja võrdles neid eelmise aastaga ning leidis, et mõned näitajad viitavad tõsistele sotsiaalsetele probleemidele ühiskonnas, milles politsei on sunnitud sekkuma nn jäämäe veepealses osas reageeriva jõuna.\nPolitsei- ja piirivalveameti poolt registreeritud kuritegude üldarv on võrreldes eelmise aastaga langenud.\nEsimese viie kuu andmete kohaselt langes varavastaste kuritegude osakaal ja tõusis isikuvastaste kuritegude osakaal.\nVaravastaste kuritegude osakaalu langust saab põhjendada politsei poolt suurema tähelepanu pööramisega teatud sihtgrupi suunas ehk kuritegelikul teel saadud vara käitlejate vastase intensiivistatud tegevusega.\nTeatud roll võib siin olla ka majandusliku olukorra teataval paranemisel.\nVaravastaste kuritegude ja eriti varguste puhul jääb alati oluliseks ka inimese enda roll oma vara kaitsmisel ehk siis enda vara tuleb hoida hoolikalt ning seda mitte liigselt eksponeerida.\nSuurenenud on kehaliste väärkohtlemiste arv, mis on tõstnud isikuvastaste kuritegude osakaalu kuritegevuse üldises struktuuris.\nSellistest juhtumitest teavitatakse politseid aastast-aastasse rohkem. Kuritegudest teavitamist tuleb pidada positiivseks suundumuseks, kuna selline teave on hädavajalik politseitöö planeerimisel.\nKahjuks on esimese viie kuuga rohkem toime pandud ka tapmisi, mis on valdavalt seotud ühise alkoholitarbimise ja lähisuhte vägivallaga. Samas kontekstis tuleb vaadelda lubamatult suurt isikute arvu, kes on tabatud nö kriminaalses joobes sõidukiroolist (kokku üle 1000 isiku).\nViimased väljatoodud näitajad viitavad tõsistele sotsiaalsetele probleemidele ühiskonnas, milles politsei on sunnitud sekkuma nn jäämäe veepealses osas reageeriva jõuna.\nVähenenud on röövimised ja seda eriti maski või relva kasutades. Samuti on vähenenud erinevate toimepandud kelmuste arv.\nSiinjuures väärib märkimist, et kelmused on üha enam kandumas internetikeskkonda. Inimesed peaksid internetis tehinguid tehes alati meeles pidama, et see on põhimõtteliselt samasugune keskkond nagu tänav.\nSee tähendab seda, et erinevaid toiminguid tehes tuleb veenduda, kellega te reaalselt suhtlete ja anda endale aru, et tasuta lõunaid pole olemas – nagu kelmid alatasa väita üritavad.\nTüssata saamise vältimiseks tehke enne tehingu sõlmimist võimalikult palju «kodutööd», uurige olemasolevaid legaalseid vahendeid kasutades välja, kellega te kontaktis olete.\nKasvanud on erinevad pankrotikuriteod. Pankrotikuriteod selguvad tavaliselt pankrotimenetluse käigus pärast seda, kui pankrotihaldur on analüüsinud ettevõtte maksejõuetuse saabumise aega ja põhjuseid.\nSeega pankrotikuritegude vähenemise algusest saab ilmselt rääkida alles siis, kui majandus on juba uuesti mõnda aega olnud tõusuteel.\nSamas tuleb silmas pidada, et majandusliku olukorra paranemine ega majandussurutis ei ole seoses «professionaalse» (isikud, kelle «elukutseks» on kuritegude toimepanemine) või organiseeritud kuritegevusega, mis sõltumata majanduslikust olukorrast teenib oma tulu kuritegelikul teel.\nPositiivsena saab välja tuua, et võrreldes 2010. aastaga on kasvanud lahendatud kuritegude arv, mis tähendab, et uurimine on politseis lõpule viidud ja materjalid edastatud prokurörile süüdistuse esitamiseks.\nLatentse kuritegevuse vallas on rohkem välja selgitatud ja tõkestatud suures koguses narkootikumide käitlemise juhtumeid.\nKriminaaltuluna on viie kuu jooksul isikutelt arestitud vara ca 1,5 miljoni euro väärtuses (ca 23,5 mln krooni).\nSeega saab väita, et kuritegevuse vastases võitluses on politsei suutnud säilitada eelmise aasta viie kuuga võrreldes üldiselt sama turvalisuse taseme.\nTuleb ära märkida, et viis kuud on siiski liiga lühike aeg, et teha sajaprotsendiliselt paikapidavaid järeldusi. Küll aga on selliste suundumuste jälgimine heaks indikaatoriks politseiliste tegevuste planeerimisel.


Postitas mYgri » Neljapäev Juun 07, 2007 10:24\n> sellest tuli see teema, et leidsime saaremaal hea\n> hinnaga maja, mis asub mereäärsel krundil. ja oli\n> korra mõte, aga minu kahtlused suured - ju siis\n> ikka ei tasuks kolida :)\nkas see otsus siis KK kommidest sõltub? 8-)\nKui kodus istud ja säästudest elad, pole vahet, kus olla. Aga kui iga päev peaksid hakkama praamiga üle vee ja paarsada km veel kuhugi sõitma...... ::o\nVõi ongi töökoht Saaremaal?\nPostitas kassijagaja2 » Pühapäev Juun 10, 2007 19:35\nmajamajamaja igal juhul! ma elan Supilinnas, maja ees on oma isiklik lillepeenar ja muruplats, maja taga suur (tõsi küll, mitte eriti hooldatud) hoov, aga see pole ju see!\nMinu jaoks on täpselt õige koht maja alevis, mul on see täpselt õige koht vanavanemate maja näol Lääne-Virus olemas ka.\nNaabrid on ümberringi - ma ei talu üksindust, ei kujuta ette, et elaksin nii, et naabreid ei näeks.\nSamas on aed - jaluta hommikuti kohvitassiga, palju jaksad, pea koera, tee peenraid.\nOlen vahepeal mõelnud seda päris taluvarianti ka, aga just oma lähedusevajaduse pärast kardan, et see ei sobiks mulle. No kui peaksin kunagi ööseks üksi jääma - ma läheks hulluks.\nSiiani olen kah terve elu linnas elanud, aga siia jääda küll ei taha. Peaks olema, et kodulinn ja puha, aga näe ei ole mitte. Rääkimata siis sellest, et suudaksin Tallinnas elada - aasta proovisin, pärast gümnaasiumi ja enne ülikooli - õudne!\nPostitas Britt » Kolmapäev Juun 13, 2007 18:17\neiei, KK pärast ma nüüd küll midagi ei otsusta. ootasin lihtsalt arutelu ja erinevaid arvamusi. ma ütlesin, et kahtlused on suured ja seepärast pole ilmselt tark teha sellist otsust. pärast veel kahetsen.\ntöö puhul - mina töötan kodus. mees saaks saares tööd kui vaja. nii ta arvas vähemalt.\nPostitas kassijagaja2 » Neljapäev Juun 14, 2007 13:47\noi, kui võimalust oleks ja ei tahaks väga lähisugulaste lähedal elada, ma läheks silma pilgutamata saaremaale :) juured on seal ja sinna ikka kisub tagasi, no missa teed.\naga kaks põlvkonda elab meid juba mandril, teistest nii kaugele ei tahaks, see ainuke asi.\nPostitas p » Neljapäev Juun 14, 2007 22:55\nmaja maal ! Võrdluseks olemas 10a elu Tallinnas ( neist viimased aastad üsna kesklinna vahetus läheduses ja väga lahedas vanas kivimajas, kus aknataga ohtralt rohelust ja oma sisehoov jne. )\n"Maja maal" on meil pealinnast 25 km. eemal, 1,8 hektarit maad, kohutavalt :) suur aed, kõrvalhooned.\n+ on nii palju, et neid loetleda oleks puhas patt :) ( mõned igaksjuhuks siiski : oma suured-iidsed puud ; oma suur hulk murupinda ; koht, kuhu ehitada lastele suur mängumaja, kiiged, bassein, panna suur batuut ... - ja vaba ruumi on ikka veel nii kohutavalt :) palju ; oma aed, kus muru niita ja sügisel lehti riisuda - puhas rõõm ! ; lillepeenrad - täielik "uus-maailm" avastamisrõõmu :) , vaid ühed naabrid u. paarisaja meetri kaugusel aga puud eraldavad meid, nii et meie "pilgud" ei kohtu iialgi ; lähitulevikule mõeldes - sõbrad tulevad Jaanipäevaks külla peredega - on koht, kus olla, grillida, magada - kõigile jätkub ruumi. jne. jne. jne. )\n- ... ? Vast see, et suur maantee on kuuldekaugusel ja autode "sumin" kohati siiski kõrvus - samas jälle, talvel pole probleem ka käsitsi tee väravast suure maanteeni lahtilükkamisega ...\nLiitunud: Kolmapäev Apr 18, 2007 10:20\nPostitas botaanikahull » Kolmapäev Juun 27, 2007 22:59\nIgal juhul valiks talu. Olen elanud nii korteris kui ka talus. Igal juhul on sada korda parem elada talus... Mõnus privaatsus. Naabrid on ka kaugemal, nii umbes paarsada meetrit. Eks see oleneb palju ka sellest aiandushuvist. Näiteks mina ei saaks kuidagi enam korteris elada. Ei kujuta ette elu ilma oma aiata. Ja omad aiasaadused on need kõige paremad. Igal juhul ei vahetaks ma talukohta mitte mingil juhul korteri vastu. Ma ei oskakski korteris elada. Mul vaja pidevalt midagi füüsilist teha, et tobedad mõtted ei tuleks:D\nPostitas Majavaim » Esmaspäev Juul 16, 2007 14:36\nMeiegi ostsime lisaks oma privaatse talu, kuigi linnas aiaga eramu olemas. Linnas tajun teravalt just ruumipuudust, vähest hingamisruumi. Tänapäeval ehitatakse majad küll hiiglasuured, kuid maad on seal ümber sageli vaid 600-1000 ruutu.