Teisenda AU mõõtühikuks Perche (Astronoomiline ühik mõõtühikuks Perche)\nAU to Perche\nAstronoomiline ühik to Perche\nKui palju on Perche ühes Astronoomiline ühik?\n1 Astronoomiline ühik [AU] = 29 745 858 327,368 Perche - Mõõtühikute kalkulaator, mida on võimalik muu hulgas kasutada Astronoomiline ühik mõõtühikuks Perche teisendamiseks.\nTeisenda Astronoomiline ühik mõõtühikuks Perche (AU mõõtühikuks Perche):\nSelle kalkulaatoriga on võimalik teisendada väärtus koos algse mõõtühikuga, näiteks '487 Astronoomiline ühik'. Seda tehes võib kasutada ühiku täielikku nimetust või selle lühenditnäiteks 'Astronoomiline ühik' või 'AU'. Seejärel määrab kalkulaator teisendatava mõõtühiku kategooria, näiteks 'Pikkusühikud'. Pärast seda teisendab see sisestatud väärtuse kõikidessee talle teadaolevatesse sobivatesse ühikutesse. Saadud loendist leiate kindlasti ka selle teisenduse, mida te algselt otsisite. Teisendatava väärtuse võib sisestada ka järgmiselt: '90 AU na Perche' või '66 AU to Perche' või '88 Astronoomiline ühik -> Perche' või '78 AU = Perche' või '81 Astronoomiline ühik na Perche' või '72 Astronoomiline ühik to Perche'. Selle alternatiivi puhul arvutab kalkulaator välja kohe, millisesse ühikusse algne väärtus teisendatakse. Sõltumata sellest, millist neist võimalustest kasutatakse, säästab see tülikast nimekirja otsingust paljude kategooriate ja lugematute toetatud ühikute hulgast. Kogu see töö tehakse meie eest kalkulaatori poolt ning see võtab vaid murdosa sekundist.\nLisaks võimaldab kalkulaator kasutada matemaatilisi väljendeid. Selle tulemusena ei saa mitte ainult numbreid üksteisega võrrelda, näiteks '(7 * 31) AU'. Erinevaid mõõtühikuid võib teisendamisel samuti omavahel otseselt siduda. See võib näiteks välja näha nii: '487 Astronoomiline ühik + 1461 Perche' või '28mm x 76cm x 34dm = ? cm^3'. Sellisel viisil kombineeritud mõõtühikud peavad mõistagi sobima kokku ja olema vastavas kombinatsioonis mõistlikud.


💄💋👄 MEIK: Rimmel London Soft Kohl Jet Black ülevaade\nRimmel London Soft Kohl Jet Black ülevaade\nKuidas teil kõigil läheb? Kas sa vaatad Nach baliye? Kes on sinu lemmik Jodi? Kirjutage oma lemmikvälja kommentaaride juurde. Mine on Ashwik. Ma tahan, et nad võitksid. Tänase ülevaate saamiseks on see Rimmel London Soft Kohl - Jet Black. Hiljuti võtsin selle brändi vastu mõned head toonid. Ma pole kunagi Rimmeli vooderdist kasutanud ja ma ei kahetse otsust osta neid kohe praegu.\nINR 170 jaoks 1,2 gm\nMinu kogemus Rimmeli Londonist Soft Kohl-Jet Black:\nMa alustan oma silmapliiatsite vedamist vedelatega ja nüüd olen täielikult üle läinud pliiatsi juurde. Ma mäletan, et kasutasin Himalaya kajal oma esimese kajal nagu nendel päevadel oli kolossaalne ja eikkooniline, ja Himaalaja pole kunagi odavam ja hea. Kuid hiljem, kui minu teadmised kosmeetikatoodete kohta kasvasid, hakkasin tundma palju suurepäraseid kaubamärke. Kuid nüüd meeldib mulle Kohlile lisavõimalus, kuid siis on nendega ebasoodne olukord, mida te ei saa teritama, et luua hea vihje. See Kohl on tiheda korkiga pliiats. Vooderdise väliskere on sama värvi kui siluetihoidja. Mulle meeldis see asi, kuna varju on lihtne tuvastada meik-pingutusest. Tekstuur on väga sile ja libiseb sujuvalt silmaümbruse peale nagu unistus. See loob peeneid jooni ja värv on väga pigmenteerunud.\nSee ei libiseeru kergesti ega tekita ärritust. Kuigi koostisosade nimekirja pole mainitud, kuid ma usaldan seda brändi. See jääb teie ülemisele rindkerele 5-6 tunni jooksul. Kui hõõruge tugevasti, võib see hägustuda. Pliiats ei tule teritamiseks. Värv on jet must. Kuid on üks probleem. See laguneb kergesti, kui suurt survet rakendatakse. Nagu tean, mulle meeldib see väga ja minu enda Colossal on võtnud backseat. Ma kasutan oma veetorrusel suurt rõõmu, kuna see jääb veeliinile rohkem kui Rimmel ja ei purune. Üldiselt on see üks super taskukohane suurepärane kohl, mida peaksite proovima korraga. See on musta värvi ja täidab õigust nimele. Sellise hinnaga pole halb valik.\nPostitused Rimmelile London Soft Kohl - Jet Black:\n• Super taskukohane. • kreemjas tekstuur. • Ärritab, kui te seda ei hõõru. • viibib õigel ajal. • Võib teritada, et luua trahvi jooni. • Selles vahemikus on palju värve.\nNegatiivsed omadused Rimmeli London Soft Kohl-Jet Black jaoks:\n• Koostisosade loend puudub. • Väga kreemjas, seega lõhkub kergesti. Peaks olema ettevaatlik\nKas soovitan või osta Rimmel London Soft Kohl-Jet Black?\nJah, ma kindlasti osta see uuesti, kuna see libistub väga sujuvalt. Ainus probleem on see, et see katkeb vähese survega, kuid see probleem on mul ka kolossaalsega silmitsi seisnud. Tüdrukud, kes armastavad jet-must kajalsid, peaksid seda võimalikult kiiresti haarama\nDior Crayon Eyeliner Veekindel 094 Jet Black Rimmel London Soft Kohl Kajal silmapliiats Denim Sinine Must ja valge Tweed Lady Dior kott ja Dior päikeseprillid Christian Dior Addict huuleläige 157, 097, 257, 557, 147 (La Collection) Review Diori suudlemine huulelõhnav gloss 358 Snow Cherry Review Chambor Rouge Plump + huulepulk-701 ülevaade Maybelline Crayon Liner Chanel Le Crayon Khol Intense silmade pintsli Noir Review, Swatch, EOTD\n9 üllatuslikud põhjused, kuidas lisada Jojoba õli oma ilu tavapäraseks\nSilma meik silma kujundamiseks ja värvimiseks\nCovergirl Colorlicious huulepulk 255 ahvatlev itaasi ülevaade\nTiigi naftakontrolli talka ülevaade\nElle 18 Kajal, ülevaade, fotod, swatches\nMorphe R37 Pointed Blenderi ülevaade\n11 lihtsat viisi kulude vähendamiseks\nBody Shop vitamiin C Instant Glow Enhancer Review\n8 Homemade pleegid näohoolduseks


Alljärgnevalt on antud ülevaade projekti põhilistest tegevustest ning olemasolevatest tulemustest:\nKüsitlus "Turuosaliste kogemused tarbimisandmete jagamisel"\nKohalikud omavalitsusi ning energiaettevõtteid erinevatest Euroopa Liidu riikidest kutsutakse osalema veebipõhisest küsitlusest jagamaks oma kogemusi energia tarbimise andmete jagamisel. Küsitluse fookuses on andmete sobivus CO2 heitkoguste lähteinventuuri ning SEAP-de koostamiseks. Küsitluse eesmärgiks on saada ülevaade olemasolevatest piirangutest ning kitsendustest aga ka headest näidetest andmete jagamisel.\nEuroopa Liidu ning kohaliku taseme seadusandliku raamistiku analüüs\nLigipääs kvaliteetsetele energeetika-alastele tarbimisandmetele sõltub suuresti energeetikasektorit reguleerivast seadusandlikust raamistikust (EL-i direktiivid ja riigi enda seadused ning määrused ei pruugi alati olla kooskõlas). Seega on MESHARTILITY projekti partnerite üheks esimeseks ülesandeks analüüsida Euroopa Liidu ning kohaliku taseme energeetika andmete kättesaadavust puudutavat seadusandlikku raamistikku. Analüüs aitab leida kitsaskohti andmete jagamisel nii EL-i kui ka kohalikul tasemel 12-s projektis osalevas regioonis. Samuti pakutakse välja lahendusi probleemkohtade lahendamiseks.\nAnalüüsi raport tehakse meie kodulehel saadavaks kohe, kui see valmib!\nÜmarlaudade korraldamine projektis osalevates regioonides ning Euroopa Liidus\nRegiooni võtmetegelasi, kelle hulka kuuluvad muuhulgas ka energiaettevõtete ning kohalike omavalitsuste esindajad 12-st projektis osalevas riigis, oodatakse osalema aruteludes, kus põhiteemaks kogemuste jagamine energia tarbimise andmete kogumisel ning jagamisel. Samal ajal üritatakse otsida lahendusi seadusandlikust raamistikust tulenevate probleemide lahendamisel. Kokku on planeeritud korraldada 2 ümarlauda Euroopa Liidu ning 2 arutelu kohalikul tasandil.\nEsimesed ümarlauad korraldatakse juba 2013. aasta maikuus!\nKohalike koostöölepingute allkirjastamine\nEsimeste ümarlaudade üheks peamise tulemusena koostatakse andmete jagamise vabatahtliku koostööleppe mustand, mille abil loodetakse lihtsustada energeetika andmete jagamist KOV-de ning energiaettevõtete vahel. Kvaliteetsete andmete kättesaadavus on aluseks SEAP-de koostamisel ning seega võimaldab koostöölepe andmete jagamiseks tekitada olukorra, kus läbi efektiivse energiaplaneeringu, saavad kasu nii energiaettevõtted, kohalik omavalitsus kui ka kohalikud elanikud.\nKohalike omavalitsuste jaoks koostatakse infovoldikud, mis käsitlevad energeetika andmete jagamist, kogmist ja töötlemist KOV-i tasemel\nInfovoldik pakub praktilist nõu KOV-dele, mis tegelevad energeetika andmetega. Infovoldiku fookus on KOV-i töötajate teadlikkuse suurendamisel CO2 heitkoguste lähteinventuuride ning SEAP-de valdkonnas. Muuhulgas kirjeldatakse:\nmilliseid andmeid on vaja;\nvõimalusi andmete kogumiseks ning võimalikku koostööd ettevõtetega säästva energiamajanduse arengukava koostamisel;\nandmete kogumisel tekkivaid probleemkohti ning võimalikke lahendusi;\n72-le omavalitsusel aidatakse koostada CO2 heitkoguste lähteinventuurid ning säästva energiamajanduse arengukavad (SEAP). Nende koostamisel seatakse rõhuasetus usaldusväärsete andmete kasutamisele. Vastavate andmete kogumisel on suur tähtsus koostööl energiaettevõtete ning kohalike omavalitsuste vahel.\nVähemalt 144 kohalikes SEAP-des kirjeldatud meetme rakendamine\nEsimese aasta jooksul pärast SEAP-de valmimist valib iga KOV, kellele arengukava koostati vähemalt 2 tegevust, mille kavatseb koheselt rakendada. Nende tegevuste läbi saavutatakse CO2 heitkoguste ning energiatarbe vähenemine, taastuvenergiaallikate laialdasem kasutamine. Läbi tehtavate investeeringute luuakse võimalusi uute töökohtade tekkeks. Projektipartnerite ülesandeks on nende tegevuste ette valmistamine, võimalike finantsallikate tuvastamine ja vajadusel ka investeerimisplaani koostamine.\nKõigist rakendatud tegevustest antakse ülevaade meie "Heade näidete" rubriigis, aitamaks kaasa sarnaste tegevuste planeerimisel teistes regioonides.\nProjektitulemuste kajastamine ning Linnapeade Paktiga liitujate arvu suurendamine\nProjektitulemustest antakse pidevalt uuenevat ülevaadet läbi veebilehe, infovoldikute ning teavitusürituste.


Almond - kasulikud omadused ja vastunäidustused - Puuviljad April\nAlmond: kasulikud omadused, kas see võib kahjustada?\nAlmondit peetakse Kesk-Aasia sünnikohaks. Seda võib leida Ukraina lõunaosas, Krimmis, Kaukaasia vabariikides, Tšehhi Vabariigi lõunaosas ja Vahemere riikides.\nPuu ei karda isegi 25 kraadi külma, kuid kevadkülmad õitsemise ja puuviljakombinatsiooni ajal võivad kahjustada munerit ja vähendada mandlite saagikust.\nEnamik mandrilaid, mis ilmuvad poest riiulites, kasvatatakse Ameerika Ühendriikides ja täpsemalt Californias.\nMandli pähklite kasulikud omadused\nMandli tuumad sisaldavad 100 g rasvhapet. - 49,4 grammi, umbes 20 grammi. orav, 12 gr. toiduvalk, 10 g süsivesikud.\nToode sisaldab küllastunud rasvu (10% kogu rasva kogusest), mida esindavad palmitiin, stearhape, arahhiid, millistini ja margariinhapped. Selle koostisosade monoküllastumata rasvadest on linoolhape ja oleiinhapped kehas kõige kasulikud.\nMandre sisaldab ka suurt vitamiine, mis sisaldab B-rühma vitamiine (riboflaviin, tiamiin, püridoksiin, pantoteenhape, B9), vitamiinid PP ja E, samuti makrotoitained - magneesium, fosfor, kaalium, kaltsium ja mikroelemendid - mangaan, vask, raud, seleen, tsink.\nHea tervise ja toitumisvõimega keha mandlites sisalduvate toitainetega on piisav, et süüa 2 tuuma päevas.\nMeditsiinilisel eesmärgil sobivad ainult selle taime magusad sortid.\nMandli kasutamine aitab ravida mitmeid haigusi, sealhulgas kroonilisi haigusi:\nSee on hea abiaine liiva eemaldamiseks neerudest urotiiaasi ajal.\nMandli pähklitel on kolorektaalne toime, parandades sapipõie ja maksa toimet.\nBioloogiliselt aktiivsete ainete ja raua olemasolu tõttu on hemoglobiini taset võimalik suurendada aneemias ja parandada vere koostist põrnapõletikes.\nMandriosas sisalduv makro ja mikroelemendid aitavad normaliseerida vererõhku ja parandada südame ja veresoonte toimimist.\nMandli kasutamine soodustab aju taaselustamist, aitab parandada närvisüsteemi, annab tugeva ja hea une.\nSee toode omab antioksüdantsete omaduste tõttu vähi ennetamisel olulist rolli.\nAlmondil on kergete seedetrakti kudede ja limaskesta pehme ravitoime, mis aitab välja arendada kaksteistsõrmiksoole haavandit ja mao.\nMandli piima ja või kasulik omadused\nSoja mandliõli massaažil on hea analgeetiline toime. Naha ja juuste seisundi taastumisvõimet, nende välimuse ja struktuuri parandamist kasutatakse kosmetoloogias laialdaselt maskide, palsamide ja muude vahendite valmistamiseks.\nMandliküpsel on samad toitainetena nagu pähkel, see võib asendada lehmapiimat inimestele, kes on laktoositalumatust, on kasulik lisada see mõõdukate koguste hulka südamehaiguste all kannatavatele toitjatele ja kaalulangus.\nMandli piima kasutamine leevendab kõrvetised ja seda soovitatakse seedetrakti haiguste ennetamiseks.\nKosmeetiline õli nahale ja juustele.\nMeditsiiniline segu kiilaspäisuse raviks.\nInimestel, kellel on allergiline levimus, soovitatakse seda tüüpi pähklit kasutada väga hoolikalt ja väikestes kogustes.\nÄrge sööge suures koguses mandleid korraga, see võib viia kergekujulise mürgistuseni, millega kaasneb pearinglus.\nEbasoovitav on osta kibedaid või ebapiisavalt küpsetatud pähkleid toidule, võib see põhjustada keha mürgistust.\nMandrite kasutamise vastunäidustused on südame rütmi ja tugeva ülemlemmatsiooni rikkumine.\nTänu tuumade kõrge kalorikogusele peab neid tarbima mõõdukalt rasvumisega.\nMandli valimine ja ladustamine\nSoovitatav on osta rafineerimata mandleid, nende tuumades kasulikud ained ladustatakse paremini. Kest peab olema ühtlaselt värvitud, ei tohi sisaldada plekke, kahjustusi.\nParim on hoida mandleid klaasist või muust tihedalt paigaldatavast kaanest koosnevasse jahedasse päikese eest kaitstud kohas.\nKui peate pähklit pikema aja jooksul hoidma, võite selle panna sügavkülmikusse kilekotti, vastasel korral võib mõnel ajal olla hapukas maitse.\nSelle toote raviaineid tuleb hoida ka külmkapis tihedalt pakendatud kujul.\nMandleid kasutatakse nii toores kui röstitud. Toores pähkel sisaldab maksimaalselt kasulikke aineid, mis võivad osaliselt näiteks vitamiinid praadimisel kaduda. Samal ajal vähendab araablaste teadlaste uurimus, et röstitud mandlid söövad külma saagi ohtu.\nSeega on mandlid üks looduse kõige imepärasemaid kingitusi, millel pole mitte ainult suurepärast maitset, vaid ka hindamatuid tervendavat omadust.\nSeda võib kasutada igas vanuses, järgides neid soovitusi jõulise heaolu, hea seisundi tagamiseks mitte ainult siseorganite, vaid ka naha, juuste, jõupingutuste ja töövõime parandamise kohta.\nSeened on loodusliku päritoluga toode, mis meelitab meid selle maitse, mitmekülgsuse ja kasu. Vaatame kasvu-seente omadusi ja uurime, milline on nende oht meile.


