Laiskuse ja apaatia ületamine midagi enamat kui tahte küsimus / Heaolu | Psühholoogia, filosoofia ja elu mõtlemine.\nLaiskuse ja apaatia ületamine midagi enamat kui tahte küsimus\nLaiskuse ja apaatia ületamine ei sõltu ainult oma tahtest. On väga raske leida motivatsiooni tugevust, kui tavaliselt on nende psühholoogiliste mõõtmete taga hirm, stress, emotsionaalse toe puudumine ja isegi mõned põhilised haigused. Sellised seisundid vahendavad tavaliselt selliseid häireid nagu depressioon või kilpnäärme probleem.\nKui inimene vajub apaatia ja laiskuse auku, muutub nende reaalsus täielikult. Esimene asi, mis juhtub, seisneb selles, et ta lõpetab selle olukorrast väljumiseks piisavalt ressursse. Sellel ei ole alati vajalikku energiat elujõulisuse taastamiseks ja oma horisondi jaoks uusi ja motiveerivaid eesmärke, millega taastada soov, brio või lootus.\n"Armastuse vastand ei ole vihkamine, vaid apaatia".\nSageli ja kliinilisest vaatenurgast on parem mõista, mis on selle kaua all, kus inimene on vajunud, selle asemel, et anda kohest strateegiat sellest välja tulla. Pärast seda väsimust ja vastumeelsust on vaja teada, mis on selle apaatilise hoiaku taga. See ei ole loogiline ega kasulik anda patsientidele vahendeid ilma, et nad oleksid eelnevalt selgitanud, millised või millised on selle riigi vallandajad..\nNii palju, et viimastel aastatel on sellel teemal rohkem uuringuid ja tööd. Me teame näiteks, et demotivatsioon ei ole alati peegeldus peegeldusest, selle passiivsuse üle, mida valitakse lihtsate huvide tõttu oma keskkonna vastu. Motivatsiooni ja apaatia puudumine on seotud väga spetsiifiliste aju ahelatega et teatud aegadel võivad nad näidata teatud patoloogiaid.\nNeed on kahtlemata tegurid, mida me peame kõige sobivama raviviisi valimisel arvesse võtma.\nVarjud, mis elavad pärast demotivatsiooni ja väsimust\nLaiskuse ja apaatia ületamiseks on vaja rohkem kui nõu. Kui need riigid ei ole õigeaegsed, vaid muutuvad kroonilisteks, peavad inimesed (ja nende keskkond) olema teadlikud, et muutus on vajalik. Selleks on esmatähtis, et meil oleks täpne diagnoos, mis võimaldab meil alustada väikeste uuenduste tegemist meie rutiinis ja meie isiklikus lähenemises, et välja tulla sellest, mida eespool mainitud..\nMidagi, mis peaks sellistes olukordades kahtlemata kõrvale jätma, on pejoratiivsed tingimused. Paljud laiskuse ja apaatia all kannatavad patsiendid ei ole oma tahtest "laiskad". Peame vältima tegevusetuse ja huvipuuduse liigitamist iseloomu nõrkusena, sest see ei ole kasulik ega täpne. Vaatame seega, mis tegelikult on paljude nende riikide tegelikkuses.\nLaiskuse ja apaatia väljanägemist määravad tegurid\nEnesetõhususe puudumine. Sageli ja erinevate asjaolude tõttu lõpetab isik usalduse oma tõhususe vastu, et saavutada asju, olla edukas, tunda end igapäevasel vastutusel kasulikuna. Midagi sellist on laastav.\nEmotsionaalse toetuse puudumine. Kui meie keskkond ei ole emotsionaalselt kättesaadav või kui meid ümbritsev külg on külma või huvitamatu, võivad need apaatia ja demotivatsiooni seisundid tekkida.\nHirm, hirm ebaõnnestumise ees, hirm eile proovida ja korrata samu vigu. Hirm lahkuda meie mugavuspiirkonnast, ärevusest harjumuste muutumisele, rahutus uute ja tundmatute asjadega ... Kõik need tegurid õõnestavad sageli meie soovi ja vaprust.\nTeisest küljest peame arvestama ka orgaaniliste ja / või neuroloogiliste teguritega. Sellised püsivad energiapuuduse tunnetused vahendavad selliseid seisundeid nagu fibromüalgia, hüpotüreoidism või isegi Alzheimeri tõbi, apaatia ja demotivatsioon. Samuti ei saa me unustada, et depressiivsete häirete korral on üldine olla laisk ja huvipuudus.\nKuidas laiskust ja apaatiat ületada\nLaiskuse ja apaatia ületamiseks vajame tuge. Spetsialiseeritud tugi ja ka meie keskkond. Samuti on vajalik, et me tajuksime viimastelt tõelist arusaamist ja mitte tsensuuri. Sest soovi, entusiasmi ja motivatsiooni puudumine langeb rohkem, kui see, mida nad saavad, on kriitika või põlgus ...\nEt paremini mõista, kuidas seda olukorda ületada, peame meeles pidama üksikasju. Sageli usume, et emotsionaalse seisundi loomiseks piisab motivatsiooni parandamiseks. Nüüd hästi, kuulus reegel "Mõtle hästi, et elada paremaks" mitte alati 100%.\nMitte kui me ei ole hästi. Mitte siis, kui on olemas aju, millel puuduvad serotoniinid või on olemas keha. See oli William James, kes rääkis meile kõigepealt, et mõtlemine ei eelista alati tegevust. Kui me räägime motivatsioonist, käivad "tegevus ja tunne" alati käepärast.\nAju, mõistus ja meie keha peavad olema täielikult harmoonias, et leida see impulss, sisemine energia, millega julgus taastada. Vaatleme nüüd järgmisi mõõtmeid, neid, mis võimaldavad meil laiskust ja apaatiat ületada.\nVõtmed motivatsiooni ja apaatia puudumise ületamiseks\nEsimene asi, mida me teeme, on välistada meditsiinilised probleemid.\nMe peame hüljatud hormonaalsed tegurid või muud orgaanilised probleemid mõista, mis meie vaimset seisundit toetab.\nSeejärel loome üleminekuperioodi. Selles me teeme ainult ühe asja: probleemide lahendamine. Me mõtleme, kuidas selle rahulolematusega tegelda, see hirm, pettumus ... Me loome lahkumisprotsessi kõike, mis meid immobiliseerib.\nJärkjärgulised muutused. Alustame väikeste muudatustega meie rutiinides. Näiteks saame muuta oma dieeti või luua uusi sõiduplaane. Hiljem ja eeldades, et need väikesed variatsioonid on, on aeg algatada suuri muudatusi. Need, kes peaksid meid heaolu andma, need, mis vastavad meie olulistele ootustele.\nSuunata pilgu konkreetsetele eesmärkidele. Asjade suunas, mida saame igapäevaselt saavutada ja mis meid rahuldavad.\nVäljakutse. Kui oleme lisanud uued rutiinid ja vallutanud igapäevased eesmärgid, peame õppima seda keelavat riiki vaidlustama. Kui me märkame, et see tunne ilmub, leiame alternatiivi. Näiteks võime mõelda uuele ja motiveerivale, et see kaduks.\nLaiskuse ja apaatia ületamine ei ole kerge ülesanne, kuid samuti ei ole see võimatu. Sellegipoolest, me ei saa unustada, et need varjud on väga korduvad ja sageli külastavad meid sageli. Kui nad seda teevad, peame olema valmis valmis neid välja lülitama, et puhastada oma emotsionaalseid tube, kus on värsked tuuled ja uued projektid..\nTrüptofaan, heaolu ja meeleolu aminohape Trüptofaan on serotoniini tootmise peamine koostisosa. See essentsiaalne aminohape on lõõgastava toime poolest üks meie aju lemmikutest. Loe lisaks "\n« Müü hästi reklaamimise kunst Võitke oma kinnisideed, olge tasuta! »


Kylasta Meid - Tallinna BotaanikaaedTallinna Botaanikaaed\nTäispilet € 5,00\nID-pilet täiskasvanule € 4,50\nSooduspilet – (üli)õpilasele, ajateenijale ja pensionärile € 2,50\nID-pilet (üli)õpilasele, ajateenijale ja pensionärile € 2,00\nPerepilet – lapsed ja kuni 2 täiskasvanut € 9,00\nID- perepilet (lapsed ja kuni 2 täiskasvanut) € 8,50\nAastakaart € 30,00\nID-pilet-aastakaart € 29,00\nKuukaart € 10,00\nID-pilet kuukaart € 9,00\nBotaanikaaia ja Teletorni ühispilet (sooduspilet) € 7,00\nBotaanikaaia ja Teletorni ühispilet (täispilet) € 13,00\nBotaanikaaia ja Teletorni ühispilet (perepilet) € 26,00\nTallinna Botaanikaaia 50. aasta juubelile\npühendatud ajalooline lühifilm € 3,00\nPartnerkaardiga 10% allahindlust botaanikaaia sissepääsu täispiletite, sooduspiletite ja perepiletite hinnast. Soodustus ei laiene kehtivatele kampaaniatele, id-piletitele ning ühispiletitele.\nPildistamisõigus reklaami otstarbel/ 1h € 50,00\nFilmimine reklaami otstarbel/ 1h € 65,00\nPildistamisõigus pidulikul sündmusel € 40,00\nEkskursioonid toimuvad iga päev. Vajalik eelregistreerimine, vähemalt kolm tööpäeva enne ekskursiooni algust, telefonil 606 2666 või ekskursioon[ät]botaanikaaed.ee.\nE-R kuni 17.00 (grupi suurus alates 10 inimesest 35 EUR) EUR 3.50*\nE-R alates 17.00 (grupi suurus alates 10 inimesest 35 EUR) EUR 4.50*\nRuumi üürijale (grupis kuni 25 inimest) EUR 55\n*Hind lisandub sissepääsutasule\nTallinna Botaanikaaia ruumide rent\nBotaanikaais ürituse korraldamiseks pakume:\nkonverentsisaali- 130 inimest\nõppeklassi – 25 inimest\ntalveaeda – 80 inimest\nBroneerimiseks palume helistada 606 2668 või tellimus[ät]botaanikaaed.ee\nTallinna Botaanikaaeda võivad tasuta külastada:\n– eelkooliealised lapsed (kuni 7. a.)\n– puuetega inimesed\n– hooldekodu elanikud\n– represseeritud ja nendega võrdsustatud isikud (isikut tõendava dokumendi ja Represseeritu tunnistuse ettenäitamisel)\n– õpilasrühma saatvad õpetajad (maksimum 2 inimest rühma kohta)\n– Eesti Bioloogiaõpetajate Ühingu liikmed (liikmekaardi esitamisel)\n– MTÜ Tallinna Botaanikaaia Sõprade Seltsi liikmed (liikmekaardi esitamisel)\n– Tallinn Card´iga (Linnapilet)\n– Tallinna Botaanikaaia huviringi liikmed (liikmekaardi esitamisel).\nTallinna Botaanikaaias on võimalik maksta kaardiga!\nEesti ID-kaardi omanikel on võimalik Tallinna Botaanikaaia külastamiseks lunastada ID-pilet portaalist www.pilet.ee.\nHinnakiri on kinnitatud Tallinna Keskkonnaameti juhataja poolt 28.04.2014. Täieliku hinnakirjaga saate tutvuda siit hinnakiri\nÕppekava toetavad loodusõppe programmid\nÕppekavakohane loodusõpe TBAs toimib edukalt alates 2006. aastast. Tallinna Botaanikaaed pakub 11 erinevat loodusteemalist õppeprogrammi, mis on mõeldud 2.-11. klassi õpilastele.