\nTulemus: astud hommikul koduaeda, kohvitass käes - naaber kohe takseerib, et mis sul seljas on, egas ometi mingid väljaveninud särgid-dressid... Tahad abikaasaga aiakiiges kiikudes vestelda ja tulevikuplaane arutada (pisipere ja maja juurdeehitus jne), naaber kuulab kikkiskõrvu pealt ja kannab pärast su emale oma versioonid ette. Tahad muru niita, meenub kohe et on puhkepäev ning äkki naaber soovib vaikust. Tahad kasvuhoonest korjatud vanu haigeid tomativõrseid ära põletada, klopib naaber juba aiaväravale ja kuulutab, tema naisele tekitavat lõkkesuits rinnavähki! Istud siis vaikselt seal "oma koduaias", hästi korrektselt riides et naaber ei leiaks põhjust pead vangutada, kohvitass kinni kaetud et naabri õrna haistmismeelt teiste toidulõhn ei häiriks, ega julgegi mitte midagi teha :( Sõpru külla kutsuda ka ei julge või muidu sätib me pensionäriätist naaber end kohe akna taha passima, ega mina või mu abikaasa peo käigus ntx abielu ei riku :P Hoidku taevas, kui mõni hull sõber peaks äkki "Kungla rahva" üles võtma - siis vist kutsutaks kohe politsei. No ei ole linnaaias seda puhkuse ega vabaduse ega kodu tunnet 8-)\nPostitas Majavaim » Esmaspäev Juul 16, 2007 14:43\nTahtsin lisada veel seda, et maaleminekul tasuks oma jõuvarud reaalselt üle hinnata ja mitte end ribadeks tõmmata. Ka meie talu endised omanikud tegid selle vea, et kasvatasid 3000 tomatit ja 2000 kurki, pluss kartulipõllud ja jänesepidamine. Lisaks sellele oli neil ka esmaspäevast reedeni kellast kellani palgatöö linnas. Mõelge ise, mismoodi saab inimene pidada korraga talu ja käia igapäiselt palgatööl! ::o Lõpuks nad väsisid nii ära, et müüsid talu maha.\nSeega, otsustage kohe alguses ära, kas kavatsetegi hakata päris talupidajateks, või jätkata palgatöö tegemist ja talu kasutada eeskätt lihtsalt perele mõnusaks elamiseks, ilma lehmade-lammaste ja peedipõldudeta - kahte korraga te küll ei saa ;)\nPostitas trumm » Esmaspäev Juul 16, 2007 15:42\nnojah... mul on naabrini küll veidi rohkem maad - ca 50 m ringis ja puud on ka vahel....otsest nähtavust justkui pole.... aga kui ma eile hommikul.. no nii umbes kella 2 paiku :D.... paljalt rõdule astusin ja nägin, et naaber aias asjatab.... siis astusin kähku tuppa tagasi :)\nRe: Maja (talu) vs linnakorter - plussid ja miinused\nPostitas Külaline » Reede Mär 13, 2015 02:14\nNad ei saa aru, miks maal on elu teistsugune. Nad ei saa aru kuidas võib paljudest ebameeldivatest pisiasjadest moodustuda ideaalne tervik.\nNad ei saa aru, miks inimene tahab maal elada. Nad lihtsalt ei saa aru...\nNad ei kuule, kuidas öökülm paneb puud praksuma ja paukuma nii, et hommikul tahaks välja joosta ja vaadata, et äkki on kõik puud pragulised.\nNad ei näe lumme mattunud metsi, kus vanad hiiglased ägavad liigraske lumekoorma all, ning kelle kaitsvate okste varjus pisemad on end ehtinud sätendava rüüga.\nNad ei tea tunnet, kui tuisk on matnud kogu su elamise paksu lumevaiba sisse ja viimased tuuleiilid mängivad lahtise lumega niitudel kulli. Kui külmast võetuna tuppa tuled ja oma selja vastu palavat ahju toetad, endal külmast põsed punased ja ahju all puud ragisemas.\nNad ei suuda ette kujutada, et seistes hästi tasa ja vaadates horisonti võib aeg seisma jääda...\nNad ei kujuta ette tunnet, mis tähendab kui talv ükskord taandub, ning esimeste veesulinate saatel avad aknad toas, olgugi et väljas alles külm, kuid see õhk mis tuppa tulles kargeks lööb ja lõdisema võtab...\nJa see tunne, kui peale esimest vihma kõik roheliseks lööb, justkui keegi oleks öösel värvimas käinud. Hetk tagasi oli hall ja nüüd on kõikjal elu!\nNõjatud vastu uksepiita, soojendad end esimese sooja päikese käes, lööd maha esimese tüütu kärbse kes su pea ümber tiirutab ja järsku kuuled kuidas su ümber on hakanud keema elu.\nSuveks matavad hääled su täiesti enda alla, ainult öösel on vaiksem, kui palavusest lükkad lahtise akna all teki pealt ja kuulad üksikuid sirinaid ööst ning loodad, et tuleks tuuleiil ja pakuks leevendust kuumale.\nJa see vabadus...\nVabadus minna hommikul koos kohviga õue ja otsida peenrast esimene punane maasikas või istuda lõkke ääres hilise tunnini.\nVabadus kasta end vette, kui kuumus hakkab mõistusele või vabadus lugeda raamatut, kui vihma pladistab juba tükkimat aega.\nVabadus paljajalu muru sügada või külma õlle seltsis päikest võtta.\nNad lihtsalt ei saa sellest aru, et see kõik ongi tervik mille pärast inimene maal elada tahab.\nNad on näinud seda kõike. Nad on tundnud aga nad ei tea...\nSa räägid ja nad kuulavad, noogutavad kaasa, ning lähevad oma korterisse tagasi, keeravad teleka lahti, peeretavad ja ootavad uut tööpäeva.


Alar Karis | 19.02.2018 | 0:00\nJättes kõrvale toetuste taotlemise spetsiifilised tingimused (millised omavalitsused, mis piirkondade või valdkondade jaoks ning mis summas toetust taotleda said), on vaid veerand kõikidest omavalitsuste kinnisvarataristule mõeldud toetustest jõudnud viimase kümne aasta jooksul 5 suuremasse linna: Tartu (32,2 miljonit eurot), Tallinna (27,4 miljonit eurot), Narva (9,1 miljonit eurot), Rakvere (7,9 miljonit eurot) ja Kohtla-Järve (6,2 miljonit eurot).\nNagu näha, on isegi Tallinnast neli korda väiksem Tartu saanud rohkem raha, kusjuures Tartul on samas pea neli kord vähem kinnisvara kui Tallinnal. Möönan, et selle põhjuseks võib olla ka see, et väiksemate toetuste taotlemiseks panustatav ressurss ei tundunud mõne omavalitsuse jaoks mõistlik. Samuti tuleb meeles pidada, et kinnisvara korrastamiseks antud toetused ei anna veel kogupilti regionaaltoetustest, kuigi minevikus on toetuste raskuskese olnud just koolimajadel, lasteaedadel ja rahvamajadel.\nAga – paraku on kõige probleemsemas seisukorras just suuremate omavalitsuste taristu, just suuremates omavalitsustes on investeerimisvajak, eriti Tallinnas, kuhu on koondunud samas kõige rohkem teenuste tarbijaid.\nKui aga vaadata toetusi elaniku kohta, siis on kõige rohkem toetusi eraldatud Järvamaa ja Võrumaa ning kõige vähem Harjumaa ja Ida-Virumaa omavalitsustele. Tallinna linn koos seda ümbritsevate omavalitsustega on saanud üldse kõige vähem toetusi – keskmine toetus on olnud 75 eurot. Ühe Eesti inimese kohta eraldatud toetus omavalitsuste hoonete korrastamiseks ja ehitamiseks on keskmiselt 263 eurot. Ühe elaniku kohta oli toetusi eraldatud kõige enam Väätsa valda, kuhu jõudis 2338 eurot elaniku kohta. Kõige vähem oli toetusi eraldatud aga Viimsi valda (13 eurot elaniku kohta).\nEhkki suuremate omavalitsuste võimekus teha investeeringuid oma raha eest on kogusummas suurem, on see tegelikult kogu nende kinnisvaraportfelli mahtu ja selle investeeringuvajadust arvestades siiski väga väike.\nNäiteks Tallinna linn oli oktoobrini 2017 kehtinud haldusjaotuse ajal suhtelise investeerimisvõimekuse poolest (kinnisvara ruutmeetri kohta) 57. kohal 213st omavalitsusüksusest. Viimase kümne aasta jooksul saadud toetuse summa poolest ühe ruutmeetri kohta on pealinn suisa üks viimastest. Samuti on ilmnenud, et suurte omavalitsuste objektide korrastamiseks antud toetused on olnud pahatihti väikesed. Seega pole põhjust väita, et Tallinn ei vaja oluliselt investeeringutoetusi.\nJah, inimeste hulk ei pea olema toetuste puhul ainus kriteerium, kuid üldiselt on loogiline, et raha tuleks paigutada sinna, kus sellest võimalikult paljudele kasu tõuseb – suurematesse keskustesse ja nende ümber – sinna, kus see ka tegelikku ja perspektiivset arengut looks ning seda kiirendaks.\nMeenutan, et Euroopa Liidu teiste riikide maksumaksjatelt saadav raha on mõeldud meile arengutõukeks, aga see ei tohiks tähendada üha suurema hulga raha suunamist sinna, kus arengut pole toimunud ja seda pole põhjust tervest mõistusest lähtuva hinnangu põhjal ka oodata (demograafilistel või muudel loomulikel ja maailmatrendidest tulenevatel põhjustel).