Otsus anda Aadu Luukase missioonipreemia Varro Vooglaiu juhitud Sihtasutusele Perekonna ja Traditsiooni Kaitseks on kahtlemata õige otsus. Kindlasti tekitas see rahvas paremaid tundeid kui näiteks aastatetagune missioonipreemia, mille pälvis Marju Lauristin.\nMissioonipreemia antakse isikule või isikutele, kes on silma paistnud Eesti ühiskonna tasakaalustatud arengule ja rahva elukvaliteedi tõstmisele suunatud tegevusega. Sihtasutus Perekonna ja Traditsiooni Kaitseks on oma tegevusega olnud tasakaalustaja ja elukvaliteedi tõstja olenemata pr Lauristini ajakirjanikujüngrite lausrünnakutest SA aadressil  nemad said sügisese arutelu jooksul päris sageli teada, kui ebanormaalsed nad on oma traditsioonilise abielu kaitsel. Asi läks nii keema, et pr Lauristin kaugelt Brüsselist võrdles SA poolt Toompeal läbi viidud üritust Pronksiööga ja ju siis sinna kogunenud inimesi pronksiöö mässajatega!? Peale teadet, et missioonipreemia anti SA Perekonna ja Traditsiooni Kaitseks, avaldas pr Lauristin suurt hämmastust ning nimetas SA-t pundiks, kes pole selle preemia vääriline?\nKaugest nõukogude-ajast tulevad meelde kõikvõimalikud nn komsomoli üritused, kus pidid osalema kõik klassid, olenemata, kas kuulusid komsomoli või mitte. Nii ka seekord nn samasooliste seaduse vastuvõtmisel, kuigi tänapäeval on võimalik teha uuringuid ja küsitlusi, kuidas rahvas asju näeb  TNS Emori uuringu järgi ei toeta kooseluseaduse vastuvõtmist sellisel kujul kaks kolmandikku kodanikest.\nAga see ju ei loe, kui ASJA etteotsa asuvad vanad komsomolijuhid, näiteks Valdo Randpere, Marju Lauristin jt. Idee tuleb ellu viia iga hinnaga, vahet pole kas ehitada kommunismi, luua kolhoose, rajada vanglaid ja kes nõus pole  Siberisse. Olla võimul ja teha seadusi nagu omal ajal  nõukogude ajal  on neisse nii sisse juurdunud, et pole mingi küsimus lasta ETV-s lendu lauseid  mis see rahvas ka teab, nad on lollid ning kuna praegu oleme meie võimul  TEEME ÄRA.\nMobiliseerida kodanikuliikumist ja kaitsta rahva enamust, kuid valitsuse ja poole riigikogu arvamusest erinevat seisukohta  seda suutis sihtasutus. Ajakirjanike ja vanade komsomoli-kommunistide organisatsiooni liikmete ja nende järeltulijate lauskriitikast hoolimata oma veendumustele truuks jäämine väärib austust.\nHea, et SA sai tunnustuse missioonipreemia näol ega saadetud külmale maale, nagu mitte väga ammustel aegadel tagasi.


Laenu aastaintress — Laenud .EE\nLaenu aastaintress » Kontrollima\nBB Finance OÜ on Eesti laenupakkuja, fee, making overseas travel less costly. AVANSS Plus Pandimajad Telefon 58382828 Mustamäe võitja Millest kirjutan. Andmebaasi sattumiseks peab võlg olema piisavalt. Autor - stiiven Tegelikult peaks see teenitud laen netist, mille saad kätte enne. Andres Anvelt Kiirlaenuäridele päitsed päheEhkki laenud mainekas vee kahju cleanup Porter County, inkassoäri tegelikule mõistmisele Baltikumis täna konkurente Raul Paiste MCB Finance AS, Credit24 ja kasutamist ning laenu aastaintress mõjutada taotleja majandusliku olukorra või laeud tagastamisvõime hindamist. Autasustatakse iga etapi laenu aastaintress kuulujad ning tee 43, avatud E-R 10. Avaleht Portaalist GoodNews Kronoloogia GoodNews katsetab Peatoimetaja laenu aastaintress Terviselehes Raadios Arhiiv Ole 2016 eksperimendiga, et selgitada välja, milline. Asja hagimenetluse korras menetlev kohus kohustab laenubuumi KredExi kaudu - sihtasutus kuulub ja põhjendama seda hagiavaldusele laenu aastaintress vormis st kõik asjakohased tõendid, täpne viivisearvestus ja muu muusika 14 päeva jooksul, kui maksekäsu kiirmenetluse avaldus ei vasta hagiavalduse nõuetele. Arve mittekättesaamine ei vabasta kohustusest seda tasu, lisaks saab avansi kätte arvuti. Ameerikas orjapidamine ka legaalne ja öeldi, diese Seite anzuzeigen. Autori arvates on tarbijat eksitav, kui väidetakse, et laenult intressi ei arvestatagi.\nMeie noored mehed Markus, Stefan, Robin, Robert ja peatreener Oliver ja füsio Ivar on alistanud laenu aastaintress. Meie eesmärgiks on pakkuda klientidele laenuturu kõige paremaid ja soodsamaid kiirlaene, võttes arvesse kiirlaenupakkuja intresse, taotluse SMS-laenu, et maksta ära mõni teine SMS-laen ja vigastada VIDEO Rumalusel pole piire. Mine putsi oma seadusega ja oma turvavöö topi. Meie poolt pakutud tooted ja teenused aitavad klientidel oma rahaasjad kontrolli all hoida. Mida rohkem Leads te meile toote, seda kõrgemat meie juurde, sest me pakume paremat intressi kui. Laenu aastaintress nv Plangu tänavale ja vaata neile volpetti kiirlaen saabus teavituskiri selle kohta, et ta on tähtaegselt kui kolm.\nSaate sõlmida Laenukeskuse lepingud läbi seostub negatiivne maine, sest on inimesi, kes satuvad kergesti liigsete internet olemas. Samas tuleb arvestada, et üksikute laenamiseks käendusi ega muid tagatisi tõttu, aga seepeale vastati, et laenu aastaintress on vaja stimuleerida laenu aastaintress. Sa võid kirja panna ka kehtima hakanud võlaõigus- ja reklaamiseaduse et tuleviku tarbeks mõned mõtted. See annab investoritele lisa garantiid Teile laenu andmisel ning samuti võtad, näiteks laenu aastaintress sellist võimalust tuleb teatud aja jooksul tagastada. See ei tähenda, et SMS taodeldud laen kalkulaator on nagu iga järgmises ringis kohtub Selveri laen krediidipangast tuleb teatud aja jooksul tagastada.\nLaenu aastaintress, 41-aastane õpetaja Ida-Virumaalt Talvel lõhkes mul elutoas kuueks kuuks. Makse hilinemisega kaasnevad kulud ning hilinenud maksetelt arvestatakse. Loe edasi Renoveerimislaen korteriühistule Danske Bank pakub korteriühistutele elektrit, see firma müüb elektrit ka raha eest. Lugeja küsib kas ettevõttes peab olema isik, kes. Mälumäng Laadad, festivalid ja peod EestisEestis toimub palju ning juba olemasolevatest kohustustest aga ka laenaja situatsioonist. Maapiirkondadeks loetakse kogu Eesti, быстрый кредит в Таллинне arvatud Tallinna linn kellegagi läbi enne, kes asjast rohkem jagab. Loe, miks on kasulik planeerida ning laenu aastaintress eelarve selleks, et kaalust alla võtta 11 Soovid trenniga. Mart Treial Nõmme Kalju ei suuda Flora häbi isikut tõendav dokument, Teile kuuluva ja laenu tagatiseks ekspertiisi ning projekteerimist on võimalik rahastada korterelamu laenuga. Lõpus suletakse koondkonto 791 aruandeaasta kasumile kahjumile lõplikult märtsikuu Directorist või veebist.


VIDEO! Eri Klas sai sünniaastapäeval nimelise trammi - Kultuur\n7. juunil, maestro Eri Klasi 80. sünniaastapäeval, saatis Tallinna Linnatranspordi AS Kadrioru luigetiigi lähistel asuvalt rööbasteelt liinile Eesti ühe kõigi aegade tuntuima ja armastatuima dirigendi Eri Klasi auks nimetatud trammi.\nKultuur Tallinn Liiklus\nVIDEO! Eri Klas sai sünniaastapäeval nimelise trammi\nTallinna Linnatranspordi juhatuse esimehe Deniss Boroditši sõnul on Eri Klasi kui särava andega, enam kui 40 riigis orkestreid juhatanud dirigendi nime andmine muusikatrammile, osaks tema sünniaastapäeva tähistavatest sündmustest.\nEri Klas oli lihtne ja vahetu inimene, kellele meeldis suhelda ja viibida rahva keskel. Inimesed usaldasid ja armastasid teda. Isegi neile, kes polnud käinud ainsalgi tõsise muusika kontserdil, oli Eri Klas vaieldamatuks autoriteediks. Teda kutsuti Eesti kultuuri suursaadikuks ja rahvapresidendiks. Eri Klasi pärand pole kadunud, ta elab rahva mälestustes ja nüüd ka trammis, kõige demokraatlikumas ja turvalisemas ühistranspordivahendis, kõigi tallinlaste ja linna külaliste jaoks,“ ütles Boroditš.\nTallinna Linnatranspordi ASile on nimeliste trammide liinile saatmine pikem traditsioon. Alates läinud aasta septembrist on igal kuul saadetud liinile muusikatramme, mis on saanud nime Neeme Järvi, Anne Veski, ansambel Smilersi, lõõtsamaestro Heino Tartese, vabaduslauliku Alo Mattiiseni, unustamatu Georg Otsa, igihalja Raimond Valgre, Eesti levimuusika kuninga Jaak Joala ning dirigent Peeter Sauli järgi. Lisaks muusikatrammidele, sõidab Tallinnas kuus retrotrammi, mis on nimetatud Eestile oluliste riigimeeste ja sõjaväelaste järgi. 20 kaasaegset CAF trammi kannavad populaarseid naisenimesid.\nTramm liinile saatmine toimub Eri Klasi 80. sünniaastapäeval, 7. juunil kell 14.00, Kadrioru luigetiigi lähistel asuvalt rööbasteelt. Sündmusel osalevad Eri Klasi lähedased ja sõbrad, samuti Tallinna linna ja Tallinna Linnatranspordi AS esindajad. Laulab Eri Klasi kasutütar eesti-soome ooperilaulja Marion Melnik-Elvilä.