\nÕppepäevi viiakse läbi järgmistel teemadel:\nPuud, põõsad, puhmad ja rohttaimed\nToataimed ja tarbetaimed\nLoodusvööndid ja kliimavöötmed\nSissejuhatus taimede paljunemisse ja levimisse\nTaimede viljad ja nende levimine\nLoodus ja loovus\nSihtrühma vanus – I ja II kooliaste\nTutvumine TBA väliskollektsioonidega, soo-õpperaja külastus; 2. Herbaariumi valmistamine ja tähtsus; 3. Tutvumine maailma erinevate piirkondade taimedega TBA kasvuhoonekollektsioonides.\nÕppepäev “Puud, põõsad, puhmad ja rohttaimed” toetab I kooliastet läbivat lähiümbruse ning igapäevaeluga seostuva tundma õppimist ja II kooliastet läbivat loodusteaduslike uurimisoskuste edasiarendamist. Õppepäeval keskendutakse peamiselt looduse vahetule kogemisele (õppekäik TBA kollektsioonides ja soo-õpperajal) ning praktilisele tegevusele (puittaimede määramine ja herbaarlehe valmistamine). Õppepäeva jooksul tehakse lihtsamaid loodusvaatlusi ning viiakse läbi uurimuslikke tegevusi: õpilane teeb lihtsate vahenditega praktilisi töid, vaatleb, võrdleb taimi ja kirjeldab nende välisehitust. Õppepäeval selgitatakse mõistete “puu, põõsas, rohttaim, okaspuu, õistaim, juur, vars, leht, õis, vili, okaspuu käbi, kasvamine“ tähendust ja kasutamist. Õppepäeval süveneb õpilase teadmine, et ühte ja samasse liiki kuuluvad organismid on sarnased, ta oskab eristada õistaime, okaspuud ja sõnajalgtaime, õpib tundma taimede vajadusi ning suhtub taimedesse vastutustundlikult. Õppekäik soo-õpperajale võimaldab tutvuda elutingimustega soos. Õppepäeval käsitletakse ka soode teket ja arengut, tutvustatakse soode põhitüüpe: madalsoo, siirdesoo ja raba. Õppepäeval käsitletakse ka soode tähtsust ja turba kasutamist, turbasammalde omadusi. Tutvumine TBA kollektsioonide ja soo-õpperajaga võimaldab õpilasel tunnetada paremini taimeriigi mitmekesisust, õpilane märkab looduse ilu ja erilisust, süveneb lugupidav suhtumine elusolenditesse ja nende vajadustesse. Õppepäeva eesmärgiks on teadmiste omandamine läbi kogemuse ja huvi süvendamine looduse vastu. Õppepäeval praktiseeritakse nii üksi- kui ka ühisõpet (iseseisvad, paaris- ja rühmatööd). Ühiste arutelude ja praktiliste ülesannete lahendamise käigus süveneb oskus loovalt ja teaduslikult mõtelda ning probleemidele lahendusi leida, see innustab õpilasi aktiivsusele ja iseseisvusele.\nLoetelu kasutatavatest aktiivõppemeetoditest (millisel moel kinnistatakse teadmised)\nDiskussioon, iseseisev töö, paaristöö ja rühmatöö, näitlikustamine, ülesannete lahendamine, praktilised tegevused õues ja siseruumides: õppeklassis ning kasvuhoonetes.\nProgrammi iseärasused; tingimused õpilaste arvule; muu vajalik info teadmiseks koolidele\nÕppepäeval saab osaleda maksimaalselt 32 (kaasa arvatud) õpilast. Palume eelnevalt anda teada, kui on tegemist erivajadustega õpilastega. Õppepäevad toimuvad ainult eesti keeles.\nÕppepäeva algul jagatakse õpilased kahte võrdsesse rühma. Seoses õpilaste jagamisega kahte rühma on vajalik vähemalt kahe õpilaste hulgas autoriteeti omava täiskasvanu juuresolu, kes innustavad õpilasi õppepäevast aktiivselt osa võtma, jälgivad, et õpilased käituvad headele tavadele vastavalt, vajadusel kutsuvad õpilasi korrale ja lahendavad konflikte ning abistavad õpilasi õpiülesannete täitmisel. Kuna õppepäev toimub osaliselt õues, on oluline riietuda vastavalt ilmastikule.\nPalume ise kaasa võtta toit lõunapausiks ning soovime lisaks saada ka osalevate õpilaste nimekirja.\n2.Toataimed ja tarbetaimed\nToataimede lühitutvustus ja istutamine, piltkaartide järgi kasvuhoonetes kasvavate toataimede otsimine; 2. Arutelu teemal “Milleks vajame tarbetaimi”. Erinevate tarbetaimedega seotud ülesannete lahendamine. Lühiülevaade söögitaimedest, maitsetaimedest, ravimtaimedest ja mürgistest taimedest. Kasvuhoonekollektsioonides kasvavaid tarbetaimi tutvustav ekskursioon.\nÕppepäev “Toataimed ja tarbetaimed” toetab I kooliastet läbivat lähiümbruse ning igapäevaeluga seostuva tundmaõppimist ja II kooliastet läbivat loodusteaduslike uurimisoskuste edasiarendamist. Õppepäeval keskendutakse peamiselt looduse vahetule kogemisele (õppekäik TBA kasvuhoonetes) ning praktilisele tegevusele (taime istutamine, sobivate ravimtaimede valimine piltkaartide abil jt tarbetaimedega seotud ülesannete lahendamine). Õppepäeva jooksul jõutakse eluslooduse kirjeldamiselt lihtsamate seoste loomiseni ja järelduste tegemiseni. Õpilane sõnastab oma meelte abil saadud kogemusi (vürtsi- ja maitsetaimede äraarvamine haistmismeele abil), teeb lihtsate vahenditega praktilisi töid (taime istutamine). Õppepäeval selgitatakse mõistete “õistaim, puu, põõsas, rohttaim, teravili, sõnajalg, juur, vars, leht, õis, vili, õistaim, liik“ tähendust ja kasutamist. Õppepäeval süveneb õpilase teadmine, et ühte ja samasse liiki kuuluvad organismid on sarnased, ja ta õpib tundma taimede vajadusi. Vestlusringis saavad õpilased arutleda teemal, kuidas me sõltume taimedest. TBA kollektsioonidega tutvumine võimaldab õpilasel tunnetada paremini taimeriigi mitmekesisust, õpilane märkab looduse ilu ja erilisust, süveneb lugupidav suhtumine elusolenditesse ja nende vajadustesse. Õppepäeva eesmärgiks on teadmiste omandamine läbi kogemuse ja huvi süvendamine looduse vastu. Peamiste praktiliste tegevustena tehakse uurimuslikke ja praktilisi töid: taimede vaatlemine, võrdlemine, rühmitamine (toa- ja tarbetaimede vaatlemine ja võrdlemine TBA kasvuhoonetes, tarbetaimede rühmitamine erinevatesse valdkondadesse, nt kiutaimed, ravimtaimed, toidutaimed jne). Õppepäeval praktiseeritakse nii üksi- kui ka ühisõpet (iseseisvad, paaris- ja rühmatööd). Ühiste arutelude ja praktiliste ülesannete lahendamise käigus süveneb oskus loovalt ja teaduslikult mõtelda ning probleemidele lahendusi leida, see innustab õpilasi aktiivsusele ja iseseisvusele.\nDiskussioon, iseseisev töö, paaristöö ja rühmatöö, näitlikustamine, ülesannete lahendamine, praktilised tegevused siseruumides: õppeklassides ja kasvuhoonetes.\nÕppepäeva algul jagatakse õpilased kahte võrdsesse rühma. Seoses õpilaste jagamisega kahte rühma on vajalik vähemalt kahe õpilaste hulgas autoriteeti omava täiskasvanu juuresolu, kes innustavad õpilasi õppepäevast aktiivselt osa võtma, jälgivad, et õpilased käituvad headele tavadele vastavalt, vajadusel kutsuvad õpilasi korrale ja lahendavad konflikte ning abistavad õpilasi õpiülesannete täitmisel.\nSihtrühma vanus – II kooliaste\nVeekogu kui elukeskkond, veetaimed ja kaldataimed. Erinevate veekogusid iseloomustavate mõõtmiste läbiviimine (pinna- ja põhjatemperatuur, vee läbipaistvus), veekogu joonistamine, veekogus elavate taimede ja loomade väljapüüdmine ja määramine. 2. Muld, selle elustik ja tähtsus loodusele. Mullakaeve juures ülevaate saamine mulla horisontidest ja erinevatest muldadest, ülesannete lahendamine, ekskursioon soo-õpperajal.\nÕppepäev “Vesi ja muld” toetab II kooliastet läbivat loodusteaduslike uurimisoskuste edasiarendamist. Õppepäeval keskendutakse peamiselt looduse vahetule kogemisele (ekskursioon soo-õpperajal) ning praktilisele tegevusele (ülesannete lahendamine mullakaeve juures ja tiigielustiku tundmaõppimine). Õppepäeva jooksul tehakse lihtsamaid loodusvaatlusi ning viiakse läbi uurimuslikke tegevusi, õpilane teeb lihtsate vahenditega praktilisi töid. Õpilane tutvub taimede ja loomade kohastumustega eluks vees ja veekogude ääres, mõistab veekogude tähtsust ning oskab läbi viia lihtsaid uurimusi (vee läbipaistvuse hindamine, põhja- ja pinnatemperatuuri mõõtmine). Õpilane saab teada, kuidas toitainete sisaldus mõjutab elu veekogudes ning millised on olulisemad taime- ja loomaliigid Eesti veekogudes. Õppepäeval käsitletakse mulla koostist, mullas elavaid organisme ning selgitatakse, mis on mulla tahke osa, mullasõmerad, mullaõhk, mullavesi, huumus, huumushorisont, iseloomustatakse erinevaid mullatüüpe (liivmuld, savimuld).\nÕppekäik soo-õpperajale võimaldab tutvuda elutingimustega soos. Õppepäeval käsitletakse ka turba kasutamist ja turbasammalde omadusi. Looduse-õpperajal märkab õpilane looduse ilu ja erilisust. Õppepäeva eesmärgiks on teadmiste omandamine läbi kogemuse ja huvi süvendamine looduse vastu. Õppepäeval praktiseeritakse nii üksi- kui ka ühisõpet (iseseisvad, paaris- ja rühmatööd). Ühiste arutelude ja praktiliste ülesannete lahendamise käigus süveneb oskus loovalt ja teaduslikult mõtelda ning probleemidele lahendusi leida, see innustab õpilasi aktiivsusele ja iseseisvusele.\nDiskussioon, iseseisev töö, paaristöö ja rühmatöö, näitlikustamine, ülesannete lahendamine, praktilised tegevused õues.\nÕppepäeva algul jagatakse õpilased kahte võrdsesse rühma. Seoses õpilaste jagamisega kahte rühma on vajalik vähemalt kahe õpilaste hulgas autoriteeti omava täiskasvanu juuresolu, kes innustavad õpilasi õppepäevast aktiivselt osa võtma, jälgivad, et õpilased käituvad headele tavadele vastavalt, vajadusel kutsuvad õpilasi korrale ja lahendavad konflikte ning abistavad õpilasi õpiülesannete täitmisel. Kuna õppepäev toimub õues, on oluline riietuda vastavalt ilmastikule.\nSihtrühma vanus – III kooliaste, gümnaasium\nMaailma loodusvööndite ja kliimavöötmete ülevaade, ekskursioonil kasvuhoonetes tutvumine erinevates loodusvööndites kasvavate taimede ja nende kohastumustega; 2. Ekskursioonil väliskollektsioonides parasvöötme taimede tundmaõppimine, erinevat liiki okaspuude okastest õppevahendi tegemine.