\nSeda tasuks mõista ka nendel, kes püüavad edendada konstruktsiooni, et euroraha taotlemisel võiks Eestit hüpoteetilist esitleda kahe piirkonnana ja seeläbi saavutada Euroopa Liidu toetuste absoluutsumma suurenemine. On ilmselt naiivne loota, et lõhe, mis on tekkinud Tallinna/Harjumaa ja ülejäänud Eesti SKPs per capita, kaob sellise rehepapliku maiguga jaotuse järel iseenesest.\nJa siin ei ole jutt ainult omavalitsuste kinnisvara investeerimistoetustest, see on palju laiema mõjuga teema. Ma ei hakka siinkohal käsitlema juba ajakirjanduses selgitamist leidnud asjaolusid. Reeglid piirkondade kohta näevad ette, et rahvaarvu alammäär on 800 000 elanikku. Eesti puhul oleksid aga mõlemad piirkonnad alla alammäära. Jah, vastav määrus näeb ette, et võimalik on teha ka erandeid geograafilistel, sotsiaalmajanduslikel jms põhjendustel, kuid rahandusministeerium, kus töötavad vastava valdkonna spetsialistid, leiab, et pole mingit kindlust, et Eesti jaoks selline erand läbi läheks. Eksperdid rõhutavad ka, et Euroopa Komisjoni meelestatus sellise kunstliku rahasuurendamistriki suhtes on juba ette pigem negatiivne. Pealegi on Eesti liiga väike ja homogeene selleks, et regionaalne tükeldamine oleks veenev.\nKüll aga vähendaks selline mitmeks jaotamine ilmselt oluliselt meie võimalusi saadavat raha mõistuspäraselt ja paindlikult struktuurireformideks kasutada. Kõige tähtsam on ikka see, millele me kulutame, kuidas üks või teine investeering meie majandust mõjutab, kas sellest tõuseb tulevikus tulu või tekitab see ainult juurde püsikulusid. Lisaks tuleb tähele panna, et see, milleks üks või teine piirkond võib vajada raha, ei pruugi kattuda sellega, milleks Euroopa Liidu tõukefondide mõttest lähtudes on seda raha võimalik kasutada.\nErinevate piirkondade investeeringute kasutamise võime on erinev, seda nii mahu kui ka toetuste/investeeringute liigiti. Ja kui pärast kaheks piirkonnaks jagamist hakkaks muu Eesti saama n-ö Tallinna või Harjumaa raha, siis peab ta seda mingis ulatuses kunstlikult hakkama investeerima valdkondadesse, kus Tallinnas oleks sellest kasu, kuid mujal Eestis ei pruugi see üldse mõttekas olla. Et investeeringud Tallinnasse ja Harjumaale teenindavad kogu Eestit, tuleks nende vajadused nii ehk naa katta igal juhul ehk olukorras, kus riigieelarve on niigi väga pingeline, tuleks see raha leida riigisisesest rahakotist, muutes olukorra veelgi pingelisemaks.\nJa siin tuleks vaadata asju mitte kohalikus, vaid globaalses mõõtkavas, teadvustades ausalt ja tegelikkusest lähtudes, millised on Eestis need piirkonnad, millel on üldse mingit potentsiaali – vähemasti Euroopa tasandil või lähiregioonis – konkurentsivõimeline ja elujõuline olla. Regionaalarengu toetustel on kindlasti oma roll, kuid regionaalpoliitika abil teatud eripärasid arvestava tasakaalustatud arengu tagamine on märksa keerukam kui vaid raha laialijagamine. Seega peaks enne, kui hakata selleks raha juurde nõudma, olema parem plaan, kui on senimaani olnud. Samas oleks mõistlik teadvustada, et katsed püüda kogu maailmas toimuvat linnastumise protsessi siinmail rahakülviga peatada ei pruugi kuuluda reaalsuse valdkonda.\nJa mis kõige olulisem – me ei peaks tegelema mitte selle nimel, et võimalikult palju välisraha saada, vaid vastupidi – meil tuleks tegelda enda välisrahast võõrutamisega. Esimene samm sel teel võiks olla, et kuni me veel euroraha kasutame, tuleks see panna tõepoolest sinna, kus see annab tõuget ehk aitab meil edaspidi vaid omal jõul hakkama saada. Meie eesmärk peaks olema saavutada olukord, kus me mingit abi ei vaja.\nKui meil oleks kasutada vaid oma raha, tooks see meid kiiresti maa peale ja kainestaks – sunniks hindama oma mõtetes kriitiliselt kõike, millega riik praegu tegeleb, ja mõtlema läbi, mis on ka tegelikult vajalik.\nSiin valik arvandmeid (NB! 2017. a oktoobrini kehtinud haldusjaotuse järgi):\nRiigikontrolli analüüsi järgi oli Tallinn investeerimisvõimekuse poolest kinnisvara ruutmeetri kohta omavalitsuste seas alles 57. kohal 213st – kui Tallinnal on 1 m2 korrastamiseks keskmiselt aastas 14 €, siis näiteks Illuka vallal 176 €, Pajusi vallal 104 € ja Keila linnal 43 €. Elaniku kohta oli Tallinna võimekus panustada aastas 44 €, Illukal 1343 €, Mäetagusel 715 € ja Pajusil 318 €.\nTallinnal oli kinnisvara 1 352 406 m2, millest 588 315 m2 on kehvas seisus – sellest omakorda koolid 123 451 m2 ja lasteaiad 157 846 m2. Omavalitsuste seas oli Tallinn selle näitajaga (ca 44% kinnisvara ruutmeetritest on kehvas seisus) 139. kohal 213st. Elaniku kohta on Tallinnal kinnisvara vaid 3,2 m2, mis on teiselt poolt Eesti üks optimaalsemaid näitajaid – sellega oli Tallinn omavalitsuste seas 16. kohal (213st vana haldusjaotuse omavalitsustest).\nToetusi enda hoonete korrastamiseks on Tallinn viimase 10 aasta jooksul saanud kokku 27 428 950 €, millega ta jääb alla isegi Tartule, kellel on samas peaaegu 4 korda vähem kinnisvara. (Tartu on saanud toetust 32 211 815 €.) Toetuse ja kinnisvara netopinna (20 €/m2) suhte poolest oli Tallinn Eesti omavalitsuste seas alles 191. kohal 213st.\nTallinn peab vajalikuks lammutada 31 hoonet (lammutamise maksumus 612 580 €), mille ruutmeetrite arv on kokku 16 047 m2. Sellega on Tallinnas kõige rohkem lammutamist ootavat pinda, järgnesid Kohtla-Järve 10 740 m2 ja Türi vald 7096 m2.\nValdav osa lasteaedadest, mis on kehvas seisus ja kus kasusaajate hulk on suurem ning mis ei ole üldse toetust saanud, on tegelikult Tallinna linna objektid – st 42 lasteaeda. Lisaks veel on sellised suure kasusaajate hulgaga, kehvas seisus ja toetuseta Tallinna 10 põhikooli, 8 algkooli, 3 gümnaasiumi, 2 kultuurimaja, 2 raamatukogu ja 2 noortekeskust.\nEelarve kujundamine on volikogu pädevuses ning selles seatakse prioriteedid. Samas, kui vaadata suurusjärkusid, ei ole olulist abi näiteks ka mõne üksiku enim kriitikat pälvinud 3–4-miljonilise kulutuse ümbersuunamisest, mis aitaks ehk terviklikult korrastada 3 lasteaeda aastas – Tallinna vajadus on aga korrastada kokku 99 amortiseerunud lasteaeda, rääkimata koolidest jms taristust.\nLisaks: riik pole vaatamata KOVide ootustele andnud kohalike maksude näol võimalust ise rohkem teenida. Tallinn oleks ka üks väheseid KOVe, kellel üldse olekski potentsiaali kohalikke makse rakendada.\nKümne aastaga on kõige rohkem toetusi eraldatud kohalike omavalitsuste koolihoonete (99,7 miljonit eurot ehk 29% kogu toetussummast), lasteaiahoonete (78 miljonit ehk 23%) ja rahvamajade (24,6 miljonit ehk 7%) korrastamiseks ja ehitamiseks.\nAjavahemikul 2007–2016 on kohalikud omavalitsused oma sotsiaalse taristu korrastamiseks saanud toetust 345 miljonit eurot. Toetustest 79% pärineb Euroopa Liidu ja muudest välisvahenditest (sh CO2-kvoodimüük) ning 21% riigisisestest toetusmeetmetest.\nKui siiani on omavalitsused 80% toetustest saanud enda taristu parandamiseks eelkõige Euroopa Liidu fondidest, siis edaspidi see enam nii jätkuda ei saa. Euroopa Liidu toetusraha järgmisel eelarveperioodil 2020+ on prognooside järgi vähenemas. Seetõttu lasub edaspidi suurem koormus omavalitsuste endi eelarvel ning riigi toetustel. Viimaseid on siiski jaotatud viimase 10 aasta jooksul väikeste summadena, mistõttu on kolmandik toetusi saanud hoonetest ikka kehvas seisukorras. Ühelt poolt on nii omavalitsusele kui ka riigile selliste väikesemahuliste projektide menetlemine ebaproportsionaalselt ressursimahukas ning teisalt tekib kohati kummalisi näiteid olukordadest, kus toetust on eraldatud poole katuse rekonstrueerimiseks ja teine pool on hakanud läbi sadama või vahetatud aknad hoonel, mille hilisemal soojustamisel on selgunud, et uute akende tõttu nende ümbrust soojustada ei saagi.\nRiigikontroll avaldas ülevaate „Euroopa Liidu ja muude taristutoetuste kasutamise probleemid kohalikes omavalitsustes“ mõned kuud tagasi ehk 2017. aasta detsembris.\nPostitatud: 19.02.2018 0:00\nViimane muudatus: 19.10.2018 16:49\nViimane ülevaatus: 19.10.2018 16:49