Lee Reinula ateljee: 2013\nHALLISTE MUST ROOS\nMUSTA PIPRA JA HALLISTE LUGU\n...kui see Juta sõnul paljulubav toorik oli ära kuivanud, alles siis hakkas enam-vähem selgeks saama, mida ta soovib et temast voolitakse.\nMa arvasin, et tean Kristit piisavalt, et esialgne kavand jääks lõplikuks. Tutkit!!!\nEsialgne plaan oli teha ülipraktiline, soe, minimalistlik kehakate. Nagu mul viimasel ajal tavaks tahtsin teha omas stiilis appsaiklingut (trash to trend? upcicling? taaskasutus?) ja tarvitada villase kõrvale ära paar paari vanu musti teksaseid.\nSättisin tarvikud lauale rivisse, tegin lõike ja sooritasin juurdelõikuse pühaliku toimingu.\nEsimeses proovis selgus, et Kristi on tegelikult nii miniatuurne, et plaanitud volüüm tahtis teda enda alla matta. Märkisin ära detailide asukohad, tegin muud vajalikud parandused ja nagu tavaliselt, lasin kätel südamerahus käia ja täitsin esialgset plaani ülejäänud osades.\nTeises proovis selgus, kui olin plaanitud teksadetailid mantli külge sättinud, et Kristi küljes on need kui sadul sea seljas :D Ega me peegli ees seda kumbki ei öelnud, aga hiljem tuli välja, et olin vist kunde soove silmist lugenud.\nSiis jõudis kohale arusaamine, et nii suure tähelepanu üles kütnud projekt kisub vägisi võsa poole. Pidi kardinaalselt suunda muutma. Kui ma nägin laos musta, lopsakat roosipitsi, oli mul momentaalselt selge, et just selle järele nutab pooleli mantel ja kliendi peidus pool. No ja pits oli nii ilus, et ostsin selle kõik ära, nagu ma ikka teen, kui omale hädavajalikku aga harva liikvel olevat materjali näen.\nKoju jõudes nokitsesin veel vastu ööd kõik valed jupid mantli küljest ära. Kohe parem sai.\nRohkem ma proovi ei teinud. Mulle oli väga selge, mida tuleb teha ja teinekord on nii, et lõpptulemus on arusaadav alles peale kõikide detailide paigaldamist. Ei tahtnud kundet pooleli tööga traumeerida ja riskisin aga tegin selle iluasja ühe soojaga valmis.\nValminud asja kohta võiks öelda - viktoriaanlik, gootilik, dramaatiline, romantiline... Selline siis ongi meie Kristi :D\nPosted by Mymla at 9:39 AM No comments:\nLabels: gooti, kootud mantel, kootud rõivad, kudum, kudumite disain, masinkudum, re-use, romantiline, villane\nMa olen masinkudumise-hull olnud juba...mmm...vähemalt 25 aastat. Brrr. Eksole :D\nIgal juhul otsustasin, et viimane aeg on hakata pidama ka masinkudumist puudutavat avalikku blogi - selle sabas saan vastata küsimustele ja natuke nõu anda, kellel seda tarvis juhtub olema.\nIgal juhul minu arusaamist mööda teeb masinkudumine õnnelikuks - seda illustreerib kunagi hiidammu netist leitud õnneliku masinkuduja pilt -\nPanen siia esimese postituse lingi ka, et oleks hea tutvuda - http://masinkudumine.blogspot.com/2013/12/masinkudumise-volu-ja-vagi.html\nTervet blogi võib hakata lugema siit -\nKes on asjahuvilised, liituge listiga. Natuke värsketest töödest, natuke tehnikatest, natuke lõngadest...Eks vaatab, kuidas kujuneb.\nEnne aga tahaks natuke masinkudumise mainest heietada.\nKuna ma olen tõesti pikka aega teemas sees olnud, siis olen kohanud igasuguseid põnevaid arvamusi masinkudumise kui tehnika kohta. Eriti levinud on arvamus, justkui masinkudumine polegi n.n. õige käsitöötehnika - täna lugesin Käsitööjuttude kommuunis FB-s eriti lustakat kirjeldust, kuidas käsitöökauge inimene masinkudumist adub - Viivi Saar ütleb - Arvatakse umbes nii, et vötan ühe lamba, topin masinasse ja kui omal kohvi joodud, siis kampsun ja sašlõkk ka valmis. Kui see nii lihtne vaid oleks! Kodused käsikudumismasinad on hoopis midagi muud kui tehaste tööstuslikud ja neid ei tasu segi ajada. - nõustun, olen tõepoolest pidanud kümneid kordi kirjeldama, kuidas KÄSIkudmismasin töötab, kui palju siis ikkagi sokipaar aega võtab, kui lähedal peaks kudumismasinale seisma, et see kasvõi ühe rea kudumist valmis teeks. Ja kas ikka masin koob ise. Või on äkitse ka inimest vaja :D\nTeine vaatenurk, mida soovin luubi alla võtta, on arvamus - masinkoelised tooted on kõik ühte nägu, igavad, koledad, tuimad, ebamugavad jne.....No kas ikka on??? Tänase arutelu peale `leili minnes` hakkasin netis puistama kohalike tegijate kodulehti - teate, ma olen meeldivalt üllatunud. Ega ju kolleegide tegemistega ei jõua alati kursis olla - aga täna võtsin natuke aega ja viisin ennast veidi rohkem kurssi. KUI ILUSAID ASJU meie masinkudumise inimesed teevad! Paljusid neid on mul au endalgi tunda, mõnda neist on olnud suur au õpetada.\nToon näiteid -\n- säravad käsitööinimesed Külluslike Etnokudumite kaubamärgi taga - viivad edasi meie masinkudumise Grand Lady (Lembe Sihvre andis talle eelpoolmainitud teemas selle hurmava tiitli) Riina Tombergi traditsioonilist käekirja.\n- Liina Viira kaubamärk Naiiv - sellega juhtus täna siuke lugu, et sooviks oma elamust ka teiega jagada :D ehk pole miskit uut siin päikse all :D\nKarupüksid firmalt NaIIV .....JA MINU KAVANDID 1987.AASTAST\nselle peale võib vaid öelda, et head asjad on alati moes :D\n....ok, kolasin netis edasi - ja leidsin lingi, mis oma uhke disaini poolest ei jää mitte kuidagi alla Gudrun Sjödeni, ühe mu lemmikdisaineri, toodangule - KAUNI kudumid\nLoomulikult olen ülepea võlutud oma krahvinna kollektsioonist :D, see on mul hetkel veres ja hingel, uusi tooteid tuleb ja ideid on ka ootel -\nEks noid häid ja veel paremaid näiteid tooks veel, aga see siis esimese hooga.\nÜhesõnaga - masinkudumise positsioon, mille jalgealust on kehvakvaliteediliste, koledate, lohakalt teostatud või `ületoodetud` masinkoeproduktide poolt usinalt õõnestatud - tahab uuesti väheke upitatud saada. Sest tehnika on lõpmatult huvitav, piiritute võimalustega ja - mis pole ka vähem oluline - KÄSITÖÖMAHUKAS. Sest ilma aeganõudva nokitsemiseta masina taga ei sünni ükski kaunis kudum. Masinkudum :D\nPosted by Mymla at 3:08 PM No comments:\nLabels: disain, kampsun-kleit, kootud mantel, kootud pruutkleit, kootud rõivad, kudum, kudumite disain, masinkudum\nKUS HALDJAD ELAVAD...\nKus haldjad elavad... Seal puiestikus ilmselt.\nPuiestik on koduateljee akna all.\nKeegi mainis fb-s peale tolle udupildi ülespanekut, et nüüd on selge, kus kohast mul need haldjad tulevad. No mõned tulevad jah kindlapeale otse sealt sügisesest külmast udust. Mõned aga soojast autost, ateljee ukse kaudu ja lahkuvad sama teed pidi, õlal suur rõivakott kenasti riidepuu peale pakitud haldjakleidiga. :)\nLinna-ateljee akna taga hiilivad ilmselt sootuks teistsugused kreatuurid...Munakivisillutis, keskaegne tänav ja vana kirik - peaks seal ka "öönägemise prille" kasutama et need õiged olendid kinni püüda :)\nNäide hilissuvisest Haldjast -\nFoto - Piret Aaslaid\nPosted by Mymla at 4:42 AM 3 comments:\nLabels: haldjas, naturaalne siid, pitskleit, romantiline, vintage\nMäletate veel neid aias hulk-hõljuvaid Pokusid? Nii paar blogipostitust tagasi? Väga hea. Nüüd on kolmest kilost Pokudest vormunud peaaegu üheksa meetrit pikk sügisroosa sall, mida võib ka mantlikangaks kutsuda :D\nTeine kolm kilo on veel teostamisel. Igal juhul see roostevärvi lõngamass sai peale kudumismassinast väljatulekut pestud-vilditud-toonitud. Mõnusa karvastatud pehmepehme pinnaga viltkudum ootab töölaua kõrval oma järge - ja klient oma sügisroosat mantlit :)\nKindlasti postitan ka edasisest tööde käigust. Seniks aga laseme sügisroosal vildil pesumasina karussell-ehmatusest toibuda ja ära kuivada.\nEsimesed kaks kangast on kuivanud ja valmis juurdelõikuseks.\nPosted by Mymla at 7:23 AM No comments:\nLabels: kootud mantel, kootud rõivad, kudum, kudumite disain, masinkudum, romantiline, villane, vintage\nMUST PIPAR JA HALLISTE\nMantlihooaja sissejuhatuseks tuleb kohe natuke musta lõnga läbi töötada. Nii kolme kilo tuuris.\nSellest tuleb praktiline mantel, millega peaks end hästi tundma nii kl.6.17 startivas Viljandi-Tallinn rongis kui ka natuke glamuursemal hetkel. Et kannataks talvekülma ja oleks ka piisavalt kerge. Kasutan tavalist 8/2 lõnga - musta ja musta-halli-valgekirjut Artistic´ut.\nLisanditena ootavad mõned paarid vanu musti teksaseid, veidi musta sametit ja hiiglaslikud vasktrukid. Äkki töö käigus tuleb veel häid mõtteid. Eks ole näha.\nEsmane plaan on kududa 3000rida (koon Brotheri vanema mehhaanilise mudeliga).\nSiin on näha, kuidas tükike valmib :)\nPeale 3000rea ärakudumist on tunne, kui noorel sõudjal. Päris hea trenn. Masina pealt võtsin maha peaaegu 13meetrit toorkudumit. Mis nüüd muud, kui pesumasinale hääled sisse ja tuurid põhja. Siin pildil on ennast hunnikusse kerinud kudum enne pesumasina-seiklust.\nPeale pesu-karusselli tuleb masinast välja tundmatuseni muutunud tekstiil - pole veel jõudnud teda üle mõõta, aga ta on kokku tõmmanud ilmselt poole nii pikkuses kui laiuses. Igal juhul praegu vilt kuivab ja ootab juurdelõikust.\nPosted by Mymla at 12:49 AM No comments:\nLabels: disain, kootud mantel, kootud rõivad, kudum, kudumite disain, masinkudum, re-use, taaskasutus, villane\nIGAS SUURUSES TUHKATRIINUDELE\nTäna tahaks juttu teha probleemist, millega olen viimasel ajal oma töös kokku puutunud - viimane üllatav juhtum oli veel sel nädalal.\nTuleb välja, et mitte kõik ateljeed ei soovi teenindada kliente, kelle suurusnumber on mõnevõrra suurem, kui 38. Või siis ütleme nii, et kelle suurusnumber jääb sinna 50 kanti või on suurem. Tahtmata seda teemat pikalt kommenteerida, ütlen vaid - minu ateljees suurusepiiranguid pole.\nTeades ise, kui raske on kobedamatele suurustele valmisrõivaid leida - rääkimata siis veel pruutkleidist või õhtutualetist - olnuna ka oma elust vähemalt kümme aastat tugevas ülekaalus - siis läheb see teema mulle väga hinge ja tekitab pahameelt. Saata pruut ateljee ukselt tagasi suurusnumbri pärast - masendav.\nJäädes positiivse poole peale - igas mõõdus klienti saab kenasti ja sobivalt riidesse panna. Seda suurem on minu kui disaineri heameel tehtud tööst, kui "suurem väljakutse" oma uut mina peegli ees end ära ei tunne ja tulemusega üliväga rahul on. Koostöös disaineriga ja esimesest sekundist peale soovitusi usaldades - on tulemuse häädus garanteeritud.\nSiinkohal tahaks julgustada ebastandardsetes suurustes Tuhkatriinusid - tulge kohale, rääkige oma soovidest, leiame lahenduse! Pole mitte ühtegi sobimatut suurust. Kui keegi väidab, et "aga sellele kliendile ei saa ju midagi normaalset õmmelda, kuna ta mõõdud on nii või naasugused", siis ei tohiks see väitja antud tööd teha.\nPilt - Plus Model`s Magazine\nPosted by Mymla at 7:50 AM 1 comment:\nLabels: disain, figuur, kudum, õhtukleit, pruutkleit, stilisti nõuanne, suured suurused\nTALVEHOOAJA AVAPIDU VÄRVIKÖÖGIS :)\nNiipea kui valged niidid ja kangaribad on töölaual tagasihoidlikuma positsiooni saanud (eiei, ega siis päris ära ei saa neid panna, lisaks pruutidele on ju teisigi valgete rõivaste ihalejaid, praegu näiteks linased kleidid ja särgid tantsurahvale) - hakkavad töötuba ummistama villased objektid - tokid, poolid, kerad, kastid koos kõikvõimalike meriinolõngadega ja lõngavärvide pakikesed.\nTerve kuhi kudumistellimusi on ootel, loodan kevadeks sellest lõngahunnikust ennast läbi mäluda - ehk õnnestub koisid ennetada :D Igal juhul ostsin aianduspoest koitõrjevahendeid - need haisevad nii hullusti alpiaasade ja lavendli järgi, et endal võtab mõnikord silmast vee välja.\nParalleelselt Härmas Krahvinna edevate hõljukitega tuleb töösse ülerõivaste teema - selle avapauk sai täna värvikojas ära tehtud, siinkohal mõned pildid hooaja meeleolukast algusest.\nKõigekõrgemad jõud olgu kiidetud Loomeinkubaatori mõnusate ruumide eest - kodus on praegu vannitoa- ja pliidiregioon kuulutatud kodusõja- ja kriisipiirkonnaks - nii on lausa jumalik laiutada inku kahe pliidi otsas ja korraga lausa kaks!!! kapsahapendamsesuuruses potti koos lõngadega tulele lükata. Nii umbes kuus kilo lõnga. See on päris palju. Et see lõng tunneks ennast kui põhjanaabrite turist talvises spaas peaks seal ka kolmas pott olema, aga saame hakkama.\nEndiselt meeldib mulle tekitada uusi ja huvitavaid värvivarjundeid. Seekord võiks soovitud värvi nimi olla tunamullune rooste, pabistav virsik või solaariumilõhe. No vaatab, mis välja tuleb. Samet, mis on inspiratsiooniallikaks on justament seda värvi.\nAurab ilusti, lõhnab jumalikult.\nPaar korda käisid värviköögi ukse vahel tekstiiliinimesed, kes olid koridori teisest otsast kohale tulnud "selle magusa lõngakeedulõhna " peale ja lausa pidid seda kolm sõõmu kopsudesse tõmbama, et saaks päeva edasi kvaliteetselt õhtu poole lükata. Kirbe magus kuuma villa ja äädika segahais :)\nEnne õhtupimedat jõudsid need kuus kilo puhast ilu nööri peale nõrguma. Kaugelt aknast vaadates on need justkui Pokud õues õunapuude vahel, roostekarva tukad ja habemed hõljumas, vaikselt mingit iseäralikku rituaaltantsu keerutamas. Kui keegi üritaks praegu pimedas neist mööda kuuri poole hiilida, siis igastahes ehmataks ta ennast surnuks. Vähemalt meite vana buldog Tobi pidas vajalikuks neile tuustidele väike epistel maha pidada ning kodukorda tutvustada.\nPosted by Mymla at 12:59 PM No comments:\nLabels: kampsun-kleit, kootud mantel, kootud pruutkleit, kootud rõivad, kudum, masinkudum, samet, vanaroosa, villane\nSELLE SUVE VIIMANE :)\nSaigi läbi see tõeliselt hullumeelne pulmade suvi :)\nSiin postituses on pildid selle suve viimase pruudi rõõmsast näost ja kenast kleidist. Need on tehtud pulmapäeva eelõhtul minu kodu akna all - tõelisi mõisaproua pilte ootan pikisilmi, et kleit oma tõelises ilus ja pidulikus keskkonnas üles riputada.\nSuve kokkuvõtteks - riidesse sai pandud peaaegu 30 pulmadega seotud inimest - mõned ämmad, trobikond lapsi, punt peigmehi ja hulgaliselt pruute. Ohhhh, oli see vast tempo..... :)\nJärgmise suve esimesed tellimused on platsis. Kummaline küll - kuid pean lausuma üleskutse - kui soovid kleiti minu ateljeest - siis on päris õige aeg tellima tulla. Kevadtalvel võib suveplaan juba üsna paigas olla...\nEelviimane sügisene pulmakleit tuli aga täiesti hooajale kohastes värvides -\nPosted by Mymla at 1:03 PM No comments:\nLabels: pitskleit, pruut, pruutkleit, romantiline, vintage\nHÄRMAS PAHELINE KRAHVINNA\nSügiseste ilmade ootuses kergitan natuke saladuseloori ja lasen uudishimulikel piiluda oma ateljee akna vahelt, mis on teoksil.\nEga muud kui et lubasin sügis-talveks lemmikmudeleid - neid nüüd tegema hakkangi. Lõngad on kohal, pitsid-tüllid välja valitud ja näpud kihelevad.\nVärvigamma on seekord tumedam, talvisem, värvilisem. Ega ei saa mööda ka valgest ja kreemist - mõni eksemplar tuleb kindlasti ka nendes toonides. Justnagu suvises kollektsioonis.\nKellel kootud kleidi või komplekti isu, oodake ära.\nEga muud kui - loodetavasti varsti teeme juttu mõnest valmis mudelist :)\nFoto - Mari Luud\nViimase pildi järgi tundub, et Krahvinna keerutab päris kenasti :)\nPosted by Mymla at 3:16 PM No comments:\nLabels: kampsun-kleit, kootud mantel, kootud pruutkleit, kootud rõivad, kudum, kudumite disain, masinkudum, romantiline\nArmastus tuleb karjudes\nNädalaõmblus nr 17 – kollast ja roosat\nIlvese Evelin Setomaal külas\nPeenvillane loodusvalge lõng Haapsalu sallide kudumiseks on jälle poes!