Haanja 100 2005 - Leht 8 - velo.clubbers.ee\nRe: 80km väntsutamist\nPostitus Postitas TAIX11 » 03. 10. 2005. 14:44\nOverkilla kirjutas: Hiljem sain teada, et olin ainuke töökorras rattaga katkestaja.\nÕnneks või kahjuks polnud sa ainuke, ka mina astusin töökorras rattaga rajalt maha, põhjuseks Häälimäe laskumisel peale kukkumist haiget teinud jalg.\nPostitus Postitas sqber » 03. 10. 2005. 17:02\nOverkilla kirjutas: Läbitud edukalt Haanja 80. Edasi ei suutnud, liialt valus oli. Hiljem sain teada, et olin ainuke töökorras rattaga katkestaja.\nEi olnud ainus! See oli selline Haanjalik liialdus rajameistri poolt\nA panete tähele, kuidas Eesti meedias on sisse võetud ringkaitse ja H100 kohta pole mitte ühtegi piiksu tehtud? Vähemalt mina pole näinud/kuulnud (eile spordiutasid telekast kahjuks ei näinud, kuid kahtlen, et sealgi midagi oli).\nPostitus Postitas dr Holden » 03. 10. 2005. 17:25\nsqber kirjutas: A panete tähele, kuidas Eesti meedias on sisse võetud ringkaitse ja H100 kohta pole mitte ühtegi piiksu tehtud? Vähemalt mina pole näinud/kuulnud (eile spordiutasid telekast kahjuks ei näinud, kuid kahtlen, et sealgi midagi oli).\nA ära üle paku, meedias pole mingit ringkaitset sisse võetud, lihtsalt Sportlandil (kui sa seda pead ringkaitse põhjusena silmas) on olemas turundusosakond, mille ülesanne on pasundada, pasundada ja veelkord pasundada, kui suur, kui uhke ja kui tore. H100 tiimis on 3-4 inimest, kes valmistavad ette stardiala, märgistavad raja, veavad toidud ja joogid TP-desse, ühesõnaga tegelevad miljoni asjaga, et asi laabuks ning kahjuks meediaga suhlemisele (loe nende mangumisele) püssirohtu ei jätku. Telesse pääsemise eest peale küll ei hakka maksma ja keda see H100 huvitabki - ajusaagim ja Eve Kivi lõhkenud kapillaar on tegijamad teemad kui 300 hullu eneseületus kusagil Haanjas. C'est la vie.\nAga midagijuba on.\nLiitunud: 23. 09. 2003. 20:03\nPostitus Postitas tanet » 03. 10. 2005. 17:34\nHäbiga pean tunnistama, et ka mina kuulun nö põhjuseta katkestajate hulka. Kehva tervise tõttu (Tallinna rattarallil õnnestus korralikult külma saada) koosnes kogu minu septembrikuine trenn ühest umbest poole tunnisest, rahulikust jalka mängust kuu alguses ja peale Vorstimäge oli enesetunne niivõrd sant, et jätsin sõidu pooleli.\nMinu õnnesoovid LauriA?le, kellega ma ilmselt, alates esimesest TP-st kuni minu katkestamiseni peale vorstimäge, enamasti koos sõitsin ja teistele fini?isse jõudnutele.\nTänud korraldajatele ning kõikidele ?kaaskannatajatele? äärmiselt positiivse võistlusõhkkonna eest. Järgmisel aasta olen 90 % tõenäosusega taas stardis (ning siis juba loodetavasti ka fi?isis).\nLiitunud: 05. 08. 2004. 12:10\nPostitus Postitas JanisP » 03. 10. 2005. 17:51\nÜlikõva üritus oli jälle. Tänud kõigile!\nRajaga olen ise väga rahul. Sõidu ajal uuriti mis kohaga parasjagu tegemist ja kuulsin vaid positiivseid hinnanguid.\nKuidagi kergelt tulid need esimesed kilomeetrid ikka. Mõte raja esimesel poolel võimalikult palju aega võita. Häälimäele ronides avastas lätlane et talle selline kulgemine ei sobi ja pani tõusul järgmise käigu sisse ja läind ta oligi. Püsisin esimesed 40 km püsisin niiöelda pildil aga edasi läks juba kulgemiseks. Ühel teraval tõusunukil tõmbas säär krampi ja väsimus hakkas vaikselt tunda andma. Vahe hakkas koledal kombel kärisema. Raske ikka see kodurada.\nKurgjärvelt alates panin oma viimased jõuvarud mängu, sest nägin et konkurendid on ähvardavalt lähedale jõudnud. Jaanimäelt alates nautisin sõitu jälle täiega.\nImelikul kombel pole järgnevatel päevadel olnud märkigi sellest, et H100 on selja taha jäetud.\nJärgmisel aastal siis jälle!\nInimkeha areneb rutiinis\nPostitus Postitas harry » 03. 10. 2005. 18:06\nKõvad olete kõik, nii korraldajad kui võistlejad. Eriti need mehed kes Munamägele eelnenud tõusu üles sõitsid. Minu vaatevälja jäi ainult Nr.174(Tanel Kangert) .Isegi lätlasest võitja tuli käies ratas seljas.\nPostitus Postitas sqber » 03. 10. 2005. 18:26\nVihmamees kirjutas: Vbla natuke offtopic, aga olidki kõik "suured" Kõrvemaa maratonil...\nTäitsa puu... !\nNeed on tõesti "suured" laisad tegelased, kes lähevad 10k EEKi püüdma(teenistus: 263,15 EEK per kilomeeter pole ju paha), selle asemel, et aasta parima rajaga üritus läbi teha. Money talks...\nA ma sain diplomi, kleepsu, uusi tuttavaid, sauna ja templi mällu igaveseks\nPostitus Postitas JanisP » 03. 10. 2005. 19:51\nmarks kirjutas: Nägin lätlase lõppu. Oi-oi kui läbi see mees oli. Istus päris tükk aega pea norus pingil ja lasi ühel näitsikul end lohutada. Meie esiotsa meestel polnud häda midagi, nagu polekski sõitnud . Mina pole muidugi mingi ütleja aga paistis küll nii, et lätlane oli endast veidi rohkem rajale jätnud kui järgmised mehed.\nNiipalju tean, et lätlane ei saanud õigel ajal juua. Lõpupoole oli vist üldse kuival sest saateauto jäi hiljaks.\nPostitus Postitas Arbo » 03. 10. 2005. 19:54\nJanisP kirjutas: Niipalju tean, et lätlane ei saanud õigel ajal juua. Lõpupoole oli vist üldse kuival sest saateauto jäi hiljaks.\nNii võib juhtuda, kui iseendale ei looda ja seljakotti ei kanna...\nPostitus Postitas Tõnuke » 03. 10. 2005. 22:20\nno võtan mina siis täna ratta autost välja (peale Haanja 100 pole puutunud ka mitte) ja mis ma näen - tagakumm tühi mis tühi. Arumaisaa - sain ju ilusti H100 ära sõita ja kummidega kõik okei. Ja nüüd kui ma tahan rahulikult rattaga maale sõita, korraga kumm iseenesest täitsa tühjaks läind! No on vast saatuse nöök! No on vast nöök! Lausa nagu telesaates "Vaata nööki!"\nPostitus Postitas Antti » 04. 10. 2005. 01:20\nSuper üritus, muud ei oska kosta.\nSeda et Erik mulle mütsi pähe tõmbab teadsin ma juba stardis. 45ndal km'il oli juba hetk, et nüüd läheb aga siis ma mõtlesin, et nii ikka ei saa ja hambad ristis vedasin ennast vorstimäe otsa ära. Linnuke kirjas istusin maha, võtsin liigsed vatid maha (keegi tarkpea oli windstopperiga alussärgi selga toppinud, mis oli selleks hetkeks märg nagu kalts) ja haukasin seljakotis olnud viinereid - vorstimägi ikkagi\nTervitused lähevad kollases särgis neiule, kes lõpetas loetud minutid enne mind ja LauriA'le kelle finishi ma ootasin ekstra ära.\nHommikul ajasin ennast mingi meeltesegaduse ajel kell 5 üles ja laekusin stardipaika loetud minutid peale 7't. 7:30 vaatasin, et kaks selli ilmusid hotellist numbreid otsima ja "trügimise ja masside" vältimiseks võtsin ka numbri ära\nMingil kummalisel kombel piirasid minu auto ümber saabunud lätlaste hordid, kes ennast igasuguste võikalt haisvate kreemidega sisse määrisid.\nSõit ise oli suht ok - tehnika pidas, loodus oli ilus, inimesed toredad - ainult TPdes oleks võinud ehk vähem aega veeta. Polari ja diplomi ajavahe on poolteist tundi, millest enamus on TPdes kurkide ja muu kraami manustamine + muud peatused.\nÜhesõnaga - palun mulle järgmiseks korraks palat valmis panna.\nPostitus Postitas Mati » 04. 10. 2005. 08:07\nKolmas hommik. Keha on nii hea tundega nagu poleksi midagi teinud. Arusaamatu. Või ongi H100 selline vaimu ja keha raviv nähtus hoopis Või nagu kõrval- ja järelmõjudeta narkots. Paraku sõltuvust tekitab ikkagi.\nPostitus Postitas BACARDI » 04. 10. 2005. 08:32\nSportnetis oli ka väike nupuke ilmunud. Isegi link tulemuste lehele oli lisatud. Asi seegi.\nPostitus Postitas LauriA » 04. 10. 2005. 08:47\nAntti kirjutas: Tervitused lähevad kollases särgis neiule, kes lõpetas loetud minutid enne mind ja LauriA'le kelle finishi ma ootasin ekstra ära.\nKas siis Silver raporteeris kogu aeg (ja kommentaator täiendas kommentaaridega) finishis ootajatele, et: Lauri on elusalt Munamäel; Lauri on elusalt Kurgjärvel; Lauri sai viimasest downkillist ka alla, finisheerib u. 10 minuti pärast.\nEnda parem põlv (mis muidu ikka jukerdab - on paistes aeg-ajalt)pidas ka üllatavalt hästi vastu. Rääkimata rattast. Oli vist õige tegu, et ühte uue rattaga seotud soodsat diili (veel) ära ei kasutanud - pensionärist ratas andis parima.\nMõned küsimused tehnika kohta:\n1. Kas suurusjärk paremate jooksudega+tubeless rehvid on pikki tõuse ka lihtsam (vähem väsitav) võtta võrreldes 300 krooni maksvatega? Näiteks Vorstimägi või Tsirgumägi?\n2. Kas ühe-sõrme-pidurisüsteemiga saab järskudel laskumistel pidama siis, kui ise tahad? Endal olid ikka käelihase üsna valusad kui üritasin ratast näiteks Taevatrepi laskumisel seisma saada.\nPostitus Postitas BACARDI » 04. 10. 2005. 08:48\nOleks huvitav teada mis moodi esimese otsa mehed mägedega hakkama said. Palju neist sõitsid/jooksid ülesse. Või kui ei sõidetud, kas siis joosti või kõnniti.\nPostitus Postitas margus v » 04. 10. 2005. 08:53\nLauri A küsis:\n2. Kas ühe-sõrme-pidurisüsteemiga saab järskudel laskumistel pidama siis, kui ise tahad? Endal olid ikka käelihase üsna valusad kui üritasin ratast näiteks Taevatrepi laskumisel seisma saada.[/quote]\nMina sain isegi XT-disciga ühte sõrme kasutades pidama!Mis siis veel kallimatest/parematest piduritest rääkida.\nPostitus Postitas BACARDI » 04. 10. 2005. 08:54\nLauriA kirjutas: 2. Kas ühe-sõrme-pidurisüsteemiga saab järskudel laskumistel pidama siis, kui ise tahad? Endal olid ikka käelihase üsna valusad kui üritasin ratast näiteks Taevatrepi laskumisel seisma saada.\nMinul näiteks oli probleeme nimetissõrmede krampi kiskumisega laskumistel. Vastik tunne oli. Tahaks teada kuidas selle vastu võidelda.\nPostitus Postitas janek179 » 04. 10. 2005. 09:25\nIgati hea üritus on. Esimest aastat ratta seljas ja sellest kah enda tulemusega täitsa rahul (aeg 7.43). Järgmine aasta kindasti kohal ja tänud korraldajatele hea ja kosutava supi eest\nLisaks mõned pildid kah\nPostitus Postitas mart » 04. 10. 2005. 09:52\nLauriA kirjutas: Mõned küsimused tehnika kohta:\nVastus mõlemale küsimusele on jah. Kui sul oleks need tingimused täidetud, oleks su aeg tulnud ca 1h parem.\nSiin sulle retsept, kuidas tuleval aastal püünele jõuda:\ntäislaagritel kergjooksud - ajavõit 30min\ntubeless - ajavõit 30min\nühenäpu pidurid - ajavõit 30min\ncarbonraam - ajavõit 30min\ntagaamort - ajavõit 30min\nülikerge õhk/õli esiamort - ajavõit 30min\ncarbon sadul titaan raamil - ajavõit 30min\nintegreeritud vänt - ajavõit 30min\nbatoonid, geelid, kissellid - ajavõit 30min\nkergem ilma nokata kiiver - ajavõit 30min\ntagasipeegelduvad prillid - ajavõit 30min\ncarbon papud + crancbrother pedaalid - ajavõit 30min\nxtr/X.O - ajavõit 30min\nOleks sul need tingimused täidetud, oleks 6,5 tundi nagu maast leitud.\nJa kui su rahvus oleks lätlane, siis ajavõit 38,3sek lisaks\nOmal jäi just mõne eelneva puudumise tõttu võit võtmata ja pidin finisheeruma vaid 2h enne sind.\nPostitus Postitas Antti » 04. 10. 2005. 11:00\nEi, Silver ei teadustanud koguaeg, kuid vahed olid teada juba eelviimasest TPst ja eriti ei muutunud. Viimases TPs valgustati mind, et seljataga on veel rattureid ja kuidas nad seal paiknevad.\nIhuhädadest rääkides, siis minult näpujälgi ei saa - sõrmede otsad on siiani hellad käikude ketramisest. Automaatkasti tahaks! Muu keha on OK, kui ühest kukkumisest saadud lahmaat sinikas välja arvata (jälle säärejooks läks).\nPostitus Postitas m6mm » 04. 10. 2005. 14:49\nmart kirjutas: Siin sulle retsept, kuidas tuleval aastal püünele jõuda:\nKas seda kartust pole, et mõni võib seda soovitust tõe pähe võtta\nVõi noh, mis siin ikka karta, kaupmehed on vähemalt rõõmsad ja kui ei lähe õnneks, siis saab ju alati kohukeste süüks ajada\nPostitus Postitas kollane öösärk » 04. 10. 2005. 15:38\nKui keegi kavatseb suvel saadud katkise käeluu sügiseks korda saada ja H100 sõita siis teadku: mul pidas käsi vastu 80 kilti, siis hakkasid juurikad nii põrutama et tuli käis silmadest välja. Ja ei tasu rattaga vastu kivi sõita ning hargivahega esitorule kukkuda, tulemus nagu odavas komöödias kus munad 2 korda suuremad aga see eest potisinised.. :oops : Aga muidu oli tore, kergem kui eelmisel aastal mudas sõtkudes, seda oli näha finisis kus eelmise aasta pilt tardunud pilguga minuteid liikumatult istuvatest mudastest lõpetanutest ei lähe vist kunagi meelest, nüüd oli muidu tore.\nPostitus Postitas mart » 04. 10. 2005. 15:39\nMinu puhul tänavu see retsept toimis. 04 pidin ajapuudusel katkestama (ehkki pärast selgus, et finishis ei kustutatud tulesid täpselt 8 tunni pärast).\nNüüd plaanisin raja läbida kontrollajaga st 10h. Aastaga olen ratast upgradenud 4s eelnimetatud punktis, mistõttu jõudsin finitosse 2 tundi plaanitust varem. mott\nSiiani imestan, miks oli mul üldse vaja teha üldfüüsist, harjutada/lihvida: nikerdamist, ökonoomset tõusu, võimalikult kiiret laskumist, ohutut kukkumist, õigeaegset käiguvahetust, hooga takistuste ületamist jms. Ratas sõitis ju ise, ole ainult mees ja jõua lenksust kinni hoida, et alt ära ei sõidaks.\nPostitus Postitas N » 04. 10. 2005. 15:42\nIkka ja jälle kipun ennast Haanjas kordama - see on lihtsalt käsitlematu...\nPostitus Postitas RvN » 04. 10. 2005. 16:08\nhaha, hea ajavõidu loogika\nenda oma nata teine:\npoest ratas--> ajavõit 17h [24h orienteerumises sai käidud 107 km 24 tunniga]\nkiiver --> ajavõit 2h [otsida võru linnas pood, et osta kiiver, et lastaks starti]\nkindad --> ajavõit 0h [pärast sõitu suudaks leili visata]\ntallaga jalanõud --> ajavõit määramatu\nPostitus Postitas Olts » 05. 10. 2005. 10:39\nKüsimus:miks ma ei võtnud osa Kõrvemaa rattasprindist? Vastus: sellepärast, et ma ei ole selline http://www.korvemaa.ee/gallery/view_pho ... t_copy_005\nPostitus Postitas riho » 05. 10. 2005. 15:14\nOlts kirjutas: Küsimus:miks ma ei võtnud osa Kõrvemaa rattasprindist? Vastus: sellepärast, et ma ei ole selline http://www.korvemaa.ee/gallery/view_pho ... t_copy_005\nEga riie meest riku. Olen oma ihusilmaga näinud hunti ja kolme põrsakest, pruutpaari ja palju teisi kentsakaid olevusi ratta seljas. Ning nii kostümeeritult kui ilma on nad päris toredad inimesed. Äkki on nendelgi piltidel olevad härrasmehed?\nPostitus Postitas UrmasL » 05. 10. 2005. 15:33\nOT, aga järjest rohkem tekib endal tahtmine mingi vigur kuskil võistlusel sel viisil läbi teha. Mingid ideed on idanenud juba ammu. Eelmine aasta ema saljuti esijooksu rihtides ja ratast proovides tundus, et saljut on igavesti vinge pill, millega mõni Elion või TRM läbi uhada. Või siis riietus-kostüüm a'la "pankur ülikonnas" vms. Kõike ei saa ka nii tõsiselt võtta nagu enamus meie "sportlasi". Vaadake või lahe taguseid võistlusi. Kui pedestali koha eest just ei võistle siis võetakse asja üsna iisilt....\nPostitus Postitas Mati » 05. 10. 2005. 15:48\nUrmas, mul on sulle hea idee järgmise aasta H100-ks. Sel talvel läbis üks sell Haanja suusamaratoni tuletõrjuja täisvarustuses, sh balloon seljas. Tee järgi .\nPostitus Postitas algaja » 05. 10. 2005. 16:01\nH100 rada on minu jaoks, kes sellel aastal vaid EEC ja TRM-il osalenud küll väga positiivne kogemus just tehniliste lõikude poolest. Kuigi ka korra üle lenksu hüppasin ja sellega oma esimest päeva kasutatavast uuest sadulast lahti sain, oli kokkuvõttes raja tehnilisus väga tervitatav.\nSeetõttu möödus 6,5 tundi märkamatult. Ja muidugi Haanja loodus ja ilm mängisid selle oma rolli. Korraldajate poolt pakutavast söögist joogist piisas mulle täiesti (ja murulapikesest pikutamiseks), nii et oma moona peale ühe pudeli joogi kasutada ei tulnudki.\nIgal juhul tahan korraldajaid tänada vaeva nägemise eest ja just sellise tehnilise raja ettevalmistamise eest. Nüüd püüan isegi kodumetsades otsiva pilguga ringi sõita, et ikka hullemaid harjutusi proovida.\nPostitus Postitas algaja » 05. 10. 2005. 16:24\nKas keegi oskab öelda midagi hulgaliste videosalvestuste tulemuse kohta, et kas see saab üksnes neti vahendusel juurdepääsetav olema või tehakse ka mõni DVD või VHS?\nTundub, et mu nippel jäi Vällamäe laskumisel kaamerasse. Kuna oli minu jaoks üldse esimene tõsisem maraton, siis oleksin valmis sellise lindigi oma riiulisse paigutama. Ma annan endale aru, et võibolla kõigi emotsioonid ei ole nii kõrgel kui minul. Kuna ratta alles sellel aastal soetasin, siis olen ikka veel sõitmisse armunud.\nPostitus Postitas vigurivänt » 05. 10. 2005. 17:10\nalgaja kirjutas: Kas keegi oskab öelda midagi hulgaliste videosalvestuste tulemuse kohta, et kas see saab üksnes neti vahendusel juurdepääsetav olema või tehakse ka mõni DVD või VHS?\nKindlasti saab kõigile näha olema.Kuidas või mis kujul saate hiljem teada.Kuna kaameraid oli nõnna palju ja Tont on ka veel riigitööline päeval,siis võtab asi veidi aega.See on minu arvamus.\nJa kui veel arvestada,et mehel on juubel lähenemas,siis ei tea midagi ette\nLiitunud: 23. 09. 2005. 13:56\nPostitus Postitas Vihmamees » 05. 10. 2005. 19:15\nLiitunud: 06. 04. 2004. 08:07\nPostitus Postitas hassar » 06. 10. 2005. 08:14\nootaks ka VHS või DVD-d. Ka minu nippel jäi ilmselt Vällakal kaamerasse.\nJa kuigi esimene 50 km oli täielik suremine siis teine pool oli super hea.\nDistantsi km 20-30 läbimiseks läks kohutavad 54 min. Täielik kang oli sees.\nVällaka niplist pole veel tänaseni taastunud. Kael ja õlad on nii kuradi valusad veel.\nPostitus Postitas Olts » 06. 10. 2005. 08:17\nhassar kirjutas: ootaks ka VHS või DVD-d. Ka minu nippel jäi ilmselt Vällakal kaamerasse.\nMaterjali olevat 4-5 DVD jagu. Ilmselt võetakse must materjal maha ja siis vaatab edasi, mis saab.\nPostitus Postitas dr Holden » 06. 10. 2005. 08:33\nSul, Olts, lähevad suurte arvude puhul asjad tavaliselt sassi, DVD-de ja CD-de asemel on lihtsam öelda, et kogu materjali on kokku 7 tundi. Mitme plaadi või kassetti peale see mahub, on tegijate rida. Hetkel on materjal Kanal2 käes, kes pidi sellest midagi eetrisse tegema. Peale seda saab mõelda, mis ja kuidas, kas panna valikmaterjal VHS-ile või DVD-le, ning kuidas see huvilisteni toimetada. Kas orgunnida mingi müük (eesmärgiks katta kandja tegemise kulud), et siis kel soovi on, see ostab endale asja nö koju riiulisse. Teine (ja vist halvem) variant oleks video üleslaadimisega ummistada mõni server\nPostitus Postitas AndreK » 06. 10. 2005. 08:45\nholden kirjutas: Kas orgunnida mingi müük (eesmärgiks katta kandja tegemise kulud), et siis kel soovi on, see ostab endale asja nö koju riiulisse. Teine (ja vist halvem) variant oleks video üleslaadimisega ummistada mõni server\nPakuks välja postimüügi - Cargobussiga saab saata kraami igasse eesti otsa. Ma arvam et kes seda stuffi tahab on nõus kinni maksma andmekandja + transpordi kulud + näiteks 75 -100 eeki vaevanägemise eest.\nTellimus privasse ja moos?\nPostitus Postitas grishasport » 06. 10. 2005. 08:51\nHuviga ootan seda materjali, olen nõus ka maksma. Eks seal ole mitme mehe töö ja vaev.\nPlaanin teha lisaks talve maratonile ka talve ja kevadlaagri Karksis. Oleks hea pidada väikse seminari ja vändata filmi kuidas tohib või ei tohi sõita.\nLähimal ajal saan kokku veel mõne tegijaga ja järsku sünnib midagi...\nPostitus Postitas Mati » 06. 10. 2005. 08:58\nAndreK kirjutas: ... Ma arvam et kes seda stuffi tahab on nõus kinni maksma andmekandja + transpordi kulud + näiteks 75 -100 eeki vaevanägemise eest...\nMa olen harjunud kõige eest maksma . Ok, mitte päris kõige, aga H100 osas ei karda ma kulutada, kuna usun, et iga penn läheb asjaette. Ja üleüldse võiks Holden kunagi presidendiks ka saada - tubli eesti mees.\nPostitus Postitas Olts » 06. 10. 2005. 09:15\nholden kirjutas: Sul, Olts, lähevad suurte arvude puhul asjad tavaliselt sassi, DVD-de ja CD-de asemel on lihtsam öelda, et kogu materjali on kokku 7 tundi. Mitme plaadi või kassetti peale see mahub, on tegijate rida.\nMa ei saand aru, mis mul siis sassi läks. Hetkel see materjal on selline kogus. Siis kui me seda eile tondiga arutasime, lasid sina lauaotsas õlut. Samas mõtlesin mina kah seda varianti, et vormida see millekski(mis iganes formaat see siis ka ei oleks) ja see maha müüa.\nPostitus Postitas tõeline siga » 06. 10. 2005. 11:49\nmart kirjutas: Vastus mõlemale küsimusele on jah. Kui sul oleks need tingimused täidetud, oleks su aeg tulnud ca 1h parem.\nJa kui võtad kasutusele kõik soovitused siis muutub reaalseks ka kiirus, et kustutad õhtul tule, võtad riidest lahti ja jõuad enne teki alla kui tuli kustuda jõuab.\nJa kui stardipauk kõlab....\nPostitus Postitas Arbo » 06. 10. 2005. 13:27\njama lugu siis, kui see kõik juba olemas on, aga ikka saad lätlaselt pika puuga...\nPostitus Postitas KristjanS » 06. 10. 2005. 13:37\nArbo kirjutas: jama lugu siis, kui see kõik juba olemas on, aga ikka saad lätlaselt pika puuga...\n<OT>Kui see kõik juba olemas ja ike saad "kuue varbaga" mehelt pika puuga, siis on vaja hakata juba trenni tegema.</OT>\nPostitus Postitas mart » 06. 10. 2005. 13:53\nmart LauriA-le kirjutas:\nOmal jäi just mõne eelneva teguri puudumise tõttu võit võtmata ja pidin finisheeruma vaid 2h enne sind.\ntõeline siga kirjutas: Ja kui võtad kasutusele kõik soovitused siis muutub reaalseks ka kiirus, et kustutad õhtul tule, võtad riidest lahti ja jõuad enne teki alla kui tuli kustuda jõuab.\nMinu jutu, täiendada/parendada tehnilist varustust, tingis asjaolu, et küsiti just seda, mitte treenituse taset. H100 esiotsa lõpetanutel on ju varustus suht sarnane - neil määrab ettevalmistus/treenitus raja läbimise kiiruse. Või eksin? (Loomulikult on veel olemas mustmiljon pisitegurit , alustades tehnika altvedamisest, kuni tõbisena raja läbimisest)\nTagaotsa mehed/naised (sorry, aga keegi peab ka taga olema) peavad leppima kuivade numbritega,\net kui H100 rada läbida X ajaga, siis keskmine kiirus on Y:\n10h > 10kmh\n9,5h > 10,5kmh\n9h > 11kmh\n8,5h > 11,8kmh\n8h > 12,5kmh\n7,5h > 13,3kmh\n7h > 14,3kmh\n6,5h > 15,3kmh\n6h > 16,7kmh\nSiit edasi tekivad spekulatsioonid, et kui oleks nt pori mittekoguvad pedaalid ja ühenäpu pidurid, siis kas oleks suutnud sõita keskmiselt 1kmh kiiremini.\nPostitus Postitas LauriA » 06. 10. 2005. 14:49\nKui aus olla, siis eelmine aasta ka finishis pettunult asju pakkides lubasin endale, et aasta hiljem tuleb olla paremas vormis. Terve oktoober-november möödusid läbimõelduma menüü ja rohkema trenni tähe all s.t teisipäev ja neljapäev 2 Nõmme suusaringi, üks joostes, teine kõndides, mõnikord ka korvpall nende asemel, laupäev ujumine, pühapäev saalijalgpall. 1,5 kuuga sai 4-5 kilo langetatud ja enesetunne tundus hea olevat. Aga siis üks hommik oli põlv (kapriisne nagu ta on) ootamatult paistes. Küll siis sai seda jooksmist kirutud.\nVarustuse küsimust ajendas see, et Karksis ühe ratturiga juttu ajades jäi mulje, et pehmel pinnasel/singlil on tubelessil ikka SUURUSJÄRK parem minek.\nPostitus Postitas AndreK » 06. 10. 2005. 14:52\nLauriA kirjutas: Varustuse küsimust ajendas see, et Karksis ühe ratturiga juttu ajades jäi mulje, et pehmel pinnasel/singlil on tubelessil ikka SUURUSJÄRK parem minek.\nJätkuv OT aga - ma võin sind veidi lohutada, kõige tähtsam on ikka see tihend mis on sadula ja lenksu vahel. Kui see läbi laseb ei aita ei tubeless ega 800 grammine raam.\nPostitus Postitas tarmo » 06. 10. 2005. 15:04\nLauriA kirjutas: jäi mulje, et pehmel pinnasel/singlil on tubelessil ikka SUURUSJÄRK parem minek.\nsee mulje on täiesti õige. kui ma eelmisel hooajal oleks oma sisekummidega rocksteritesse 2 atti sisse pumband ja rajale läind, siis oleks venind nagu maa külge kleebitud.\nsel aastal sama rõhuga ja tubelessiga sõites on minek väga hea, võib-öelda küll et suurusjärgu võrra parem kui sisekummiga.\nPostitus Postitas maxspeed » 06. 10. 2005. 15:23\närge nüüd palun rohkem rääkige sellist juttu, muidu ma hakkan arvama, et viga polegi minus endas, vaid tehnikas. sellega oleks asi selge, miks minu liikumise kiirus metsas sarnaneb tigude max. kiirusega\nPostitus Postitas skogvarg » 06. 10. 2005. 15:24\nSeletage see asi lahti miks see nii on ?\nKuidas see võimalik on ?\nLiitunud: 27. 01. 2005. 22:46\nPostitus Postitas oru » 06. 10. 2005. 17:04\nskogvarg kirjutas: Seletage see asi lahti miks see nii on ?\nLoogika järgi annab tubless kummid parema pidamise/juhitavuse, kuna saab sõita väiksema rõhuga. Tavalise kummiga võib raskel maastikul (h100) sisekumm väikese rõhu tõttu järgi anda, nagu minul juhtus. Ühesõnaga tubless 'iga parem pidamine, vähem auke. Kiiruse võidu kohta ei oska midagi kosta.