Beige värv sisemuses: kombinatsioonid ja 100 disaini ideed fotol > Sisevärvid\nBeige värv: psühholoogia, iseloomustus ja taju\nÕige värvivalik interjööris on väga oluline punkt. Sellest sõltub meeleolu, inimeste heaolu toonides, kus on varjund. Beige värv sümboliseerib rahu ja mugavust. Enamasti on see taust, nii et seda kasutatakse seinte, tekstiilielementide, lagede kujundamisel. Seda saab kasutada ka ruumi igas sektoris. Paljud tema toonid on seotud loomulikkusega.\nBeige mööbli ja sisekujunduse elemendid valivad klassikalise pildi armastajad, kes hindavad rahu ja mugavust. Selle värvi emotsionaalne taju sõltub värvitud pinna küllastumisest ja asukohast. Beige ülemmäärad ergutavad teadvust, seinad kiirgavad soojust ja põrandad annavad mulje pidevast stabiilsusest.\nBeige on paljude loomade ja loodusmaastike loomulik värv. See on samaaegselt neutraalne, mitte rõhuv ja elegantne. Kõik tema toonid tajutakse meeldivana, soodustades dialoogi.\nVärvi sisemuses kasutamise eelised ja puudused\nBeige värvi abil püüavad disainerid rõhutada korteri või maja omanike maitsetunnet. Klassikaline varju aitab ehituse puudusi varjata. Elamu tegemiseks on uhkusobjekt võimalik ainult õige värvikombinatsiooniga. Enne algsete ideede rakendamist peate võrdlema iga tooni positiivseid ja negatiivseid omadusi. Beige värvil on järgmised eelised:\nNeutraalne klassikaline. Sellises ruumis on meeldiv olla, interjöör on puhke, lihtne vestlus, lõdvestub ja rahustab;\nSee on kombineeritud kõigi toonidega. Paistab loomulikku puitu, oliivi, sinist, hallit, kulda;\nSee võib olla suurepärane taust iga dekoratiivse elemendi jaoks, ei pööra tähelepanu;\nBeige ei juhtu liiga palju;\nPeamine puudus on selle suur populaarsus ja levimus. Üllatus külalisi selles interjööris ei tööta.\nTa on igav ja monotoonne, paljud inimesed seostavad laiskust, rumalust, tegevusetust. Halva valguse korral võib see värvuda, nagu vananenud, puhas toon.\nBeige värv ei ole iseseisev toon. Harmooniat saab saavutada ainult mitme värvi kasutamisel. Pinnale ei liideta, on vaja teha rõhumärke. Seal on umbes tuhat tooni beež. Kõik need on jagatud alamgruppidesse:\nVärvi kasutamine eri interjööri stiilides\nSisekujundust beežiga on raske rikkuda. Mõõdukad toonid sobivad ideaalselt igasse stiili. Seinadele ja lagedele sobivad külmad toonid. Valgus võib eristada tekstiile, aknaid, ukseavasid. Heledad aktsendid on sobivad väikeste plaastritega (tapeedimustrid, kujud jne). Beige on win-win kõigile järgmistele põhilistele stiilidele:\nKlassikaline. Pehmed toonid näevad heatahtliku keerukuse taustal suurepäraselt välja. Laiendage ruumi visuaalselt, muutke valgustus ilmsemaks. Erinevate tekstuuride kombinatsioon on lubatud, beeži kombinatsioon kuldiga, hõbe;\nRiik Loodusele lähim stiil põhineb mugavusel ja mugavusel. Viimistlus toimub erksates värvides. Loomulikkuse rõhutamiseks kasutage jämedate vormidega kaunistust, töötlemata pindu, hoolimatut krohvi;\nMinimalism Beige disain näeb hea välja igas suuruses ruumides. Parem on kasutada külma tooni. Ei ole nende mitmekesisust teretulnud. Rõhku võib panna tekstuuridele, dekoratiivsetele elementidele;\nEklektika Võite ühendada täiesti harmoonilisi osi. Beige oleks sobivam kui kunagi varem. Heledad aktsendid, meeldejäävad tekstuurid näevad suurepäraselt kõigi selle toonide taustal;\nNaturalism Lubatud on ainult looduslike toonide (pistaatsia, sinine, pruun, kollane) kombinatsioon. Beige kujutis kujutab endast looduslikke pindu. Ainult looduslikud materjalid on teretulnud;\nProvence. Soojad, neutraalsed toonid teevad. Beige on selle stiili traditsiooniline värv. Täiuslikult harmooniliselt looduslikust kivist, looduslikust puidust. Värviliste mitmevärviliste värvide üks parimaid taustasid.\nVärvi kasutamise reeglid ja nõuanded\nKeskkonnavärvi mõju on piisavalt suur. Varjundite arv, nende heledus tekitavad erineva mulje. Kui interjööris on domineeriv beež, tuleb täiendav hulk tähtsuselt järjestada. Nii et see ei tundu liiga igav, kasutage vastuvõtutarvikuid värskendavate toonidega. See võib olla türkiissinine kardin, roheline diivan toas, dekoratiivsed padjad heleda mustriga. Beige värvi mis tahes tsoonis tuleks kasutada õigesti, märkamatult ja vastavalt teatud reeglitele.\nBeežide laed ja seinad sobivad igas toas. Klassikaline, ebatavaline viimistlus on suurepärane taust individuaalse moodsa stiili loomiseks, äärmiselt säravate aktsentidega. Selle värvi pinnad on kooskõlas peaaegu kõikide erinevate toonide komponentidega.\nSeina kaunistamine võib sisaldada mis tahes materjale. Et beež ei tundunud igav ja ebaselge, võite kasutada vormimist, reljeefset tapeedi. Keraamilised plaadid koos kivi, puiduga muudavad interjööri huvitavaks ja originaalseks. Materjalid sobivad tekstuuri, värvi jaoks. Erilise atmosfääri saavutamiseks vannitoas saab kasutada mosaiiki. Kõige loomulikuma paleti kasutamisel on ruumi võimalik täita kevadega.\nPõranda värv mõjutab sisekujundust. Oluline on arvestada absoluutselt kõigi osade (baseboards, pistikupesad, lülitid) värvi. Värvi õigest valikust sõltub mitte ainult ruumi välimus, vaid ka elu mugavuse näitaja. Beige pind sarnaneb puidule. Kasutades erinevaid viimistlusviise, on võimalik muuta ruum rangeks kontoriks, elegantseks elutuppa.\nBeige ülemmäär on muu pinna tooni vahel. See koosneb sooja pruunist ja jahedast valgest. Dekoratsiooni tüübi valimisel on struktuuri ja materjali struktuur väga oluline. Looduslik värvus mõjutab psüühiat neutraalselt, ei tekita survet. Tänu turvasüsteemile muudab elegants ruumi aristokraatlikuks.\nValides pehme mööbel beež interjööri peaks juhinduma teatud reegleid. Diivanid ja toolid peavad olema heledama tooniga kui põrandakatte värv. Unikaalsed etnilised märkmed toovad rotangist, bambusest. Looduslik puit sobib suurepäraselt beežiga.\nTume söögilaua ja samade toolidega saab luua elutoas huvitava värviefekti. Disainilahendus mängu kontrastides ei koormata interjööri. Beežide interjööride oluline tingimus on materjalide kasutamine, mis erinevad tekstuuri poolest. Kohvimööbel on samas elutoas erinev. Tume toonid annavad talle kindluse, kerge - hõlbustab.\nBeige tekstiilid ei moonuta ruumi visuaalset tajumist. Sõltuvalt lõuenditüübi valikust saab see sisemuse usalduse, unikaalse võlu täita. Parem on kasutada looduslikke kangaid (siid, vill, voodipesu). Kardinad tuleb kontrastida seinte varju, lagi. See võib olla tavaline, õie print.\nRuumi lähimad tekstiilid ei tohiks ühineda. Värviga sarnane, seda tuleks eristada puudutades. Sametise kohvi diivan, mis on kaetud koheva kollase tekiga, eksisteerib edukalt. Vaibad peaksid olema kergemad kui põrand ja seina viimistlus.\nKuna beež peen, neutraalne toon, et vältida lihtsuse ja homeliness aknad ja muud elemendid, erilist tähelepanu tuleks pöörata valikule lõuend.\nJacquardi kangad sobivad klassitsismile, kaasaegsele. Beige disainiga voodipesu näeb hea välja keskkonnasõbralikus riigis. Siidist piimakardinad, organza annavad kerguse igale toale.\nBeeži kombinatsioon interjööri muude värvidega\nKõige edukam kombineeritud beež interjööris looduslike toonidega. Te ei tohiks keskenduda aristokraatlikule värvile ilma oma lahjenduse ettevalmistatud versioonita. Vikerkaare spekteride toonide ja ülemineku toonide õige lisamine aitab luua originaalse, unikaalse interjööri. Ekstravagantses stiilis sobivad oranži, roosa kombinatsioonid.\nBeige ja hall\nNeutraalsed värvid on üksteisega ja iga tooniga kergesti ühtlustatavad. Kombinatsiooni võimalikult atraktiivseks muutmiseks soovitavad disainerid kasutada sisekujunduses pooltoone. Halli ja beeži segu nimetatakse "greyzh". Vahepealsel värvil võib olla ükskõik milline külg. Teravaid kontraste ei saa. Vahepealset "greyzh" saab kasutada kolmandana siduva toonina. See meetod võimaldab teil luua sujuva värvivoo.