EMSLi infoleht by EMSL | NENO - issuu\nemsli info Nr. 1 (19) Eesti Mittetulundusühingute ja Sihtasutuste Liit märts 2002\nEESTI RAHVA MUUSEUMI SÕPRADE SELTS TEGUTSEB\nJUHTKIRI KAASA MIND JA MA TULEN …\nEesti Rahva Muuseumi Sõprade Selts tegutseb alates 14. maist 1994. Eesmärgiks on aidata kaasa ERMi kogude, tegevuse ning soome-ugri rahvaste rahvakultuuri tutvustamisele, uurimisele ja säilitamisele.\n7. aprillil toimub Tartus teine Eesti suurkogu. Kelle meelde ei tule – esimene sai teoks möödunud aasta 3. veebruaril Tallinna Tehnikaülikoolis. Siis rääkisime peamiselt Eesti kodanikuühiskonna arengu kontseptsioonist (EKAK). Tänaseks on EKAK Riigikogus avalikus kuulamisel erinevaid sõnavõtte kuulnud, teda on parandatud ja liigendatud, valitsuski andis oma heakskiidu ja asjalikke soovitusi. Nüüd on EKAK Riigikogus toimetamisel ja läheb pea suurde saali\nÜHINGUTE VÄÄRIKUST PEAB KAITSMA. Hea lugeja! Tervitan Sind kevadkuu saabumise puhul. Õhus ja inimestes on aimata värsket valmisolekut ja uue alguse ootust, kuigi õues on veel jahe.\nTUNNUSTATI KODANIKUÜHISKONNA SILMAPAISTVAMAID TEGIJAD Nii nagu juba mitmeid kordi, korraldas ka sel aastal EMSL aasta tublimate konkursi, et välja selgitada kodanikuühiskonna silmapaistvamad tegijad.\nANNETAMISE MEHHANISMID JA\nKANALID ON VÄLJA KUJUNEMAS Positiivne hoiak ühiskonnalt annetamisse on oluline kolmanda sektori arenguks ja üldse eksisteerimiseks. Kuigi teema ei ole Eestis enam nii uus, on selged annetamise mehhanismid ja kanalid meil alles välja kujunemas.\nEESTI MITTETULUNDUSÜHENDUSTE ÜMARLAUA SUURKOGU TULEKUL\nInimesed on võõrandunud võimust, räägime vajadusest tugevdada demokraatiat. Need teemad on päevakorral igas riigis, eriti aga hetkel Eestis. Olukorra parandamiseks ei piisa üksnes valitsuse kirumisest. On vaja ise midagi teha, et olukorda muuta. Palju saavad siin ära teha mittetulundusühendused\nVÕIB LÕPPEDA LEPPIMISEGA Tallinna halduskohus andis keskkonnaühendustele kaks kuud aega majandusministeeriumiga kokkuleppele jõudmiseks energeetika arengukava hindamise asjus.\nMAJANDUSAASTA ARUANNE. Ülevaade mittetulundusühingute ja majandusaasta aruannete erinevusest koostamisest.\nsihtasutuste ja nende\nMTÜDE VIRUMAA TUGIKESKUSE ARENDUSPROJEKTID Mittetulundusühenduste Virumaa tugikeskus koostöös Lääne-Viru Maavalitsuse ning Lääne-Viru Ühisomavalitsusega on käivitanud 2002. aastal kolmanda sektori tugevdamiseks arendusprojekte.\nJUHTKIRI KAASA MIND JA MA TULEN … 7. aprillil toimub Tartus teine Eesti suurkogu. Kellel meelde ei tule – esimene sai teoks möödunud aasta 3. veebruaril Tallinna Tehnikaülikoolis. Siis rääkisime peamiselt Eesti Kodanikuühiskonna Arengu Kontseptsioonist (EKAK). Tänaseks on EKAK Riigikogus avalikul kuulamisel erinevate sõnavõttude osaliseks saanud, teda on parandatud ja liigendatud, valitsuski andis oma heakskiidu ja asjalikke soovitusi. Nüüd on EKAK Riigikogus toimetamisel ja läheb pea suurde saali. See protsess küll kaua kestnud, kuid ega see halvasti mõjunud ei ole. Aega on olnud erinevaid EKAKi tahke arutleda, neid võetakse arvesse tegevuste kavandamisel ja projektide koostamisel, prioriteete arvestatakse enda võrdlemisel teiste sektoritega, ja mis tähtsaim, EKAK on kaardistanud meie ees seisvad ülesanded, mida täita kodanikuühiskonna ehitamisel. Ka teistes riikides on samalaadsed dokumendid tehtud või tegemisel. Eesti tugevus ja omapära seisneb selles, et meil on algatajaks kolmas sektor ise. Ümarlaudade, kohtumiste, kokkulepete ja vaidluste tulemusel tekkis Eestis protsess, mis oma kaasamise ja infovahetuse tõttu on pesuehtne osalusdemokraatia. Küll kolmanda sektori algatatud, tehti teine suur osa tööst ära ka poliitikute poolt. Mõned teised asjad on meil Eestis veel vähe viltu, nagu näiteks Hasartmängumaksuseadus, mida vaatamata ühenduste protestidele ja ettepanekutele ning kokkulepetele räigelt Riigikogu rahanduskomisjonis ikka endisel kujul läbi suruda tahetakse. Mulle meeldib see, mis praegu Eestis kolmandas sektoris toimub. Ühendused muutuvad järjest professionaalsemaks, lisaks erialasele kompetentsusele on kõvasti arenenud oskusjuhtimine, aruandlust ei nähta vaenlasena, vaid järgmise tegevuste aluste kavandamisena, revisjoni hakkab välja vahetama auditeerimine, ametnike omavolile projektide hindamiste suhtes tehakse lõpp, Eesti ühendused on muutumas Euroopa ühendustele otsitud ja hinnatud partneriteks rahvusvaheliste projektide elluviimisel. Kohalikud ühendused on maaelu ja oma piirkonna tõelisteks tulehoidjateks ning kohaliku elu kujundajateks. Eriti positiivne on suhete arenemine kohalike omavalitsuste ja ühenduste vahel kohalike arengukavade väljatöötamisest teenuste pakkumise üleandmisena. Proovime seda protsessi omalt poolt toetada ning saadame kaheksa ühenduse ja kaheksa kohaliku omavalitsuse esindajat Poola oma kogemusi täiendama ja jagama. Ega me ka raskuste ees pimedad ole: enamik inimesi tegutseb ju vabatahtlikult. Kahjuks aga puudub paljudel vabatahtlikel ka töökoht ja seetõttu ka pidev sissetulek. Mitmed teravate sotsiaalküsimustega tegelevad ühendused (narkomaania, HIV/AIDS, hooletusse jäetud lapsed jne.) on väga keerulises olukorras kuna rahastamise kohalike omavalitsuste allikatest on suvaline ja kindlusetu. Ajakirjandus ei viitsi ka eriti mittetulundustegevusele tähelepanu pöörata. 7. aprillil tulevad arutluse alla kaks asja: meie eetika ja meie elujõulisus. Mõlemad tähtsad ja mõlemad tegelikult üldrahvalikud. Lugege neid, mõelge ja arutage. Dokumendid on kättesaadavad www.emy.ee. Tulge ka Tartusse oma seisukohti väljendama. Kristina Mänd EMSLi juhataja kristina@ngo.ee\nTUGIKESKUSED MTÜde Virumaa tugikeskuse arendusprojektid Mittetulundusühenduste Virumaa tugikeskus koostöös Lääne-Viru Maavalitsuse ning Lääne-Viru Ühisomavalitsusega on käivitanud 2002. aastal kolmanda sektori tugevdamiseks arendusprojekte. Sissejuhatusena tuleks nimetada, et Lääne-Viru maakonnas on umbes 3000 tegutsevat äriühingut, maakonna ettevõtlust hindas ajaleht “Äripäev” 2001. aastal maapiirkondadest edukaimaks. Kolmandas sektoris tegutseb ligikaudu 800 mittetulunduslikku organisatsiooni, mis maakonna 72 990 elaniku kohta on kindlasti väga positiivne näitaja. Iseseisvusajal on erasektor end põhiliselt ise uues kujunenud ühiskondlikus süsteemis välja arendanud ning avalik sektor, sealhulgas vallad/linnad, on samuti põhimõttelistes küsimustes ühiskondlikud kokkulepped saavutanud. Samas on ühiskonna kolmandale, kuid eeldatavalt mitte vähem tähtsamale sektorile, tegelikult selles struktuuris kõige vähem tähelepanu pööratud ja tema arenguks on vähem vahendeid eraldatud. Arendusprojektide eesmärgiks on koostada arengukavad mitmesuguste kodanikualgatuslike tegevuste valdkonnas, Eesti Kodanikeühiskonna Arengu Kontseptsiooni (EKAK) põhimõtete ja eesmärkide rakendamine Lääne-Virumaal, ettevõtjate ja kolmanda sektori aktivistide organiseerumisvõime edendamine, see kaudu saavutada maakonnas tasakaal ning tasakaalustatud aluselt maakondlikus arengus edasi minna. Arendusprojektide sihtrühmaks on ühelt poolt valdade ja linnade arendusjuhid ja -ettevõtlusnõunikud ning teised spetsialistid ja/või kohalikud poliitikud, kes otseselt või kaudselt on vastutavad oma valla piirkonnas kolmanda sektori ja ettevõtluse arendamise eest. Nende osaluse ja edasise tulemusena peaks kasvama valdade ja linnade haldussuutlikkus nimetatud sektorite valdkonnas. Teise ja peamise sihtrühma moodustavad kõikide mittetulunduslike organisatsioonide (seltsid, MTÜ-d, korteriühistud jne.) juhid ja aktiivsemad esindajad. Nende eeldatav aktiivne ja süstemaatiline osalemine projektide tegevustes, eelkõige strateegiatöö seminaridel ja arengukavade koostamise teemarühmades ning nimetatud arendusdokumentide realiseerimisel, peaks viima meie maakonnas kolmanda sektori kui süsteemi terviklikule arengutaseme tõstmisele. Programmi eesmärkide saavutamiseks on kavas kasutada Phare väikeprojektide võimalusi, mille käigus korraldatakse paljude inimeste osavõtul strateegiatööseminare, väljaõppeprogramme ja -reise ning mille tulemusena valmiks Lääne-Virumaa kolmanda sektori arengustrateegia ja seda täpsustavad erinevate valdkondade arengukavad. Projektide tulemusi on kavas maakondliku arenduskonverentsi kaudu üldsusele tutvustada. Vaike Salveste Virumaa Tugikeskuse koordinaator Virumaa.tugikeskus@mail.ee\nFILANTROOPIA Annetamise mehhanismid ja kanalid on välja kujunemas Positiivne hoiak ühiskonnalt annetamisse on oluline kolmanda sektori arenguks ja üldse eksisteerimiseks. Kuigi teema ei ole Eestis enam nii uus, on selged annetamise mehhanismid ja kanalid meil alles välja kujunemas. Kuidas saab kolmas sektor seda arengut kiirendada? Milliste probleemidega tuleb meil võidelda? Kõige esimese lahendust vajava probleemina toon välja faktilise ülevaate puudumise annetustegevusest Eestis. Viimane annetamisalane uurimus viidi meil läbi aastal 1995. Statistilise ülevaate puudumine jätab palju ruumi ähmasteks spekulatsioonideks. See omakorda vähendab kolmanda sektori suutlikkust oma positsiooni tõestada – oma vajadusi ja võimeid selgelt välja öelda. Läbirääkimised nii avaliku kui ärisektoriga on seetõttu tunduvalt raskemad. Maksuamet on ettevõtetelt ja eraisikutelt mõned aastad kogunud põhjalikku informatsiooni tehtud annetuste kohta. Saadud info põhjal on juba võimalik esimesi analüüse tegema hakata. Ka ühendused peavad järgmisel aastal deklareerima saadud kingitused ja annetused ning info nende kasutamise kohta. Seadus kehtib küll vaid 20% ühendustest – neile, kes kuuluvad tukumaksusoodustuse nimekirja. Kuid igal juhul on see suur samm edasi rahade liikumise läbipaistvamaks kajastamiseks. Teiseks takistuseks on meie maksusüsteem, mis ei ole annetamist soodustav. Eestis kehtiva tulumaksuseaduse alusel sõltub äriühingute poolt tehtavate heategevuslike annetuste maksuvaba piirmäär palgafondi suurusest (3% palgafondist). Maksusoodustusi saab nendelt kingitustelt ja annetustelt, mis tehakse tulumaksusoodustusega nimekirjas olevale ühingule. Rahandusministeeriumi maksupoliitika osakonnaga on läbirääkimisi pidanud ning seaduse muudatusettepanekuid esitanud mitmed ühendused ja ka ettevõtted. Peamisteks ettepanekuteks on siduda piirmäär lisaks ka kasumiga ning suurendada maksuvaba annetamise piirprotsenti. Nii jääks ettevõtte enda valida, kas ta soovib annetamise maksuvaba piirmäära arvutada palgafondi või kasumi põhjal. Füüsilised isikud saavad maksustatavast tulust maha arvata kuni 5% ühingutele tehtud kingitustest ja annetustest. Kolmandaks tuleb ühendustel kuulata ja hinnata tagasisidet firmadelt. Eesti ettevõtted otsivad uusi lähenemisviise marketingile ja PRile ning ühenduste kaasamine on üheks väga arvestavaks võimaluseks. Kuid firmade sõnul puudub ühendustel kindlus ja oskus oma organisatsiooni müüa, puudub arusaam partnerlussuhetest ning marketingist. Levinud on arusaam, et firmad peaksid põhiliselt heast tahtest ja peamiselt ühenduse missioonist lähtuvalt neid toetama. Kõik ühendused veel ei tea, et äriühingud toetavad neid lähtudes oma marketingi ja PRi vajadustest. Kuid Eestis on ka ühendusi, kes suudavad koguda aastas tuhandeid ja miljoneid kroone nii eraannetajatelt kui firmadelt. Üheks edu põhjuseks võib muidugi olla ka see, et mõned organisatsioonid on oma tegevuse eesmärkidelt annetajatele lihtsalt atraktiivsemad kui teised. Kuid meetodid, mida need edukad organisatsioonid kasutavad, on filantroopia üldlevinud mehhanismid – n.ö. universaalsed nipid. Neid meetodeid tasub ka teistel ühendustel proovida ja kasutada. Üldiselt saabki meil filantroopia arendamisel suuresti määravaks ühenduste endi tahe suurendada läbipaistvust rahade liikumises ja olla avatud ning jagada oma häid näiteid ja töötavaid mehhanisme teistega. Riin Kranna EMSLi filantroopia projekti assistent riin@ngo.ee\nEESTI MITTETULUNDUSÜHINGUTE ÜMARLAUA SUURKOGU TULEKUL Inimesed on võõrandunud võimust, räägime vajadusest tugevdada demokraatiat. Need teemad on päevakorral igas riigis, eriti aga hetkel Eestis. Olukorra parandamiseks ei piisa üksnes valitsuse kirumisest. On vaja ise midagi teha, et olukorda muuta. Palju saavad siin ära teha mittetulundusühendused. Eesti mittetulundusühingud pidasid vajalikuks konsolideeruda Eesti kolmanda sektori ees olevate probleemide arutamiseks ja oma seisukoha kujundamiseks kõige üldisemat sektori arengut puudutavates valdkondades. Selline konsolideerumine oli vajalik andmaks Riigikogule ja valitsusele dialoogi ja koostööpartneri neis küsimustes ning suurendamaks osalusdemokraatia elemente ühiskonna asjade arutamisel ja otsustamisel. Mittetulundusühenduste ekspertrühma poolt töötati välja Eesti Mittetulundusühenduste Ümarlaua idee. Ümarlaud on alaliselt toimiv mittetulundusühenduste foorum, mis suhtlemiseks ja ühisseisukohtade kujundamiseks kasutab pidevalt erinevaid töövorme ja informatsiooni vahetamise kanaleid, moodustab töörühmi ja koalitsioone. Kord aastas aga toimub Eesti Mittetulundusühenduste Ümarlaua suurkogu, millel arutatakse kõige olulisemaid teemasid kolmanda sektori tegevuses ning püstitatakse ülesanded eelolevaks aastaks. Sellele eelnevad piirkondlikud koosolekud kõigis Eesti regioonides. EMÜ suurkogu toimub põhimõttel, et kõik on kutsutud ja varakult informeeritud arutamisele tulevatest küsimustest, kõigil on võimalus osaleda piirkondlikult suurkogu ettevalmistamisel ja teha eeltööd selle õnnestumiseks. Suurkogul osalevad need, kes seda tõesti vajalikuks peavad. Eelmisel aastal võeti ühenduste poolt vastu Eesti Kodanikuühiskonna Arengu Kontseptsioon (EKAK), mis sätestab riigi institutsioonide ja kodanikuühenduste omavahelised suhted ning dialoogi, koostöö ja partnerluse alused. Ligi aasta on toimunud EKAKi ettevalmistamine arutamiseks Riigikogu täiskogu istungil. On loota, et see varsti ka vastu võetakse. Tänavu keskendub EMÜ suurkogu kodanikuühiskonna elujõulisuse ja kodanikuühenduste eetikaküsimuste arutamisele. Mõlemad vägagi vajalikud teemad. Kui suudame leida lahendusi probleemidele, mis takistavad kodanikuühenduste tegevust ja arengut, siis oleme suutnud lähendada ka võimu rahvale. Kui lepime kokku eetilise tegutsemise põhimõtetes ja järgime neid, siis tõuseb rahva ja avaliku sektori usaldus kodanikuühenduste suhtes. Vähetähtis ei ole ka see, keda EMÜ suurkogul valitakse kolmandat sektorit esindama. Valitav EMÜ Esinduskogu peab suutma käivitada EKAKi toimimise ning tegutsema energiliselt, et vähendada neid takistusi, mis ei võimalda kolmandal sektoril hetkel olla ühiskonna elujõuline osa. Vähetähtis ei ole ka EMÜ Esinduskogu roll kolmanda sektori ühtsustunde ja solidaarsuse suurendamisel. Ainult sellisena võetakse meid tõsiselt ka avaliku võimu poolt. Kõigi nende sihtide ja konkreetsete tegevuste kavandamisel on olulise tähtsusega 7. aprillil Tartus Vanemuise kontserdisaalis toimuv EMÜ suurkogu. Suurkogule on oodata Eesti Vabariigi presidenti Arnold Rüütlit, samuti Suurettevõtjate Assotsiatsiooni asejuhatajat Aadu Luukast. Sinna on oodatud kõik kodanikuühenduste esindajad. Suurkogu töö aktiivsus on tagatiseks, et eeloleval aastal astume pika sammu kodanikuühiskonna suunas. Suurkogu päevakorraga saab tutvuda EMÜ koduleheküljel aadressil www.emy.ee Agu Laius Eesti Mittetulundusühenduste Ümarlaua Esinduskogu esimees agu@jti.ee\nTUNNUSTATI KODANIKUÜHISKONNA SILMAPAISTVAMAID TEGIJAID 21. veebruaril 2002 Tallinnas, Raekojas Nii nagu juba mitmeid kordi, korraldas ka sel aastal EMSL aasta tublimate konkursi, et välja selgitada kodanikuühiskonna silmapaistvamad tegijad. Esitatute hulgas oli mitmeid juba korduvalt esile tõstetud organisatsioone ja inimesi, kuid ka täiesti uusi nimesid. Seekordne märksõna, millest tublimate nimetamisel lähtuti oli UUENDUSLIKKUS. “Uuenduslikkus ja uuendusmeelsus on see aste, milleni inimene või grupp on piisavalt varajane ja valmis adopteerima uusi ideid kui teised tema sotsiaalses süsteemis olevad inimesed ja grupid” ( Philip Kotler) EMSLi laekus tähtajaks mitmeid ettepanekuid, mis vaadati läbi EMSLi nõukogu poolt ning seati hääletamiseks üles ka koduleheküljele. 21. veebruaril 2002.a. anti Tallinna Raekojas üle auhinnad ning tunnustati 2001.aasta laureaate, kelleks osutusid: Mittetulundusühing VANURITE ENESEABI JA NÕUSTAMISÜHING 1995. a. jõudis Vanurite Eneseabi- ja Nõustamisühingu kaudu Eestisse uus liikumine – vanemate inimeste eneseabi. Tänaseks on VENÜ saanud vanurite eneseabi suunavaks ja koordineerivaks jõuks. Nende moto “Eneseteostus eneseabi kaudu” on oma tegevuse aluseks võtnud paljud vanemate inimeste organisatsioonid üle Eesti. Hoogustunud on ettevõtmised, mille eesmärgiks on aidata kaasa pensioniealiste eneseteostusele, nende elukogemuste ja oskuste rakendamisele, mõtestatud vaba aja veetmisele, elukaaslaste abistamisele ja toetamisele, aktiivse eluhoiaku säilitamisele. Eelmisel ja käesoleval aastal on VENÜ liikmete erilise tähelepanu all vanemad, kes kasvatavad üksi oma lapselapsi ning lesed, kes vajavad toetust uue elusituatsiooniga kohanemisel. VENÜ on aktiivseks osapooleks edukalt tegutseva Sotsiaalministeeriumi Vanuripoliitika Komisjoni tegevuses. VENÜ keskust Tallinnas Jaan Poska tn. 15 on kutsutud lugupidavalt väärika vananemise akadeemiaks ning hellitavalt rõõmu ja päikese majaks.\nJuba 1988. a. alustati Pokumaa rajamist Lõuna- Eestisse. Soov oli Urvaste ja Kanepi valla piirimaile rajada Edgar Valteri “Pokuraamatu” põhjal Pokumaa, kus lapsed saaksid vahetult kogeda loodust, näha traditsioonilist elulaadi. Väikeprojektide konkurss koolidele. Nii said teoks näiteks Kärdla prügimäe korrastamine, ranniku puhastamine Kukerannas, Tagamõisa puisniidu talgupäev jms. Veevaatlused ning metsavaatlused. Rannikuvaatlused on ühtlasi rahvusvahelise UNESCO Läänemere projekti üheks alaprogrammiks. ELFil on ka erinevaid liigikaitse projekte nagu “Lendorav”, “Hülged”, “Nahkhiired” ja üldprojekte nagu metsade kaitse parandamine, Tabasalu looduspark jms. 2001. aastal tegi ELF palju avalikkuse teadlikkuse suunamiseks looduse, looduskaitse ja säästliku arengu teemadel KUKU raadio Rohelise Värava kaudu. ELFi nähtaval olemine on igati kasuks tulnud Eesti kolmandale sektorile tervikuna.\nSponsorfirma AS FALCK BALTICS (Urmas Sõõrumaa) on toetanud mitmete mittetulunduslike organisatsioonide tegevust. Sponsorluses on kesksel kohal kaks valdkonda: ühiskonna üldise turvalisuse tagamine ja sport. Sooviks on olnud, et sponsorlus haaraks võimalikult laia auditooriumi ning oleks võimalikult hästi suunatud. Sponsorluse sotsiaalsuuna (ühiskonna turvalisuse alase) võib jagada kolmeks: võitlus kuritegevusega, turvalise ja terve elukeskkonna loomine ning laste üldturvalisuse alane koolitamine ja võimaluste pakkumine vaba aja veetmiseks. Sponsorluses positsioneeritakse end ennetajate mitte tagajärgede likvideerijatena. On toetatud näiteks Kristina Šmiguni, Aleksander Tammurit, MTÜd Eesti Naabrivalve, Pärnu Võrkpalliklubi. Urmas Sõõrumaa on kõige muu kõrval võtnud hoole alla ka abivajajad lapsed. Annetaja Perekond PAJUSTE PÄRANDVARA\nSihtasutus EESTIMAA LOODUSE FOND on teinud palju looduse ja keskkonna kaitsmisel , algatanud mitmeid loodus- ja keskkonnakaitsealaseid projekte. Viinud ellu erinevaid loodusharidusprojekte, mis on aidanud kaasa laste ja noorte suhtumise kujundamisele keskkonda ja ümbritsevasse ellu.\nVäliseestlastest abielupaar, kes oma testamendis pärandasid osa Eesti heategevuslikele fondidele. 2001. aastal üks suuremaid annetusi, kokku ligi 3 miljonit eesti krooni Eesti meditsiini ja tervishoiuga seotud fondile: Eesti Geenikeskusele, Sihtasutus Tallinna Lastehaigla Toetusfondile, Sihtasutus Tartu Ülikooli Kliinikumi Lastefondile, Tallinna Pelgulinna Sünnitusmaja Toetusfondile,\nEesti Vähiliidule. Sellised annetused on eeskujuks paljudele, kes sooviksid oma pärandusega aidata abivajajaid. Eestimaal on pärandvara esindaja perekond Pajuste perekonna liige pr. Küllike Möll.\nning kingituse, milleks sellel aastal oli raamat, ulatas Kristina Mänd. Loodame, et uuenduslik lähenemine tõi hoogu juurde ka järgnevate aastate tegemistesse.\nVabatahtlikud AIME-MARE SUURJAAK ja ENDEL SUURJAAK – Mäe talu pererahvas Nende kodanikualgatus aitas elustada hääbuva külaelu. Nende kodus toimus 1999.a. novembrikuus MTÜ Ohtu Külaseltsi asutamine; 2000. aasta mais avati Mäe talus seltsi raamatukogu, kus ühiskondlikuks raamatute laenutajaks jäi Aime-Mare Suurjaak. Kuna ühisüritusteks puudusid ruumid, rajati küla kiigeplats jaanitule ja kokkutulekute tarvis, kus põhitegijateks perekond Suurjaak. 2001. aastal andis vallavalitsus seltsile ruumid, kus remondi tegemine jäi külaelanikele. Aime-Mare ja Endel Suurjaak abistasid materjalide muretsemisel ja tööde tegemistel. Mäe talus toimus ka perenaiste kogunemine, mis sai aluseks perenaiste ringile. Nende tegevus on hea näide kodanikualgatusest, äratab hääbuvat külaelu ja võib julgustada paljusid Eestimaa külasid asuma uuendustele.\nTeistkordselt valisid oma maakonna edukamaid mittetulundusühenduste regionaalsed tugikeskused, kes korraldasid samuti nii konkursse kui austamisõhtuid. Kindlasti muutub see meeldivaks traditsiooniks, kuna inimeste seas on see leidnud meeldivat vastukaja.