\nÕppepäev “Loodusvööndid, kliimavöötmed” annab ülevaate maailma loodusvöönditest ja nende paiknemise seaduspärasustest ning kliimavöötmetest. Õppepäeval käsitletu aitab väärtustada bioloogilist mitmekesisust ning suhtuda vastutustundega ja säästvalt erinevatesse ökosüsteemidesse ning elupaikadesse. Õppepäev võimaldab suurendada huvi bioloogia, geograafia ja teiste loodusteaduste vastu ning mõista nende tähtsust igapäevaelus. Õppepäeval selgitatakse füüsikaliste tegurite (soojus, valgus, niiskus) mõju elusorganismide kasvule ja arengule ning vaadeldakse elusorganismide kohastumisi erinevate keskkonnatingimustega. Õppepäeva jooksul omandatakse teadmisi vaatluste ja võrdluste kaudu õppekäigul nii botaanikaaia sise- kui ka väliskollektsioonides ning lahendatakse nii praktilisi kui teoreetilisi ülesandeid. Peamised uurimismeetodid: vaatlused, erinevate organismide välistunnuste võrdlemine vaatlemisel. Õppepäeval võrreldakse erinevates keskkonnatingimustes kasvavate taimede välisehitust, analüüsitakse õistaimede organite ehituse sõltuvust kasvukohast. Õppepäeval käsitletakse põhjalikumalt mõisteid „parasvöötme okas- ja lehtmets, vahemereline põõsastik, kõrb, savann, ekvatoriaalne vihmamets“. Õppepäeval iseloomustame erinevaid loodusvööndeid ja vastavatele piirkondadele omast kliimat ning iseloomulikke esindajaid taimeriigist. Õpilased saavad ülevaate taimede kohastumuslikest muutustest erinevates keskkonnatingimustes, organismide omavahelistest suhetest ja seostest eluta keskkonnaga. TBA kollektsioonid annavad hea võimaluse tutvuda maailma erinevate piirkondade taimestikuga ja tundma õppida taimede kohastumusi erinevates loodusvööndites. Õppepäev võimaldab süvendada õpilastes elurikkuse väärtustamist ja lugupidavat suhtumist elusolenditesse ning ümbritsevasse elukeskkonda.\nDiskussioon, iseseisev töö, paaristöö ja rühmatöö, näitlikustamine, ülesannete lahendamine, praktilised tegevused õues ja siseruumi õppeklassides ning kasvuhoonetes.\nProgrammi täiendab Tallinna Loomaaia õppeprogramm “Loodusvööndid, seal elavad loomad ja nende kohastumused”.\nSihtrühma vanus – II ja III kooliaste\nÜlevaade taimede paljunemisest vegetatiivselt ja suguliselt, praktiliste ülesannete lahendamine; 2. Erinevad viljade tüübid ja taimede levimisviisid, praktiliste ülesannete lahendamine. Kasvuhooneekskursioon, et tutvustada erinevaid vilju ja näidata erinevalt paljunevaid taimi.\nÕppepäev “Sissejuhatus taimede paljunemisse ja levimisse” toetab II ja III kooliastet läbivat loodusteaduslike uurimisoskuste edasiarendamist ning huvi kujundamist loodusainete õppimise vastu. Praktilise ja uurimusliku tegevuse kõrval lahendatakse õppepäeva jooksul ka teoreetilisi ülesandeid. Õppepäeval käsitletakse organismide mitmekesisust, nende paljunemist ja levimisviise erinevates keskkonnatingimustes, käsitletakse nii sugulist kui mittesugulist paljunemist, erinevaid viljatüüpe ja levimisviise. Õppepäeval selgitatakse mõistete „tolmukas, emakas, tolmlemine, seeme, vili, käbi, mittesuguline paljunemine, eoseline paljunemine, eos, vegetatiivne paljunemine„ tähendust ja kasutamist. Õppepäeval süveneb õpilase teadmine, et ühte ja samasse liiki kuuluvad organismid on sarnased, ta oskab eristada õistaime, okaspuud ja sõnajalgtaime, õpib tundma taimede vajadusi ning suhtub taimedesse vastutustundlikult. TBA kollektsioonidega tutvumine võimaldab õpilasel tunnetada paremini taimeriigi mitmekesisust, õpilane märkab looduse ilu ja erilisust, süveneb lugupidav suhtumine elusolenditesse ja nende vajadustesse. Õppepäeva eesmärgiks on teadmiste omandamine läbi kogemuse ja huvi süvendamine looduse vastu. Peamiste praktiliste tegevustena tehakse uurimuslikke ja praktilisi töid: vaadeldakse ja võrreldakse taimi kasvuhoonetes. Õppepäeval praktiseeritakse nii üksi- kui ka ühisõpet (iseseisvad, paaris- ja rühmatööd). Ühiste arutelude ja praktiliste ülesannete lahendamise käigus süveneb oskus loovalt ja teaduslikult mõtelda ning probleemidele lahendusi leida.\nDiskussioon, iseseisev töö, paaristöö ja rühmatöö, näitlikustamine, ülesannete lahendamine, praktilised tegevused siseruumi õppeklassides ning kasvuhoonetes.\nSihtrühma vanus – III kooliaste\nÜlevaade taimede paljunemisest vegetatiivselt ja suguliselt, praktiliste ülesannete lahendamine, kasvuhooneekskursioon. Kõik õppepäeva raames tehtavad ülesanded on seostatud teiste baasainetega – matemaatika, füüsika ja emakeelega, põgusalt käsitletakse ka inglise keelt.\nÕppepäev “Taimede paljunemine” on integreeritud õppepäev, mis toetab III kooliastet läbivat informatsiooni analüütilise töötlemise oskuse süvendamist ning looduse sügavama mõistmise arendamist. Õppepäeval keskendutakse peamiselt looduse vahetule kogemisele (õppekäik TBA kasvuhoonetes) ning praktilisele tegevusele (erinevaid paljunemisviise tutvustava tabeli täitmine ja ülesannete lahendamine). Õpilane teeb lihtsate vahenditega praktilisi töid. Õpilane analüüsib sugulise ja mittesugulise paljunemise eeliseid erinevate taimede näitel, võrdleb erinevaid paljunemis-, tolmlemis- ja levimisviise ning toob nende kohta näiteid. Õppepäeval selgitatakse mõistete “õis, tolmukas, emakas, tolmlemine, seeme, käbi, mittesuguline paljunemine, eoseline paljunemine, eos, suguline paljunemine“ tähendust ja kasutamist. Selgitamaks bioloogiateaduste seost teiste loodusainete ja igapäevaeluga, on õppepäeva raames lahendatavad ülesanded seostatud teiste baasainetega – matemaatika, füüsika ja emakeelega, põgusalt käsitletakse ka inglise keelt.\nTutvumine TBA kollektsioonidega võimaldab õpilasel tunnetada paremini taimeriigi mitmekesisust ning taimede erinevaid paljunemisviise. Õpilane märkab looduse ilu ja erilisust, suhtub taimedesse kui elusorganismidesse vastutustundlikult. Õppepäeva eesmärgiks on teadmiste omandamine läbi kogemuse ja huvi süvendamine looduse vastu. Õppepäeval praktiseeritakse nii üksi- kui ka ühisõpet (iseseisvad, paaris- ja rühmatööd). Ühiste arutelude ja praktiliste ülesannete lahendamise käigus süveneb oskus loovalt ja teaduslikult mõtelda ning probleemidele lahendusi leida, see innustab õpilasi aktiivsusele ja iseseisvusele.\nÜlevaade viljatüüpidest ja taimede levimisviisidest, praktiliste ülesannete lahendamine, kasvuhooneekskursioon. Kõik õppepäeva raames tehtavad ülesanded on seostatud teiste baasainetega – matemaatika, füüsika ja emakeelega, põgusalt käsitletakse ka inglise keelt.\nÕppepäev „Taimede viljad ja nende levimine“ on integreeritud õppepäev, mis on keskendunud viljade, seemnete ja nende levimisviiside tutvustamisele. Õppepäev võimaldab suurendada huvi bioloogia ja teiste loodusteaduste vastu ning mõista nende tähtsust igapäevaelus. Õppepäeva vältel lõimitakse bioloogias omandatud teadmised, oskused ja hoiakud teistes õppeainetes omandatuga. Kõik õppepäeva raames lahendatavad ülesanded on seostatud teiste baasainetega – matemaatika, füüsika ja emakeelega, põgusalt käsitletakse ka inglise keelt. Viljade ja nende levimise teema võimaldab mõista taimede osa looduse kui terviksüsteemi jätkusuutlikkuse tagamisel. Huvitav on võrrelda erinevate taimeliikide välisehitust, kasvukohta ja levikut. Õppepäev võimaldab rakendada teadmisi matemaatikast ning füüsikast loodusteaduslike probleemide lahendamisel. Ülesannete lahendamisel kirjeldatakse kehade omadusi erinevate viljade näitel, mõõdetakse erinevate kehade pikkust ja massi, et saada ülevaadet eluslooduse objektidest, nende ehituse ja talitluse kooskõlast. Õppepäeval kogetu aitab analüüsida õistaimede organite ehituse sõltuvust nende ülesannetest, taime kasvukohast ning levimise viisist. Õppepäeva käigus viiakse läbi praktilisi, teoreetilisi ja uurimuslikke tegevusi. TBA kollektsioonidega tutvumine õppepäeva jooksul võimaldab õpilasel tunnetada sügavamalt taimeriigi mitmekesisust. Õpilane märkab looduse ilu ja erilisust, mõistab inimese ja keskkonna seoseid, suhtub vastutustundlikult elukeskkonda ning elab ja tegutseb loodust ja keskkonda säästes. Õppepäeval käsitletu aitab väärtustada elurikkust ja erinevate distsipliinide seoseid.\nTaime- ja loomaraku võrdlus, fotosünteesi ja hingamise selgitus, taimede kohastumused valguse vastuvõtmiseks, kasvuhooneekskursioon; 2. Erinevad katsed (klorofülli eraldamine, õhulõhede välimuse vaatlus, taimedest hapniku eraldumise jälgimine).\nÕppepäev “Fotosüntees ja hingamine” toetab III kooliastet läbivat informatsiooni analüütilise töötlemise oskuse süvendamist ning looduse sügavama mõistmise arendamist. Õppepäeval keskendutakse peamiselt looduse vahetule kogemisele (õppekäik TBA sisekollektsioonides) ning praktilisele tegevusele (fotosünteesi ja hingamise põhjalik selgitamine ning praktiliste ülesannete lahendamine). Õpilane teeb lihtsate vahenditega praktilisi töid. Õpilane eristab taime- ja loomarakku ning nende peamisi osi joonistel ja mikrofotodel, koostab ja analüüsib skeeme fotosünteesi lähteainetest, lõpp-produktidest ja protsessi mõjutavatest tingimustest ning selgitab fotosünteesi osa taimede elutegevuses. Õppepäeval selgitatkse mõistete “rakk, rakukest, rakumembraan, klorofüll, kloroplast, kromoplast, vakuool, õhulõhe, fotosüntees” tähendust ja kasutamist. Kasutades mikroskoope ning mikroskoobikaameraga ühendatud binokulaari, vaadeldakse taimeraku ehitust, kloroplaste, õhulõhesid jpm. Õppepäeval õpitakse eraldama taimepigmente ning jälgitakse vesikatku võsust hapniku eraldumist.\nTutvumine TBA sisekollektsioonidega võimaldab õpilasel tunnetada paremini taimeriigi mitmekesisust ning taimede erinevaid kohastumusi fotosünteesi võimalikult otstarbekaks toimumiseks. Õpilane märkab looduse ilu ja erilisust, suhtub taimedesse kui elusorganismidesse vastutustundlikult. Õppepäeva eesmärgiks on teadmiste omandamine läbi kogemuse ja huvi süvendamine looduse vastu. Õppepäeval praktiseeritakse nii üksi- kui ka ühisõpet (iseseisvad, paaris- ja rühmatööd). Ühiste arutelude ja praktiliste ülesannete lahendamise käigus süveneb oskus loovalt ja teaduslikult mõtelda ning probleemidele lahendusi leida, see innustab õpilasi aktiivsusele ja iseseisvusele.