Eesti Televisiooni (ETV) ebaloomulikult suurt töötajaskonda, kes kõik toituvad maksumaksja rahakoti arvel, neelates ära suure osa ETV 60 miljoni krooni suurusest eelarvest, on kritiseeritud ammu. Mitte keegi (ETV töötajad ise ehk välja arvatud) ei tundu kahtlevat, et riigitelevisiooni, kui seda üldse vaja on, saab teha ka märksa väiksema inimmassiga kui 740 töötajat.\nOlukord, kus töötajate palkade maksmiseks kulub ligi pool ETV eelarvest, samal ajal kui riigitelevisiooni vaadatumate saadete eesotsas seisavad telemängud ja välismaise päritoluga seriaalid, pole normaalne. Seda suurem rõõm on tõdeda, et lõpuks on ETV juhtkond otsustanud astuda esimese radikaalsema sammu riigitelevisiooni reformimise suunas, teatades üle saja töötaja koondamisest selle aasta esimesel poolel.\nETV peadirektor Hagi ?ein ei soovinud avalikustada, kui suure hulga töötajate koondamist näeb ette tema koostatud programm ja kes kuuluvad koondatavate hulka. Potentsiaalset koondamismaterjali leidub kindlasti kasvõi sellistes tavainimesele arusaamatutes ETV üksustes nagu rätsepa- ja puutöökoda, autopark või muu sarnane, mis teletegemisega otseselt ei haaku. ?eini napisõnalisus on seejuures arusaadav, sest vaevalt tulevad potentsiaalsed töötud idee autorit kättpidi tänama.\nParaku pole sentimentaalsus valuuta, mis maksab ettevõtte majandamisel. ?eini ütlusel on riigitelevisiooni töötaja keskmine palk «pisut kõrgem kui Eesti keskmine», seega üle 2700 krooni. ETV saja töötaja koondamine säästab aastas seega üle kolm miljonit krooni. Kui arvestada, et ka järgmisel poolaastal jätkub vähemalt sama kiire koondamiste tempo, siis tähendab see lõppkokkuvõttes ETV-le arvestatavat kokkuhoidu.