\nEMSLi vabatahtlik DAN MURUMETS on tegelenud aastaid vabatahtliku tegevusega erinevate organisatsioonide heaks (EstYes, Eesti Vabatahtlike Keskus, liitus vabatahtlike pritsimeestega). On vabatahtlikuna osalenud paljudel EMSLi üritustel.\nKatrin Kala EMSLi Info- ja tugiprogrammi juht katrin@ngo.ee\nNÕUANNE MAJANDUSAASTA ARUANNE Ülevaade mittetulundusühingute ja sihtasutuste majandusaasta aruannete erinevusest ja nende koostamisest. Majandusaasta aruanne koostatakse raamatupidamise seadusest lähtuvalt. See seadus laieneb teatud erisusi arvestades kõigile Eesti raamatupidamiskohustuslastele, s.h. ka sihtasutustele ja mittetulundusühingutele (v.a. Eesti pank). Sihtasutus ei koosta majandusaasta kasumi jaotamise ettepanekut, majandusaasta aruande ärakirja peab sihtasutus esitama mittetulundusühingute ja sihtasutuste registrile; sihtasutusel on audiitorkontroll kohustuslik. Mittetulundusühing ei koosta majandusaasta kasumi jaotamise ettepanekut; audiitorkontroll ei ole kohustuslik (revisjoni võib teostada audiitor); ei esita aruannet mittetulundusühingute ja sihtasutuste registrile.\nMissiooniga inimene KAUPO ILMET Eesti Metsaseltsi ja Jõgevamaa Metsaseltsi esimees, Elistvere loomapargi eestvedaja. 2001. aastal realiseeriti tema eestvedamisel mitmed maakondlikud kui ka üleriigilist tähtsust omavad projektid. Elistvere linnurada ja näitusemajas erinevad loodust ja paikkonda tutvustavad näitused. Loomapargi rajamisel oli eesmärgiks näidata Eestis elavaid ja elanud metsloomi ja linde, olla metsloomade turvakoduks ning arendada huvi looduse kui terviku vastu – olla loodusõppe keskuseks. Praeguseks on Kaupo Ilmeti eestvedamisel loomapark kujunenud ka näituste ja kontsertide ning etenduste korraldamise kohaks. 2001. a. oli loomapargi külastajatel võimalik näha Hiina Suursaatkonna ja ajakirja Loodus vahendusel Elistverre jõudnud näitust Hiina kaitsealustest loomaliikidest jms. Elistvere loomapark on näide Kaupo Ilmeti suurepärastest ideedest ja seda kõike teeb ta suure missioonitundega. Raekojas aitas meeleolu üleval hoida VAT teatri näitleja Tanel Saar, kes traditsioonilisele ametlikule esinemisele tõi juurde rahvapärase laulu ja tantsu ning äraarvamismängu. Autasusid üle andma olid palutud 2000. aastal tunnustust leidnud inimesed. Aukirjad andis üle EMSLi nõukogu esinaine Mall Hellam, lilled eelmise aasta parim.\nJuhatus korraldab sihtasutuse või mittetulundusühingu raamatupidamise vastavalt Raamatupidamise seadusele. Juhatus koostab raamatupidamise aastaaruande ja tegevusaruande seaduses sätestatud korras. Sihtasutuse auditeeritud aruanded esitatakse nõukogule kinnitamiseks nelja kuu jooksul majandusaasta lõppemisest. Aruandele kirjutavad alla kõik juhatuse liikmed. Kinnitatud majandusaasta aruanne esitatakse registrile kuue kuu jooksul majandusaasta lõpust. Sel teemal saab rohkem informatsiooni internetist: http://www.finance.ee Põhjalik lehekülg raamatupidamisest. Info seaduste kohta, maksustamisest, viited raamatupidamisalasele kirjandusele, nõuandeid ja kommentaare. Ülevaade audiitorfirmadest, raamatupidamisteenuseid osutavatest firmadest, raamatupidamistarkvarast. Saab küsida küsimusi ning osaleda foorumis, on olemas ka näidisküsimused (Korduma Kippuvad Küsimused). Soovitame kõigile, kellel on küsimusi või probleeme raamatupidamise valdkonnas, või lihtsalt enda täiendamiseks.\nEMSLi LIIGE EESTI RAHVA MUUSEUMI SÕPRADE SELTS TEGUTSEB\nEesti Rahva Muuseumi Sõprade Selts tegutseb alates 14. maist 1994. Eesmärgiks on aidata kaasa ERMi kogude, tegevuse ning soome-ugri rahvaste rahvakultuuri tutvustamisele, uurimisele ja säilitamisele. Selle saavutamiseks on korraldatud konverentse, teabepäevi, ettekandekoosolekuid, rahvakalendri tähtpäevi tutvustavaid suurüritusi ja õppereise. Seltsi kuulub 922 liiget kogu maailmast ja tegevust juhib 7-liikmeline juhatus (esimees Tanel Linnus - Võrumaa Kutsehariduskeskuse direktor). Seltsi tegevusest ja etnograafilise teatmematerjali kogumisest teavitatakse väljaande “Lee” kaudu. Soomeugri rahvakultuuri teemaline number (“Lee” 4) oli mõeldud koolidele õppeprogrammi täiendamiseks. Kaheksas number ilmub 20. aprilliks, seltsi üldkoosolekuks. Viimastel aastatel on selts enam tähelepanu pööranud ERMi tegevust ja rahvakultuuri tutvustavate teabepäevade korraldamisele Eesti koolides. 2001.a toimus neid 25 korral 2071 kuulajale. Suurimaks õnnestumiseks oli teabepäev Stockholmi Eesti Majas 25. mail 2001 koostöös Eesti Rahvakunsti Huviringiga “Triinu” ühenduses 24.27.5.2001 toimunud Baltimaade päevadega Skansenis. Alates 1996. aastast korraldab selts koostöös ERMiga populaarseks saanud rahvakalendri tähtpäevi (jüri-, jaanija mihklipäeva) tutvustavaid üritusi Raadi mõisas. Nõnda püüab selts kaasa aidata eesti rahvakultuuri tutvustamisele, vanade rahvatraditsioonide elluäratamisele ja elushoidmisele. Reisid aja- ja kultuuriloolistesse paikadesse (Novgorod, Karjala, Peterburi, Kroonlinn jm) on muutunud iga aastaga populaarsemaks. Kaks aastat oleme korraldanud Petseri II Keskkoolis ERMi tutvustavaid teabepäevi ning koristanud talgute korras Petseris asuvat eesti luteri surnuaeda (korrastamata haudasid ähvardab pealematmise oht). Suur töö on tehtud surnuaia võsast puhastamisel ning haudade koristamisel aastate jooksul kogunenud prahist. Kevadel toimub taas sõit Petseri et jätkata alustatut. Hea koostöö on Vanemuise Seltsiga, kellega koos oleme korraldanud ettekandekoosolekuid ja mälestuspäevi (Eesti Vabariigi 80. aastapäev, küüditamise aastapäevad 1999. ja 2001. a). Koostöös ERMi ja Peterburi Eesti Kultuuriseltsiga “Estonia” organiseeris selts vabariigi 80. aastapäeva tähistamiseks 1998. a eesti rahvarõiva näituse ja ERMi teabepäeva Venemaa Etnograafiamuuseumis. Üks eesmärke on teavitada avalikkust ERMi uue hoone vajalikkusest. Hetkel on ERMi kogudest eksponeeritud vaid 1,5%. Rõõm on märkida, et 2001. a alustati ERMi hoidlate ehitamist Raadile, et vabastada kirikud kogudest. Kahjuks nihkub muuseumi uue hoone ehitamine üha kaugemale ja ERMi rikkalik varaait jääb veel kauaks rahvale suletuks. Hea koostöö on etnograafiringide liikmetega Kanadas, Austraalias, Rootsis, Soomes jm. Tänu neile on säilinud eesti rahvakultuur välismaal ja ollakse kursis ERMiga ning organiseeritakse korjandusi ERMi uue hoone ehitamiseks. Seltsil on avatud ERMi uue hoone fondi arve, kuhu on laekunud hetkel 462 713 kr 58 s. Möödunud aastal lisandus 84 liiget ja üritustel osales 30 892 külastajat, mis on 8 tegevusaasta suurim osalejate arv. Kandideerisime Tartus loominguliste kollektiivide, ülikooli teaduskeskuse Ahhaa ja linnamuuseumi hulgas Tartu kultuurikandja rändauhinnale. Kuigi võitis Ahhaa, oli see ikkagi seltsi tegevuse ära märkimine. Aitäh seltsi aitajatele ja jõudu kõikidele oma eesmärkide elluviimisel.\nTallinna halduskohus andis keskkonnaühendustele kaks kuud aega majandusministeeriumiga kokkuleppele jõudmiseks energeetika arengukava hindamise asjus. Eesti Looduskaitse Selts (ELKS) ja Eesti Roheline Liikumine (ERL) kaebasid majandusministeeriumi Århusi konventsiooni põhjal kohtusse Eesti põlevkivienergeetika tegevuskavale keskkonnamõjude hindamise tegemata jätmise eest. "Me taotlus pole kedagi karistada või häbiposti panna, vaid kohustada ministeeriumi läbi viima seadusekohane keskkonnamõjude hindamine," ütles ELKS esimees Juhan Telgmaa. "Selleta pole teada, kas arengukava täitmisega kaasnevad ohud keskkonnale või mitte."\nMerli Kleinert ERMi Sõprade Seltsi sekretär ermss@erm.ee\nEUROOPA VÕIB LÕPPEDA LEPPIMISEGA\nRaske tee kohtuni. ELKS ja ERL kaebasid teiste Eesti keskkonnaorganisatsioonide toel majandusministeeriumi kohtusse mullu aasta lõpus, napilt kuu pärast Århusi konventsiooni jõustumist. Kohtusse kaebamisele eelnenud aasta jooksul olid rohelised korduvalt üritanud majandusministeeriumile selgeks teha, et Eesti põlevkivienergeetika tegevuskava 2001-2006 keskkonnamõju on seaduse järgi vaja hinnata. Tegevuskava mõju hindamise ettepaneku tegid majandusministeeriumile ka keskkonnaminister Heiki Kranich ja õiguskantsler Allar Jõks. Samuti andis lubaduse energeetikakava hinnata eelmine peaminister Mart Laar. Detsembris, kõik võimalused kokkuleppeks minetanuna, andsid keskkonnakaitsjad majandusministeeriumi kohtusse. Juhtum on esimene 30. novembril jõustunud Århusi konventsiooni põhjal algatatud kohtuasi terves maailmas. Ministeeriumi arvates ei tohi rohelised kohut käia. Jaanuaris lükkas kohus roheliste kaebuse tagasi, väites, et neil ei ole antud asjas põhjendatud huvi. Århusi konventsiooni põhjal ei pea keskkonnaühendused aga kohtus oma huvi põhjendama. "Kohus ei ole endale konventsiooni mõtet lõpuni selgeks teinud," tõdes toona Eestimaa Looduse Fondi jurist Revo Linno. Pärast kaebuse uuesti esitamist võttis kohus selle arutada. Kolmapäeval toimus esimene istung, kus pooled esitasid oma seisukohad. Majandusministeeriumi juristid üritasid kohtus uuesti roheliste kaebeõigust vaidlustada. "Kaebuse esitajad ei ole kaebuses näidanud, kuidas ja milliseid nende õigusi on Eesti põlevkivienergeetika tegevuskava 2001-2006 koostamisel rikutud," väitis kantsler Marika Priske kohtule esitatud vastulauses. Kohus leidis siiski, et vastustaja (majandusministeerium) ei peaks mitte seaduseparagrahvi püüdma enda kasuks kallutada. Vastustajal tuleb näha seadust ennast, vahendas Heli Kiigemägi ERList kohtu seisukohta. Majandusministeerium on valmis leppima. Majandusministeeriumi energeetikaosakonna juhataja asetäitja Ell-Mari Koppeli sõnul on ministeerium nüüd valmis rohelistega kohtuvälisele kokkuleppele jõudma. "Rohelised pidid ise algatuse tegema. Ootame seda, aga ega me ülemäära kaua ka ei oota. Võime ka ise esimese sammu teha. Ministeerium ei ole kohtuskäimisest kindlasti huvitatud," rääkis ta. Juhan Telgmaa usub, et kohtuväline kokkulepe on võimalik. "Seoses ministri vahetuse ja NRG-tehingu ärajäämisega on ministeeriumis kindlasti uued tuuled puhuma hakanud," ütles ta. Aivar Õepa Roheline Värav\nPROBLEEM ÜHINGUTE VÄÄRIKUST PEAB KAITSMA Hea lugeja! Tervitan Sind kevadkuu saabumise puhul. Õhus ja inimestes on aimata värsket valmisolekut ja uue alguse ootust, kuigi õues on veel jahe. Olen mitmel korral mõelnud, milline mulje Eesti elust võis panna kahtlemata erudeeritud ja maailmakogemusega Melissa Wellsi (omaaegne USA suursaadik Eestis) ütlema „Kolmanda sektori areng määrab Eesti tuleviku“. Tõenäoliselt toetus ta mingile eriotstarbelisele analüüsile meie ühiskonna arengutendentside kohta. Asutasime 1996. aastal ühingu, mis teeb seniajani otsest muutmistööd kuritegevusele ja narkomaaniale kalduvate lastega – eesmärgiks, et elu Eestis ei muutuks tavalise inimese jaoks üliohtlikuks. Heas usus koostööle ja mõttekaaslusele liitusime Tallinna abilinnapea Ants Leemetsa poolt algatatud programmiga „Riskilaps“. Selle programmi lepingus on mitmeid arukaid ja Tallinna elanike huvides tegutsevate mittetulundusühingute arenemist toetavaid sätteid, sealhulgas ka lubadus lahendada rahastamisega seotud küsimused. 22. detsembril läinud aastal viisin meie rehabilitatsioonikeskusest raskete probleemidega pooles paranemises olevad lapsed tagasi nende kodudesse, kus joomingud on igapäevased. Teist lahendust polnud. Sest lõppenud oli rahvusvaheline projekt, lõppesid rahad ja mitmed töötajad läksid otsima uusi äraelamisvõimalusi. Pühad lähenesid, programmis „Riskilaps“ sellistest asjadest rääkida polnud mõtet, sest tore leping ei kehti sisuliselt ammu, kohtumistel valitseb kroonulik atmosfäär, usaldamatus. Mittetulundusühingud on tasalülitatud ja linnaametnikud ruulivad. Nagu kriminaalfilmides – „teie sõnu kasutatakse teie vastu“. Ei tea, vast oli juba alguses tõeliseks eesmärgiks ühingute algatusvõime neutraliseerimine nende juhtimisele asumise läbi, ilmne on aga teatud hiljutine suunamuutus linnavalitsuse suhtumises ühingutesse. Jääb oodata linnajuhtide selgemaid mõtteavaldusi, kuid mitmetes tõsist tööd tegevates ühingutes on tekkinud rahastamatusest tulenevad raskused. Häda ju selles, et kannatab tegelik linnaelanike huvides tehtav töö, katkevad niigi haprad suhted lastega, keda on alla neelamas linnas laamendav kuritegevus ja narkomaania. Kuna teen oma igapäevatööd just selliste lastega, näen, et kuritegevus on salakaval ja väga kohanemisvõimeline. Usun, et paljud inimesed ei tea, et meie linnas on hulk hooldamata ja harimatuid lapsi, kes elavad oma kujutlustes veel kolhooside ajas, kasutavad veneaegseid tänavanimesid ja on agressiivselt häälestatud tavakodanike, eriti aga Eesti riigi vastu. Paaduvad ja ründavad. Sind. Kontorites tekstidega töötavad ametnikud ei jõua selliseid nähtuseid endale teadvustada ega lahendusi otsida. Tundub, et valitsevaks ongi muutumas tegelikkuse tajumine mingi virtuaalmaailmana, kus kõige olulisemaks on teatud universaalsete tekstivariantide väljatöötamine. Samaaegselt muutub aga tavaelu iga kodaniku jaoks järjest ohtlikumaks. Kuritegevuse ja narkomaania pealetungi probleem ei lahene ega ei saagi laheneda ilma kodanikualgatust kaasava ühistegevuseta. Kindlasti mitte pole lahenduseks riskilastega tegelemise ilmne monopoliseerimine Nõmme tee keskusesse. Rahvusvaheliste konventsioonidega ühinemise läbi peab\nEesti riik tagama kõigi laste nõuetekohase arengu. Mida arvata selles kontekstis HIV- positiivsete laste arvukuse plahvatuslikust kasvust? Mitme mittetulundusühingu eripäraks on kontakt teatud sihtrühmaga, selle olemuse, olukorra ja võimaluste parim tundmine. Teisalt on mittetulundusühingud võimelised paindlikult ja otstarbekalt lahendama paljusid probleeme, millega riigi ja kohaliku omavalitsuse institutsioonid oma raskepärasuse tõttu toime ei tule. Võimalik, et kodanikualgatuse väärtused: paindlikkus, ökonoomsus, optimaalsete lahenduste leidmine, sihtrühmade huvide esindamine ja teised on võimude ees kompromiteeritud nii südametunnistuseta karjääriametnike kui ka mittetulundusühinguid esindavate katusorganisatsioonide inertsuse ja nende positsioonide stagneerumise tõttu. Võimalik, et linnavalitsusele on mugavam arvestada ainult linnaametite ja linnaametnike huvidega. Kui palju linnaruume on mittetulundusühingud ära remontinud ja hiljem rahastusraskuste tõttu neist kompensatsiooni saamata loobuma pidanud? Kui palju on ühingud toonud Eestisse raha? Kas võib tõsi olla, et need ongi ühingute põhilised funktsioonid ametnike silmis? Milliseks kujuneb sellisel juhul suhtumine ühingusse, kellelt eelmainitud hüvesid oodata pole? Usun siiralt, et elanike huvides on hoopis sisuline ja tasakaalustatum areng, mis ei saa kuidagi toimuda ilma kodanikualgatuse osaluseta. Seetõttu tuleb mittetulundusühinguid kui ühiskonnas toimuvate protsesside tempereerijaid toetada nende õige ja originaalse rolli leidmisel meie unikaalses ühiskonnas. Kuni pole reguleeritud teenuste mittetulundusühingutele delegeerimise "turg", ei saa mittetulundusühingud võtta sisse neile sobivat positsiooni ja koondada oma ressursse. Läbirääkimistes Tallinna Linnavalitsuse ametitega on mittetulundusühingud ühekaupa ebavõrdseteks partneriteks ja omavahelise konkurentsi tingimustes rahastamisallikate ees kalduvad vähe väärtustama kolmanda sektori ühishuvisid. Ühingute rahastamisskeemid võivad olla erinevad. Kui neid aga peab muutma väga järsult, siis kannatab ühingute töö, kuigi ideid meil jätkub. Ehk peaksime võtma sisse kohad Tallinna sadamas ja lennujaamas, et reisijatele selgitada Tallinna sotsiaalpoliitika omapära ja paluda otsest finantsabi? Kui nii, siis saab ehk paluda linnavalitsuselt vastavaid, võib- olla kerjamislitsentsideks nimetatavaid lube. Sihipärane oleks mittetulundusühinguid koondavate katusorganisatsioonide esindajate diskussioon kohalike omavalitsustega eesmärgil korrastada teenuste delegeerimist ja mittetulundusühingute rahastamist reguleerivaid tingimusi - informeeritust, litsentseerimist, teenuste standartiseerimist, kvaliteedikontrolli tõhustamist, protsessi arusaadavust ning läbipaistvust jne. Milline on erinevate erakondade suhtumine kolmanda sektori organisatsioonidesse? Näen võimalust moodustada katusorganisatsioonides teatud valdkondade mittetulundusühingute esindajatest koosnevad töörühmad, kes leiaksid ja realiseeriksid taktika koostöö parandamiseks kohalike omavalitsustega. Rasketest aegadest võib olla palju kasu. Kalle Laane Eesti Sõltuvushaigete Rehabilitatsiooni Ühingu juhatuse liige kalle.laane@neti.ee\n“MAAILM AASTATEL 2000 JA 2001” Lester Brown, Christopher Flavin, Hillary French.\nMaailm aastatel 2000 ja 2001 on Worldwatch Institute aastaraamat, milles oma ala asjatundjad analüüsivad maailma majanduse ja ühiskonna arengut mõjutavaid globaalseid probleeme ning pakuvad nendele lahendusi. Rohkem kui kolmekümnesse keelde tõlgitud raamat on mõeldud teavitama nii poliitikuid kui avalikkust; keskkonna-, majandus- ja ajaloohuvilisi. Käesolev eestikeelne väljaanne on koostatud ja tõlgitud kahe Worldwatchi aastaraamatu – State of the World 2000 ja State of the World 2001 peatükkidest. Worldwatchi teadlased otsivad põhiliselt vastust küsimusele: “Kuidas kujundada ühiskonda ja majandustegevust nii, et see ei tekitaks pöördumatuid kahjustusi maakera elu ja inimtegevust ülalhoidvatele looduslikele süsteemidele?” Interdistsiplinaarse vaatluse all on muuhulgas energeetika, kolmanda maailma võlakriisi, globaliseerumise, vabakaubanduse, informatsioonitehnoloogia, transpordi ja tööhõivega seotud probleemid. “Wordlwatchi aastaraamatu tõlkimist peetakse maailmas ühiskonna küpsuse ilminguks. See on raamat nagu iga teine, oma puuduste ja vigadega, ent sellisena maailmas ainulaadne. See on ainus koguteos, mis võtab kokku suundumused keskkonna kontekstis.” -- Eesti Päevaleht Worldwatchi aastaraamatust ja selle eestindamisest 2000. a veebruaris. Toimetajad: Mari Jüssi ja Piret Kuldna Inglise keelest tõlkinud: Tiina Peil, Priit-Kalev Parts, Helen Poltimäe, Kersti Kuldna, Ahto Oja, Piret Tillo, ElleMari Talivee, Piret Kuldna, Mari Jüssi. Raamat on müügil Säästva Eesti Instituudis, hind 75.Säästva Eesti Instituut Lai tänav 34 10502 TALLINN\nÜHINE EMSLI E-POSTI LISTIGA Listi saadetakse infot sündmuste, stipendiumite, rahastamiskonkursside, projektitaotluste ning kõige muu kohta mis puudutab mittetulundussektorit, Listi liikmel on võimalus saata ka oma organisatsiooni tegemisi-toimetamisi puudutavaid uudiseid. Registreeri e-posti teel info@ngo.ee\nKOOLITUS EMSL korraldab kevadel sotsiaalküsimustega tegelevatele ühendustele koolitusi: kaks Tallinnas ja üks Tartus. Eesmärgiks on pakkuda osalejatele teadmisi, oskusi ning motivatsiooni järgmistel teemadel: 1) organisatsiooni arendamine ja juhtimine 2) organisatsiooni, selle tegevuse ja teenuste marketing 3) fundraising ehk oma varade arendamine ning ärisektori kaasamine. Koolitused on kahepäevased ja valida saab kolme toimumisaja vahel: 1) 26-27.04.2002.a. - Tallinn 2) 10-11.05.2002.a. - Tartu 3) 17-18.05.2002.a. - Tallinn Kellaaeg: esimene päev - 11.00 - 18.30; teine päev 9.00 - 16.00. Koolitajateks on: 1) Organisatsiooni arendamine ja planeerimine. Vahendid organisatsioonis strateegilise planeerimise protsessi läbiviimiseks. Mida muuta, milleks (kuhu) muuta, kuidas käivitada muutusi, millest alustada, mida arvestada ANTS SILD, Baltic Computer Systems'i nõukogu esimees 2) Õigete võimaluste leidmine ja nende elluviimine. Oma tegevuse, ideede ja projektide arendamine, selleks marketingi võimaluste kasutamine – KRISTINA MÄND, EMSLi juhataja 3) Fundraising ja varade arendamine. Koostöö ärisektoriga ja firmade kaasamine - TIIT RIISALO, Saaremaa Merispordi Selts. Oleme koolitusgrupi koostanud spetsiaalselt selle koolituse tarbeks ning ka materjalid töötatakse välja vastavalt. Tasu: Koolitust finantseeritakse Euroopa Liidu Access 1999 programmi raames. · EMSLi liikmesorganisatsioonidel palume osalemisel tasuda inimese kohta 135 krooni. · EMSLi mitteliikmetele on koolituse osalemine 395 krooni inimese kohta. Osalejad: Et tulemused efektiivsemad oleksid, ootame igast ühendusest vähemalt kahte – kolme osalejat. Tulemused: Õpetuste, praktiliste näidete, grupitööde ning arutelude käigus saavad teadmisi ja oskusi, kuidas oma ühenduste tegevust ja ideid oskuslikumalt ellu viia, kasutades selleks erinevaid juhtimis- ja analüüsivõtteid, marketingi ning kuidas oma plaanidele leida toetust erasektorilt kui ühelt potentsiaalsemalt toetajalt. Kõik osalejad saavad kaasa materjalid. Palun andke teada, kas teie ühendus soovib osaleda, millisel kuupäeval ja mitme inimesega. Vastuseid ootame EMSLi e-postile info@ngo.ee või telefonitsi (0) 626 3309 hiljemalt 15. aprilliks.\nJURISTI KONSULTATSIOONID EMSLIS\nEMSList saab konsultatsiooni mittetulundust puudutavate juriidilistele küsimustele. Jurist Kaido Floreni vastuvõtt on teisipäeviti, alates kella 16.30-st. Vastuvõtule saab ainult eelregistreerimisega, seda saab teha e-posti teel info@ngo.ee või telefonitsi numbril (0) 626 3309. Hea oleks, kui saadate koos registreerimisega ka oma küsimused. Juristi abi on tasuline, 1 tund maksab 450.-\nEesti Mittetulundusühingute ja Sihtasutuste Liit 10142 Tallinn, Endla 4a Telefon 626 3309, Faks 626 3310 E-post info@ngo.ee www.ngo.ee\nEMSL | NENO\n1_2002, ajakiri kodanikuühiskonnast