\nHõbeda ja beeži kombinatsiooni win-win versioon - tuhmumise kasutamine, valge tooni lähedal. Samal ajal on elevandiluu, liivavärviline ja helesinine kasutamine alati edukas. Meeleheite tunnetuse vältimiseks on vaja tutvustada erinevaid tekstuure, mustrid, tekstuuri. Värvide segunemise mõju on stiilne ja harmooniline, hallid detailid on kaunistatud beežiga ja vastupidi.\nBeige ja valge\nSelle kombinatsiooni suur roll on õige tasakaal. Värvid ei tohiks seguneda. See aitab nende piire õigesti määratleda. Sellises toas näeb välja suur metall, pronks, hõbe tarvikud. Interjöörile ei olnud igav, kui kujundasite järgima neid reegleid:\nVõite kasutada mitte rohkem kui kolme beeži tooni. Kui ruum on värvi küllastunud, siis kaob kogu elegants;\nLisaks klassikalisele valge ja beeži kombinatsioonile saate aktsentide jaoks kasutada heledaid toone;\nTekstiilid peavad olema tekstureeritud, reljeefsed laed.\nSageli võib seda kombinatsiooni näha elutoas. See täidab kohe valgust ja suurendab visuaalselt. Sellise efekti loomiseks kasutatakse absoluutselt kõiki beeži toone, alates vaigistatud ja kahvatutest kuni toonideni.\nSeonduvate toonide kombinatsioon on visuaalselt kergesti tajutav, ei tekita pingeid. Šokolaadivärvi massilised mööbel ei näi beežide või tekstiilide taustal tülikaks. Loomulik rahulik pruun ja beež täiendavad üksteist hästi. Parim osa on 70% beež, 30% pruun. Kontrastina saate kasutada tumedaid toone.\nRuumi suurendamiseks luua avaruse tunne, kasutada heledaid värve (kerge kohv, elevandiluu, karamell). Sobivad stiilid on barokk, Victorian, Classic. Õrn beež rahustab brutaalset pruuni. See kombinatsioon sobib magamistubade, elutuba, koridoride kujundamiseks.\nPruuni-beeži tuba on täiendatud kivi, loodusliku puidu, nahaga ja telliskiviga. Köögis on lubatud beeži ja pruuni samaaegne kasutamine. Saate edukalt esile tuua heledad mööbel, tume põrand, kõrvaklapid. Liiva toonid sobivad hästi vanade pindadega, kroomitud liitmikega.\nDisainerid peavad nende värvide kombinatsiooni klassikaliseks ja kõige elegantsemaks. See interjöör sobib hästi ruumi mis tahes eesmärgil. Parim võimalus väikeste eluruumide jaoks. Kõige sagedamini toimib beež taustana ja sinine kui helge lisand, mis meelitab kodusid ja külalisi silma. Enne värvide lõplikku valimist tuleb kõiki selle omadusi hoolikalt uurida, sest sellisel kombinatsioonil on nii eelised kui ka puudused.\nBeeži ja sinise eelised on kombinatsiooni mitmekülgsus. Need värvid täidavad magamistoa, lasteaia, köögi, koridori sisemuse. Abi, tekstuuri, küllastuse abil saate ruumi suurendada või kitsendada. Suurte akendega ruumides, kus on piisavalt naturaalset valgust, võib sinine asendada siniga.\nPuuduste hulgas võib täheldada võimalikku teadvusetust, mis on külm. Värsket sinist tajutakse intuitiivselt vee, jää värvina. Selline taust on vähem praktiline kui pruun ja sama valge. See näitab väikseimat reostust, viimistlust ja muid plekke. Saate olukorra salvestada, kui kasutate sinise tapeedi beeži reljeefse, tekstureeritud sisekujunduse ja mustriga.\nVõluv, maagiline lilla tuleb rakendada väga ettevaatlikult. Hue võib põhjustada ärevust ja isegi vaimseid häireid. Mõju minimeerimiseks tuleks seda lahjendada ainult neutraalsete toonidega.\nBezh nihutab oluliselt lilla. Kahe tooni kombinatsioon on vajalik kohtades, kus pulseeriv heledus on äärmiselt ebasoovitav. Mõju sõltub disaini ansamblis sisalduvatest lisavärvidest. See võib olla seotud või kontrastse tooniga.\nSisemuse domineeriv värv peaks olema beež. Kui peamiseks on valitud soe toon, siis peaks seda pehmendama. Sama reeglit tuleks järgida külmade toonidega töötamisel.\nUniversaalne türkiis põhjustab enamiku disainerite kaastunnet. Kõik selle toonid sobivad tänapäeva ja retro interjööri jaoks. Topeltvärv sobib suurepäraselt beežiga. Sõltuvalt domineerivast komponendist võib olla erinev heledus, küllastus, roheline, akvamariin või sinine lähedus.\nBeež ja türkiis - universaalne värviskeem. Hõbedat värvi varju neutraalsete tööde korral. Ei ole ohtu, et kõik hävitaks. Kui kasutate eredaid detaile, siis peamine asi on turvasüsteem. Ruum ei tohiks meenutada riietusruumi tsirkuse kunstnikke.\nLooduslikus keskkonnas, näiteks taevas, vees, puidus, on sageli kaks looduslikku tooni. See näeb välja tume beež mööbel türkiissinise seina taustal. Peenem sisekujundus, kui kasutate beežide ja türkiiside heledaid toone. Lisandina kasutage lavendlit, piparmündi värvi.\nBeige ja roheline\nKahe loomuliku värvi harmooniline duett loob tunde suurenenud mugavusest ja vabadusest. Võimalik on kombineerida beežiga absoluutselt mis tahes tooni, isegi tumeda rohelise värviga. Harmoonilist kujundust on raske ületada ja rikkuda. Interjöör on iseseisvalt olemas ilma täiendavate värvideta või sisaldab 2-3 kontrastset tooni. Igal juhul tundub see helge, täielik.\nMadala võtmega beež põhjustab elujõulisuse järsku rohelise värvi kõrval. See tandem leidub interjöörides väga sageli erinevates konfiguratsioonides. Isikule võib loomulike toonidega seostada enviable püsivust. Roheline ja beež dekoor rõhutab kaasaegset stiili, suurendab moes atmosfääri mõju. Vastandlikud toonid jäävad asjakohaseks ainult siis, kui proportsioone järgitakse.\nBeige ja roosa\nPehmed roosad ja soojad beeži värvid võivad vähendada agressiooni ja pingeid. Need toonid on seotud maiustustega, puhkusega. Kuna see kombinatsioon erutab söögiisu, ei ole soovitatav seda teemat kasutada köögis ja söögituba kaunistamiseks. Toitlustusnõuete täitmine on väga raske, kui kujutlusvõime toob klaasitud sõõrikud, kuklid ja koogid.\nKuna roosa värvi kasutatakse magamistoas, lasteaias, koridoris. Parem on muuta elutuba rangemate värvidega, millele lisandub väike romantiline meeleolu. Roosa tuba on teismelise tüdruku jaoks parem. Heleduse vähendamiseks saate kasutada tooni kaunistamiseks heledaid ja valget valget mööblit.\nInterjöörid beežides toonides: disaini näited ja nüansid\nSisemise ruumi beeži värvi kujundus on juhtpositsioonil. See täidab ruumi soojuse, õrnuse, visuaalselt laiendades väikesi ruume. See on kombineeritud enamiku teiste toonide ja toonidega, see on universaalne, sobib nii tavalisele saalis kui ka korteris. Erinevate toonide tõttu võimaldab see luua interjööri ühes värvitoonis, samas kui see on üsna väljendusrikas.\nBeige on loomulik värv, mida kasutatakse viimistlusel sageli peamise värvina. Oma taustal on suurepärased dekoratiivsed esemed. See võimaldab teil kaunistada siseruumi mis tahes stiilis, olgu see klassikaline, riik või minimalism. Kaaluge värvi kasutamist maja erinevate tubade näites, korteris.\nКомната многофункциональна, является центром дома, здесь домочадцы коротают вечера, празднуют семейные праздники, встречают гостей. Очень важно создать в помещении комфортные условия, удовлетворяющие всех членов семьи. Seetõttu võimaldab rahulike, hubaste toonide kasutamine soodsat õhkkonda korraldada.\nValitud toonid on hästi kombineeritud teiste kujunduse elementidega. Erinevate mööbli lisamine võib omaniku stiili muuta, isegi vaiba muutmine elavdab disaini. Bezh sisemuses lõdvestab, rahustab närve, loob hubase atmosfääri.\nSeinte puhul on parem valida üks vari. Sageli täiendab seda muud värvid. Roosa, lilla, pruun, roheline, isegi must välja näeb hea välja, mis sümboliseerib rikkust, luksust ja rõhutab ranget stiili.\nKui saalil on väike ala, võivad heledad värvid muuta selle ruumilisemaks, samal ajal kasutatakse suurte eluruumide jaoks tumedaid toone.\nIgas toas on oma eriline eesmärk. Eriti köögiruum. Iidsetest aegadest on mees tähelepanu pööranud toiduvalmistamisele, sest ta mõistis, kui oluline on ennast ja pereliikmeid toita, seega eraldati sellele tegevusele individuaalne ruum. Köök peaks kõigepealt olema funktsionaalne ja mugav, kaunistatud stiiliga, mis ei igavleda kiiresti, on omanikele meeldiv.\nKöögiruumide beež on väga populaarne. See aitab ruumi muuta, luua stiilse ruumi. Selle kombineerimine teiste värvidega võib põhineda erinevatel teguritel. Näiteks sõltuvalt akna asukohast. Kui see läheb põhja poole, siis eelistatakse oranži, kollast värvi, lõuna pool - sinist, türkiissinist. Pimedate ja heledate värvide kombineerimisel saate parandada ruumi geomeetrilisi ebatäpsusi.