Marilyn Jurman, 26. jaanuar 2020 12:51\nOlen sellest piisavalt palju rääkinud, nii ei tule paljudele minu blogi lugejatele üllatusena, et teismelistel on minu südames eriline koht. Ma täpselt ei mäleta, kellele ma ütlesin, et mulle kohutavalt meeldivad teismelised ja ta vastas mulle, et sa oled siis vist ainukene inimene maailmas. Täitsa võimalik, et see oli keegi mu teismeliste joogagrupist. Ma saan sellest aru, miks ta nii ütles, sest tõepoolest, pubekad võivad ka ilgelt närvidele käia.\nAga seda enam nad mulle meeldivad. Esiteks, kuna nad on peegel mulle endale – miks see või teine asi mulle närvidele käib. Ja teiseks ma mäletan väga hästi, mis tunne oli olla noor ja tunda, et mitte keegi ei mõista mind. Kolmas, mitte üldse vähem tähtsam põhjus on, et tegelikult on teismelised enamasti kõik ülihea südamega ja tohutult avatud armastusele ja mõistmisele. Lihtsalt nii paljud on katki ja tunnevad ennast üksinda. Lisa sinna juurde veel tohutu pinge, mis kaasneb koolitöödega, purunenud südamed ja vanemad, kellel ei ole aega ja ongi käes väliselt üle- või alareageeriv pubekas.\nMarilyn Jurman oli sõltuvuses suitsetamisest ja meestest: ühel hetkel ma ei tundnud ennast enam ära\nLevinud on ka arvamus, et miks ta siis ei tule ja ei räägi. Või miks ta siis ei küsi abi. Või hoopis, et miks ta lihtsalt maha ei rahune. See ei ole nii lihtne, kui keegi ei ole teismelistele õpetanud eneseväljenduse või rahunemise vahendeid. Koolis õpetatakse igasuguseid aineid, et saaksime väljaspool Eestit silma paista Pisa testide ja muu taolisega. Vaene noor arvab, et ainukene vajalik oskus ongi matemaatika või eesti keel, aga see, kuidas ma suhtlen, kuidas ma elus muidu hakkama saan või kui õnnelik ma olen – sellele ei pöörata eriti palju tähelepanu.\nKindlasti on koole, kus pööratakse rohkem tähelepanu, aga tihti on inimeseõpetuse tund ainus, kus see ehk jutuks tuleb. Ometigi ma arvan, et eneseregulatsioon, enda tunnetega toimetulek ja analüüsivõime võiksid olla sama tähtsad kui muud üldteadmised. Ja jooga on vähemalt üks võimalus neid vahendeid veidi õppida, ühendades hingamise ja liikumise eetiliste vaatluste ja enese tunnetuse analüüsiga.\nTihti loodetakse mingile lihtsale lahendusele – käiks õige ühel kursusel või ühes loengus, õpiks kõik selgeks ja siis edasi on imeilus elu. Vahel ehk võib nii juhtuda, kuid minu kogemus on, et elu on märksa dünaamilisem ja pidevas muutuses. Sellepärast ei toimi enamasti see, et korra keegi kuhugi kooli esinema kutsuda. See võib küll istutada seemne ja panna idanema mingi suurema loomingu, millest on kasu, aga täpselt nagu muude ainetegagi, on vaja ka joogat teha regulaarselt ja pikemalt, kui vaid mõni kuu. Ei eelda ju keegi, et matemaatika saab selgeks lihtsalt sellest, et korra aulas keegi seletas, mis ruutjuur on. Enda tunnete, meele ja keha regulatsioon ja tasakaal ei saa samuti ühe loenguga selgeks.\nTegelikult ei ole. Tegelikult me saame kokku, me hingame ja liigume. Seejärel me jälgime oma tundeid ja vajadusel sõnastame need. Õnneks on tänapäeva maailmas võimalik ka kodus ja läbi interneti ja raamatute ise ka edasi praktiseerida, kui seeme on nö idanema pandud.\nTänu mõnele usinale teismelisele oleme juba septembrist saadik kohtunud noortega joogas. Seega kui sa ei saa käia regulaarselt, siis muidugi tule kasvõi korra ja vaata, mis värk see teismeliste jooga on. Teisipäeviti ja reedeti kell 16.00.\nMARILYN JURMANI BLOGI | Põhjused, et elu igavaks ei läheks


E-RAAMAT: OLI... ON... TULEB...: - E-raamat | Rahva Raamat\nTerves Universumis ei leidu suuremat käkerdist ega hooletumalt kokku pandud asjandust, kui seda on inimkeha. Selle kõlbmatuks tunnistamiseks piisab vaid pilgust kõrvadele, mis kinnituvad suvaliselt kolju külge\nAvaleht / E-raamatud / Astroloogia ja esoteerika / Ennustamine ja maagia / E-RAAMAT: OLI... ON... TULEB...\nJuba tuhandeid aastaid tagasi huvitas inimesi, mis nendega tulevikus juhtuma hakkab. Et seda teada saada, vaatlesid nad tähti, ennustasid tulevikku lindude lennu, kõikvõimalike esemete — pulkade, metallrahade, puulehtede, doominokivide abil. Nad said tõesti reaalseid vastuseid oma küsimustele ja suutsid tulevikku ette näha.\nTulevikus on olemas sündmused, mida saab ennustada, vastates loogiliselt nendega seotud küsimustele. Tuleb ainult olemasolevatest eeldustest vajalikud järeldused teha ja saamegi ette näha oma tegude loogilisi tagajärgi. Kuid peale tavalise, teo ja tagajärje seosest tuleneva suhte on sündmuste vahel siiski veel teine, olgugi et varjatud, kuid sama tugevasti toimiv side. See võib ühendada omavahel asju ja nähtusi, mis näivad algul üksteisest väga kaugel olevat. Sellist sidet on erinevatel aegadel nimetatud erinevalt — sarnasuseks, samasuseks, analoogiaks, sümpaatiaks. Arvatakse, et nii väljendub ühtne maailmas toimiv seadus: «See, mis on allpool, on sarnane sellega, mis on ülalpool».\nKui on õige, et ilma Jumala tahteta ei liigu ükski leht puul, võib järelikult puulehtede liikumist jälgides jõuda ligemale sellele, milline on Jumala tahe.\nPaljude uskude vaimulikud on sageli endalt küsinud: kas pole ehk patt püüda Jumala tahet teada saada? Ega sellistele teadmistele ju asjata pole nimeks pandud «salaõpetused».\nSalaõpetuste abil saame me tuleviku kohta tõesti teada selliseid asju, mida muud moodi pole võimalik teada saada, aga see POLE Jumala tahtega vastuolus. Halb oleks asi siis, kui prooviksime Jumala tahet mingil moel moonutada. Me aga tahame lihtsalt teada, milline see on. Kui me lihtsalt uurime, mida tulevik toob, ilma seda teadmist enda kasuks tarvitamata, pole see patt ka Jumala ees.\nEnnustamine on üks salateaduste tähtsaimatest osadest. Selleks on inimesed välja töötanud palju mooduseid. Traditsioon väidab, et ennustamise abil võib inimene saada teada kõik vajaliku, et muuta oma elus toimivad ebasoodsad tegurid soodsamateks või säilitada ja tugevdada toimivaid soodsamaid suundasid, saades seesmiselt vabamaks. Küsimustele on vastused tema enda alateadvuses juba olemas, ennustamisel kasutatavad märgid ja sümbolid aitavad vaid vastust sealt välja lugeda.\nFakt, et tulevik ja minevik on omavahel lähedalt seotud, on silmanähtav tõde. Oleme punktis, mida võib nimetada «siin» ja «praegu» ning pole üldse kohustuslik jätta oma tuleviku variantide seas valiku tegemine ainult Saatuse hooleks. Ennustamine on abinõu, mis lubab meil endil nende variantide vahel valida.\nEnnustada võib tegelikult ükskõik mille järgi. Võib näiteks võtta maast peotäie kive või rahakotist mõned mündid ja neid ülespidi visata, kuid võib kasutada ka mõnda inimkonna poolt sajandite vältel järeleproovitud ennustamismoodust, olgu selleks siis kohvipaks, Hiina Muutuste raamat või teie enda vasak käsi. Või näiteks tavalised mängukaardid.