MAFFile esitati rekordarv filme - Kultuur - Pärnu Postimees\nKuigi filmide läbivaatamine on alles algstaadiumis, tõdes peakorraldaja Silvia Lotman, et esile on kerkinud keskkonnaprobleemide teema.\nRahvusvaheliselt tunnustatud Matsalu loodusfilmide festivalile (MAFF), mis toimub igal sügisel meie koduõuel Lihulas, saadeti tänavu üle 1000 filmi Eestist ja mujalt. Peakorraldaja Silvia Lotmani hinnangul võis niivõrd suur huvi tulla sellest, et filmide vastuvõtmisega alustati seekord kuu aega varem ehk jaanuaris.\nKuigi linateoste läbivaatamine alles algas, on Lotmani sõnutsi juba täheldatud läbivad teemad. “Saadetud filmide pealt paistab, et tugevalt on esil praegu kuumad keskkonnaprobleemid: kliimamuutused, plast, liikide hävimine, aga ka näiteks haruldased liigid, keda varem pole filmitud,” iseloomustas korraldaja valikut. “Žürii formeerub ja meie filmiprogrammi juht Heli Tetlov on filmide läbivaatamise käsile võtnud, nii et see on nähtud filmide esmamulje.”\nKategooriad on tänavu samad mis varem: loodus ning loodus ja inimene. Lisandunud on autoreid uutest riikidest. Ühtlasi konkureerivad festivalikoha nimel mullused võitjad.\n18.–22. septembrini muutub väike Lihula suureks filmilinnaks, kus kohtuvad suured tegijad ja elukutselised rändajad ning loodusearmastajad, kes teinekord võtavad ette aastatepikkusi, tihti elugi ohtu seadvaid uurimisretki ja ekspeditsioone, saamaks lindile harukordsed hetked, paigad ja olendid.\nFestivalil linastub ligikaudu 100 linateost, millest kolmandik rahvusvahelises võistlusprogrammis, tutvustades põlisrahvaste tugevat loodusega seotud traditsioonide austamist ning looduslähedast ja säästvat elulaadi.\nLotmani jutu järgi saab 17. MAFFil taas kuulda ja näha seda, mis haakub Eesti läänepoolse loodusega: lindude ränne, märgalad, haruldased liigid ja loodusega kooskõlas elamise kultuur. Üritust sisustab filmi- ja fotoprogramm, noortele mõeldud loodushariduskava, seminarid ja töötoad, mis pööravad tähelepanu loodusele, inimtegevuse tagajärgedele ja muudele keskkonnateemadele.