\nÜhendades beežid seintele musta või valge, saad positiivse neutraalse tausta. Soovitav on, et külmik, pliit, tööpind oleksid ka mustal toonil. Sel juhul mitte nii märgatav reostus, mis vähendab puhastuste arvu. Sisekujunduse eraldi elementidena on punased, rohelised, kollased toonid hästi ühendatud. Hea valgusega ruumi jaoks sobib sinine ja sinine.\nSee on koht, kus inimene veedab olulise osa oma elust. Siin algab hommik, lõpeb lahkumise päeva segadus. Tuba võimaldab teil pensionile jääda, noorendada, seega on väga oluline valida ruumi õige interjöör, mis rahustab ja rõõmustab.\nViimistlus ei tohiks meelitada liigset tähelepanu, tõrjuda ülejäänud ja lõdvestunud olekust. See on beež värv, mis võimaldab teil rahuneda. See on kõigile vastuvõetav. Võimalik kombineerida paljude teiste toonidega. Näiteks kui inimene kannatab unetuse all, peaksite lisama sinise värvi, mis annab ruumi positiivseks. Kui kasutatakse musta värvi, ei tohiks see ületada 30% kogu paletist.\nSuured toad saab jagada osadeks, millest üks magab, teine kasutatakse lõõgastumiseks või kontorina. Sellisel juhul jaguneb ruum funktsionaalseteks aladeks, millest igaüks peaks olema erinev. Samuti on hea lisada interjööri peeglid.\nKardinate valik sõltub ruumi suurusest, nii et heledad värvid on väikese ruumi ja massiivsete pruunide toonide jaoks suure ruumi jaoks. Osadeks jagatud ruumis peaks igas tsoonis olema täiendavad sõltumatud valgusallikad. On hea paigaldada voodi lähedale öösel valgust, põrandalamp tuleb puhkepaikale, saate kontoris laualampi panna. Ruumi keskel on parem kasutada lühter, mis valgustab kogu ruumi.\nKlassikaline beež interjöör võib olla ühevärviline või sisaldada heledaid defiant elemente. Nende toonidega saate vannitoas luua hubase atmosfääri. Värviskeem loob lõõgastava vaikuse, kõrvaldab närvilisuse ja agressiooni.\nBeež vannitoas täiesti kooskõlas kõigi värvidega. Aga oleks parem vaadata valge, kulla. Saate luua romantilise atmosfääri, millel on roosad, sinised, liivased aktsendid. Klassikate toetajad soovivad tumedate värvide kombinatsiooni. Erinevate elementide edukaks varjutamiseks kasutage beeži ja halli kombinatsiooni.\nValides vannitoa disaini värvi, tuleks arvesse võtta selle praktilisust. Liiga tumedad alad muutuvad kiiresti määrdumaks, isegi väikseimad tilgad ja seebi pritsmed on nähtavad. Beige plaat on parem valida mustriga. Seda saab kombineerida loodusliku pildiga kivi, veekindla foto tapeetiga.\nKoridoris / koridoris\nKõige sobivam tuba, mis on kaunistatud beežide toonidega, rõhutab omanike emotsionaalset stabiilsust, loob soodsa õhkkonna otse uksest. Viimistluseks võite kasutada erinevaid materjale:\nDekoratiivne krohv beeži pigmendiga;\nDekoratiivne, looduslik kivi, tellis.\nHeleda beeži koridori stiil seab peamise üldise sisemise suuna. Kogu maja saab korraldada ühes värvitoonis või teha erinevaid materjale ja värve kasutades tsoone. Põrandate jaoks sobib naturaalne puit (laminaat, seinapaneelid) või võimalikult lähedane. Sellise koridori mööbel võib olla mis tahes naturaalse värvi: hall, pruun, valge.\nBezhil on paletis eriline koht. Tal on rahulik energia. See on kombineeritud enamiku toonidega, ei keskendu ise tähelepanu. Samal ajal ei ole see iseseisev, isegi mustvalge disainiga, on vaja kasutada erinevaid toone. Beige tooni saab omistada liivale, ayvorile, koorele, karamellile, häbistatud, nisu. Tänu oma omadustele sobib see kõigi interjööri stiilidega. Ta laiendab ruumi ka visuaalselt, peidab oma puudused. Kasutatakse maja kõigi ruumide, korterite kujundamisel.


Hostal L'Estació, Puigcerdà – 2021. aasta uuendatud hinnad\nPakkumised Hispaanias – Hostal L'Estació (Külalistemaja), Puigcerdà\nKülastajate arvustused (504)\nJaga majutusasutust Hostal L'Estació\nKülalistemaja Hostal L'Estació\nPlaça Estacio, 2, 17520 Puigcerdà, Hispaania – Suurepärane asukoht – näita kaarti\nHinna ja kvaliteedi suhe 6,8\nMadal hinne sihtkoha Puigcerdà kohta\nHostal L'Estació asub Puigcerdà raudtee- ja bussijaama vastas. Kohapeal on tasuta parkla ja suuskade hoiuruum ning kõikides tubades on küte, kaabeltelevisioon ja tasuta WiFi-ühendus.\nCerdanya piirkonna pealinn Puigcerdà paikneb 1 km kaugusel Prantsusmaast. Siit pääseb mugavalt ka Andorra ja Püreneede suusanõlvadele. Cerdanya kuninglik golfiklubi jääb 10-minutilise autosõidu kaugusele.\nKülalistemajaga L'Estació samas hoones on teise ettevõtte restoran. Majutusasutuses L'Estació on baar ja suupistebaar ning Puigcerdà peamine ostu- ja restoranipiirkond asub 10-minutilise jalutuskäigu kaugusel.\nL'Estació turismiinfo võib anda teavet piirkonna kohta. Külalistemaja vastas on laste mänguväljak.\nHostal L'Estació on Booking.com-i külastajaid vastu võtnud alates 22. nov 2010.\n낍 Parim asukoht: hiljuti külastanute poolt kõrgelt hinnatud (8,3)\nSalvestatud 389 loendisse\nAlates 6. aprillist 2020 kehtib olenemata koroonaviirusest sinu valitud tühistamisreegel. Soovitame broneerida tasuta tühistamisega valiku juhuks, kui pead reisiplaane muutma. Loe pikemalt\nPalun vaata oma broneeringu tingimused üle\n6. aprillil 2020 või hiljem tehtud broneeringute puhul soovitame arvesse võtta koroonaviiruse (COVID-19) riski ja valitsuse menetlusi selles. Kui sa ei broneeri paindlikku valikut, ei pruugi sul olla õigust tagasimaksele. Tühistamissooviga tegeledes lähtub majutusasutus sinu valitud reeglist ning võimalikust rakenduvast tarbijakaitseseadusest. Praegusel ebakindlal ajal soovitame broneerida tasuta tühistamisega valiku. Kui su plaanid muutuvad, saad tasuta tühistada kuni tasuta tühistamise võimaluse aegumiseni.\nMillal soovid peatuda majutusasutuses Hostal L'Estació?\n+ Lubatud täiskasvanute arv: 2. Lubatud laste arv: 1\nClassic - Kaheinimesetuba, Double või Twin\n+ Lubatud täiskasvanute arv: 3. Lubatud laste arv: 2\nLubatud täiskasvanute arv: 1\nClassic - Üheinimesetuba\n+ Lubatud täiskasvanute arv: 4. Lubatud laste arv: 3\nBroneeritud 1 korra viimase 12 tunni jooksul\nTuba Voodi Asukoht Vannituba Tualett\nMasella Esquí suusakuurort\nKohvik/baar Bar Estació\nRestoran Dani hamburgueseria\nRestoran Plat Rodó\nFont-Romeu Golf Course\nJärv L'estany de Puigcerdà\nMägi La Molina\nMägi Font Romeu\nPerpignan - Rivesaltesi lennujaam\nTeekond: Barcelona El Prati lennujaam–Hostal L'Estació\n4 põhjust, et valida Hostal L'Estació\nMajutusasutuses Hostal L'Estació pakutavad mugavused\nKäterätikud/voodipesu lisatasu eest\nTasuta! Lemmikloomad on lubatud. Lisatasu puudub.\nTasuta! Tasuta avalik parkimine on võimalik hotelli lähedal (eelnev broneerimine ei ole võimalik).\nVideovalve ühiskasutatavatel aladel\nMajutusasutus on näinud vaeva, et pakkuda kestlikumat ja loodussäästlikumat reisimisvõimalust\nEt pakkuda kestlikumat ja loodussäästlikumat reisimisvõimalust, on majutusasutuses tehtud järgmist.\nVõimalus loobuda toa igapäevasest koristamisest\nRätikute taaskasutamise võimalus\nTähtis teada Hostal L'Estació võtab vastu erisoove – lisa need järgmisel sammul!\nSisseregistreerimine on võimalik ainult külastajatele vanuses 18 kuni 85\nHostal L'Estació aktsepteerib neid kaarte ja jätab endale õiguse enne sinu saabumist sinu kaardilt ajutiselt teatud summa blokeerida.\nHostal L'Estació aktsepteerib neid kaarte ja jätab endale õiguse enne sinu saabumist sinu kaardilt ajutiselt teatud summa blokeerida.\nKülastajad peavad vaikselt olema ajavahemikus 21.00–09.00.\nMaksevahendina ei aktsepteerita kaarte American Express.\nPärast kella 18.00 saabuvatel külalistel palutakse sellest majutusasutusele eelnevalt teatada. Kontaktandmed leiate broneeringu kinnituselt.\nKoroonaviiruse (COVID-19) tõttu on majutusasutuses lisameetmed, et kaitsta külastajate ja personali tervist. Seetõttu võivad teatud teenused ja mugavused olla piiratud või ei pruugi need olla saadaval.\nKoroonaviiruse (COVID-19) tõttu on majutusasutuse vastuvõtulaua ja teenuste lahtiolekuaegu lühendatud.