Elu uues maailmas: Argipaev, argipaev, argipaev\nPaevad mooduvad lennates nagu lind.\nIstun ja motlen, et nyyd siis on kaes see tanapaeva tootava emme reaalsus.\nHommikul vara yles, kohvi kaima, pesema, riide, siis laps, mees yles, midagi syya, asjad kokku, iseenda sattimine ja samal ajal teiste tagant utsitamine, koerad-kass valja, tuppa, syya, juua, voodid, sygavkylmast lihakraam valja, mees-laps uksest valja, noud loputada, endale snakk-louna kaasa, ummisjalu uksest valja, ikka jaab elamine poolsegamini ja mina nagu ikka toole hiljaks. Tool on nagu on, enam ei rabele nagu hull, kui just vaja on, siin niikuinii koik nagu puuga pahe saanud ja organiseerimatus ajab vahest kopsu yle maksa, kuid inimene harjub koigega.\nKolmel paeval nadalas on mul koju joudes tapselt 20 minutit aega, et midagi syya, riided vahetada, kui jouan, koerad-kassid toita, lapsele ka midagi hamba alla ja siis tormata lapsega trenni. Onneks mees toob lapse koolist, muidu peaks otse koolist minema ja laps ei saaks syya enne trenni. Lapse koolipaev ju pikk, kella 4-ni. Selle aja peale, kui ma kodus, mees tavaliselt juba lainud ohtusele toole, nii et Marleen on vahest 5-10 minutit yksi koertega kodus. Siinsete seaduste jargi muidugi lubamatu tegu. Eestis muidugi tavaline asi 8a lapse puhul.\nYhesonaga olen end massinud lapse trennide hullu maailma. Ujumine on tal kaks korda nadalas, kuhu lahme 20-25 minutit koos parkimisega, tagasi koju jouame 7.30 ohtul, siis veel vaja teha koolitood, koeri jalle kantseldada, laps pessu, midagi syya veel voi hakkan kokkama jargmiseks paevaks. Korra nadalas on iluvoimlemine, onneks see hakkab hiljem ja jouame enne ikka korralikult ohtusooki syya ja koolitood ara teha, tagasi koju jouame 8.30 ja idee poolest peaks siis hakkama juba magama sattima, kuna lapsel paevad pikad, kell 7 on aratus. Ta isegi hasti vastu pidanud, arvestades, et pikad koolipaevad, iga paev trenn ja ohtuti enne 9.30 enamasti magama ei saa. Korra nadalas on veel Girl Scout, onneks see on kodule lahemal, 10 minutit soita, ainuke asi, et mul pole motet koju tagasi soita, kuid tunni ajaga eriti miskit teha ei joua, lahen siis tavaliselt kas toidupoodi, kui miskit vaja voi mujale poodi. Yks edasi-tagasi kaarutamine kaib.\nAga eks see ongi see elu tanapaeval, vist juba igal pool. Motlen, et miks inimesed oma elu keeruliseks teevad ja elavad. Ideaalne oleks, kui koik oleks kae-jala juures ja laps saaks mingis vanuses juba ise trennidesse minna. Siin ei tule see kone allagi enne kui laps on 16a ja saab ise juhiload teha. Marleen ei joua seda muidugi ara oodata.\nAmeerikas on koik spread-out, st et igale poole minemiseks uha soita monus pool tundi ja nii iga paev. Vahest selline tunne, et elad autos. Kas on see tavaline tanapaeval, kindlasti, kuid kas ka normaalne, selles ma kindel ei ole. Ma ei kujuta ette, kui oleks rohkem lapsi. Olen selle peale motelnud. Peab mingi kangelasema olema vist. Voi siis peaks juba abivagi olema. Naiteks kysisin oma ylemuse kaest, kellel 3 last ja kes teeb vaga pikki toopaevi, et kuidas tema saab. Tal kaib ema abiks paar paeva nadalas, ylejaanud paevadel on tal lapsehoidja peale kooli, kuigi tal lapsed juba 13a, 12a ja 8a. Maksab muidugi hiigelsummasid, samuti viivad lapsehoidjad siis lapsi trennidesse, kuid syya ei pidanud tegema. Koristaja ja aednik kaivad tal eraldi. Nojah, mis nii viga, samas ausalt, ma ei tahaks sellist elu. Ma tahan ikka ise oma lapsi kasvatada ja nende elust osa votta. Tavainimesel, kes ei jaksa lapsehoidjat palgata ja kellel pole vanavanemasid abiks, tuleb ise hakkama saada. Tihti ei saa meestega ka arvestada, kuna mehed peavad tood rabama.\nTegelt on koik enda teha, ega pea laps kaima koigis trennides, lopuks tuleb ikkagi valik teha, hetkel kaalun iluvoimlemise arajatmist, kuna ma ei nae tal eriti annet, samas talle meeldib ja painduvus on hea. Vahemalt saab laps end liigutada. Kuid kurb on, et liiga vahe jaab aega niisama olemiseks, lugemiseks, oues mangimiseks, jalutamiseks. Onneks ei juhtu ka midagi, kui vahest yks voi teine trenn vahele jatta. Ei ole motet endast ja lapsest viimast valja pigistada, see on minu arvamus. Paljud vanemad siin votavad oma laste trenne nagu elu ja surma kysimust ja see on kogu nende elu, mille peale kulutatakse enamus ajast ja palju raha. Nadalavahetused veedetakse voistlustel kuskil teises osariigis, poole paeva soidu kaugusel. Ma ei ole kindel, kas tahan sellist elu endale ja lapsele. Ei ole mul sellist ambitsioonikust kahjuks veres. Siin on aga koik yles ehitatud voistluste peale ja kes on parim. Elagu Ameerika ja sport!!\nMina oma tagasihoidliku eestlasliku meelelaadiga olen pigem boheem, kes tahab ikka elu natuke nautida ka. Mis siis, kui mu lapsest ei saagi olympiasportlast, nagu paljud vanemad unistavad.\nMinu jaoks on olulisem haridus ja haritus. Pole ime, et Usa haridussysteem ja tase on nagu on, kuna pohirohk on spordil, spordil, spordil. Elagu Ameerika ja sport!!\nPosted by Nele at 7:03 AM\nJaana September 20, 2011 at 10:40 AM\nMnjaa... eks see pöörane elutempo ajab hinge täis. Ja mis peamine väsitab ja tekitab stressi.\nMul käib vaid 1 laps väljaspool lasteaeda trennis ja keeruline on. Ajad ei klapi ja võistlused. Laupäeval on jama majas. mario peab minema võistlustele ja mari-ly synnipäevale ehk siis ma ei saa jääda võistlustele vaid pean edasi-tagasi sõitma ja see on nii aja- kui ka rahakulu. aga noh, mis parata. ei kujuta ette kui peaksin veel mitut trenni lapsele lubama. õnneks pole mul raha nii palju.\njõudu ja vastupidamist! sul on õige suhtumine. sa ei peagi olema nagu ameeriklased, sest sa pole ju seda. tee nii nagu õigeks pead :D\nHundi ulg October 6, 2011 at 3:00 PM\nVõhivõõrana julgen jagada ühte tähelepanekut. Minu enda tütred on täiskasvanud noored naised. Alati kui neid vaatan, imestan nende graatsilisust ja sirget rühti. Pisut laiemalt üldistades tuleb välja, et ilusa rühiga naised on peaaegu kõik lapsepõlves tegelenud kas iluvõimlemise, võistlustantsu vms. Seega, kui Su lapse iluvõimlemise trenn pole eesmärgistatud ilmtingimata tasemespordiga, siis...\nNele October 11, 2011 at 6:44 AM\nTanan tahelepanekute eest!!\nTeil molemal oigus!\nKuid Hundi ulg, ytlesid valja selle, mida minagi oluliseks pean. Kuna mu laps ei ole loomu poolest peenike, graatsiline jne, siis soovin neid pooli temas arendanda. Kuna ka ise tegin iluvoimlemist ja tantsimist noorena, siis on mulle see oluline. Kahjuks avastati mul 10a liigesepoletik ja keelati elu lopuni igasugune aktiivsem sport ara, ka kaotasin taielikult vasaku jala painduvuse. Lisaks saavad siin lapsed nii vahe liikumist, et kui ei taha, et laps muutub ylekaaluliseks, peab lapsele pakkuma voimalusi end liigutada. Iluvoimlemine on seotud suure vigastusteriskiga alates teatud tasemest, ujumine jalle muudab naise keha mehelikuks, kui seda liiga palju teha. Ent hetkel see hea yldfyysiline.


Malnava vald – Vikipeedia\nläti Malnavas pagasts\nPindala: 163,7 km²\nMalnava vald (läti Malnavas pagasts) on vald Lätis Kārsava piirkonnas.\nVald piirneb sama piirkonna Kārsava linnaga ja Mežvidi, Goliševa, Mērdzene ning Salnava vallaga. Kirdes piirneb vald Venemaaga.\nValla pindala on 164 km². 2016. aasta seisuga elas seal 1246 inimest. Aastal 2011 elas vallas 1063 lätlast, 198 venelast, 6 valgevenelast, 17 ukrainlast, 2 poolakat ja 1 leedulane. Valla keskus on Malnava küla. Vallavanem on Irēna Kaupuže.\nAastal 1945 moodustati Kārsava vallas Božauka külanõukogu, aastal 1949 likvideeriti aga vald ametlikult. Aastal 1954 liideti Božauka külanõukoguga likvideeritav Nesteri külanõukogu, aastal 1965 aga Kārsava külanõukogu sovhoosi Malta alad. Aastal 1975 liideti sellega veel osake Kārsava külanõukogust, ent külanõukogu nimetati ümber Malnava külanõukoguks. Aastal 1990 moodustati külanõukogust Malnava vald. 2009. aastast kuulub vald Kārsava piirkonda.\nKohaliku kaitse all on Malnava mõisa ait.\nVald asub suuremalt jaolt Velikaja madalikul, edelaosas ka Ida-Läti madalikul. Valla kõrgeim punkt on Malnava lähistel asuv Žurilova mägi (120 m). Valla piiril voolab Rītupe.\nLooduskaitse all on Barkāni hõberemmelgas, Barkāni künnapuu, Malnava Adrapärn, Malnava Idalehis, Malnava Kõver tamm, Malnava Paraaditamm, Malnava vaher, kuusk nimega Malnava elus känd, Dagušova tamm, Ziedoņi pargi mänd ja Kabulova jalakas, lisaks veel kolm nimetut põlispuud.\nVallas on viiskümmend üheksa küla. Valla keskuse Malnava (vidējciems ) elanike arv aastal 2020 oli 324. Sama staatusega on veel kaks valla küla – Bozova 67 elanikuga aastal 2020 ja Lemešova 64 elanikuga aastal 2020. Seitse valla küla on staatusega mazciems – Kārsavas stacija 20 elanikuga aastal 2020, Mihaļčenki, Naglāni 38 elanikuga aastal 2020, Nesteri 28 elanikuga aastal 2020, Novoselki, Soldoni ja Zibla 16 elanikuga aastal 2020. Nelikümmend üheksa valla küla on staatusega skrajciems – Ancāni 2 elanikuga aastal 2020, Barkāni 15 elanikuga aastal 2020, Barkāni 15 elanikuga aastal 2020, Beržovka 12 elanikuga aastal 2020, Buzinkova 2 elanikuga aastal 2020, Čāvi 1 elanikuga aastal 2020, Čūdari 9 elanikuga aastal 2020, Dagušova 2 elanikuga aastal 2020, Drikaški 13 elanikuga aastal 2020, Gadžiunes 9 elanikuga aastal 2020, Grebņova 4 elanikuga aastal 2020, Ījovka 2 elanikuga aastal 2020, Īrubine 3 elanikuga aastal 2020, Jieči 3 elanikuga aastal 2020, Kabulova 6 elanikuga aastal 2020, Kaskāni 17 elanikuga aastal 2020, Kokori 2 elanikuga aastal 2020, Krīveņi, Kukari 4 elanikuga aastal 2020, Lāpova 17 elanikuga aastal 2020, Lielā Bandarova 14 elanikuga aastal 2020, Lielā Zeļčova 45 elanikuga aastal 2020, Liuzinīki 16 elanikuga aastal 2020, Ločukolni 3 elanikuga aastal 2020, Lozdova 6 elanikuga aastal 2020, Lugi, Lukstinīki 15 elanikuga aastal 2020, Ļurbova 18 elanikuga aastal 2020, Malnovas fermas 32 elanikuga aastal 2020, Mazā Bandarova 9 elanikuga aastal 2020, Mazā Zeļčova 14 elanikuga aastal 2020, Meitri 11 elanikuga aastal 2020, Mihaļčenki 10 elanikuga aastal 2020, Morozovka 1 elanikuga aastal 2020, Moseji 10 elanikuga aastal 2020, Novoselki 58 elanikuga aastal 2020, Orlāni 5 elanikuga aastal 2020, Petinova 11 elanikuga aastal 2020, Rūdiņova 10 elanikuga aastal 2020, Salinīki 8 elanikuga aastal 2020, Skobulīne 5 elanikuga aastal 2020, Soldonie 67 elanikuga aastal 2020, Stabule 1 elanikuga aastal 2020, Straujenka 9 elanikuga aastal 2020, Šnitki 40 elanikuga aastal 2020, Zastinski 8 elanikuga aastal 2020, Tipani 3 elanikuga aastal 2020, Tronova 16 elanikuga aastal 2020 ja Ubagova 1 elanikuga aastal 2020. Ülejäänud valla elanikud elavad külade koosseisu mitte kuuluvates taludes.\nMalnava vald – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Malnava_vald&oldid=5693792"\nSelle lehekülje viimane muutmine: 13:40, 11. august 2020.