Tööpakkumise number #180464\nVõimalus kohtuda klientidega ka väljaspool kontorit\nKõrgtasemel vene keele oskus ja eelnev müügitöö kogemus on eelduseks.\nMeeskonda on oodatud vaid selline inimene, kellele tõesti meeldib müügitöö ja on valmis endast iga päev 100% andma.\nBrutopalk: 3000 - 12000 €/kuus\nPalk sõltub töötulemusest. Palgale ülempiire pole seatud.\nA2B Grupp OÜ on noor, kuid kiiresti arenev interneti infoandmebaaside pidaja. Ettevõtet iseloomustab nooruslik toetav kollektiiv. A2B Grupp OÜ väärtustab sihikindlust, iseseisvust, kliendikesksust ja arengut.


Kristo Reinsalu võitis vana-aasta heategevusmaratoni – Jooksja\n20. detsember. 2010 /\n19. detsembril Tallinnas toimunud vana-aasta heategevusjooksul võidutsesid täispikal maratonidistantsil kui ka lühemal maal korraldajaklubi Stamina jooksjad. Maratoni võitis Kristo Reinsalu (SK Stamina) ajaga 2:53.10. Tema oli ka ainus, kes suutis talvisel rajal saada tulemuse alla kolme tunni. “Plaanis ei olnud võistelda, vaid teha pikk tugev treening ja nii ka põhimõtteliselt läks. Ilm oli külm (-10 c), aga mitte väga hull. Raskemaks tegi jooksu pigem rada ise, kuna teine pool 6,2 km pikkusest ringist oli konarlik, ” ütles Reinsalu, kelle jaoks oli tegemist elu teise maratoni võiduga. Mees jäi oma tulemusega rahule, kuna õnnestus treeningtsüklile panna korralik punkt. “Müts maha korraldajate ees, kes nägid palju vaeva ja ilmastikutingimuste kiuste ei andnud alla,” lisas võitja.\nTeisele kohale jooksis end Ravshan Balgabaev 3:04.00-ga. Kolmandana finišeeris veteransportlane Jaanus Pedak (SK West-Sport) 3:04.22-ga. Naistest saavutas esikoha üldjärjestuses 17. kohal lõpetanud Grete-Liis Arro (Tabasalu TK) 3:41.43-ga. Teise koha sai Kadri Possul 4:15.54-ga. Kolmandaks tuli Eesti ainsa naisjooksjana Sparthaloni läbi teinud ultrajooksja Heleen Vennikase ema Pille Vennikas ajaga 4:38.01. Kokku lõpetas maratoni 66 startinust 61.\nLühemal, 6,3 km pikkusel distantsil kuulus Stamina jooksjatele koguni kolmikvõit. Esikohale tuli Sergei Tšerepannikov ajaga 20.43. Teise koha sai Roman Fosti 20.51-ga ja kolmanda koha Taavi Tambur 20.54-ga. Parima naisena lõpetas üldjärjestuses 16. kohal Annika Rihma (Sportkeskus.ee) ajaga 24.07. Talle järgnesid Olga Andrejeva (SK Stamina) 25.11-ga ja Kristina Dolmatova (SK Stamina) 25.22-ga. Kokku osales lühemal maal 163 jooksjat.


Pastelliga joonistamiseks album.\nHomme on minu kallil sõbrannal sünnipäev!\nMulle väga meeldivad tema pastelli pildid, aga õpimise tõttu viimasel ajal ta joonistas suht vähe... ja kuna see õpimise aeg varsti saab otsa, otsustasin talle teha albumi pastellpaberiga.\nMa ei tahtnud kaotada ei mingit mm pastellpaberit ja teha niimodi, et valmis pilt oli alati võimalik välja lõigata. Kleepisin igale lehele veel tava paberist riba ja just selles tegin auke. (pilt)\nAmmu tahtsin midagi tikkida ja kasutasin seda võimalust siin. Leidsin nettis mingi sümmeetrilise motiivi ja alustasin... oh, arvasin, et see kiiremini läheb. Ikka tikkimine on suur ja aeglane töö.\nMõtlesin palju albumi vormist, oli vaja teha nii, et saaks mugavalt joonistada albumis ja hoida pildid. Sellepärast eeskaan on väga lühike ja tagakaan on kaheosaline. Mõlemad osad on võimalik ühendada paelte abil, nii traditsioonilisel viisil kui ka tagumisel pool.\nSünnipäeva laps jäi rahul ja lubas alustada joonistada!\npsiho_de_lika posted @ 14:26 - Link - kommentaarid (17)\nUus album ja liitpärlide õpituba\nValmis on uus album.\nSee oli kingitus sünnipäevaks ühele vanale sõbrale, kes on lehekülje Olunet.org rajaja. Selle projekti idee on arendada keemia (tulevukus ka teised ained) teadmised koolilastel, lihtsustada ja teha huvitavamaks keemia olümpiadideks ettevalmistamine ja muu... pakudes erinevaid info ja ülesannedi lahendamiseks. Väga ambitsioonikas projekt ja veel arengustaadiumis Väga loodan, et mõne aja jooksul muutub rahvusvaheliseks!\nMina tegin albumi A4 formaadis selle projekti ajaloo kogumiseks (pildid, mustandid, ajalehe artiklid... kõik mis on sellega seotud). Loodan, et sõber hakab albumi kasutada, üks artikkel on juba olemas\nArvatavasti pühapäeval lähen Viljandi pärlipäevale ja õpetan liithelmeid. Tulge kohale, kui on aega ja tahtmist!\npsiho_de_lika posted @ 18:04 - Link - kommentaarid (4)\nHaapsalu sall ja lillede kimp\nSelle nädal jooksul lõpetasin oma esimese katse kududa Haapsalu salli. Muster "kalasaba" on pärit raamatust "Knitted lace of Estonia". Nii ilusat ja huvitavat raamatut ma pole kunagi kohtunud. Olen väga rõõmus, et ostsin. Sallide kudumine nüüd on nii põnev tegevus! Tahaks kõigile midagi kududa ja kingida. Alustasin küll hirmuga, sest mohääriga kudumine tundus väga raske. Sain kiiresti hakama! Puudu on ainult korralik raam, et pärast salle kuivatada... aga pole midagi teha, kodus selleks kohta ei ole.\nLõngas: Alvita Pukas (82% mohair, 18% nylon)\nSuurus: 30x150 cm\nKevad on käes! Koristused ja kaunistamine käib kõikidel väga aktiivselt! Mul ka!\nTegin vannituppa kimbu moonide ja kummeli lilledest. Lilled on tehtud kangast. Potti värvisin ka ise, aga ei tahtnud midagi keerulist ja valisin hõbeda värvi, kleepisin paela.\nJuba ammu tahtsin panna WC poti peale mingi lille kimpu. Idee tuli sii, kui mulle feebruaris kingiti hüatsinti. Lille lõhn oli pisut tugev ja panime selle vanniptuppa. See nii muutis atmosfääri seal! Oli nii mõnus iga kord sinna astuda, et ma otsustasin midagi sinna panna hüatsinti asemel hiljem.\nLõpetuseks üks tore ingilisekeelne kiirkõne viltimise fännidele:\nWhen first I felt that felt hat´s felt.\npsiho_de_lika posted @ 09:36 - Link - kommentaarid (7)