\nMuld, selle elustik ja tähtsus loodusele. Mullakaeve juures ülevaate saamine mullahorisontidest ja erinevatest muldadest, ülesannete lahendamine, ekskursioon soo-õpperajal; 2. Erinevad katsed mullaga (pH-väärtuse määramine, veesidumisvõime uurimine, mulla õhusisalduse uurimine, sõelkatse, äigeproovi tegemine, mullatüübi kindlakstegemine “vorsti” katse abil, opalestsentsi katse, karbonaatiooni tõestamine), tutvumine kompostri ja selle tööpõhimõtete ning kasutamisega.\nÕppepäev “Muld” toetab III kooliastet ja gümnaasiumi läbivat informatsiooni analüütilise töötlemise oskuse süvendamist, looduse sügavama mõistmise ning elu mitmekesisusest tervikülevaate saamise arendamist. Õppepäeval keskendutakse peamiselt looduse vahetule kogemisele (ekskursioon soo-õpperajal) ning praktilisele tegevusele (ülesanded mullakaeve juures ja keemiakatsed Loodusmaja õppeklassis). Õppepäeva jooksul tehakse erinevaid loodusvaatlusi ning viiakse läbi uurimuslikke tegevusi, õpilane teeb praktilisi töid. Õpilane iseloomustab mulla koostist, ehitust (mullaprofiili) ja kujunemist, mullas toimuvaid protsesse, tunneb erinevaid muldasid ja mullas elavaid organisme. Õppepäeval selgitatakse mõistete “mulla lähtekivim, huumus, sisse- ja väljauhtehorisont, mulla mineraalne osa” jpm, tähendust ja kasutamist.\nÕppekäik soo-õpperajale võimaldab tutvuda elutingimustega soos, seal tutvustatakse turba kasutamist, turbasammalde omadusi, turba- ja huumushorisondi erinevusi.\nKeemial on oluline koht õpilaste loodusteaduste- ja tehnoloogiaalase kirjaoskuse kujunemises ning seepärast viiakse Loodusmaja õppeklassis läbi mullaga seotud keemiakatseid (pH määramine, veesidumisvõime uurimine), tutvutakse ka kompostri ja selle tööpõhimõtetega. Õppepäeva eesmärgiks on teadmiste omandamine läbi kogemuse ja huvi süvendamine looduse vastu. Õppepäeval praktiseeritakse nii üksi- kui ka ühisõpet (iseseisvad, paaris- ja rühmatööd). Ühiste arutelude ja praktiliste ülesannete lahendamise käigus süveneb oskus loovalt ja teaduslikult mõtelda ning probleemidele lahendusi leida, see innustab õpilasi aktiivsusele ja iseseisvusele.\nDiskussioon, iseseisev töö, paaristöö ja rühmatöö, näitlikustamine, ülesannete lahendamine, praktilised tegevused siseruumi õppeklassis ning õues.\n10.Loodus ja loovus\nTaimed Eesti rahvakunstis. Arhailise ornamendi tähendus, geomeetriline motiiv ja lillkiri rahvaloomingus; 2. Loodusest inspiratsiooni ammutamine loominguliseks tegevuseks, ekskursioon TBA kollektsioonides.\nÕppepäev “Loodus ja loovus” toetab III kooliastet läbivat informatsiooni analüütilise töötlemise oskuse süvendamist, looduse sügavama mõistmise ja loominguliste võimete arendamist ning isikupära ja erinevate lahenduste väärtustamist. Õppepäeval keskendutakse looduse vahetule kogemisele (õppekäik TBA kollektsioonides) ning praktilisele tegevusele (loominguline tegevus kasutades looduslikke materjale). Õpilane teeb lihtsate vahenditega praktilisi töid, esitleb enda loovtöö tulemust ja põhjendab valikuid.\nTutvumine TBA kollektsioonidega võimaldab õpilasel tunnetada paremini taimeriigi mitmekesisust ning mõista, kuidas kasutatakse ja kuidas võiks ise kasutada erinevaid looduslikke materjale igapäevases elus. Õpilane märkab looduse ilu ja erilisust, suhtub taimedesse kui elusorganismidesse vastutustundlikult ning õpib looduses leiduvat praktiliselt, loovalt ja säästlikult kasutama. Õppepäeva eesmärgiks on teadmiste omandamine läbi kogemuse ja huvi süvendamine looduse ja loomingulise tegevuse vastu. Õppepäeval praktiseeritakse nii üksi- kui ka ühisõpet (iseseisvad, paaris- ja rühmatööd). Ühiste arutelude ja praktiliste ülesannete lahendamise käigus süveneb oskus loovalt mõtelda.\nDiskussioon, iseseisev töö, paaristöö ja rühmatöö, näitlikustamine, ülesannete lahendamine, praktilised tegevused õues ja siseruumi õppeklassis ning kasvuhoonetes.\nÕppepäeval saab osaleda maksimaalselt 16 (kaasa arvatud) õpilast. Palume eelnevalt anda teada, kui on tegemist erivajadustega õpilastega. Õppepäevad toimuvad ainult eesti keeles.\nSihtrühma vanus- III kooliaste, gümnaasium\nVaatlused ilmajaamas (temperatuur, niiskus, rõhk, tuule suund ja tugevus, sademete liik ja hulk jne). Loodusmajas ülesannete lahendamine. 2. Erinevate loodusvööndite ja kliimavöötmetega tutvumine ning neis kasvavate taimede kohastumiste tundmaõppimine. Ekskursioon ja piltkaardimäng kasvuhoonetes.\nÕppepäev “Ilm ja kliima” toetab III kooliastet ja gümnaasiumi läbivat informatsiooni analüütilise töötlemise oskuse süvendamist, looduse sügavama mõistmise ning elu mitmekesisusest tervikülevaate saamise arendamist. Õppepäeval keskendutakse peamiselt looduse vahetule kogemisele (õppekäik TBA sisekollektsioonides) ning praktilisele tegevusele (ülesanded ilmajaamas ja loodusmaja õppeklassis). Õppepäeva jooksul tehakse erinevaid loodusvaatlusi ning viiakse läbi uurimuslikke tegevusi, õpilane teeb praktilisi töid. Selle tulemusena teab õpilane, mis näitajatega iseloomustatakse ilma ja kliimat, oskab teha vaatlusi ilmajaamas (kellaaeg, õhutemperatuur, tuulekiirus ja suund, pilvisus, sademete liik ja hulk, õhurõhk ja –niiskus), võrrelda hetkeilma varasemate vaatlusandmetega ning ilma kirjeldamisel kasutada leppemärke. Õppepäeval saavutab õpilane oskuse lugeda kliimadiagramme ja ilmakaarte ning mõistab, milliseid aastaaegu on erinevatel kaartidel kujutatud, samuti saab õpilane aru temperatuuri ja õhurõhu vahelistest seostest ning oskab nimetada Eesti kliimat mõjutavaid tegureid. Õppepäeval uurib õpilane õhurõhu, -temperatuuri ja -niiskuse näitajaid erinevates kasvuhoonetes ning saab aru, kuidas kliimatingumused mõjutavad taimkatet ja selle muutusi. Õppepäeval toimub ka arutelu erinevate üleilmsete probleemide teemal.\nÕppepäeva eesmärgiks on teadmiste omandamine läbi kogemuse ja huvi süvendamine looduse vastu. Õppepäeval praktiseeritakse nii üksi- kui ka ühisõpet (iseseisvad, paaris- ja rühmatööd). Ühiste arutelude ja praktiliste ülesannete lahendamise käigus süveneb oskus loovalt ja teaduslikult mõtelda ning probleemidele lahendusi leida, see innustab õpilasi aktiivsusele ja iseseisvusele.\nEkskursioonid giidi juhtimisel\nKülastajad, kes soovivad põhjalikumalt tutvuda taimeriigiga, saavad tellida ekskursiooni, et giidi saatel tutvuda Vahemere igihalja metsaga, jalutada Ameerika ja Aafrika kõrbetes, nautida vihmametsa lopsakust, heita pilk Austraalia ja Uus-Meremaa omapärastele taimedele.\nEkskursiooni käigus saab teada, kuidas mõjutavad looduslikud tingimused taimede välimust, millised kohastumused taimedel on ellujäämiseks vajalikud, kuidas taimed paljunevad, kes neid tolmeldavad ja kui vanaks ning suureks nad kasvavad. Kasvuhoonetes kasvab mitmeid troopilisi ja lähistroopilisi tarbetaimi (papüürus, kohvipuu, kakaopuu, papaia, eukalüpt jpt), põnevaid toataimi (sugalill, tiigerlehik, jamaika rotisaba jpt) ning arvatavasti ei jäta kedagi ükskõikseks orhideede lummav ilu.\nAvamaa-kollektsioonides on kevadised pilgupüüdjad mitmesugused sibultaimed (hüatsindid, koerahambad, tulbid jt) ja värviküllane alpinaarium. Suvel meelitavad külastajaid rohkem roosid, liiliad, astilbed, päevaliiliad ja teised püsikud. Tarbetaimede aias tehakse tutvust maitse- ja ravimtaimedega. Arboreetum pakub avastamisrõõmu igal aastaajal: kevadel ennekõike sirelid ja rododendronid, vaimustavad on kirevates sügisvärvides puud-põõsad ning igihaljad okaspuud kutsuvad end vaatama isegi talvel.\nEkskursiooni kestus: 45 min kuni 1 tund\nGrupi suurus:25 inimest\nEkskursioonid toimuvad iga päev. Vajalik on eelregistreerimine vähemalt kolm tööpäeva enne ekskursiooni algust telefonil 606 2666 või e-posti aadressil: ekskursioon@botaanikaaed.ee\nAudiogiid aitab külastajatel nii kasvuhoonetes, avamaal kui ka looduse-õpperadadel põhjalikumalt tutvuda huvitavamate taimedega, taimerühmadega või ka looduslike ning poollooduslike kooslustega Pirita jõeoru maastikukaitsealal kas eesti, vene, inglise või soome keeles. Kasvuhoonetes ja avamaal on audiogiidis kajastatud taimed või taimerühmad märgitud punaste sildikestega, looduse-õpperajal on audiogiidi tähised teabetahvlitel. Audiogiidi tekstid kirjutas Urmas Laansoo, ka luges tema need sisse eesti keeles. Teistes keeltes lugesid tekste sisse neid keeli emakeelena valdavad inimesed. Audioprogrammi pikkus ühes keeles on ligikaudu 3 tundi (1 tund kasvuhoonetes, 1 tund avamaal, 1 tund looduse-õpperadadel), korraga saavad audiogiidi laenutada 50 külastajat.\nAudiogiidi koos marsruudiskeemidega saab laenutada kassast tasuta, kuid allkirja vastu. Audiogiidi kasutus on väga lihtne, aparaadid sobivad ka vaegnägijatele ja –kuuljatele (audiogiidiga ühendatavad kõrvaklapid peaksid küll külastajal endal kaasas olema). Kassapidaja sisestab audiogiidis 3-numbrilise koodi vastavalt soovitud keelele, ka kasutusjuhendi saab soovi korral kassast erinevates keeltes kaasa.\nAudiogiidi tegemist toetas rahaliselt SA Keskkonnainvesteeringute Keskus. Projekti käigus valmis ka Tallinna botaanikaaeda tutvustav lühifilm.\nIgas keeles kokku ligikaudu 3 tundi (1 tund kasvuhoonetes, 1 tund avamaal ja tund looduse-õpperajal).