Tserebraalse vasospasmi täielik ülevaade - Ennetamine October\nSpasm või muul viisil, krampidega kontraktsiooni veresooni ajus, on tõsine kõrvalekalle normist, mis on terav arterite ahenemine ruumiga kokkutõmbumisaktiivsusele siledat veresoonte lihaseid. Selle nähtuse tulemused on pettunud: insult, isheemia ja muud kardiovaskulaarsüsteemi haigused. Seega on vajalik kõrvaldada näidustatud patoloogia ajahetkel.\nAjuveresoonte spasmide preparaadid\nSpasm on aju veresoonte luumenuse äkiline murduv kokkutõmbumine koos tervise järsu halvenemisega. Vaskulaarne kriis põhjustab ajurakkudes hapniku puudulikkust, tekitab tõsiseid häireid kesknärvisüsteemis ja mõnikord on teiste, ohtlikumate haiguste lähteaine.\nHapnikupuudus. Värske õhk on parim viis peavalude ja veresoonte spasmide ärahoidmiseks. Vajalikud jalutuskäigud ja ruumi korrapärane õhutamine enne magamaminekut päevas ja hommikul.\nPidev stress. Pideva stressi tingimustes elav inimene loob viljakas pinnase paljude erinevate haiguste, sealhulgas ajuvereringe patoloogiate jaoks.\nVaskulaarsed spasmid mõjutavad sageli inimesi järgmistest riskigruppidest:\nPole saladus, et peavalud võivad olla erinevate ajuhaiguste kaaslased, näiteks peavalu võib olla ka meningioomi üks tunnuseid. Meningioma on ajukasvaja. Narkootikumide, mittemeditsiiniline, aju meningioomide ravi rahvatervisega.\npeapööritus, silmade "lendude" ja "tärnide" välimus;\nerineva raskusega peavalu - võib tunda templid, pea taga, otsmikul;\nAngiograafia (spetsiaalse kontrastsusega lahuse intravenoosne manustamine MRI-ga) - see meetod võimaldab avastada aneurüsmi, ateroskleroosi, tromboosi, veresoonte väärarengut (arterite ja veenide patoloogiline seos);\nVasodilataatorid - mefakor, aatomid, lipofoor, atromidiin, aminofülliin.\nRavimid aju verevarustuse parandamiseks - nootropiil, piratsetaam, kaltsiumi antagonistid (isoptiin, kordefeen, finoptiin, diltiaseem ja teised);\nSpasmolüütikumid - tsinnarisiin, spasmolüütikumid, bendasool, papaveriin - need ravimid on kõige tõhusam aju vasospasmi ravis.\nVere viskoossuse vähendamiseks kasutatavad ravimid.\nRavimi valik ajuarteri spasmile arsti poolt sõltub patsiendi konkreetsest seisundist ja valitsevatest sümptomitest. Kergetel juhtudel ei pruugi ravi pillidega ja tserebraalse vaskulaarse spasmiga olla vajalik, piisab sellest, kui teil on hea puhkus.\nVasospasmi edukaks kõrvaldamiseks on kõigepealt vaja ravida selle põhjustanud haigusi - osteokondroosi, neeru-, südame- ja ainevahetushaigusi. Edasine ravi on suunatud patsiendi üldisele rehabilitatsioonile.\nVõimsuse korrigeerimine on väga oluline. Alates aju spastilise nähtusega patsientide toitumisest tuleks välistada:\nEelistada tuleks looduslikke taimi ja toortooteid, mis on rikas vitamiinide ja mikroelementidega.\nTraditsioonilise meditsiini puhul on aju vaskulaarsed spasmid raviks erinevad. Nende hulka kuuluvad:\nValeria, emalike, aniisi, koer roosi, agapuse ja niiskustõstmise köögiviljade kogumise kastmise kasutamine.\nSeda jooki tuleb tarbida kohe pärast spasmi tekkimist ja jooma kogu päeva jooksul tees.\nKülmkompressioon maitsetaimede infusiooni otsal (kanepipuu, juurviljajuur, naistepuna ürdi);\nJalavann koos külma veega, samal ajal on külma kompressiga pea peal käterätik, mis on leotatud vee ja äädika lahuses. Inimesed, kellel on eelsoodumus spastilistel reaktsioonidel, peaksid alati hoidma jää kodus külmkambris.\nKodus kasutatakse vasaku spasmina ka tsoonide enesesmassaaži ja nõelravi tsooni (need asuvad randme liigeses ja põlveliigese piirkonnas). Aroomiteraapia võib omada täiendavat efekti - huulte määrimine lava all, lavendli, jasmiini või valeriinõli all.\nArtiklis korduvalt mainitakse, et liigne alkoholitarbimine ja selle tulemusena on alkoholism üks tegureid, mis põhjustavad ajuveresoonte spasmi. tilgad "colme". Arvamused ravimilt "Colma" alkoholismi ravimisel, ravimi hind.\nSelles jaotises leiate alkoholismist "Colme" sisalduva ravimi tilgad.\nPearinglus on ebameeldiv sümptom, mis esineb mitte ainult alkoholismi ajal. Praegu müüvad apteekid suurt hulka uimasteid pearingluse jaoks ja üks populaarsemaid on ravim Betaserk. Üksikasjalikuma ülevaate saamiseks Betaserki pearinglust sisaldavate pillide kohta vaadake järgmist linki: http://gidmed.com/lekarstva/tabletki-ot-golovokruzheniya.html.\nHaiguse arengu esimestel etappidel põhjustavad veresoonte spasmid:\nTäiendavad tagajärjed on veelgi tõsised.\nSee haigus võib põhjustada surma või puude. Rasked tagajärjed hõlmavad ka mälu kadumist ja kõnevõime halvenemist. Mõned krambid võivad olla nii tõsised, et inimesel, kes on neid ellu jäänud, võib raskusi sugulaste tunnustamisel ja isegi eneseteostamisel.\nSelle haiguse vältimiseks peaks veresooned tugevdama.\nSpetsiaalsete ravimite võtmisega peate sööma ka teisi tooteid, mis ei aita vähendada veresoonte loomulikku elastsust ja nendes paiknevate naastude ja verehüüvete esinemist.\nEelistatav on süüa tooret toitu kui kuumtöödeldud, seda eriti praepanni abil.\nVeresoonte patoloogiate ennetamise meetmed hõlmavad ka:\nkontrastsed hinged ja karedus (eriti külma veega pesemine on eriti positiivne);\nnärvisüsteemi toetamine stabiilses seisundis (autogeneetiline väljaõpe, lõõgastus joogi meetodi ja teiste sisemise enesetäiendamise idaosasüsteemide järgi);\nRiskiga inimesed peaksid loobuma halvadest harjumustest ja kõrvaldama oma elust alkoholi, sigaretid ja kofeiinivabad joogid. Nad parandavad keha seisundit ja järelikult ka veresooni, aktiivset elusolukorda, optimismi ja head tahet.\nVideo, mis tõstab esile populaarseid ravimeetodeid, mille eesmärk on puhastada ja vältida selliseid ebameeldivaid sümptomeid kui ajuveresoonte spasmi:\npeaga verd, mis väljendub näo punetus, pulsatsioon kaelas ja pea anumas.\npeaaju nekrootiline, kus sageli esineb teadvuse kadu, motoorne, kõne, nägemisfunktsiooni häired, samuti haiguse muud ilmingud.\nSpasm on mööduv nähtus ja pärast elimineerimist ei jäta teadlase nähtavaid jälgi. Kinnitage, et spasm on olemas ainult olukorras, kus rünnaku ajal toimub otsearveldiagnostika. Selles suhtes on lihtsam diagnoosida orgaanilisi haigusi, mis viib ajuveresoonte püsiva spasmini. Kui sümptomid, mis viitavad ajuveresoonte spasm, tõi sind arsti, ta nimetab kontrolli ja diagnoosimist ja ravi vastuvõtu erivalmististele. Põhilised diagnostilised meetodid:\nMagnetresonantstomograafia - millele lisandub kontrastsus, mis võimaldab tuvastada veresoonte struktuuri ja funktsiooni rikkumisi.\nDupleksne skanneerimine - sõltub verevoolu kiirusest, verehüübimistest ja aterosklerootilistest naastudest.\nRadiograafia - viiakse läbi sellistel juhtudel, kui MRI ei ole tehniliselt võimalik teostada.\nTserebraalsete veresoonte spasmi korral on oluline kiiresti abistada inimest ja taastada normaalne verevarustus ajus. Nende ülesannete edukaks toimetulekuks vasodilataatorite (nt aminofülliiniga), spasmolüütikud (papaveriin, spazmalgon), rahustid (palderjan, viirpuu, motherwort).\nKas teatud mõju ja ravimiteta ravi meetodid: enesemassaaži valu valdkondades - ringikujuline hõõrudes vähendab lihastoonust ja spasm lõdvestab veresooni; eeterlikud õlid - jasmiin, lavendel; kuum suu vann.\nTuleb arvestada, et need on ainult erakorralised meetmed, mis ei kaota vaskulaarse spasmi põhjust. Samal ajal vähendab spasmolüütikute kontrollimatu tarbimine (10 või enam tabletti kuus) oluliselt nende efektiivsust.\nNarkootikumid, mis ravivad ja kõrvaldavad aju vasospasmi sümptomeid\nRavi taktika sõltub ajuveresoonte spasmi põhjusest. Kõigepealt tuleb alaraha piisav ravi, mille tagajärjeks on spasm, läbi viia otsese meditsiinilise järelevalve all.\nLisaks sellele viiakse läbi teraapia, mille eesmärk on veresoonte seinte tugevdamine ja vere parameetrite normaliseerimine (kolesterool, protrombiin).\nTserebraalse angiospasmi efektiivne eliminatsioon saavutatakse järgmiste ravimirühmade abil:\nmuidugi, kasutades rahustavaid taimseid ravimeid;\nnootroopikumid - parandada aju verevoolu (püratsetaam, Cerebrolysin®, Nootropilum, kinnarisiin);\nAjuveresoonte spasmide ravis olulisteks osadeks on täiendavad (profülaktilised) meetmed. Peamised neist on:\nTöörežiimi optimeerimine, jättes piisavalt aega kogu une jaoks;\nAutotraining - haridus stressi vastupanu;\nSigarettide ja alkoholi suitsetamise kategooriline keeld;\nKarmistamine - sport, dušš, regulaarsed pikad jalutuskäigud vabas õhus.\nMillised vaskulaarse aju spasmid on\nOn tavaks eristada mitut tüüpi haigusi, sõltuvalt ajuveresoonte spasmi põhjusest. Seega, kui spasm põhjustas arterite või vaskulaarsete kanalite luumeni ajutist kitsendust, diagnoositakse angiospasm.\nTõsisem patoloogia on ajuveresoonte vasospasm. Selles haiguses on patoloogilised muutused püsivad. Aneurüsmi purunemise tõttu tekib valusündroom.\nAju normaalseks funktsioneerimiseks on vajalik pidev vereringe. Ajukude on sõna otseses mõttes ümbritsetud kapillaaride ja veresoontega. Seega antakse aju piisavas koguses toitaineid. Ebasoodsate tegurite mõjul on verevool nõrgendatud. Selle tulemusena täheldatakse spasmi või kudede pikaajalist kokkutõmbumist.\nVasospasm on tingitud verevoolu luumenuse vähenemisest ja ajukoe ebapiisavast toitumisest. Kuid spasmi tekitanud põhjused on palju suuremad:\nStress, pidev magamatus, närviline või füüsiline pinge, kofeiini rikkalikult tarbitavate jookide korrapärane tarbimine - kõik see põhjustab spastide arengut.\nHaigused - tserebraalsete anuma spasm võib põhjustada emakakaela piirkonnas vegetatiivset vaskulaarset düstooniat, aneurüsmi ja osteokondroosi.\nSageli provotseerivad tegurid on tuumori kasvajad, samuti hüpertensioon. Kui te ei võta vajalikke meetmeid, ei pruugi spasmi tagajärjed ootavad kaua aega. Spasm areneb, võimalike komplikatsioonide seas on koronaartõbi ja surm.\nGeneetiline eelsoodumus - on ohustatud patsientide lähedased sugulased, kellel on insult või südameatakk. Eriti ettevaatlik peab olema diabeet, stenokardia ja entsefalopaatia.\nMis on tserebraalsete veresoonte vasospasm?\nAju haigused on halvasti arusaadavad, nii sageli kasutatakse isegi meditsiinilistes allikates angiospasmi ja vasospasmi kui sünonüüme. Tegelikult pole see täiesti õige.\nFunktsionaalse vasospasmi nähud eristuvad asjaolust, et nad on püsivad. Kliinilised manifestatsioonid suurenevad pidevalt ja ei kanna iseenesest. Kroonilise spasmiga kaasneb luumenuse vähenemine ja aju struktuuride verevarustuse puudumine.\nVeel üks tunnusjoon on see, et rikkumised tekivad aneurüsmi purunemise tõttu, mis asuvad tavaliselt veresoonel. Spasmi sümptomid ilmnevad mitu päeva ja ebasoodsate tulemustega on rasked tõsised tüsistused ja isegi surm.\nMis on vaskulaarne angiospasm\nEsiteks - see on lühiajaline spasm. Valu sündroom, eriti varajases staadiumis, võib ka ilma ravimiteta ravida. Kui angiospasm kannatab väikeste veresoonte ja kapillaaride korral, pole pikka aega olulisi muutusi aju pehmetes kudedes täheldatud. Aja jooksul suureneb tserebraalne angiospasm üha enam patsiendi heaolu.\nKäivitatud haigus põhjustab nekroosi või düstroofseid muutusi. Ebasoodsa arengu korral on teatud ajufunktsioonid häiritud. Haigusprognoos sobiva ravi korral on soodne.\nVõite peatada rämpsposti, lihtsalt kõrvaldades rikkumise põhjused. See on see ajuveresoonte spasm, mis esineb raseduse ajal, väsimus ja muud ajutised tegurid.\nMis põhjustab veresoonte spasmi ajus\nNormaalses seisundis kulgeb 25% kogu inimorganismis sisalduvast verest läbi inimese ajus paiknevate veresoonte siseõõne. Tavalist vereringet soodustab arterite, kapillaaride ja veenide lihaskoe rütmiline kontraktsioon.\nKõrge vererõhu, verevoolu blokeerimise tulemusena on lihaskihi töö häiritud. Laeva seina kontraktsioon jätkub kiirendatud või katkendliku režiimi korral. Rütmihäiretega kaasneb tugev valu sündroom.\nNarkootikumid, mis leevendavad aju aju vaskulaarset spasm, on suunatud lihaskoe rikete ja lõdvestumise põhjuste kõrvaldamisele.\nTserebraalsete anumate spasmid ravida nii varakult kui võimalik. Kui peavalu tugev intensiivsus, peaks spetsialistiga ühendust võtma, ei tohiks tavapäraseid valuvaigistid eemaldada, samuti peavigastuse tagajärgi.\nOn vaja pöörata tähelepanu rikkumistele juhtudel, kui krampimist põhjustab joobes tassi tee või kohv. Spasm edasijõudnud staadiumis põhjustab tõsiseid tüsistusi patsiendi heaolus.\nVerevoolu intensiivsuse vähenemine põhjustab nekrootiliste nähtuste arengut. Ateroskleroosi põhjustatud spasm põhjustab insulti või koronaararterite haigust. Ajuõõne hemorraagia tõttu on täheldatud pöördumatuid muutusi, sageli surmavaid.\nMida ja kuidas eemaldada aju veresoonte spasm?\nTraditsiooniline meditsiin kasutab meditsiinilist ravi, mille eesmärk on spasm. Ravi optimaalse ravikuuri valimiseks on patsiendil soovitatav läbi viia keha täielik kontroll, sealhulgas vaskulaarne angiograafia. Pärast seda on ette nähtud spasmide ravimid.\nKuna angiospasmi põhjused on erinevad, on iga patsiendi ravikuur oluliselt erinev. Rangelt on keelatud võtta ravimeid ja ravimtaimesid spasmide raviks, mis aitasid teisel patsiendil arstiga konsulteerimata!\nMis ravimid vabastavad spasmi\nSpasmi saate kiiresti eemaldada mitmete spasmolüütikute abiga. Traditsiooniliselt kasutatud No-Shpa tablette. Tuntud ja intensiivse valu korral on ette nähtud selle ravimi süstimine.\nSpasmide kiirabi on ka kõrvaldada lihaskoe suurenenud kontraktsiooni põhjused. Suurenenud vererõhuga on ette nähtud papaveriini ja dibasooli süstimine, samuti revalgin.\nTserebraalsete veresoonte kroonilisest spasmist on ette nähtud tabletid ajuvereringluse parandamiseks. Hästi aitab Mexidol. Seda ravimit kasutatakse isheemiliste rünnakute regeneratiivse ravi ajal.\nKui aju vaskulaarsed spasmid peavad võtma mitmeid erinevaid ravimeid. Ainult kombineeritud ravi aitab oluliselt parandada.\nTraditsiooniline meditsiin kõrvaldab tserebraalsete veresoonte spasmid, ravimid järgmiste toimemehhanismide raviks:\nPatogeensed ravimid - ravimid, mille eesmärk on serotoniini aktiivsuse blokeerimine. Selle tulemusena väheneb lihaste kontraktsioonide intensiivsus ja kudede spasm.\nAntihüpertensiivsed ravimid - kui peas oleva aju, hüpertensiooniga patsiendi veresoonte spasm on vajalik, tuleb juua ravimeid, mis reguleerivad vererõhku. Samas sõltuvalt hüpertensiooni määrast määratakse minimaalse lubatud rõhu künnis.\nSpasmolüütikud - ei anna võimalust täielikult vabaneda spasmidest, vaid kiiresti ja tõhusalt leevendada lihaskoe spasmi. Ajutine mõju on saavutatud. Esimestel etappidel on spasmolüütikute võtmine enam kui piisav, et tagada haiguse pikaajaline taandareng.\nRahvariandid spasmide raviks\nTserebraalse vaskulaarse spastide ravi folkemeetoditega on efektiivne ainult angiospasmide korral haiguse varases staadiumis. Tasud ja ravimvormid kõrvaldavad tõhusalt ebameeldivad sümptomid ning parandavad patsiendi heaolu. Rahvatervisega seotud ravi on sageli suunatud patoloogiliste muutuste allikale. Näiteks:\nChokeberry - piisav kasutada 10-20 kuivatatud marjaid taime iga päev, et normaliseerida vererõhku ja ennetada haiguse edasist arengut.\nKogumik 13 - koostis on valmistatud tavalise tee kujul ja tarbitakse alates ebameeldivate aistingute ilmumisest ja ühe päeva jooksul pärast sümptomite kadumist.\nCompress - plantain muru segatakse purustatud juurtega kapsas ja naistepuna. Ettevalmistatud infusioon ja asetage külmkapis. Tööriista kasutatakse külma tihendusena. Hästi ja ohutult leevendab laste spasme.\nMassaaž - pehmed lööbed, mis on suunatud ninast templidesse, otsa ja lõua vahel, vabastavad valu leevendamiseks, isegi ilma ravimita.\nSpasme saab vältida lihtsalt toitumisharjumuste muutmisega. Juhtivad eksperdid neuroloogid soovitavad järgmist dieedi:\nKõige kasulikumad on toores, termiliselt töötlemata toidud. Toidus peaks olema rohkem köögivilju ja puuvilju, samuti rohelisi.\nMagusate mahlade ja sooda asemel on vaja kasutada naistepuna, dogroosi ja viinapuu kartulit.\nSealiha, lambaliha on rangelt keelatud. Suitsetatud tooted, rasvapiimatooted, kakao, kohv, tugev must tee tuleb välja jätta.