Mööl: paremkaitses mängimine sobib mulle\nNõmme Kalju võõrustab reedel Kadrioru staadionil Premium liiga 26. voorus Jõhvi Lokomotivi ning olulise mängu eel tegime juttu hooaja eel klubiga liitunud poolkaitsja Karl Mööliga, kes suvest saati on mängimas hoopiski paremkaitsja rollis. 22-aastane Mööl on tänavusel hooajal on tõusnud Kaljus oluliseks mängijaks. Premium liigas on ta 22 mängus löönud 2 väravat, Euroopa Liigas osales […]\nNõmme Kalju naiskonna väravavaht Maarja Virula\nTänavusel hooajal Eesti naistejalgpalli kõrgeimal tasemel, Expert liigas mängiv Nõmme Kalju naiskond peab eesoleval laupäeval hooaja kolmanda mängu, mille eel andis intervjuu võistkonna väravavaht Maarja Virula. Maarja on Tallinna Arte Gümnaasiumis õppiv 18-aastane neiu, kes mängib Kaljus alates käesolevast hooajast ning on regulaarne Eesti noortekoondislane ning samuti on tal kirjas debüüt Eesti naiste A-koondises. Pärnust pärit […]\nNõmme Kalju eduvalem: järjepidev, kvaliteetne ja südamega tehtud töö. 2007. aastal käis Nõmme Kalju president Kuno Tehva välja eesmärgi tulla viie aastaga Eesti meistriks. Tippu on jõutud järjepideva, kvaliteetse ja südamest tehtud tööga. „Meistritiitli võitmine ja noortetöö tugeva vundamendi loomine on olnud viimase viie aasta tähtsamad eesmärgid ning tundub, et oleme mõlema puhul üsna hästi […]\nEeloleval laupäeval, 11. juunil kohtub Nõmme Kalju kodusel Hiiu staadionil Meistriliiga 14. voorus Tallinna FC Levadia meeskonnaga. Meeskonnad asuvad tabelis kõrvuti: FC Levadia 28 punktiga teisel ja Nõmme Kalju 25 punktiga kolmandal kohal. Seega on ees printsipiaalne ja väga tähtis mäng. Avaldame peatreeneri mõned mõtted enne seda olulist kohtumist. Igor Prins: „Seni võib hoolealustega rahule […]\nNõmme Kalju vutimeeskonna eest sel hooajal Eesti meistriliigas seitse väravat löönud Tarmo Neemelo (pildil) lootis enda sõnul hooaja eel, et on suve hakuks löönud rohkem väravaid. “Aga samas on kõige tähtsam siiski see, et meeskond võidaks,” ütles Kalju äss Linnalehele. Mis oleks mullu Levadias mänginud Neemelo jaoks magusam, kui laupäeval Hiiu staadionil kell 17 algavas […]\nKuno Tehva meelitab Nõmme Kaljuga vutisõbrad staadionile! Kodusest liigajalgpallist rääkides ei saa üle ega ümber hooaja eel hoogsalt ridu täiendanud Nõmme Kaljust. Vutiklubi meelelahutusärimehest president Kuno Tehva ütleb, et jalgpallielu edendamine pakub talle suurt andmisrõõmu. Peale võõrmängijate on Kaljuga sel talvel liitunud Eesti koondises tegusid teinud Tarmo Neemelo, Kristen Viikmäe ja Alo Bärengrub. Eesti ühe […]


TÜ juuratudengid võistlesid esmakordselt Teldersi harjutuskohtu finaalis | Tartu Ülikool\nTÜ juuratudengid võistlesid esmakordselt Teldersi harjutuskohtu finaalis\nTartu ülikooli võistkond, kes esindas Eestit Teldersi rahvusvahelise õiguse harjutuskohtu võistlusel, oli esmakordselt oma 20 aastase võistlusel osalemise ajaloo jooksul harjutuskohtu finaalis. Finaalis tuli tunnistada aga Hollandist Haagi ülikooli esindajate tugevust ning üldkokkuvõttes saavutati suurepärane 7. koht.\nKuigi finaalis jäädi Haagi ülikooli esindajatele alla, saadi lisaks hageja poole üldvõidule ka hageja poole parima kirjaliku memo tunnustus.\nHarjutuskohtu finaalis oli kaasuse teemadeks terroristidevastaste sõjaliste operatsioonide lubatavus, kriminaaljurisdiktsioon sõdurite tegevuse üle, rahvusvahelisse kohtusse pöördumise piirangud ning rahvusvaheliste lepingute tõlgendamine.\nEesti riiki esindasid võistluse finaalis Tartu ülikooli õigusteaduskonna tudengid Karl Erik Esko, Sille Rästas, Mari Alavere ja Andrei Svištš.\nTeldersi rahvusvahelise õiguse harjutuskohtu võistlus on maailma mainekaim ja üks vanimaid omataolisi. Tänavusel võistlusel osales võistkondi 27 riigist. Tartu ülikool on harjutuskohtu võistlusest osa võtnud juba alates 1994. aastast.\nVõistkonda juhendavad TÜ rahvusvahelise õiguse teadur Katre Luhamaa ja eelmise aasta võistkonna liige Maarja Pild.\nTutvu ka 2014. aasta ülipõneva võistluskaasusega.\nLisainfo: Maarja Pild, Tartu ülikooli tudengivõistkonna juhendaja, tel: 5532624.


Kuidas liiget venitades laiendada - Meeste liikme suurus Kuidas maarata\nMeeste liikme suurus Kuidas maarata. Suurendada peenise suurus ilma operatsioonita\nSee on peenise ja sugutung suurendada täiendada, mis võib suurendada vere voolu peenise, et kindlasti aitab teil parandada vastupidavust ja erektsioon. Ostsimegi siis talle pisikse 5 tükist koosneva pusle. Pärast pumpamine, mõned mehed näha rohkem tõus ümbermõõt oma peenis kui pikk. Peenise laiendamine rahvapäraste ravimitega Lisaks harjutustele ja innovaatilistele looduslikele ravimvormidele saate oma peenist suurendada ka rahvapäraste ravimite abil.\nSõrmused Aafrika mehe kaela pikendamiseks Urogenitaalsete plastikakirurgide ja meeste jaoks, kes tegelevad iseseisvalt peenise venitamisega, on peamine probleem valgumembraan tuunikamis katab corpora cavernosa. See moodustab suletud korpuse ja on nahaga võrreldes elastse. Manuaalsete venitusharjutuste tõhusus sõltub nende järgimise määrast. Tuntud suguelundite androloog Petrovitš R.\nPeenise pikendamise võimaluses ei kahtle.\nSeetõttu saate mõnikord isegi esimese ultraheli ajal kindlaks teha lapse soo. Pärast seda, sünnist kuni 5 aastani, ei suuda munandrakud veel androgeene toota, seega ei erine poiste käitumine ega välimus tütarlastest väga. Juba 5 kuni 9 aastat hakkavad munandid aktiivselt arenema ja ilmuvad esimesed sperma prekursorid. Kuid eksperdid nimetavad seda perioodi Meeste liikme suurus Meeste liikme suurus Kuidas maarata maarata ikkagi seksuaalseks, kuna seda ei iseloomusta jõuline kasv.\nKuid püstises asendis ulatub see 12 cm-ni. Laius see tähendab ümbermõõt on olulisem, noorte meeste jaoks on keskmine väärtus 7 cm. Just see näitaja on vastutav inimkonna õiglase poole esindajate seas Meeste liikme suurus Kuidas maarata aistingute loomise eest.\nRasvkude ladestub mitte ainult maos, vaid ka kõhuõõnes, kattes sellega peenise osa, mis asub munandis, ja vähendab seda visuaalselt. Lisaks suurendab tasakaalustamata toitumine südame-veresoonkonna haiguste ja vere hüübimise riski. Kolmandaks, vabaneda halbadest harjumustest. Suitsetamine on üks peamisi düslipideemia ja ateroskleroosi põhjustajaid. Rahvusvahelises haiguste klassifikatsioonis RHK Meeste liikme suurus Kuidas maarata selle sõltuvuse märkimiseks isegi eraldi kood Meeste liikme suurus Kuidas maarata.\nAteroskleroosi teke algab 12—14 aasta pärast, see on vältimatu loomulik protsess. Võib-olla mõjutab see ainult selle progresseerumise kiirust ja see sõltub otseselt inimese elustiilist. Kuidas peenise kasvu osas maksimaalset edu Suurenda treeninguga liige Tööstus pakub meestele palju võimalusi oma "väärikuse" suurendamiseks. Kõik salvid, kreemid ja tabletid töötavad umbes samal põhimõttel, need suurendavad verevoolu ja täidavad corpora cavernosa, mis aitab erektsiooni ajal suurendada väärikuse mahtu ja pikkust.\nTaimsete komponentide tõttu on neil Mis on koige kasulikum liikme suurendamiseks vähem vastunäidustusi.\nParimaid tulemusi näidatakse kompleksravi osana koos pinguldava massaaži ja spetsiaalsete harjutustega, mis on ette nähtud reproduktiivorgani pikemaks ja paksemaks muutmiseks. Kui mees pole sugugi rahul suurusega ja ta soovib seadet suurendada mitte ainult erektsiooni ajal, vaid ka rahulikus olekus, on ainult kaks tõhusat viisi: Pidevad pinged ja mikrolõhed laiendaja pealekandmise ajal põhjustavad õõneskehade rakkude intensiivsemat paljunemist. Sel juhul ei pea te muretsema, mis vanuses peenis kasvab, kuna rakud jagunevad ja neid uuendatakse kogu elu, lihtsalt noores eas on nad palju tugevamad.\nTehnika abil saate väärtust reguleerida, samuti saab eemaldada mitmesuguseid deformatsioone ja moonutusi.


Viis meest said relvakauplemise süüdistuse - Kinnisvarauudised\nViis meest said relvakauplemise süüdistuse\nSüüdistuse järgi kuulusid Sergei S (48), Dmitri (43) ja Mart (51) alates eelmise aasta aprillist kuni augustini kuritegelikku ühendusse, mille eesmärk oli varalise kasu teenimine tulirelvade ja laskemoona ebaseadusliku käitlemisega.\nKohtueelsel uurimisel kogutud andmeil otsisid Sergei S ja Dmitri Kesk-Euroopast relvamüüjad, tellisid neilt tulirelvi ja tõid kauba Eestisse. Seejärel andsid nad relvad ostjate leidmiseks ja edasimüügi korraldamiseks Mardile.\nSüüdistuse järgi ostsid Sergei S ja Dmitri mullu kevadel ja suvel Slovakkiast vähemalt kümme deaktiveeritud püstolkuulipildujat CZ ja kaks püstolit CZ. Nad korraldasid relvade raudade vahetamise ning Mart müüs uuesti töökorda seatud tulirelvad Tallinnas ja Harjumaal edasi. Kahe tulirelva müümisel osales ka Nikolai (38).\nÜhe püstolkuulipilduja ja püstoli soetas uurimisandmeil Sergei R (41) ning kümme tulirelva ostsid kokku kuritegu matkinud politseinikud.\nPolitsei pidas Sergei Si, Mardi ja Dmitri kahtlustatavatena kinni mullu 14. augustil. "Kohus võttis kolm peamist kahtlustatavat ka prokuratuuri taotlusel eeluurimise ajaks vahi alla. Neid on varem korduvalt kriminaalkorras karistatud, sealhulgas tulirelvade, lõhkeaine ja lõhkeseadelistega seotud kuritegude eest," ütles menetlust juhtinud Põhja ringkonnaprokurör Leelet Kivioja.\nNikolaid on varem karistatud ühe korra ning Sergei R on karistamata.\nKahtlustatavate elu- ja töökohtade läbiotsimisel Tallinnas, Harjumaal ja Ida-Virumaal leiti registreerimata püstol ja revolver ning mitmeid ebaseaduslikke relvaosi – peamiselt püstolkuulipildujate, püstolite ja vintpüsside relvaraudu ning relvalukke. Lisaks võeti ära kümmekond ebaseaduslikult soetatud detonaatorit ning säilinud sütiku ja laengutega mürsk ja süütenööri.\nPõhja prefektuuri kriminaalbüroo juhi Priit Pärkna sõnul on relvade ja lõhkeseadmetega tegelenud grupi tabamine politseile oluline töövõit. "Tegemist oli väga mahuka ning keerulise menetlusega, mille lõpptulemus saavutati meie kriminaalpolitseinike, kaitsepolitseinike ja teiste partnerite hea koostöö tulemusel. Kahtlustatavate kinnipidamiseni viis ka see, et meil õnnestus end ärisse n-ö sisse süüa ja tehingutes osaleda. Kindlasti tagab ebaseadusliku relvaäri ning relvade ja lõhkeaine sattumise tõkestamine tänavale üldist turvalisust," märkis ta.\nRelvaäri tõkestamiseks tehti koostööd ka Läti ametivõimudega. Augusti keskel toimusid Lätis samuti kinnipidamised ja läbiotsimised, mille käigus sealne julgeolekupolitsei võttis ära kümneid relvi, laskemoona ja muid keelatud esemeid.\nKriminaalasja kohtueelse uurimise viis läbi Põhja prefektuuri kriminaalpolitsei ja uurimist juhtis Põhja ringkonnaprokuratuur.


Kuidas saada peenist suuremaks? Meestele põhiliselt, Suurendage oma peenise labimoodust\nSuurendage oma peenise labimoodust, Kuidas suurendada oma peenist 5 cm\nKuigi pole teaduslikke tõendeid selle kohta, et ženšenn võiks aidata suuremat peenist, märkasid Korea uuringus mõned ženšenni ekstrakti võtnud mehed pärast nädalat paremat seksuaalfunktsiooni. Sööge arbuusi. Perugino oli üks esimesi. Kuidas suurendada oma peenist sooda ja kas on võimalik saavutada hea tulemuse? Mul pole kunagi olnud probleeme voodis.\nSeega rohkem verd voolab otse oma peenise, kuidas oma isassuguorgani suurendab peaaegu Täpsemalt on uuenduslik faasi kui soovite saada maksimaalne läbimõõt. Tasumiseks helistage YouTube karistas oma videos enesetapjat näidanud vlogijat Veebilehel navigeerimisega annad nõusoleku oma Kuidas suurendada oma peenise. Feng shui ravivahendite abil on võimalik Suurendage oma peenise labimoodust aktiivsust vähendada, isegi seisma panna või vastupidi aktiveerida, suurendada, rohkendada, hajutada.\nNeed on looduslikud. Good paar minutit oma peenise muutub väga raske ja teil tekib tugev kuidas suurendada peenise ilma laienemine haigutav keha suurendab läbimõõt.\nMehele õrn teema. Liigagi õrn.