\nKoroonaviiruse (COVID-19) tõttu peab see majutusasutus rangetest suhtlusdistantsi reeglitest kinni.\nKoroonaviiruse (COVID-19) karantiini jaoks ei ole võimalik selles majutusasutuses peatuda.\nPalume majutusasutusele Hostal L'Estació oma eeldatav saabumisaeg ette teatada. Saad oma saabumise aja kirjutada broneeringu tegemisel erisoovide väljale või võtta majutusasutusega otse ühendust, kasutades selleks oma broneeringu kinnituses olevaid kontaktandmeid.\nKKK majutusasutuse Hostal L'Estació kohta\nKui kaugel on Hostal L'Estació koha Puigcerdà keskusest?\nHostal L'Estació asub koha Puigcerdà keskusest 400 m kaugusel.\nKas majutusasutuses Hostal L'Estació on restoran?\nMajutusasutuses Hostal L'Estació on 1 restoran:\nMillist tüüpi tuba on majutusasutuses Hostal L'Estació võimalik broneerida?\nTubade valikud majutusasutuses Hostal L'Estació:\nKui palju maksab majutusasutuses Hostal L'Estació peatumine?\nHinnad majutusasutuses Hostal L'Estació võivad vastavalt sinu peatumisele (nt valitud kuupäevadele, hotelli reeglitele jne) varieeruda. Hindade vaatamiseks sisesta soovitud kuupäevad.\nMida on võimalik majutusasutuses Hostal L'Estació teha?\nMajutusasutuses Hostal L'Estació pakutakse järgnevaid tegevusi/teenuseid (kohalduda võivad lisatasud):\nKuidas saada majutusasutusse Hostal L'Estació lähimast lennujaamast?\nLähimast lennujaamast majutusasutusse Hostal L'Estació saamise võimalused:\nRong 4 t\nKas majutusasutuses Hostal L'Estació on parkimine võimalik?\nMajutusasutuses Hostal L'Estació on külastajatele (vabade kohtade olemasolu korral) saadaval järgnevad parkimisvõimalused:\nMillised on sisse- ja väljaregistreerimise kellaajad majutusasutuses Hostal L'Estació?\nSisseregistreerimine majutusasutuses Hostal L'Estació algab kella 11.00 ning väljaregistreerimine kestab kuni 11.00.\n7,0 Hea 504 arvustust Külastajate 100% ehedad kogemused\nKõik arvustuse kirjutajad (504)\nKõik arvustuse kirjutajad (501)\nSõprade grupid (32)\nKõik hinded (504)\nSuurepärane: 9+ (89)\nHea: 7 – 9 (199)\nVastuvõetav: 5 – 7 (160)\nHalb: 3 – 5 (45)\nKõik keeled (504)\ninglise keeles (21)\nsaksa keeles (1)\nhispaania keeles (324)\nprantsuse keeles (42)\nitaalia keeles (3)\nrootsi keeles (2)\npoola keeles (1)\nhollandi keeles (2)\nkorea keeles (1)\ntšehhi keeles (1)\nkatalaani keeles (104)\nTerved majutuspaigad esmalt\nParim sihtkohas Puigcerdà\nKlikka siia, et sihtkohas Puigcerdà populaarsete vaatamisväärsuste lähedal rohkem majutusasutusi leida\nLa Molina suusakuurort\nPerpignan - Rivesaltesi lennujaam (PGF) 84,9 km\nGirona-Costa Brava lennujaam (GRO) 90,9 km\nCarcassonne'i lennujaam (CCF) 92,8 km\nSäästa sihtkohas Puigcerdà


Testid Archives ⋆ Minu bloginurgake\n08mai 2018 by Elveetsius\n30apr. 2018 by Elveetsius\n…tütre juurde pessu minna. See plaan oli mul juba hommikul ja läksin mingi aeg kodunt välja, et jõuda kell 11:55 Kesklinnast väljuvale bussile, kuid kuna õues on täna ikka meeletult külm, siis läksin “Semu” kaubamajja, sest bussini oli minu arust veel tükk aega oodata. Kui kellaaeg näitas, et peaks nüüd bussipeatusse minema, läksin välja ja ootasin, et buss kohe jõuab, aga mida ei olnud, see oli buss. Buss oli lihtsalt minema sõitnud, sest avastasin, et mu telefoni kellaaeg näitab aiateibaid. Tulin siis koju, sest vetsu oli vaja ja mõtlesin, et lähen 12:45 bussiga, aga ka see ei sõitnud täna sellisel kellaajal mulle vajalikku peatusse. Nüüd olen taas kodus ja helistasin tütrele, et tulen alles õhtupoolikul, enne kütan kodus ahju ära. Elamine on ikka meeletult külm, kuigi iga päev kütan ahju. Täna öösel näiteks magasin kolme paksu teki all, kaks paari pakse sokke jalas ja 2 kampsunit seljas. 🙁 Ega hea meelega õue ei kipuks, aga kuna sauna ka ei ole enam mõtet minna(sauna oleksin kokkuhoiu mõttes juba reedel läinud), siis tahangi tütre juurde pessu minna. Mu noorem tütar on praegu üksi kodus, sest vanemal tütrel on puhkus ja tema lendas lapsega välismaale. Sinna, kus nende issi töötab. Teatavasti olen kirjutanud, et mu noorem tütar elab oma vanema õe juures, mitte minu juures. Siin käib ta ka loomulikult, aga enamasti käin mina nendel külas, sest seal on ikka mugavam, kui siin. Mul pole ju siin toolegi. Ega mingit muud mööblit. Ma ei hakkagi siia midagi hankima, sest see ei ole ju minu päriskodu, vaid sotsiaalpind, mida küll pikendatakse, aga pole teada, kui kaua pikendatakse. Jutud käivad, et see korter antakse ühele vangist vabanevale meesterahvale. Pole veel teada, kas see jutt tõele ka vastab, sest mulle ei ole praegu linnavalitsusest keegi sellist juttu rääkinud. Lihtsalt minu naabrimemm(see üle 80 aastane) ütles, et ta oli seda juttu linnapeal kuulnud. Nii seesama memm, kui ka teine naabrinaine ütlesid, et nad räägivad linnavalitsuse inimestele, et mitte kedagi teist nad siia ei taha, sest mina olen nii hea, rahulik üürnik. See on nüüd küll tõsi, sest kohtun ma nendesamade naabritegagi ainult koridoris, või puukuuri juures. Oma korterist ma eriti väljas ei käi. Külalisi mul ka eriti ei käi. Või mis “Eriti ei käi”. Üldse ei käi peale oma pereliikmete. Mul ei ole ju külaliste vastuvõtuks sobilikke tingimusi. Ei ole toolegi, söögilauast rääkimata. Nii, et elan nagu rott oma urus. Aga mulle meeldib selline rahulik elu. See on kompensatsiooniks mu eelnevate aastate pingelisele eluperioodile…


Krista Tõldmaker huvist pärimuse vastu: „See on minu jaoks nii loomulik.“ - Uudised ja teated - Märjamaa Vallavalitsus\n2018. aastat tähistatakse kui Euroopa kultuuripärandi aastat. Kultuuripärand on muu hulgas ka meie pärimuse ehk traditsioonide ning väikeste paikkondade ühismälu ja identiteedi säilitamine. Just selles valdkonnas toimetab Vigala õpetaja ja pärimuskultuuri asjatundja Krista Tõldmaker.\nKrista elab oma lapsepõlvekodus Vana-Vigalas ja töötab kodu vahetus läheduses asuvas Vana-Vigala põhikoolis. Krista ei oska selgitada, kuidas ja miks on kujunenud niiviisi, et ta on oma elu sidunud kodukandiga ega ole rännanud kaugemale. Pärast Tartu Õpetajate Seminari lõpetamist 1989. aastal tuli ta tagasi kodukanti algklassiõpetajaks. Algklassiõpetaja ameti valis Krista, kuna talle tundus siis ja tundub veel praegugi, et töö alles kooliteed alustavate särasilmsete mudilastega on tema jaoks kõige rahuldustpakkuvam ja sobivam.\n2007. aastal lõpetas Krista Tallinna Ülikooli Haapsalu kolledži ja omandas magistrikraadi. Ta meenutab, et otsest vajadust teadmiste puudumise pärast õppima minna ei olnud, kuna 2002. aastal õpinguid alustades oli ta juba ligi kaks aastakümmet õpetajana töötanud. Tõuke kraadi taotlemiseks andis kooli endine direktor Jaan Viska, kes ärgitas tagant uue võimaliku seaduse valguses, milles nõuti, et õpetajatel peaks olema kõrgharidus.\nKrista sõnul juhtus ta just sel ajal märkama ajalehes Lääne Elu kuulutust, et Haapsalu kolledž võtab vastu õpilasi klassiõpetajaks õppima. „Kandideerisin ja sain tasuta kohale," meenutab Krista. Üksnes kümme pääses toona tasuta õppima. Krista sõnul olid õpingud hästi lihtsad, kuna tööalase metoodika osas uusi trikke õppida ei tulnud.\nNaine nendib naerdes, et miskipärast on nii, et inimene ei võta ette midagi, enne kui miski annab selleks tõuke ja tekib motivatsioon. Sarnaselt magistriõpingutega andis elu Kristale tõuke ka autokooli minemiseks. Nimelt sahistati vahepeal, et Vigala koolid lähevad kokku ning kuna Vana-Vigala põhikooli ruumid on väikesed, hakatakse õppima ühiselt Kivi-Vigalas.\n„Mõtlesin, et kui peaksin kandideerima sinna tööle, siis kuidas ma kaksteist kilomeetrit kooli hakkaksin käima, ja läksin autokooli." Kui luba oli käes, selgus, et ühinemist siiski ei tule. Autojuhiloast Kristal sellegipoolest kahju ei ole, sest tänu uuele leitud vabadusele saab ta senisest hõlpsamalt käia erinevatel pärimusalastel kokkusaamistel.