Kodulehekülg > 111 Kiri - Kohandaja ja hing\nKohandaja ja hing\n111:3.2 (1219.1) Lihaliku elu ajal on areneval hingel võimalik sureliku meele aineülestele otsustele kindlust lisada. Hing on aineülene ega toimi ise inimkogemuse ainelisel tasandil. Ka ei saa see vaimsest sfäärist allapoole jääv hing ilma mõne vaim-Jumaluse, näiteks Kohandaja kaasabita toimida morontiatasandist kõrgemal. Hing ei tee lõplikke otsuseid enne, kui surm või teisale viimine lahutab ta ainelistest seostest sureliku meelega, välja arvatud siis, kui see aineline meel annab endaga koos toimivale morontiahingele oma vabal tahtel ja nõusolekul sellised volitused. Elu ajal asub surelik tahe, isiksuse võime teha otsuseid-valikuid, ainelise meele ringlustes. Maise sureliku arenedes samastub see hindamatute valikutegemisvõimetega mina üha enam tekkiva morontiahinge olemiga. Pärast surma ja taaselustumist eluasemeilmas samastub inimisiksus täielikult morontiaminaga. Hing on seega isiksuse identiteedi tulevase morontiakandja embrüo.\n111:6.6 (1222.5) Teadus on faktide allikas ja meel ei saa toimida ilma faktideta. Need on tarkuse ülesehitamisel ehituskivid, mis liidetakse kokku elukogemuste tsemendiga. Inimene võib leida Jumala armastuse ilma faktideta ja avastada Jumala seadused ilma armastuseta, kuid suudab hinnata Esimese Allika ja Keskme kõikehõlmava olemuse lõpmatut sümmeetriat, taevalikku kooskõla, oivalist küllastatust alles siis, kui on leidnud jumaliku seaduse ja jumaliku armastuse ning need kogemuslikult oma arenevas kosmilises filosoofias ühendanud.\nSource URL: https://www.urantia.org/et/urantia-raamat/111-kiri-kohandaja-ja-hing


Ettepanek amatöörklassi kehtestamiseks takistussõidus alates 2017. aastast | Eesti Ratsaspordi Liit\n← Harrastajate meisterpaar kestvusratsutamises on Marii Helen Eek ja Von Vürtspeter\nEesti võistkond naasis Tudengite MM-lt seitsmenda kohaga →\nAmatöörklassi sisseviimise vajaduse üle on pikalt arutatud. Algatus on tulnud harrastussportlaste poolt, kuid on leidnud toetuse ka nooremate sportlaste ja ka treenerite seas.\n2016. a algul viisime läbi küsitluse, et uurida, kas sportlased pooldavad üleminekut kolmetasandilisele süsteemile takistussõidus. Uuring näitas, et üldine suhtumine lisaklassi loomisse on positiivne. Muudatust seostatakse harrastajate ja ka nooremate sportlaste suuremate võimalustega võtta mõõtu võrdsemate võimetega paaride seas. Sooviti lisaklassi kehtestamist ka teistel aladel. Raskustasemete ja regulatsioonide eelistused on aga vastanutel olnud väga erinevad. Siiski eeldab enamus vastanutest, et harrastajate klassi võistlustasemete piiriks jääks 100-110 cm ja amatöörklassi piiriks – 120-130 cm. Tasemepõhised süsteemid on kasutusel ka mitmetes Euroopa riikides, kus selline korraldus on aidanud ratsaspordi kandepinna laiendamisel ja osaluse suurendamisel.\nEttepanekuid ja kommentaare lisaklassi kehtestamise ettepaneku osas ootame kuni 15. augustini kirjalikult e-posti aadressile tatjana.kiilo@gmail.com\nEMV ajal toimub Ruilas arutelu, kus tutvustame ka konsultatsiooni tulemusi.\nSuurendada osalus ratsaspordis ja selleks luua täiendavad võimalused sportlastele, kes ei võistle saavutus- ja tippspordi tasemel, kuid kellele ei paku ka harrastusspordi tasemed suurt väljakutset. Amatöörklassi sisseviimisega kaasnevad järgmised spordikorralduse regulatsioonide muudatused:\n1. Harrastusspordis loobume nn üleminekutasemetest. Põhivõistlustasemest kõrgemal tasemel võistlemine tähendab harrastussportlase jaoks takistussõidus üleminekut amatöörklassi, teistel aladel aga seeniorklassi. Reegel ei kehti võistlustulemuste puhul, mis on saadud 2016. a kehtiva harrastussportlase määratluse alusel.\n2. Üleminekuks amatöörklassist harrastajate klassi ei tohi sportlasel olla viimase 2 aasta jooksul võistlustulemusi harrastuspordi põhivõistlustasemetest kõrgemal tasemel. Koolisõidu, kolmevõistluse ja kestvusratsutamise tulemuste puhul kehtib nelja-aastane piirang.\n3. Üleminekuks juunioride, U25 või seenioride klassist amatööride klassi ei tohi sportlasel olla viimase 2 aasta jooksul võistlustulemusi amatöörspordi põhivõistlustasemetest kõrgemal tasemel.\n4. Üleminekuks U25 või seenioride klassist harrastajate klassi ei tohi sportlasel olla viimase 4 aasta jooksul võistlustulemusi harrastusspordi põhivõistlustasemetest kõrgemal tasemel. Arvestatakse ka koolisõidu, kolmevõistluse ja kestvusratsutamise tulemusi.\n5. Alates 2017 muudame aastalitsentsitasude süsteemi. Ühtlustame harrastajate, amatööride ja seenioride tasusid. Lisaks sellele ühtlustame ka juunioride ja noorte tasusid.\nPosted in Harrastussport, Treenerid, Uudised\tpermalink


2. mail 2020 alustab PRIA otsetoetuste, üleminekutoetuste ning maaelu arengukava pindala- ja loomapõhiste toetuste taotluste vastuvõttu, mis toimub ainult elektroonilise kliendiportaali e-PRIA vahendusel.\nToetusi on kokku ligi paarkümmend ja pindala- ning loomapõhiste toetuste maksmiseks on 2020. aasta eelarves kokku 240 miljonit eurot. Taotlusi saab e-PRIAs esitada 2.-21. maini ja pärast seda hilinenult veel 15. juunini. PRIA palub taotluse esitada võimalikult varakult.\nEriolukorrast tulenevalt on PRIA teenindusbürood suletud kuni eriolukorra lõpuni. Eriolukorra lõppedes teenindame teenindusbüroodes ainult eelregistreeritud kliente. Enne teenindusbüroosse tulemist palutakse tutvuda PRIA veebilehel avaldatud infoga ja broneerida aeg taotluse esitamiseks.\nPRIA palub kõigil taotlejatel tutvuda soovitud toetuste saamise täpsemate tingimustega meetmete määrustest, tutvustustest ning „Abiks taotlejale“ juhenditest, mis avaldatakse PRIA kodulehel www.pria.ee. Palume mitte jätta taotluse esitamist viimastele päevadele.


Seisame vastu protektsionismile ja kaitseme Euroopa ühtset turgu - Saarte Hääl\nSeisame vastu protektsionismile ja kaitseme Euroopa ühtset turgu (2)\n– 27/02/2009Rubriik: Arvamus\nViimastel nädalatel on Euroopa Liidus kõlanud vägagi muret tekitavaid signaale. Meie üht suuremat saavutust – Euroopa Liidu ühtset turgu – ähvardab õõnestamise ja tõsise kahjustamise oht, kui otsuseid selle kohta, kuidas majanduskriisist üle saada, ei tehta kainelt ja rahulikult.\nKui Franklin D. Roosevelt pidas 1933. aasta märtsis ametisse astumise kõne, olid Ameerika Ühendriigid majandussurutise haardes. Toona lausus ta surematud sõnad, mis on asjakohased ka tänastes oludes: “Ainus asi, mille ees me peame hirmu tundma, on hirm ise.”\nPraegust majandusolukorda silmas pidades on täiesti mõistetav, et Euroopa kodanikud tunnevad muret ohu ees kaotada töökoht või kodu, samuti seoses vajadusega muuta otsustavalt oma elustiili. Kuid hirm on ebamõistuspärane tunne, mis kord võimust võttes võib tuua kaasa ebaratsionaalseid valikuid ja otsuseid ning viia allakäiguspiraalile.\nPraegu on aeg, kus tugev poliitiline juhtkond peab suutma võtta vastu otsuseid, mis võivad olla ühtaegu karmid ja ebapopulaarsed. Euroopa poliitilised juhid peavad püüdma taastada usaldust ning hoiduma ahvatlusest laskuda populismi, mis võib küll valijaid ajutiselt rahustada, kuid ei paku pikaajalisi ja püsivaid lahendusi.\nEuroopa Liidu siseturu väljakujundamine 1990. aastate alguses koos kaupade, teenuste, tööjõu ja kapitali vaba liikumisega andis meie majandusele erakordse tõuke. Toetudes ideele, et tervik on suurem kui selle osade summa, on Euroopa ühtne turg iseenesest jõud, mis toetab püsivat kasvu. Ühtse turu otsene tulemus on see, et Euroopa tarbijatele on kättesaadav laialdasem valik kvaliteetseid kaupu ja teenuseid, mille hindu ei kergita impordimaksud ja -tollid.\nKui lubaksime nüüd protektsionistlikel abinõudel seda enam kui 500 miljoni tarbijaga (kui lisame EL-i 27 liikmesriigile ka Šveitsi, Norra ja Islandi) turgu kahjustada, õõnestaksime sellega omaenda jõukuse alustala.\nEuroopa Liidu institutsioonidel – komisjonil, nõukogul ja Euroopa Parlamendil – on eriline kohustus kaitsta ühenduse kui terviku, mitte kitsalt mõne riigi, piirkonna või sektori huve.\nEuroopa Komisjon peab asutamislepingute järelevalvajana jõuliselt kaitsma siseturu eeskirju ja rakendama resoluutselt abinõusid liikmesriikide vastu, kes üritavad neid rikkuda.\nVäga tähtis roll on ka praegusel eesistujal Tšehhi Vabariigil ning ma tervitan peaminister Topolaneki otsustavust erakorralise tippkohtumise kokkukutsumisel 1. märtsil, et arutada hiljutisi arenguid. Kõnealusel Euroopa Ülemkogu kohtumisel tuleb tagada, et üksikute liikmesriikide rakendatavad abinõud on vastastikku kokkusobivad ega riku mingil viisil ühisturu eeskirju.\nKui iga liikmesriik 27-st püüaks tegutseda omapäi, ei jõuaks nad kuigi kaugele. Selline majanduslik natsionalism kahjustaks pikas perspektiivis ka riiki ennast, kui teised riigid vastavad sellele põhimõttel “vorst vorsti vastu”.\nTuleb meeles pidada tõsiasja, et ühisturg on sedavõrd tihedalt seotud, et näiteks Saksamaal valmivad tooted võivad sõltuda Poola või Taani päritolu koostisosadest ning neid võidakse hiljem turustada hoopis Itaalias või Kreekas. Rääkida “Briti töökohtadest Briti töölistele” või “Prantsusmaal toodetud Prantsuse autodest” on lihtsustamine, millega eiratakse Euroopa majandussüsteemi keerukust.\nEuroopa Parlament EL-i ainukese otse valitud institutsioonina kaitseb samuti otsustavalt ühenduse kui terviku ja selle kõigi kodanike huvisid. Me seisame vastu sammudele, millega püütakse oma probleeme lahendada teiste arvel, sest see kahjustaks siseturgu ning lõpptulemusena nõrgendaks Euroopa Liitu võrreldes meie konkurentidega maailmas.\nSeadusandjatena tahame veenduda, et seadusi austatakse ja täidetakse. Euroopa Liit on rajatud õigusriigi põhimõtetele, nii et suured, keskmised ja väikesed liikmesriigid on seaduse ees võrdsed ning ükski liikmesriik ei saa teisi kahjustades seadusi eirata.\nTippkohtumine 1. märtsil on Euroopa Liidu jaoks võimalus näidata kogu maailmale, et EL ja selle liikmesriigid ei kavatse varjuda protektsionismi müüride taha. Kui laseme hirmu ja populismi toel võidutseda põhimõttel “igaüks enda eest”, jäävad lõpptulemusena kaotajaks kõik. Peame jääma kindlaks Euroopa solidaarsuse põhimõttele, et ületada ühiselt praegused majandusraskused.\nLisatud: 27.02.2009 / 18:23\nTõsiselt värskendav lugemine. Aitäh.\nkes ennast aitab, aitab ka jumal\nLisatud: 27.02.2009 / 12:01\nNn.protektsionism on kogu aeg. Sellel on ainult eri vormid. Protektsionism on ka see, kui Soome põllumees saab kordades rohkem toetust, kui Soome toetab eksporti, ENSV aga saadab oma juured – oma maamehed-põllumehed pikalt. Ja siis imestatakse, et Soomest tasub kraami osta, kuigi tootmine on seal kallim, imestatakse, et EESTI põllumees toodab nii kallilt, EESTI põllumees ei taha toota. Varsti pole teil, seltsimeestel enam kedagi pededa, ka pensionäre mitte, sest need lähevad tipa-tapa vana jumala jutule. Tühi maa oleks selle breesnevi teose nimi lisaks neile teistele maadele, mille praegu võimul olevate kommarite ebajumal breesnev kirjutas. Kedagi pole unustatud, midagi pole unustatud.


terviseedendus – Külauudised\nKersti Puusild ütles tunnustust vastu võttes, et tema eriline tänu kuulub kõikidele neile, kellega tal on õnnestunud koostööd teha. “Muidugi on minu jaoks kõige südamelähedasem tegevus koos lasteaedade- ning lastega. Terved lapsed on rõõmsad lapsed. Soovin oma panusega südamest kaasa aidata tervislike eluviiside kinnistumisele. Toetust ja õpetust selles valdkonnas püüan anda ka lapsevanematele, et tähelepanu ning hoolt laste eest hoolitsemiseks jätkuks ikka senisest enam,” tänas Puusild auhinda vastu võttes.\nPühendunud tegevuse eest tervist edendavate koolide võrgustikuga pälvis tunnustuse Liivi Ilves. Loe edasi: Viljandimaa aasta tervisedendaja on Kersti Puusild\nPostitatud 10/04/2013 10/04/2013 Autor Tuuli HiiesaluRubriigid ViljandimaaSildid terviseedendus,tunnustus\nMõttekoda kutsub rääkima tervisest\nPostitatud 13/03/2013 Autor Aksel LõbuRubriigid Tartu linn,TartumaaSildid mõttekorda,terviseedendus


Minski jooksupäev (5/10/21 km) 10.09-13.09.2020 -\nSeptembri teisel nädalavahetusel peetakse Valgevene pealinnas Minskis alati suurejooneliselt linna päeva (tasuta kontserdid, etendused jne) ja alates 2013. aastast kuulub programmi ka nii rahvarohke kui tugev poolmaraton koos 5 ja 10 km distantsidega. 2019 oli osalejaid korraldajate andmeil üle 40 000, lühima distantsi start ainuüksi kestis ligi 10 minutit!\nRajad on maha märgitud kesklinna suurte magistraalide ja parkide asfaldile. Tegemist on huvitava ja väga heakorrastatud kattega trassiga, kus on ka parajaid tõuse ja mida läbides jääb silma mõndagi kaunist. Seega sobib see jooks väga hästi just rahvasportlastele.\nHommikul stardime Pärnust. Kui Tallinnas tulijaid on märkimisväärselt, toome nad Pärnusse.\nLäbi Läti ja Leedu jõuame õhtuks Valgevene linna Lidasse. Seal teeme soovi korral sõidust kangetele jalgadele jalutuskäigu kindluse juures ning väikese turgutusjooksu omapärases kultuuripargis.\nHommikul külastame kristallitehast „Neman“, vaadates nostalgilist klaasipuhumist ja kristallasjade töötlemist, külastades muuseumi ja lõpetades väga odavate hindadega tehasepoega.\nTeel Minskisse külastame vastavalt reisiseltskonna soovile ja ilmastikule kas UNESCO maailmapärandi nimistusse kuuluvat Miri lossi või Stalini liinide sõjamuuuseumi, kus saab imetleda esinduslikku sõjamasinate muuseumi, sõjaaegseid punkreid ja muid kaitserajatisi, kuulipildujast tulistada, tankisoomusel sõita ja sõduriputru süüa.\nPärastlõunaks jõuame Minskisse, kus teeme kõigepealt bussiga linnaekskursiooni. Seejärel majutume kesklinna, otse jooksudistantsi kõrval olevasse hotelli Jubileinaja.\nKell 11 antakse stardid nii poolmaratonile, 10 kui 5 km distantsidele.\nPärastlõunal kell 14 sõidame Dudutki vabaõhumuuseumi. Tagasi linna jõudnud, teeme kesklinnas jalgsiekskursiooni koos kaupluste külastamisega.\nÕhtul võime nautida Minski päeva esinemisi ja hinnalt sobivat ning maitselt suurepärast valgevene kööki, külastades hotelli naabruses asuvat rahvusrestorani Traktir.\nHommikul asume koduteele ja õhtuks oleme Pärnus.\nkolme ööd koos hommikusöökidega kaheses toas Lida ja Minski hotellides;\nValgevene viisat ja tervisekindlustust;\nAlates 5 inimese grupist hinnas soodustused!\nkristallitehase piletit (10 eurot);\nStalini liinide või Miri lossi piletit (kumbki 6 eurot);\nDudutki vabaõhumuuseumi piletit (10 eurot);\ntoitlustamist peale hotellihommikusöökide;\nhotellides ühese toa lisatasu.\nKohustuslik passi olemasolu, mis kehtib 90 päeva pärast 13.09.2020\nInfo ja registreerimine hiljemalt 11.08.2020\ninfo Enn Hallik tel +372 5103712, ennhallik@gmail.com