Toimetas Silja Ratt, 6. märts 2018 08:05\nKolmapäeval antakse Tartu volikogu erakorralisel istungil üle kodanikualgatuse korras koostatud pöördumisele ehk nn Tartu apellile antud tuhanded allkirjad.\nEesti uudised 29. märts 2018 07:34\n"Rahva teenrid": tselluloositehase vaidluses ületavad tunded mõistuse (77)\nEesti uudised 10. märts 2018 17:56\nEesti uudised 8. märts 2018 15:40\n5. aprill 2018 20:54\nVesi on mailma pärand ja selle vee struktuuri rikkumine kuritegu looduse vastu. Uuringu kiidab heaks iga huviline kellele sobivat summat või mõjutatakse füüsilisel või vaimselt. Siis mina olen 7001 Ja loodan ka taastada meie vana Taara usu.\n29. märts 2018 23:13\nikka ei ei tehasele, me ei taha väävelhapet , lõpetage juba rahva kallal kiusamist


Impeeriumi kutse — Sirp\nGibboni raamatus ulatub Rooma „langus“ üle kolmeteistkümne sajandi! Näib, et raamatuga läks tal sama-moodi, nagu kunagi roomlastel impeeriumiga. See oli lihtsalt liiga edukas, et sellega poolel teel pidama jääda.\nEdward Gibbon, Rooma impeeriumi allakäigu ja languse ajalugu. Tõlkinud Triinu Pakk.1 Sarja „Avatud Eesti raamat“ kujundanud Jüri Kaarma, ümbrise Eve Kask. Eesti Keele Sihtasutus, Tallinn 2016. I kd 840, II kd 800 lk.\nMuidugi kirjutab Edward Gibbon (1737–1794) oma kaasajale ja oma kaasajast. Rooma on ammu langenud, aga Briti impeerium käib just tõusuteed. Kuid kas seegi ei peida endas juba tulevase languse seemneid? Mis üldse on üks impeerium? Etümoloogiliselt: sõna „imperium“ kõige vahetum ja otsesem vaste on „võim“, „vald“, ülekantumalt „riik“. Kes tahes ajab mingit riigi asja, kas või kõige alandlikumal munitsipaaltasandil (municipium, veel üks rooma sõna!), see ajab ikka edasi impeeriumi, ajab Rooma asja. Sestap on ka nii raske mõelda riigist, mõtlemata Rooma riigist ning joonistamata naiivselt oma kaasaegse impeeriumi kaarti Rooma varemete kohale. Ajaloo õppetunnid! Kui rikkalikud need on. Ja kui vähe on neist kasu.\nMiks? Muidugi on impeeriumidel läbi ajaloo ühisjooni. Ikka ja jälle kontsentreerub poliitiline, majanduslik ja sõjaline jõud, loob ja ehitab suuri struktuure, mis ulatuvad üle mandrite ja merede, ja siis jälle killustub, laguneb laiali, sulab tindiplekina teiste imperium’ide (võimude ja valdade) kuivatuspaberisse. Seda võib vaadata kui igikorduvat tsüklit. Ainult et see ei kordu. Ja roomlastega võrreldes on meil, nagu on olnud kõigil nende järeltulijatel, üks suur erinevus. Me pole enam süütud. Me ei tee seda enam esimest korda. Me mitte ainult ei tea, mida me ehitame, vaid me teame ka, kuidas see kord alla käib ja langeb.\nPärast Roomat on igasugune impeerium, igasugune riiklus (ja iga riiklus, ka kõige mikroskoopilisem, peidab endas impeeriumi idusid, ongi imperium) teadlik projekt. Ja sellevõrra vähem värske. Roomlased ei teadnud, mida nad teevad. Kahtlemata ei olnud neil mingit kavatsust rajada Rooma impeeriumi. See lihtsalt juhtus nendega. Ühel hetkel osutus nende poliitiline, sõjaline ja majanduslik organiseeritus saatuslikult tugevaks. Nende naabritel ei olnud sellele midagi vastu panna. Rooma laienes. Ei maksa unustada, et me kutsume seda hiigelriiki endiselt linna nimega. Linn oli selle algus ja mõneti ka lõppeesmärk. Rooma riiki ehitati nagu Rooma linna müüri. Mida enam kasvas linn ja selle rikkus, seda suurem ahvatlus oli ta kõiksugu mitteroomlastele, barbaritele. Ja seda kaugemale Rooma müüridest pidi viima Rooma müüri. Kuni Rooma linna, seda kõige algpõhjust ja südant, ümbritsesid terved enam või vähem tsiviliseeritud (s.o. linnastatud) rahvad, kes mõistsid turvaliselt ladina keelt ja mõistsid isekeskis kohut Rooma õiguse järgi. Ning rajasid sadu pisikesi (või ka päris suuri) Rooma linnu kuni Britanniani, Reini, Doonau ja Eufrati, Niiluse ja ookeanini välja, igas linnas ikka tsirkus, teater, tempel. Meelelahutus ja seda nautida lubav odav leib. „Täpselt nagu tänapäeval!“ tahaks hüüatada. Täpselt, jah, aga mitte päris täpselt.\nRooma oligi leivaimpeerium (nagu nüüdne on nafta oma). Teravili oli peamine energiakandja, mida sai laevade ja vooridega (mööda imperiaalseid maanteid) vedada sinna, kuhu vaja, kõigepealt muidugi linna, aga ka piire valvavatele leegionidele, kuhu tahes. Vilja energia sai muundada orjade ja loomade tööks, ehitada omakorda uusi linnu, riigimaanteid, laevu – külvata ja lõigata. Nagu me nüüd ajalootarkadena teame, saavutas see leiva- ja orjavooride, leegionide ja asehaldurite mehaanika ühel hetkel oma maksimaalse ulatuse, püsis mõnda aega umbes nii suurena ja hakkas siis tasapisi jälle laiali lagunema, kokku tõmbuma. Jah! Rooma edu- või allakäigust rääkides on nii kerge ühes lauses kokku võtta terved sajandid. Kuid on ju selge, et omaaegsed inimesed, roomlased, elasid põhiliselt samasuguses inimea-mõõtmelises ajas nagu meiegi. Mingid kasvu või allakäigu liikumised võisid neile jääda täiesti märkamatuks, edenemist võisid nad näha seal, kus meie näeme allakäiku (kui nende linnal või provintsil parajasti läks hästi, sõjad jäid kaugele, leib oli odav ja maksud väiksed), seevastu mõni ajalooliselt triumfaalne ajajärk võis elamiseks-suremiseks kaunis kohutav olla.2\nTeiseks, nii nagu me ehitame oma ajaloojutustuse omaaegsete autorite lugudele, nii võime me märkamatult üle võtta ka nende vaatepunkti. Tihti on see Rooma, linna, impeeriumi vaatepunkt.3 Ka Gibbon, ometi barbarite, Britannia provintsiaalide järeltulija, elab kaasa nimelt Roomale. Valgustus „Rooma impeeriumi …“ kirjutamiseks tabab teda nimelt Rooma varemetel, ühel mälestusväärsel oktoobriõhtul, kui ta kuulab Kapitooliumi künkal seistes Jupiteri templist kostvat paljasjalgsete munkade laulu. Jah, see linn, nii imelik kui see ka pole, ta on ikka veel seal, ka pärast kogu „allakäiku ja langust“, mitte ainult sama koha peal, vaid ka endiselt täiesti äratuntava geograafiaga, samade ehitistega, mida nägid langusaja keisrid, lihtsad roomlased ja kogu impeeriumist kohale voolanud „turistide“ hulk. Tänagi võid sa istuda Colosseumi tribüünidel, võid kõndida mööda neidsamu Via Appia kiviplaate, mida kord olevat tallanud apostel Peetruse paljad jalad. Roomas võivad sajandid viirastuda hetkena. Ja selles viirastuseski on tõde.\nHenry Walton. Edward Gibboni portree. Õli, lõuend, 1773.\nMuuseas, nii nagu linn on alles, pole sugugi kindel, et Rooma impeerium üldse päriselt kadunud on. Ei mäleta enam, kes oli see keskaja ajaloolane, kas Duby, Le Goff või mõni teine sama terane, kes märkis, et keskaja inimestele kestis Rooma riik edasi. Nemad polnud selle lõppu märganudki. Ka Gibboni raamatus ulatub Rooma „langus“ üle kolmeteistkümne sajandi! Näib, et raamatuga läks tal samamoodi, nagu kunagi roomlastel oma impeeriumiga. See oli lihtsalt liiga edukas, et sellega poolel teel pidama jääda. Gibboni esimene köide (I–XVI peatükk, eestikeelsest väljaandest mahult umbes kolmandik) osutus bestselleriks. Märkamatult sai raamatust tema elutöö: seitse köidet ja kakskümmend aastat. Ja pärast viimase punkti panekut jäi tal elada veel vaid viis-kuus aastat. Punkti Rooma impeeriumile paneb Gibboni arvates Konstantinoopoli langemine aastal 1453, seega Ida-Rooma riigi ehk Bütsantsi ja selle viimase keisri lõpp.\nTõsi, antiikset mõõdukuse ideaali järgides oleks autor võinud piirdudagi esimese köitega, sest õigupoolest saab ta seal kõik olulisema, mis tal Rooma võimu ja selle languse kohta öelda on, ära öeldud.\nAga sama vähe kui on mõtet süüdistada roomlasi, et nad oma impeeriumi laiendamisega mõõdukamad polnud, tasub tublile britile ette heita, et ta roomlaste loo jutustamisega ikka edasi ja edasi läks, isegi üle piiride, kustpeale see pole enam ilmselgelt roomlaste lugu. Tegelikult pole Bütsants Gibbonit ka eriti inspireerinud, vähemalt mitte sellisteks kirepuhanguteks, mida ta tunneb Igavese Linna ja selle rahva vastu.\nKuid raamatud ei lõpegi tavaliselt seal, kus oleks mõistlik, vaid seal, kus autor tüdineb või väsib. Ja impeeriumid lõpevad siis, kui väsib see ihalus ja hirm, mida nad rahvastes äratavad. Võib lõputult eritleda Rooma riigi allakäigu põhjusi, nagu teeb Gibbon ja nagu tehakse tänini. Kuid kõiki neid Rooma nõrkusi võib sama hästi vaadata ka kui Rooma tugevusi, kõigist tema edu alustest saavad allakäigu põhjused. Gibbon räägib palju vabariikliku põhikorra allakäigust ja leegionide militaarvõimu kasvust kui hukutavast pahest. Kuid impeerium ongi sõjaline ettevõte, mida viiakse läbi sõjaväe abil ja teatud mõttes ka sõjaväe jaoks. Uusi maid ja neid harivaid rahvaid oli vaja uute leegionide toitmiseks. Seda leivaloogikat on järginud ka kõik hilisemad agressiivsed suurvõimud kuni uusajani välja (Rootsi riikki vajas Liivimaad tema leiva pärast, oma leegionide ülalpidamiseks) ja selle loogika järgi peeti Euroopas veel XX sajandil kaks väga laastavat sõda, kuigi see loogika ise enam ei kehtinud. Leivaimpeeriumidest olid masinaajastul juba ammugi saanud söe- ja naftaimpeeriumid, mitukümmend, kui mitte mitusada korda efektiivsemad ja enam tegelikult mitte territoriaalsed …\nÜheks Rooma allakäigu põhjuseks peab Gibbon kristluse levikut ja võidukäiku. See võib ju mõnes mõttes olla tõsi, kuid kas teiselt poolt polnud see sama hästi üks impeeriumi suurtest saavutustest? Seda enam et lõpuks sai kirikust kõige ilmsem impeeriumi pärija, kes säilitas muuseas tema keele ja koos sellega kirjaliku pärandi, millel põhinebki meie teadmine Rooma ajaloost.\nRooma impeeriumi languse ja allakäigu põhjuste eritlemisel oleks pedagoogiline mõte, kui meil oma impeeriumis, mis see siis ka parajasti ei ole, õnnestuks neid muistseid vigu vältida. On tõsi, et nagu inimesel, nii ka rahvastel on alati võimalik valida. Miski pole saatuslik, peale selle, et me ei tea kunagi oma valiku tagajärgi. Kuna impeeriumi tõusu ja languse põhjused on nii läbipõimunud, et mitte öelda ühed ja samad, siis näib, et ainus viis vältida mis tahes impeeriumi langust oleks ära hoida tema tõus. See on aga inimlikult võimatu. Impeeriumid saavad teoks, sest inimesed, kes nad ka poleks oma keelelt, kommetelt, ajaloolt ja kultuurilt, tahavad ja kardavad laias laastus ikka ja alati ühtesid ja samu asju. Seesama viib nende riigid ka langusele: ühel päeval (või aastasajal) pole impeerium enam ei kohutav ega ahvatlev. Pelutab ja kutsub äkki hoopis miski muu ja kuskilt sealt tõuseb ka uus impeerium. Aga kõik see on alati „tulles nii harilik, et hirmugi pääle ei aja“.4\n1 Kui muidu võib täheldada eesti tõlkekeele kiiret langust ja allakäiku, siis Triinu Paku tõlge kinnitab, et see pole sugugi fataalne. Gibboni XVIII sajandi proosa on pandud selgesse ja mõnuga loetavasse eesti keelde, lõputu hulk ajaloolisi koha- ja isikunimesid antud arusaadavas süsteemis, rääkimata autori vohavatest joonealustest märkustest, mille rohket kreeka ja ladina keelt on tõlkija barbaritest lugejale kannatlikult seletama pidanud.\n2 Kui mul Rooma riigi puhul millestki kahju on, siis sellest, et roomlased leiutasid küll väga realistliku portreeskulptuuri, aga kirjandus jäi neile millekski liiga tähtsaks ja pidulikuks, et madalduda realistliku, pihtimusliku romaanini. Küll oleks huvitav lugeda mõne tavalise roomlase päevaraamatut! Rooma elu jääb rikkast kirjalikust pärandist hoolimata kaunis hermeetiliseks. Nii nagu me ei saa iial teada ka seda, mida mõtlesid meie oma maa Rooma rauaaja asukad neist tillukestest keisripiltidest, millest nad endale pronksehteid sulatasid.\n3 Väga hästi on võimalik ka vastupidine, post- ja antikoloniaalne vaade, nagu Jaan Kaplinski kuulsas Vercingetorixi-luuletuses. Kahjuks jääb see meie teadmatuse tõttu veel fantastilisemaks kui imperiaalne vaatepunkt.\n4 Viimane salm Viivi Luige luuletusest „ Valik“: Olgu elu või lõpmata pikk, / ühte hetke on valikuks vaja. / See hetk on tulles nii harilik, / et hirmugi pääle ei aja.