\nVõimalik laenutada allkirja vastu kassast tasuta.\nVõimalik kasutada ka kõrvaklappidega, kuid need peavad külastajal endal kaasas olema.\nTallinna botaanikaaed on rajanud Pirita jõeoru maastikukaitsealale kaks looduse-õpperada pikkusega kokku üle 6 km.\nLooduse-õpperada, mis läbib 15 erinevat maastikuvormi ning kasvukohatüüpi, näiteks kuiva pärisaruniitu, salumännikut, sõnajalgade orgu, tamme-segametsa, sooraua leiukohta, aga ka rabastunud männikut, kaasikut, lepikut, on 3,9 km pikk. Osa looduse-õpperajast asub botaanikaaeda ümbritseva tara sees, sellega tutvumiseks peab suvehooajal lunastama botaanikaaia pääsme. Sügistalvisel ja varakevadisel ajal on õpperaja külastamine tasuta.\nKloostrimetsa soo õpperada asub kogu ulatuses väljaspool botaanikaaia territooriumi ümbritsevat tara, on 2,5 km pikk ning läbib 7 teabetahvlitega varustatud punkti. Tänaseks on inimtegevus kunagist Kloostrimetsa sood suuresti kahjustanud ning sellest on kujunenud mustika-kõdusoomännik.\nMõlema õpperaja kohta on võimalik kassast tasuta saada trükis eesti, vene, inglise või soome keeles. Õpperadadel saab kasutada ka audiogiidi.\nTallinna Botaanikaaia Sõprade Seltsi üritused 2016\n27.01.2016 – Koolitus „Taimekaitse toalilledele“. Pille Hermann, TBA taimekaitsetöötaja\n17.02. 2016 – Ettekandekoosolek „Eksootilised toidutaimed II“. Krista Kaur, TBA metoodik\n27.03. 2016 – Aasta aruandekoosolek. TBASS juhatus\n20.04.2016 – Ettekandekoosolek „ Põnevad magnooliad“. Anu Kaur, TBA dendroloog\n08.05.2016 – Kevadised talgud botaanikaaias. H. Tamm, TBASS juhatus\n25.05.2016 – Priimulad koduaias. Epp Järv, TBASS juhatus\n12.06.2016 – Õppematk Helsingi botaanikaaeda ja Haaga rododendroniparki. H. Tamm\nSeltsi üldkoosolekul 09.04.2014 otsustati liikmemaksu suuruseks aastas 10 EUR ja sisseastumismaksuks 5 EUR.\nPalume tasuda seltsi kontole EE412200221013487842 (nimi + liikmemaks 2016) ning pileti väljastamiseks teatada heiki.tamm.001@ut.ee või helistada 510 2085. Pileti saab kätte koosolekul või botaanikaaia kassast.\nSeltsi tegevuse mitmekesistamiseks palume saata ettepanekud juhatusele heiki.tamm.001@ut.ee.\nTule korralda botaanikaaias:\nVõimalusi on teisigi – tulge ja tutvuge.\nRuumidega tutvumiseks ja broneerimiseks palun helistage 606 2668 või tellimus[ät]botaanikaaed.ee\nTallinna Botaanikaaed pakub võimalust korraldada endale elu meeldejäävaim päev – abielu sõlmimine ja pulmapidu maalilises looduses või troopiliste taimede keskel. Teil on võimalik oma elu kõige tähtsam hetk tuua traditsionaalsest perekonnaseisuametist välja õiterohkesse rosaariumisse, lõhnavale sireliplatsile ja isegi palmide alla. Võimalusi on hulgaliselt veel teisigi – tulge ja tutvuge oma silmaga!\nSõltuvalt aastaajast ja teie soovist saate valida mitme pulmapaketi vahel:\nAbielu registreerimine subtroopikas asuvas Hiina teemajas\nAbielu registreerimine Palmisaalis koos vastuvõtuga\nAbielu registreerimine avamaal\nHinnad sisaldavad registreerimislauda, laudlina ning pildistamise õigust.\nPulmad Eesti troopikas\nAbielu registreerimine koos püstijalavastuvõtuga Palmimajas. Lisaks pidulikule tseremooniale saate kahe tunni jooksul võtta vastu õnnitlusi ja kostitada oma kalleid külalisi.\nRoosiline abielu registreerimine\nNendele, kes soovivad registreerida oma abielu romantiliselt omapärases kohas, pakume selleks botaanikaaia rosaariumi.\nPruutpaaril on õigus siseneda pulmaautoga Tallinna Botaanikaaia territooriumile kooskõlastatult müügiosakonna töötajaga (pulmarongi autodel palume parkida parkimisplatsile).\nTÄHELEPANU! Paketi hinna sees on ruumi ja/või piknikuplatsi rent, pildistamisõigus. Kõik muud teenused, s.h. toitlustamine on lisatasu eest.\nLisainfo ja broneerimine: tel. 606 2668, e-post: tellimus@botaanikaaed.ee\nPakume teile võimalust pidada piknik Eesti kõige ainulaadsemas ja liigirohkemas looduses. Saate valida erineva suuruse ja taimestikuga piknikuplatsi:\n“Rododendron” (20×15 m) – paikneb TBA administratiivhoonest kagus kanarbikuliste kollektsiooni taimede vahel. Kõige tuntumad haljastuses kasutatavad taimed on põõsakujulised rododendronid, mille peamine õitseaeg on maist juuni lõpuni. Platsi serva jäävad heitlehised Schlippenbachi, kleepuva, roosa, kollase ja jaapani rododendroni rühmad. Vaated avanevad lisaks põõsarühmadele, tiigile ja puisniiduilmelisele tammikule.\n“Sirel” (35×17 m) – põhjast ja läänest piirab ala kuusehekk, idast ja lõunast sirelite rühmad. Sirelite õitsemisaeg on maist juuni lõpuni. Platsi vaated avanevad sirelitele, kuuskedele ja “okaspuude” tiigile.\n“Õunaaed” (60x30m ) – paikneb kiviktaimlast lääne pool. Põhjast piiravad ala elupuuheki tagused sibultaimede, suvelillede, tarbetaimede ja kõrreliste kollektsioonid, läänest viirpuud ja lõunast saared. Vaated avanevad eelnimetatud kollektsioonidele ja mägitaimede kollektsioonile (kiviktaimlale) ning kaugemal idas ka okaspuudele.\n“Lõhmuse” (140×70 m) – ala piiravad põhjast kirsipuud ja ploomipuud, idast enelad ja pärnad, läänest robiiniad ja läätspuud ning teised liblikõielised. Vaated avanevad nimetatud taimerühmadele ja kirdes kauguses õunapuudele ja palmimajale.\n“Lehis” (85×35 m) – paikneb “okaspuu” tiigi ja “tammede” tiigi vahel. Vaated avanevad üle tiigi kuuskedele ja kadakatele, lähiümbruse lehistele ja kaugemal mägitaimede kollektsioonile (kiviktaimlale).\n“Alpinaarium” (50×30 m) – paikneb mägitaimede kollektsioonist lõunas ja idas. Kirdest piiravad ala sirelid, idast kadakad ja kuused, lõunas paikneb asfaldiga kaetud “väike” ringtee ja üle selle “okaspuu” tiik, edelas paikneb lehiste rühm. Pikad vaated avanevad lõunasse “okaspuude” tiigile ja lehiste rühmadele; lähivaated piirnevatele kollektsioonidele.\nHea botaanikaaia külastaja!\nTallinna botaanikaaias on Sul aasta ringi võimalus tutvuda mitmes kliimavöötmes maailma eri paigus kasvavate taimedega. Pakume Sulle head võimalust tundma õppida maailma erinevates loodusvööndites kasvavaid taimi ja nautida kaunist maastikku Pirita jõeoru maastikukaitsealal, kui oled nõus lugu pidama meie külastusreeglitest.\n1. Territooriumil ja taimekollektsioonides\nBotaanikaaias orienteerumiseks järgi viitasid;\nSisenemisel osta kassast pilet ning säilita see külastusaja lõpuni;\nHoia oma lastel (õpilastel) silma peal;\nKüsimuste ja probleemidega pöördu julgelt meie töötajate poole;\nOma muljed, soovid ja märkused kirjuta külalalisteraamatusse;\nJärgi üldise heakorra nõudeid;\nLiigu rahulikult, sest taimede vahel jooksmisega sead ohtu taimed ja iseenda;\nTaimi ja näituse eksponaate vaata silmade, mitte kätega;\nMahavarisenud seemnete, viljade ja lehtede korjamiseks küsi luba meie töötajatelt;\nBotaanikaaias võib kommertseesmärgil pildistada, filmida ja maalida vastavalt kehtestatud hinnakirjale;\nTaimede korjamine ja puude otsa ronimine ei ole meie territooriumil lubatud;\nBotaanikaaia territooriumil asuvates veekogudes ei ole lubatud kalastada ega supelda;\nBotaanikaaia territooriumil ei päevitata;\nLõkke ja ilutulestiku tegemine ei ole botaanikaaia territooriumil lubatud;\nMeie territooriumil ei sõideta auto, mootorratta, jalgratta, rula ega rulluiskudega;\nLemmikloomadega meie territooriumil ei käida;\nPrügi pannakse prügikasti.\n2. Ürituste korraldamisel\nRuumide kasutamise aeg ja otstarve kooskõlastatakse müügiosakonnaga;\nPikniku pidamine on botaanikaaia territooriumil tasuline, piknikuplats renditakse müügiosakonna kaudu;\nRuumide ja piknikuplatside kasutaja vastutab ürituse toimumise ajal täielikult ja tingimusteta sealse heakorra ja vara (k.a. taimede) säilimise eest;\nÜrituse korraldaja järgib kõiki botaanikaaia külastajale kehtestatud reegleid.\n* Botaanikaaia ruumides ei suitsetata!\n* Garderoob Palmimajas on valveta!\nProjektid Keskkonnainvesteeringute Keskuse toetusel\n* Tallinna Botaanikaaia raamatukogu ja loodusteaduslike kogude arendamine ning sellega seotud andmebaaside täiendamine\nKeskkonnainvesteeringute Keskuse (KIK) toel, projekti nr 6371 „Tallinna Botaanikaaia loodusteaduslike kogude ja raamatukogu arendamine ja sellega seotud andmebaaside täiendamine” raames on Tallinna botaanikaaia (TBA) raamatukogu 2015.a. liidetud veebipõhise raamatukogude infosüsteemiga URRAM. Seeläbi on avalikuks muudetud siin leiduvate säilikute andmebaas nii et lugejatel on võimalik TBA raamatukogu säilikutega tutvuda internetileheküljel www.lugeja.ee.\nSama KIKi projekti raames tehti TBA herbaariumis foto- ja digiteerimistöid. Koostöös Tartu Ülikooli loodusmuuseumiga on herbaareksemplaride fotod lisatud ka loodusteaduslikku andmebaasi eElurikkus: http://elurikkus.ut.ee/\nTBA herbaarium on üks Eesti suurematest herbaarkogudest Tartu Ülikooli, Eesti Maaülikooli ja Tallinna loodusmuuseumi herbaarkogude järel. TBA herbaarium koosneb rohkem kui 80 000 herbaareksemplarist. Kogus on roht- ja puittaimi, samblaid, pisiseeni ja lihheniseerunud seeni, aga ka vilju, käbisid ja puitusid. Herbaariumite üleilmses andmebaasis registreeriti TBA herbaarium (rahvusvahelise lühendiga TALL) 1962. a.: http://sciweb.nybg.org/science2/IndexHerbariorum.asp\n*2015. aastal Keskkonnainvesteeringute Keskuse (KIK) poolt rahastatud projekt:\n„Põhja-raunjala ja ida-kiviürdi ex situ säilitamine liigikaitse eesmärgil Tallinna Botaanikaaias jätkuprojekt.“\nKIK toetas kunstliku kasvukoha rajamist kaitsealustele taimeliikidele ning seadmete ostu haruldaste kaitsealuste taimeliikide uurimiseks ja paljundamiseks. Kunstliku kasvukoha rajamistööd teostas Kivikaru OÜ.