Bosch & Bruegel — Eesti Kunstimuuseum\nRahvusvaheline uurimisprojekt, mille keskmes on üks Eesti väärtuslikumaid 16. sajandist pärinevaid kunstišedöövreid – Hieronymus Boschi ja Pieter Bruegel vanema ringiga seonduv maal „Kaubitsejate ja rahavahetajate väljaajamine templist”. Ajaloolisi kunstiajaloo uurimismeetodeid moodsa kunstiajaloo tehniliste uuringutega kombineerinud ning Madalamaade, Inglismaa ja Taani erialaspetsialistide oskusteavet toonud projekti kokkuvõtteks on näitused ja konverentsid Kadrioru kunstimuuseumis ja Taani Riiklikus Kunstimuuseumis.\nKadrioru kunstimuuseumi näituse „Bosch & Bruegel. Ühe maali neli jälge” eeltingimuseks oli Boschi ja Bruegeli ringi sarnaste maalide kokkutoomine: Glasgow’, Kopenhaageni ja ühe Šveitsi erakogu maali seadmine Tallinna maali kõrvale ning nelja maali tehniliste uuringute tulemuste võrdlemine. Töö tulemused andsid uut teavet kõikide maalide tehniliste ja kunstiajalooliste andmete osas.\nUurimisprojekti lisaväärtuseks oli selle Eesti kunstiteaduse kontekstis seninägematult kõrgetasemeline populaarteaduslik osa: kaasaegse multimeedia võimaluste põhjal loodud näituseprogramm ja kodulehekülg (http://bosch-bruegel.ekm.ee/) tõi laboreis ja kabinettides sündinud teadmised laiema publikuni.\nProjekt pälvis Eesti Kultuuriministeeriumi Muuseuminõukogu 2011 aastapreemia kolmes kategoorias: teaduspreemia – Greta Koppel; restaureerimispreemia – Hilkka Hiiop; turunduspreemia – Kadi Polli\nProjekti liikmed: Greta Koppel, Hilkka Hiiop, Erma Hermens jt


ÜLEVAADE | Kuidas kriisiks valmistuda? Vaata, milliseid toiduaineid varuda ning kuidas ja mida elekrikatkestuse korral süüa teha - Oma Maitse\nÜLEVAADE | Kuidas kriisiks valmistuda? Vaata, milliseid toiduaineid varuda ning kuidas ja mida elekrikatkestuse korral süüa teha\n"Ole valmis!" mobiilirakendusest leiab kõik juhised!\nKas oled juba tutvunud Naiskodukaitse mobiilirakendusega "Ole valmis!", kust leiab juhiseid erinevates kriisiolukordades käitumiseks. Kuidas teha süüa, kui elekter on ära läinud, milliseid toiduained ja toidutegemiseks vajaminevad vahendid võiksid koju varutud olla, kõik saab antud rakendusest teada!\nKuidas siis ikkagi kriisiolukorraks valmistuda ja mida iga Eesti inimene praegu oma olukorra parendamiseks kriisiolukorras praegu ära saaks teha? Soovitusi jagab Naiskodukaitse arendusspetsialist Elisa Jakson: “Minu esimene soovitus olekski tegelikult alla laadida “Ole valmis!” äpp ja selle sisuga tutvuda, oma pereliikmetega vajalikud punktid läbi arutada. Olgu siis teemadeks kodused toidu- ja muud varud, tegutsemine tulekahju korral või kasvõi pere evakuatsiooniplaan — kuhu ja kuidas minna, kui mingil põhjusel enam kodus olla ei saa? Olen siiralt seda usku, et omades teadmisi ja mõeldes rahulikult enda jaoks asjad läbi ja ka valmistudes (kriisivarud!), on elus kriise vähem.”\nMida võiks varuda, et nädal aega kriisitingimustes toime tulla?\nVaruma peaks joogivett, kaks liitrit inimese kohta ööpäevas ning lisaks liiter vett inimese kohta toidu valmistamiseks. Toidust võiks kodus olemas olla erinevad konservid, pakisupid, püreepulbrid, helbed, valmis purgiroad, kuivikleivad, küpsised, süsivesikuterikkad tooted. Kui peres on imikuid ja väikelapsi, võiks olemas olla rinnapiimaasendaja pulber, teraviljatooted, püreepulbrid, püreepakid nii soolased kui ka magusad.\nKontrolli, kas sul on kodus olemas vahendid, millega näiteks elektrikatkestuse ajal toitu valmistada: priimus, matkapliit või väligrill, tikud ja küünlad, küttematerjal jne. Lisaks oleks abiks ühekordsed nõud, taskunuga ja konserviavaja.\nVaata ka: RETSEPTID | Kui elektrikatkestus ähvardab: ideed, mida süüa teha siis, kui vool on ära\n“Ole valmis!” mobiilirakenduses on ka mitmeid videoid, kuidas metsas tuld alustada, toitu ja teed valmistada ning välja toodud ka mitmeid erinevaid retsepte.\nLisaks toiduvarunimekirjale saab rakendusest infot veel näiteks tule- ja veeohutuse, loodusõnnetuste, elutähtsate teenuste katkestuste, küberturvalisuse ja erinevate julgeolekuohtude kohta. Arvestades info hulka, on kasutajale abiks nii teemade kategoriseerimine kui ka otsingumootor, mis aitab kiirelt leida vajamineva.\nRakenduse kõige interaktiivsem osa on koduste varude testimine, kuhu saab üles märkida enda olemasolevad varud, millega nädal kriisiolukorras oma perega üle elada. Seejärel saab oma varude nimekirjale tagasisidet ning vajadusel kutsutakse kasutajat üles neid täiendama, et võimalikuks kriisiolukorraks valmis olla.\n“Praegu on ka väga päevakohane teema küberturvalisus ja infosõjateemad — ma kardan, et enamuse jaoks vist võõrad teemad või arvatakse, et teatakse, kuid detailsuseni tegelikult mitte. Siinkohal jälle äpp oma materjalidega abiks — küberteadlikkuse tõstmiseks on äpis lausa eraldi e-õppe moodul sees,” räägib Jakson.\nKiirelt leiab rakendusest erinevad kasulikud telefoninumbrid, alates hädaabinumbrist kuni mürgistusinfoni, millele saab keskkonnast otse helistada.


Ähvardav pakendiaktsiis äratab postimüügifirmade ühistegevuse ellu - Äripäev\nÄhvardav pakendiaktsiis äratab postimüügifirmade ühistegevuse ellu\nEelmine artikkel: Kihutamine ? mõttetu risk ja laristamine nii linna- kui ka maanteesõidul\nEsmaspäevasel ümarlaual kohtusid kaheksa suuremat postimüügifirmat: Quelle, Otto, Halens, Hansapost, Select, Anttila, Hobby Hall ja Suur Eesti Raamatuklubi. Eesmärgiks seista koos enda õiguste eest ja leida lahendusi seadusemuudatuste osas. Esimesi valulisi küsimusi postimüügifirmade jaoks on pakendiaktsiis, leidsid ettevõtjad.Anttila on ainsa liitu kuuluva postimüügifirmana pakendiaktsiisile lahenduse leidnud. Tegevjuht Tauno Tuula sõnul on firma liikunud kogu aeg selles suunas, et võimalikult vähe pakendada plastikusse. Põhiliseks pakendiks on papp, mis läheb korduvkasutusse. Aktsiisivabastuseks vajalik 15% kogutakse Viljandi kauplusest, kus on olemas papikonteinerid.?Postimüügis me inimeste käest pakendit korjata ei saa, nemad võivad viia ise kogumiskohtadesse, kus see läheb taaskasutusse, aga kaupluses on eraldi pressid papi jaoks ja papi vedamine on isegi odavam kui muu prügi vedu,? selgitas Tuula sorteerimise plusse.Postimüügifirma Select tegevjuhi Hendrik Kiige sõnul puudutab pakendiaktsiis neid valusalt. ?Positiivselt me sellesse ei suhtu. Praegu ei tea, kas firma võtab lisakohustuse ? aktsiisimaksmise ? enda kanda või mismoodi me olukorrast välja tuleme,? ütles Kiige. Ta ei välista ka hinnatõusu, juhul, kui lahendust ei leita.?Kõige halvemal juhul tuleb seadust täita ja maksta. Ühelt poolt tuleb kilekoti tonnist tasuda 10 000 krooni pakendiaktsiisi, teiselt poolt on võimalusena MTÜna tegutsevad käitlusfirmad. Aga nende puhule ei tea, mis on tariifid, et ta need 15% meie pakendist välja otsiks. Võib-olla tulebki odavam maksta hoopis riigile,? arvas Quelle Estland OÜ tegevjuht Mari Rahumägi.Ta avaldas lootust, et postimaksu siiski ei tõsteta, kuigi valdavalt tarnitakse kaupa kilekottides. Rahumägi sõnul pole ühelgi käitlejal võimalik Quelle kilekotte prügi hulgast tuvastada. ?Vaid suurtel pakenditel on meie logod peal, aga väikestel pole. Tuleb kaaluda, kas ei peaks ka neile logod peale trükkima, et pärast neid prügi hulgast välja otsida,? ütles Rahumägi. Euroalused ja suured pappkastid saadetakse Saksamaale tagasi ja need lähevad korduvkasutusse.Praegu küsivad pea kõik kataloogifirmad paki kojuveo eest 59 krooni.ASi Hansapost tegevjuhi Mait Vooderi sõnul käib ühele firmale üksi üle jõu midagi ette võtta. ?Hinda tõsta pole võimalik, kuna peamiselt maapiirkondades asuv klientuur on hinnatundlik ja hinnad niigi piiripeal. Seega jääb aktsiis firma kuluks,? ütles Vooder. Tema sõnu võib kaalumisele tulla kilekottidest loobumine paberi ja papi kasuks.Halensi projektijuhi Agne Raba sõnul neil mingeid plaane veel pole. Loodetakse postimüügiettevõtete koostööle, et seeläbi ka lahendus leida.


Ostke Veegan Omega 3 Vedelikku | Myprotein.com\nMandariini maitsega omega-3\nOma omega-3 vajaduste täitmine pole kunagi lihtsam olnud – meie uuesti välja töötatud veeganite sõbralik valem on kiire ja mugav moodus igapäevaste vajaduste täitmiseks olenemata teie elustiilist.\nMillised on Veegan Omega maitsed?\nOmega-3 on tavaliselt saadud kalaõlist, seevastu oleme formuleerunud spetsiaalselt veeganisõbraliku alternatiivi, mis on selle asemel saadud hoopis vetikatest. See tähendab, et võite kindel olla, et saate kõik oma kehale vajalikud toitaineid olenemata teie toitumisnõuetest.\nVeegan Omega Maitse sisaldab DHA (dokosaheksaeenhape) – seal on 250 mg DHA-d 10 ml serveeringu kohta – mis aitab kaasa normaalsele ajutegevusele ja nägemisele.*\nLisaks tuleb see värskendavalt maitsva mandariini maitsega.\nMillal peaksite vedelat veegan Omegat võtma?\nSeda võib võtta mistahes ajal päevas, kas eraldiseisvalt või lisades seda oma mahladele, smuutidele või puuviljasalatile.\nVõimendage oma saavutusi: kuidas soodustada sooritust?\nVedel veegan Omega on ideaalne moodus veenduda, et saate oma kehale vajalikud toitained, samas siiski järgides oma taimepõhist elustiili. Teine toidulisand, mis aitab teile energiat anda on meie veeganisõbralik Vitamiin D3 – päiksevitamiin, mis toetab teie immuunsussüsteemi.\n*DHA aitab säilitada normaalset aju funktsioneerimist\n*DHA aitab kaasa normaalse nägemise säilitamisele\n*Kasulik efekt saavutatakse tarbides päevas 260 mg DHA-d.\n250 mg DHA-d 10 ml serveeringu kohta\nSobib kasutamiseks nii taimetoitlastele, kui veeganitele\nVärskendav mandariinide maitse\nKasutage 10 ml (kaks teelusikat) igapäevaselt. Nautige lusikalt või lisage smuutidesse, šeikidesse, putrudesse, jogurtisse, müslisse ja mujale.\nÄrge ületage soovituslikku igapäevast kogust. See toode on toidulisand, seda ei tohi kasutada mitmekülgse ja tervisliku elustiili asemel. Säilitada jahedas, kuivas kohas, lastele kättesaamatus kohas. Sobib kasutamiseks taimetoitlastele ja veeganitele.\nMandariini maitse: Rapsiõli, puhastatud vesi, emulgaator (glütserool), mikrovetika Schizochytrium sp. õli (ATCC PTA-9695), magusaine (ksülitool), hape (sidrunhape), oleiinhape, E-vitamiin (D-alfa-tokoferool), paksendaja (akaatsiakumm), looduslik lõhna- ja maitseaine, happesuse regulaator (kaaliumkarbonaat), värv (beetakaroteen), sahharoos.\nServeeringu kohta 10ml\nDHA (dokosaheksaeenhape) 250 g\nE-vitamiin 2.68mg (*22%)\n*TAV (Toitainete väärtus)\nOmega DHA õli, mis on saadud mikrovetikatest ning on mandariini maitsega. Toidulisand, millele on lisatud suhkrut ja magusainet.


Hispaania saadab olümpiale Touril ebaõnnestunud Valverde - Jalgratas - Postimees Sport: Värsked spordiuudised Eestist ja välismaalt\nHispaania saadab olümpiale Touril ebaõnnestunud Valverde\n21. juuli 2016, 11:18\nAlejandro Valverde (Movistar) tänavusel Prantsusmaa velotuuril.\nHispaania jalgrattakoondise liidriks Rio suveolümpia maantee grupisõidus on Alejandro Valverde (Movistar). Teda toetavad Joaquim Rodriguez (Katjuša) ja kolm tiimikaaslast, kelleks on Imanol Erviti, Ion Izaguirre ja Jonathan Castroviejo. Kaks viimati nimetatut osalevad ka temposõidus.\nTour de France’il mitu korda kukkunud ja võistluse haiguse tõttu pooleli jätnud Alberto Contador (Tinkoff) taastub katsumusest ja panustab augusti lõpus kodumaal toimuvale Vueltale, vahendab Rattauudised.ee.\nValverde on osalenud kolmel eelmisel olümpial, kus tema parimaks kohaks on jäänud 13. koht.