\nKokkusaamisi ja üritusi õpetajal jagub. Jaanuarikuus ootab ees näiteks hiiu kandle mängijate talilaager. Eriline hiiu kannel on ka Krista lemmikpill. Krista eestvedamisel ja juhendamisel tegutsevad Vana-Vigala põhikooli juures pärimusmuusikaansambel ja täiskasvanute pillirühm. Pillimängu kõrval moodustab olulise osa Krista elust tantsimine. Rahvatantsuga hakkas ta tegelema juba kooliõpilasena, hiljem võttis ta üle tantsurühma juhendamise ja tegeleb sellega siiani. Tantsurühma tegevusest kasvas ajapikku välja MTÜ Folklooriselts Kiitsharakad.\nSeltsi põnev nimi kujunes liikmete ühise arutelu tulemusena. „Naised saavad kord nädalas tantsurühmas kokku, vadistavad juttu, nii et ei saa prooviga peale hakata, muljetavad, mis vahepeal on toimunud. Nagu harakad," ütleb Krista muiates. Kuna Vigala murdes on harakas kiitsharakas, saigi 2002. aasta 24. veebruaril asutatud selts nimeks Kiitsharakad. Eeskätt oli ametliku tegevusasutuse loomine vajalik toetuste taotlemiseks ning toetusi on aastate jooksul ka saadud. Krista on väga tänulik Vigala vallale, kes on igal aastal folklooriseltsi tegevuse toetuse oma eelarvesse lisanud.\nAlates 2003. aastast on selts Krista algatusel korraldanud lastele folkloorilaagreid. Väikesest oma kooli lastele suunatud laagrist on tänaseks välja kujunenud maakonnas laiemalt populaarsust kogunud suvine koosolemine.\nJuba enne seltsi loomist alustas Krista iga-aastaste kiigepidude korraldamist, näiteks Sillaotsa talumuuseumi suvine kiigepidu, ja ühiselt tähistatakse alati rahvusvahelist tantsupäeva.\nKoos põhikooli lastega on selts osalenud väga paljudel folkloorifestivalidel nagu Võru Folk, Viru Säru, Baltica ja erinevatel festivalidel Soomes, Saksamaal ja mujalgi. Mitmel korral on esinemisi ka kõrgelt tunnustatud. Paikkonna traditsiooniliseks ürituseks on kujunenud pärimuspäev, mida veab samuti Krista Tõldmaker.\nSügav huvi pillimängu vastu\nKohtume Kristaga Vana-Vigala põhikooli folklooritoas. See ei ole küll klassiõpetaja peamine tegutsemisruum, kuid on kahtlemata vähemasti sama väärtuslik ja oluline. Väike folkloorituba mahutab endas väga palju. Ühes seinas ripuvad väikekandled, teises seinas flöödid, vaateväljas on hulgaliselt kirjandust, kauneid vanaaegseid esemeid ja palju muudki. Krista ise nimetab seda oma hobitoaks. Selles ruumis toimub pärimuse ja folkloori teadmiste edasiandmine ja kandumine nooremale põlvkonnale. Nimelt käivad kooliõpilased seal Krista juhendamisel rahvakalendri tähtpäevade ja kommetega tutvumas ja ka pillimängu õppimas.\nKuidas aga Krista pärimuse juurde jõudis, ta päris täpselt öelda ei oska. Ühte kindlat sündmust või põhjust selleks ei ole. Ta toob ühe võimaliku algena välja, et kuigi ta seda väga hästi ei mäleta, mängis tema isa karmoškat. Muud inimest või tõukejõudu Krista välja tuua ei oska. „See on minu jaoks nii loomulik," sõnab ta. Mis iganes põhjusel, aga eluaeg on Krista tahtnud pilli mängida. „Kadestasin lapsi, kel oli kodus klaver ja said mängida klaverit." Samuti meenutab ta, et soovis väga noore tüdrukuna kooli orkestrisse kuuluda, kuid pillimänguoskusest jäi puudu.\nKüll mitte lapsepõlves, aga siiski ühel õigel hetkel leidis Krista lõpuks oma tee pillideni.\nNimelt sattus ta oma sõnutsi kuidagi osalema Saaremaal pillivalmistamise laagris. „Tegime väikekannelt, flööti ja parmupilli." Seal õpetati laagrilistele ka pillimängu ja nii saigi alguse Krista muusikaline teekond. Hiljem on aastate jooksul ka Vigalas Krista eestvedamisel laste ja nende vanematega pille meisterdatud.\nÜhel hetkel korraldas Rahvakultuuri Keskus folkloorikooli, kuhu Krista õppima asus ning hiljem õppis ta seal ka tantsujuhtimist. „Kogu aeg on võimalus olnud arendada ennast sellel alal," ütleb ta. Krista tõdeb, et pinnas on soodus olnud, kuigi eeskujuna kedagi võtta ei ole olnud ning kogu aeg on tulnud ise enda jaoks kõike avastada.\nHuvi folkloori ja pärimuse vastu tuleb Krista sõnul inimestel lainetena ning seetõttu ei ole alati folkloorituba ühtviisi huvilistest lastest pungil. Sel aastal on Kristal näiteks üks huvitunni õpilane. Õpetajat see aga sugugi ei häiri. „Saan oma teadmisi ja oskusi põhitöös ka kasutada." Nii näiteks käis ta esimeste klassidega lasteaias pühadeaegu jõulumänge tegemas. Krista sõnul ei ole ta kunagi pärimuse asja nii raudkindlalt ajanud, et lapsed peavad käima, rõhutades, et eesti rahvakultuur on maru tähtis.\n„Kõik läheb isevooluteed. Kui on huvilisi, siis teeme. Kui ei ole, siis ei tee," ütleb ta. Krista sõnul on ajad lihtsalt muutunud. Varem oli lastel pikapäevatundides igav, aga nüüd on igal lapsel nutitelefon, mis meelt lahutab. Krista on aga lootusrikas, et küll seegi muutub.\nInimesed hoiavad aktiivsena\nKrista eestvedamisel folklooriseltsiga korraldatud üritused on kujunenud Vigalale omasteks, tähtsateks ja oodatud sündmusteks. Lisaks oma kohaliku kandi elu elavdamisele, inimeste kokku toomisele, on Krista oma tegemistega püüdnud talletada ja hoida ka oma kodukandi ajalugu. Nii näiteks anti 2008. aastal välja kogumik „Pärimuse pärlid", kus on kokku pandud hulk erinevaid Vigala kandile omaseid pärimuslikke mänge, laule, lugusid ja pilte. Kogumiku koostamise ja väljaandmise eest pälvis selts tunnustuse kui Vigala valla aasta tegu. Samal aastal ja varemgi on Kiitsharakad pälvinud Kultuurkapitali kultuuripreemia ning 2015. aastal saadi Vigala vallalt tänukiri valla tutvustamise ja esindamise eest rahvatantsu kaudu.\nOma südameasjaks on Krista võtnud ühe Vigala kihelkonna pärandkultuuriobjekti, Vana-Vigala ohvrihiie korrastamise ja samuti selle tutvustamise. Hiiekultuuri inimestele lähemale toomiseks on Krista korraldanud hiietalguid ja muid ettevõtmisi. Näiteks eelmisel aastal korraldas ta hiies jaanilaupäeva tähistamise esivanemate kombel, mis oli osa folkloorifestivali Baltica jaaniõhtutest. Oma hiiesõbralike ettevõtmiste eest on Krista oma seltsiga pälvinud Maavalla Kojalt ka tänukirja.\nKolleegide ja sõprade seas tuntakse Kristat lisaks sellele, et ta on kogukondlik eestvedaja ja pärimuse asjatundja, ka kui püüdlikku õpetajat ja õppijat. Nimelt on Kristat mitmel aastal nomineeritud aasta õpetaja ja aasta täiskasvanud õppija tiitlile. Enda edasiarendamiseks on ta mõned aastad tagasi läbinud haridustehnoloogia kõrvalaine. Teda on iseloomustatud kui julget õpetajat, kes läheb kergelt kaasa kõige uuega ning kelle juhendamisel saavad lastest aktiivsed ja arukad õpilased.\nKui ma küsin, mis hoiab teda või teisigi folklooriseltsi liikmeid aktiivsena, mis neid kannustab ja motiveerib oma aega ja hinge vabaajategevustesse niivõrd palju panustama, ütleb Krista: „Inimesed on hoidnud mind selle juures. Käime ja teeme, see on tore. Nii kaua, kui on inimesi, kes tahavad tantsida ja pilli mängida, nii kaua ma ka teen seda."\nStina Andok, "Raplamaa Sõnumid" 4. jaanuar 2018


Kinnisvaraarendus — Merko\nKinnisvaraarendus hõlmab elukondliku kinnisvara arendust ja kaasinvestoritega teostatavate ühisprojektide ehitust, pikaajalisi kinnisvarainvesteeringuid ning äriotstarbelisi kinnisvaraprojekte Eestis, Lätis ja Leedus.\nKORTERITE ARENDUS JA MÜÜK\nMerko on rajanud kodu tuhandetele peredele Baltikumis, tõusnud juhtivaks korteriarendajaks Eestis ning tugevaks arendajaks Lätis ja Leedus. Parima kvaliteedi tagamiseks haldab Merko arenduse kõiki etappe: kavandamine, projekteerimine, ehitamine, müük ja garantiiaegne teenindus.\nKRUNTIDE ARENDUS JA MÜÜK\nMerko pakub müügiks tootmis-, äri- ja elamuotstarbelisi krunte. Tootmis- ja äriotstarbelistele kinnistutele pakume ka teie soovidele vastava hoone „võtmed kätte“ lahendust või pikaajalist renti.\nMerko pakub äriotstarbelise kinnisvara arenduse teenust, mis hõlmab ehituse ettevalmistust koos ehitustööde teostamisega. Oleme huvitatud ka arenduspotentsiaaliga kinnistute omandamisest. Eesmärk on väärtustada maad läbi detailplaneeringu ja ehitatava hoone.\nMerko on arendanud erinevaid public-private partnership ehk PPP-projekte nagu Balsiai koolimaja, Jõgeva kohtu- ja politseihoone, Lasnamäe linnaosavalitsuse büroohoone. Merko on partnerina valmis osalema ka uutes Baltikumi projektides.