Värvikeskus - ACC süsteem\nKui räägime värvitoonist, siis on esmatähtsad kolm parameetrit.\n- Värvitoon näitab värvuse põhiolemust, nt punane, oranž, violetne.\n- Küllastus iseloomustab selle tooni intensiivsust-kontrastsust .\n- Heledus näitab kui hele või tume on antud värvitoon.\nNeed kolm parameetrit, VÄRVITOON, KÜLLASTUS, HELEDUS, moodustavad ACC süsteemi põhialused. ACC süsteem on rahvusvaheliselt aktsepteeritud kui üks täpsemaid ja lihtsalt mõistetavamaid värvikodeerimissüsteeme.\nSüsteemi saab vaadelda silindri kolmemõõtmelises mudeli abil, milles värvitoonid paiknevad vastavalt nendele kolmele parameetrile.\nVärvitoon on omadus, mis annab värvusele tema koha spektris: punane, oranž, kollane, roheline, sinine, indigo, violett, nagu vikerkaares. Kuna värvitoonid vähehaaval segunevad, nt tumesinine läbi indigo ja violetse läheb sujuvalt üle punaseks, kujutab värvitooni kõige paremini katkematu värvispektriga värviring.\nRing on jagatud 24 sektoriks, mis on tähistatud tähestiku tähega A-Z. Iga sektor on omakorda jagatud 10 väiksemaks sektoriks ning tähistatakse numbritega 0-9. See võimaldab valida 240 erineva tooni vahel.\nKüllastus iseloomustab selle tooni intensiivsust-kontrastsust.\nMida intensiivsem on värvitoon seda suurem on küllastus. Mida vähem on värv küllastunud, seda tuhmim - hallim näeb ta välja. Tuhmid värvitoonid asuvad silindri keskel, küllastunud toonid aga silindri servas. Küllastuse astet määratakse kaugusega silindri teljest kuni selle servani ja väljendatakse numbriskaalal 00-99.\nKõik värvid varieeruvad heledast tumedani. Selle muutuse määr ongi ACC süsteemi kolmas parameeter. Heledad toonid paiknevad silindri ülaosas. Heledusaste sõltub sellest, kui kaugel asub värvitoon teljest (00-99). Väikseima heledusastmega 00 on musta värvi kood, suurima heledusastmega valge värvi kood on 99.\nVastavalt oma kohale süsteemis määratakse igale toonile kood, mis kajastab kõigepealt värvitooni, seejärel küllastust ja lõpuks heledust.\nNäiteks G8.40.60 tähendab, et värv asub rohelise sektoris (G8), on keskmise küllastusega (40) ja küllalt suure heledusega (60).\nNäiteks A0.10.80 on hele toon punases sektoris A0, väikse küllastusega (10) ja suure heledusega (80).\nD6.30.20 on tume värvitoon oranžis sektoris D6, keskmise küllastusega (30) ja väikse heledusega (20).\nNäiteks Y0.30.30 on keskmise heledusega (30) ja suurima võimaliku küllastusega toon violetses sektoris Y0.\nSilindri keskteljel asuvaid halle toone, millel puudub küllastus, ei ole võimalik samamoodi kodeerida. Sellest tulenevalt on kasutusele võetud tähekombinatsioon ON.\nAbsoluutselt hallil puudub küllastus, küllastusaste on 00 ja neid tähistatakse ON. Näiteks ON.00.50.\nOsad hallikad toonid omavad mingit toonivarjundit. Neid tähistatakse toonisektori tähega pluss täht N. Küllastusaste on nendel tavaliselt väga väike, tavaliselt 01 või 02. GN.01.80 on roheka varjundiga hall.


Lemmikule - Kingikontor\nAvaleht » Lemmikule\nKiikhobune Polly - Hall koer (laos)\nLED helkur lemmikule\nKergesti ja kindlalt kinnitatav LED helkur tagab sinule ja su lapsele tuevalise teekonna. Erinevad värvitoonid. ..\nKergesti ja kindlalt kinnitatav LED helkur tagab sinule ja su lap..\nErinevad värvitoonid, mõõdud: 32 x 22 x 11cm, võimalik tellida ka teisi mõõte, iga suurusega lisnadub hinnale +7€ ..\nErinevad värvitoonid, mõõdud: 32 x 22 x 11cm, võimalik tellida ka..\nKoera magamisase (laos)\nMõõdud 48x44x42cm, värvus punane ..\nLED kaelarihm lemmikule (laos)\nErinevad värvid: must, sinine, punane ja roosa. Töötab 2x CR2016 patareiga (komplektis), laius 2,5cm, pikkus 40-48cm. Aitab lemmikut öösel paremini märgata. Laos olemas 2 roosat, 1 punane, 1 roheline, 2 musta ..\nErinevad värvid: must, sinine, punane ja roosa. Töötab 2x CR2016&..


Toitlustajad ütlevad, et need on toidud, mille pulmakülalised lõpetavad alati esimesena - Wedding ceremony & reception 2020\nToitlustajad ütlevad, et need on toidud, mille pulmakülalised lõpetavad alati esimesena\nSuurepärane toit on see, mis viib pulma lõbusast unustamatuks. Õnneks on mõned selged võitjad, tänu millele on inimeste südameid kõhu kaudu võita lihtne. Tagamaks, et teie menüü on virnastatud just seda tüüpi suurtest päevahindadest, mida külalised kõige rohkem armastavad, palusime kogenud toitlustajatel jagada menüüpakkumisi, mis valmivad alati esimesena. Mis tahes nende pulmamenüü võimaluste puhul on teie pere ja sõbrad kindlasti rõõmsad.\nSEOTUD: SIIN KUIDAS VALIDA KÕIGE PÕHJALIKUMAD PÖÖRDISÖÖD\nKui soovite, et teie külalised sööksid kokteilitunni eelroogi? Siis ütleb Bartleby & Sage asutaja ja loovjuht Leslie Nilsson, et pangu see lusikale. Midagi väikeste lusikate hammustustest (eriti kui riist ise on söödav) kõneleb tõesti kohalolijaid. Mõnede tema lemmikute hulka kuuluvad pistmine maisi-laimilusikale, mac ja juust Parmesani pipramaisi lusikale ning s'mores šokolaadilusikale. Pakkumisteta pakutavate võimaluste osas osutab Nilsson suppidele ja riisipaberi kevadrullidele. "Inimesed eelistavad lihtsalt pelmeene või dekadentlikumaid võimalusi, näiteks praetud kevadrulle," selgitab ta.\nKui otsite klassikaid talu värskelt, on Saltbox Köögi omanikul ja peakokal Ben Elliottil suurimad hittide album, mis paneb teid unustama. "Päris palju armastavad kõik klassikalist BLT," selgitab ta. "Võtke tuttav, lohutav ja maitsev ese, nagu näiteks BLT, ja tehke sellest hammustuse suurus. Ma tunnen, et see lisab menüüsse või sündmusele mängulisuse elemendi." Sealt osutab Elliott teistele loomingulistele kokkutulekutele, kasutades hooajalisi puu- ja köögivilju, mis tõmbavad külalised silma, nagu näiteks värvikas maasika kitsejuustukrõpsud või üksikud crudité tassid.\n"Vaieldamatult on meie kõige populaarsem eelroog soja ja wasabi aioliga wontonil suletud ahi," ütleb Lake Tahoe Cateringi omanik Misty Sparrow. Esikolmikust ümardades hõlmab ta ka suurepäraseid varrasid ja krabikooke, kuna hammustused on külalistele kõige vastupandamatud.


MM-i kvalifikatsioon | Tonybet Blog\nHome › MM-i kvalifikatsioon\nPortugal või Rootsi?\nVaatame kahasse värske Eesti meistermeeskonna peatreeneri Marko Kristaliga reedeste play offide esimesi mänge.\nPlay off or not to play off\nJärgmisel suvel Brasiilias toimuvale MM-ile on Euroopa alagruppidest tugevamad juba pääsu kindlustanud. Enne teisipäeval toimuvaid viimaseid voore on aga paaris alagrupis seis nii põnev nagu seda ei ole olnud pikkade aastate jooksul.\nPõneva seisuga H gruppis otsitakse lahendust\nEllujäämismäng mõlema meeskonna jaoks, kuid eriti just Poola vajab siit mängust kindlasti võitu, et säilitada lootus Brasiiliasse jõudmiseks järgmisel aastal.


Rootsi tolliamet müüb alkoholi\nStockholmi tolliladudes seisab ligi 200 000 liitrit konfiskeeritud alkholi, mille hoidmine ja töötlemine läheks nii kalliks, et Rootsi toll on otsustanud selle maha müüa ja saanud juba mitu pakkumust.\nRootsi toll konfiskeeris eelmise aasta jooksul 470 000 liitrit alkoholi, mis on kuus korda rohkem kui kolme eelnenud aasta jooksul kokku. Selle alkoholikoguse laos hoidmise kulud ulatuvad ligi kahe miljoni Eesti kroonini.\nPraegu seisab Stockholmi tolliladudes 200 000 liitrit ebaseaduslikku alkoholi. Selle ümbertöötlemise kulud läheksid väga suureks. Pudeleid puruks peksta ei tasu, sest klaasikilde on raske ümber töödelda. Panna inimesed tuhandeid pudeleid lahti korkima, seda ei pidanud toll teostatavaks.\nKaalunud kõiki argumente, otsustas Rootsi tolliamet konfiskeeritud alkoholi maha müüa. Kuna müüa saab ainult Euroopa Liitu mittekuuluvasse riiki, siis on tulnud juba paar pakkumust endise idabloki riikidest. SD


SELJAKOTT, (MILITAAR), müük, kuulutus 61709852 - Kuldne Börs\nID: 61709852, muudetud 21:29 06.01.2019\ntumeroheline armee seljakott, metallist seljaraamiga, mahutavus 55L,hea niiskuskindlus ,naturaalnahast rihmad metallpannaldega,niiskuskindel tugev materjal,mugav kanda, taga keskel tasku 5L, mõlemalpool külgedel piklikud taskud 3L-2 tk , katmikklapis samuti tasku ca2L. Kõigil taskutel nailonist sisevoodrist taskukõrgendus. Taskud suletavad rihmadega. Väga lollikindel seljakott. Teeb silmad ette poes müüdavatele nn. "militaar"seljakottidele.


Tracey Edmonds jagab fotot oma & Babyface'i pojaga, kes näeb välja oma emast pikem - Muud\nTeleprodutsent ja ärinaine Tracey Edmonds asus Instagrami, et poseerida koos oma ja Babyface'i poja Dylaniga. Tracey näitas ka verstaposti, mille Dylan ületas.\nR&B legend Kenneth “Babyface” Edmonds võib tänapäeval küll madalat profiili hoida, kuid tema sarnasus on kirjutatud kogu tema nooremas pojas Dylanis.\nHELLO NÄDALA! See on suvine Fam! Teeme midagi sellist, mida meile täna meeldib teha !! Positiivne meeleolu ja positiivsed vibratsioonid = positiivne elu! ARMASTUSE ja õnnelike vibude saatmine! Vaadake sel nädalavahetusel AlrightNow.com-i. Käivitasime just oma #alrightersi eelised! Tellige tasuta ja saate allahindlusi söögikohtade väljasõitude, reisimise, fitnessi ja ROHKEM !! #alrightnow #alrighters #cleanliving #antiaging #healthwellness # 528hz\nPostitus, mida jagas Tracey Edmonds (@traceyeedmonds) 30. juunil 2018 kell 9:23 PDT\nAllpool leitud fotol lohistas Tracey poja ümber käe, kes nägi temast pikem välja. Armas ema, kes oli riietunud jaheda ilmaga pika kasukaga, mida kanti üle valge topi. “Soul Food” tootja kandis ka laia vööga teksaseid.\nDylan nägi välja ka juhuslik - kapuutsiga dressipluus, helesinised teksad ja pikk mantel. Tema õlgadel olid näha ka seljakoti rihmad.\nArmastage üksteist ja hoidke alati naeratust. #TenderLover CC tagastamine: @flyjocktomjoyner #TJMShow\nPostitus, mida jagas Kenny Edmonds (@babyface) 11. detsembril 2015 kell 13.58 PST\nTracey, 51, teavitas uhkelt oma jälgijaid:\n„Head esmaspäeva Fam! Ei suuda uskuda, et see aeg on juba käes! Mu “pisike” on kohe lendamas! Räägime Dylaniga täna meie New Yorgi kolledžituuril! ”\nSee tundus alles eile, kui tõsieluseriaalist “Deioni perekonna mänguraamat” ilmus palju noorem Dylan. Saade põhines Tracey ja tema praeguse poiss-sõbra Deion Sandersi elul.\nTundus, nagu oleksime „MAAILMA ÜLES”, kui uurisin täna ühte maailma SEITSMEST WONDIST: #MachuPicchu koos Dylani ja Brandoniga! Unistasin selle mälestuse jagamist oma poegadega väga pikka aega ja see tõi mind pisarateni! Aitäh jumalale kauni energia eest seal ja unustamatu päeva eest! #familylove #edmondsfamilyvacay #peru #welovesouthamerica #alrightnow # 528hz\nPostitus, mida jagas Tracey Edmonds (@traceyeedmonds) 14. juulil 2018 kell 18:16 PDT\n2005. aastal Traceyga lahku läinud Babyface oli Opravale varem avanud oma tunded suhte kohta. Grammy võitja paljastas üks asi, mida Sanders tema heakskiidu saamiseks tegi.\n“Deion on hea tüüp ... Deion tegi minu jaoks ühte asja… mis oli minu arvates maailma kõige klassilisem asi. Kui ta mulle helistas ja ütles, et ei taha minu lastega kohtuda enne, kui ta minuga maha istub, siis ta tahtis mind enne lastega kohtumist teada saada ... ma olin. Tracy on perekond, nii et ma tahan teha kindel, et ta on hea. ”\nHei #Peru !! Näeme teid !! Äsja saabusime ja oleme oma seikluseks valmis! Ja nii õnnelik oli kogu meie pagas! Lähme!! Vaadake tähelepanu #machupicchu #nazcalines ja palju muud ... Siit me tuleme! #edmondsfamilyvacay #southamericaedition #Dylan #Brandon #summerlove väljasaatmine #Cusco #Peru !! # alrightnow #escapes # 528hz vaadake meie reisi Instastories!\nPostitus, mida jagas Tracey Edmonds (@traceyeedmonds) 12. juulil 2018 kell 4:45 PDT\n59-aastane Babyface tegi šokeeriva avalduse ka oma 13-aastase abielu Tracey kohta.\n'Reaalsus on see, et oli olemas seos, mida tegelikult polnud,' ütles 'And Our Feelings' laulja. „Me armastasime üksteist, kuid me polnud tegelikult üksteisesse armunud. See oli pigem idee, et see laguneb ja et ma hoian oma pilti sellest, mis ma arvasin end olevat ... Ma ei tunne, nagu oleksime pidanud igavesti koos olema. '\nTracey ja Babyface kohtusid 1990. aastal, kui ta kuulas üles oma video 'Whip Appeal' muusikavideot. Vaatamata avalikkuse süüdistusele Traceyle kullakaevajana, abiellus paar 1992. aastal.\nHead esmaspäeva Fam! Ei suuda uskuda, et see aeg on juba käes! Mu “pisike” on kohe lendamas! Räägime Dylaniga täna meie New Yorgi kolledžituuril! Kontrollige #NYU ja #saralawrence! Vabandage #redeyeandmistydayhair! Saatmine #mondaylove! #kõikselt\nPostitus, mida jagas Tracey Edmonds (@traceyeedmonds) 8. oktoobril 2018 kell 9:23 PDT\nNeid on kaks pojad, Dylan ja tema vanem vend Brandon.\nTracey oli 2008. aastal lühiajaliselt abielus ka näitleja ja koomiku Eddie Murphyga.\nelizabeth montgomery surmafotod\non todd chrisley abielulahutuse saamine


Indigoaalane: Minu maa\nPrantsusmaa presidendiks pürgiv Melenchon andis teada, et Euroopas on viimane aeg vaadata üle riikide piirid. Ja et kui Venemaa peaks ründama Balti riike, siis ei peaks Prantsusmaa asi küll olema sellise jamaga tegeleda.\nMa ei maganud pea terve öö. Planeerisin kaevikuid ja juurdlesin, kust võiks saada lahinguvarustust. Lõpuks jäin magama. Ja ärgates sain aru, et lahingut ei pruugigi tulla. Et ei olegi kedagi, kellega nö võidelda, keda tulistada või kelle rongide alla pomme visata.\nPiisab, kui EL lagunemisel istuvad mingid onukesed kokku ja lihtsalt jagavad meid ära. et üks riik jääb ühe valitsemise alla ja teine teise alla.\nJa edasi läheb, nagu seriaalis Okupatsioon.\nMis me hakkame neid ärritama; ärge olge sellised natsionalistid; ei ole vaja konflikte õhutada, saage aru, nii on kõigile parem, kui maailmas on rahu; ja kas meil oli siis nõukaajal nii halb elada...\nsaage juba minevikust üle; kas peab iga jumala aasta rääkima küüditamistest ja okupatsioonist..\nKui palju on neid kaasmaalasi, eestimaalasi, meie inimesi, kes on tegelikult Meie Inimesed.\nVabandan, kui ma pole märganud, aga ma ei tea, et ükski Eesti poliitik oleks sellele väljaütlemisele reageerinud. Loodetavasti jagub neil selgroogu, et kui juba, siis juba. Ja läheks näiteks siis juba tagasi aastasse 911, ja taastaks piirid ja õigused selle aja järgi.\nTänaseks on selge, et see tüüp teise vooru ei saanud. Aga mind hirmutab, et täna, 21. sajandil, Lääne- Euroopas on reaalselt olemas inimesed, kes niimoodi arvavad. Kas keegi oskab öelda, miks ei saa mõned inimesed elada lihtsalt rahus. Kehtesta omal maal kasvõi šariaat, aga jäta teised rahule.\nSel nädalal saab 10 aastat. Kas vahepeal on midagi muutunud?\nMinu ring- ja ümbruskonnas ei ole mitte midagi muutunud. Ma suhtlen endiselt oma kodumaal võõrkeeles. Ma saan endiselt venekeelseid müügikõnesid. Meie ettevõttesse tulevad endiselt tööotsijad küsimusega "ega ma ometi eesti keelt oskama ei pea". Ma saan suheldes aru, et elame täiesti erinevates meediaruumides.\nMina ei usalda paljusid neist endiselt.\nPildid on tehtud 2007 aastal päev hiljem Tallinnas ja reklaamid kopeeritud tolleaegsest sotsiaalmeediast.\nSama teema: ajaloo ilu , Eesti Asi , meedia ja telesaated , Rahvaste Sõpruse Klubi\nKaur 24. aprill 2017 09:56\nEh mis? Selle nimi on poliitika ja jah, seda tehakse ja ei, meie ei tee, meile tehakse. Ja see on normaalne. Maailm muutub, piirid muutuvad, mõni rahvus kaob ja mõni tekib juurde. Ja see, kuidas kaduva rahva poliitikud enne kadumist reageerisid, ei... ei loe.\nHetke seis - et Prantsusmaa peaks muretsema Balti konfliktide pärast - on pigem imelik.\nKakskeelseid riike on samuti ilm täis ja seegi on norm.\nMind pani mõtlema üks Kristina Kallase loeng eelmisel sügisel. (Narva kolledži direktor ja eestivene asjade ekspert.) Ta küsis, mis oleks hinne eesti ja vene rahvuste lõimumisele. Publik - kolm miinus! Kaks! Null! Täiesti perses noh! KK kinnitas, et üldiselt nii arvatakse jah. Aga tema hindaks - viis miinus. Ja siis põhjendas. Ja kuulajaid jäid uskuma.\nMeil on läinud siiani super hästi, ehk läheb edasi ka. Aga maailma-ajaloo mõttes oleme me täielik kurioosum. Ei tasu pahandada ega plahvatada, kui keegi või miski sellele tähelepanu juhib.\nKaur 24. aprill 2017 09:57\n(vbl oli 5- asemel 4+, aga vahet pole.)\nKK 24. aprill 2017 11:26\nRäägi ka nendest põhjendustest?\nMa arvasin kuni selle aprillini tookord, et meil ongi kõik hästi. Tookord ikka sain korraliku shoki.\nJa I.-le, hea teada, et ma pole ainus, kes üle mõtleb FRA valimiste teemal. Miski pole igavene, seda muidugi aga reaalselt mina küll ei taha sel ajal elada kui jamaks läheb. Ei taha ja kõik.\nIndigoaalane 24. aprill 2017 17:48\nNo just. Sellest ma kirjutangi. Inimesed ei hooli. Kes läheks mujale. Kes ütleb, et ah igal ajal saab elatud ja kes ütleb , et see on paratamatu. Uus aeg.\nMa ei taha mingitel tingimustel Vene mis iganes kujul impeeriumis elada. Ei taha.\nKaur 24. aprill 2017 21:45\nAga miks? Impeeriumid on reaalsus. See, et suured riigid inkorporeerivad väikesed rahvused endasse, tundub olema poliitiline paratamatus. Igasugused muud liit- ja föderaal-riigid ka. See ei pea paratamatult tähendama väikese rahvuse ärasulatamist ja hukku, aga muidugi võib.\nNii et miks? Ja mis mõttes "mis tahes tingimustel"? Autonoomia, kultuuriautonoomia - kõik on võimalik. Meil valitses ju aastasadu Balti erikord, ajalooline näide on olemas. Rahvuskultuuri mõttes on omariiklus ideaalne variant, aga angloameerika kultuur tuleb niisuguse hooga peale (kogu maailmale), et seda pole kauaks niikuinii.\nEt miks sa nii resoluutselt ütled, et pole Vene impeeriumiga nõus?\nKK 25. aprill 2017 14:35\nRepressioonid, vägivald, tagakiusamised. Loogish ju!\nMa küll ei tea, mida I. teeb igapäevatööks aga mul on jäänud mulje, et rahvusvaheline tegevus. Mul ka. Meiesugused saadetaks otse "tapale". Ma ei talu mitte mingisugust vägivalda, mitte mingis vormis. Harva kui ma nii resoluutne olen aga vot selles asjas ma olen.\nJa enne erikordi ja autonoomiat on alati kaos ning me kõik teame, mida nn sõjaväeline kaos tähendab. EI.\nSamas ma olen patrioot, ma ei läheks siit kuskile ja arvestades maailma, polegi nagu kuskile minna. Igal pool on jamad...\nKaur 25. aprill 2017 14:51\nVene Föderatsioonis ei ole rahvusvahelist tegevust või? Ma olen korduvalt käinud väga rahvusvahelise ettevõtte Moskva (Zelenogradi) kontoris komandeeringus - räägiti ja kirjutati inglise keeles, kedagi ei saadetud tapale.\nnotsu 25. aprill 2017 16:47\nTõlkija professionaalne kretinism lööb välja: minu arust kasutate te "mis tahes tingimustel" eri tähenduses. Kaur kasutab seda sõna otseses mõttes "Mis tahes tingimustel" - sealhulgas näiteks tingimustel, kus ei ole repressioone, tagakiusamisi ja Vene Föderatsioon oleks samavõrd õigusriik kui hüpoteetiline föderaliseerunud EL.\nIndigoaalane ja KK räägivad sellisest Venemaast, nagu see praegu on, ja "mis tahes tingimustel" tähendab siis nähtavasti midagi kitsamat - vbla "mida iganes mulle isiklikult pakutaks" või "isegi kui palgad tõuseksid" vms.\nKaur 25. aprill 2017 17:07\nKaur 25. aprill 2017 17:08\n"Mis tahes tingimustel" ja "sellisena nagu praegu" on ju vastandid, mitte üks ja seesama.\nnotsu 26. aprill 2017 01:25\nKuigi on olemas ka vahevariant - "mis tahes usutavatel tingimustel". "Mis tahes tingimustel, mis reaalses Vene riigis minu eluajal tekkida võiks" näiteks.\nIndigoaalane 26. aprill 2017 19:53\nKaur. Ma ei oska põhjendada. KK kirjutas mitmed aspektid lahti. Aga mul on abstraktsem vastumeelsus. Lihtsalt ei taha. Vahel ei peagi olema põhjust.\nJa mingitel tingimustel. Ma pidasin silmas et vahet pole kas SRÜ, keisririigi kubermang vms ma ei taha olla Vene riigiga ja selle kultuuriruumiga seotud\nKK 27. aprill 2017 11:48\nKomandeeringus käimine on midagi muud ju?\nMa pidasin silmas nt kasvõi seda, mis Krimmis toimus kui väed sisse läksid. Tagakiusamised algasid sisuliselt kohe, lisaks kaos. Kohalik kord enam ei toimi, on nn sõjaväekord, kus kehtib vägevama õigus. Ja arvestades meie lihtrahva iseloomu, läheb kohe kohalikul tasandil arvete klaarimiseks. Kadedusest, kättemaksust jm madalatest eesmärkidest lähtuvalt. Ajalugu on seda ju tõestanud.\nMulle see ei sobi, mul ei ole sellist närvikava lihtsalt. Seda pidasin silmas.\nreet 24. aprill 2017 10:26\nUhh Sind ... Mul hakkas nüüd esmaspäeva hommikul vara paha. Minu isa, kes osales ohvrina kahel küüditamisel (noorteamnestia oli vahepeal, aga siis sai ta 1949. aasta veebruaris 16) ja veetis kokku 14 aastat seitsmes erinevas vangilaagris, sai õudusunenägudest vabaks vast uue vabariigi kolmandal aastal. Kümne aasta taguste sündmuste järel hakkas ta jälle unes kisendama, rääkis ema. Kurioosum või mitte, mina igatsen aega, mil saaks kogu selle Peipsi-taguse ... lihtsalt ära unustada. Nagu me saame igapäevaelus ära unustada, ütleme, Tšiili - et huvitav ja eksootiline, aga meiega eriti tegemist ei tee.\nAnonüümne 24. aprill 2017 10:51\nTuleb nõusutuda Sinuga, mina ka ei usalda neid karvavõrdki.EV on neile vaid ajutine nähtus ja küll derŽaava taas valitsema saab. Vihale ajab see, et 25 aasta jooksul pole EV kehtestatud riigikeelt. Kuula viimases R2 "Olukorrast riigis" lobjaka esinemist pronksiöö kohta, siis mõistad, millist ideoloogiat levitab EV avalik-õiguslik meedia ja mis on nüüdseks nn uus normaalsus. See tekitab minus ka kõhedust.\nLobjakas oli üks selle postituse trigger\nnotsu 24. aprill 2017 11:14\nMélenchon on tavaline Lääne isolatsionist. Mul on hea meel, et neid sai Prantsusmaal teise vooru ainult üks (Le Pen), teoreetiliselt oleks võinud ka halvemini minna.\nA ega eestlased ju kaugemates riikides toimuvasse teisiti suhtu. "Las nad seal klaarivad oma jamasid, mis meil sellega asja."\nMarca 24. aprill 2017 11:19\nHuvitav on see, kui erinev on elu Eesti erinevates otstes. Ma ei mäleta, millal ma viimati kusagil vene keeles suhtlema oleks pidanud, rääkimata umbkeelsete töötajate olemasolust või venekeelsetest müügikõnedest. Niimoodi naiivselt olen ma mitu korda ka näiteks Narvas käinud ja seal kenasti eesti keeles hakkama saanud - minusugusele võib tõesti tunduda, et see lõimumine on väga hästi toiminud ja millest sa ometi räägid...\nIndigoaalane 24. aprill 2017 17:50\nKindlasti ongi konteksti küsimus. Tudengid, intelligents, it inimesed e haritlased on igas riigis ja rahvuses nn meeldivamad ja integreeritumad ja avatumad\nKaur 24. aprill 2017 12:07\nMina kogu aeg suhtlen vene keeles, aga need on sellised vähetähtsad argisuhtlused. Skypes oli mul hulk vene kolleege. Nende suhtlus käis vene-inglise-eesti segakeeles, see oli päris naljakas.\nEesti-vene hinnang on 4+ / 5- just võimalike alternatiivide kontekstis. Me hakkasime 90. algul peale väga hullust seisust. Oleks võinud tekkida autonoone Narva linnriik, võiks olla mistahes rahutused, palju muud. Peale selle õnnetu ja vähemalt osaliselt meie enda indutseeritud pronksiöö pole meil rahutusi, süstemaatilisi kaklusi, rahvuspõhiseid getosid ega muid vihaväljendusi. Me tulime impeeriumist välja väga väga puhalt.\nSee, et mõned inimesed on umbkeelsed, ebalojaalsed, teises inforuumis või teiste poliitiliste eelistustega - see on täiesti tavaline.\nKK 24. aprill 2017 13:28\nEt siis nagu puuduksid tugevad muukeelsed liidrid?\nnotsu 24. aprill 2017 13:39\napropoo, ühe hispaanlasega netis vähemusrahvuste teemal vesteldes tabas teda positiivse üllatusena see, et Eestis ei ole eraldi "venelaste parteid". et meie võime ninaga tõnguda, et nad valivad kõige enam lihtsalt populiste, aga olgem ausad, eks väga paljud eestlased vali neidsamu.\nnii et Keskerakonnas võib näha ka kasu, integreerimise mõttes.\nTT 24. aprill 2017 15:03\nMul pidevalt olnud kahtlus, et Keskerakond tegelikult Kapo eriti õnnestunud projekt, millega venekeelne elanikkond suudetud umbmääraste lubaduste ja korruptsiooniga tegelikust asjade otsustamisest eemal hoida. Kuni viimase ajani ühendas keskerakonna hirm kõiki teisi Eesti parteisid. Nüüd lõpuks valitsuses aga vähemalt seni pole olnud märgata eriliselt eestivaenulike otsuste vastuvõtmist.\nPrantslased saavad ilmselt meie nurga alt vaadates parima võimaliku presidendi. Macroni meeskond olevat kuuldavasti keeldunud andmast intervjuusid Sputnikule ja RT'le põhjendusega, et tegu pole mitte ajakirjanduse vaid riikliku propaganda agentuuridega.\nnotsu 24. aprill 2017 13:18\nLingin siia vahepeal Lotmani artiklit, riivamisi samal teemal:\nIndigoaalane 24. aprill 2017 17:51\nJah ma lugesin seda. Väga hea artikkel.\nKylli 25. aprill 2017 11:07\nTähendab, mina ei saa siiani aru, mille krdi pärast seda õnnetut Aljošat ülepea oli vaja Tõnismäelt minema hakata lohistama? Keda see segas, hull õnnetus küll, et sinna kord aastas paarkend vene penskarit kogunes - nende jaoks oligi pobeda ja vaja tähistada ja täiesti normaalne käitumine ju (ma töötasin aastaid seal Aljoša kõrval enamvähem, nägin päris hästi, millised kohutavad "riiki kukutavad meeleavaldused" seal toimusid).\nJa kui oli NII hirmsasti vaja minema vedada, siis mõelnud enne läbi, mis ja kuidas ja kuidas seda avalikult selgitada - minu jaoks siiani üks idiootsemaid tegusid, millega me valitsus toime on tulnud. Marjustin kusagil ütles selle kohta hästi (ei mäleta, kas kirjalikult või suuliselt), et kogu integratsioon lasti selle otsusega vastu taevast ja seda enam ei taasta - näha on, et ega ei taasta jah.\nSes mõttes ma olen Kauriga täitsa nõus, et pronksiöö oli vähemalt osaliselt meie endi esile kutsutud, mida siis ühelt poolt suunatult ära kasutati ja valdav osa läks lihtsalt massiga kaasa.\nSellest, miks meil ülepea on vaja nii hoolega iseseisvat riiki mängida, ei saa ma üldse aru - välja niikuinii ei tule ju.\nKaur 25. aprill 2017 12:17\nRiik tuleb meil küll üsna hästi välja.\nIsegi erakordselt, ebanormaalselt hästi.\nEesti keel ja kultuur on säilinud, kellegagi relvastatud konfliktis ei ole, kõikvõimalikes headust mõõtvates indeksites (haridus, avalik haldus, ettevõtlus- ja sõnavabadus) oleme pidevalt tipus.\nMe põhiline häda on, et me mõõdame end kas vastu iseennast või samuti ebanormaalselt head Skandinaaviat, leiame aeg-ajalt mõne vea ja siis tegeleme pikalt enesepeksuga. Kõik muu on meil aga hästi.\nVõta praegune mootorratturi-skandaal. Ükski normaalne (st normide mõttes keskmine) ühiskond ei viitsiks selle peale aega kulutada. Pätile päti palk, kahju et raiska maha ei löödud, kõik, järgmine. Meie viitsime pikalt jaurata. Järelikult on meil elu nii hea, et võib.\nKaur 25. aprill 2017 13:08\nJa sammaste eemaldamine tundub samuti olema norm.