Ületöötamine ohustab enim noori - Krimi\n"Töötajate kasvav töökoormus on tihedalt seotud tööjõupuudusega," leiab Eesti suurima tööportaali CVKeskus.ee turundusjuht Henry Auväärt.\nÜletöötamine ohustab enim noori\n"Töötajate kasvav töökoormus on tihedalt seotud tööjõupuudusega," leiab Eesti suurima tööportaali CVKeskus.ee turundusjuht Henry Auväärt. "Kuna töötajate leidmine on paljudes valdkondades keeruline, jagatakse töö lihtsalt olemasolevate töötajate vahel ära. Selge näide on siin IT- ja ehitussektor, kus töötajaid on juba aastaid olnud keeruline leida ning rohkem kui pooled antud valdkondade töötajad teevad ka ületunde. Uuringu tulemustest joonistub välja, et rohkem tööd ei tähenda alati aga suuremat palka," lisab Henry Auväärt.\n"Viimasel ajal on taas päevakorrale kerkinud 6-tunnise tööpäeva idee. Reaalsuses tähendaks aga 6-tunnine tööpäev ikkagi ületundidest tulenevalt umbes pooltel töötajatel 7-tunnist tööpäeva ja kardetavasti suureneks ületundide tegemine siis veelgi," leiab Henry Auväärt.\n"Huvitaval kombel vähenes aastaga märkimisväärselt juhtide arv, kes olid ületunde teinud. Kui möödunud aastal viibis kauem tööl 56% juhtidest, siis sel korral on näitaja langenud 43% peale," lisas Henry Auväärt.\nEnim tehakse ületunde Tartus ja Ida-Virumaal\n1) Ida-Virumaa (46% töötajatest teeb ületunde)\n2) Tartu (46%)\n3) Tallinn (43%)\n4) Pärnu (40%)\n5) Viljandi (37%)\nCVKeskus.ee on aastal 2000 loodud Eesti suurim tööportaal, mida on 2019. aastal külastatud juba üle 14 miljoni korra.


Kanepi ega muude uimastite pruukimine ei seostu vaimsete võimete hääbumisega keskeas | Kanepitemp\nKeskealised täiskasvanud, kelle mälu on nõrgaks jäänud, ei saa selles enam süüdistada ajuti pruugitud kanepit ega muid keelatud uimasteid, selgub Briti teadlaste uurimusest. Asjatundjad hoiatavad siiski, et uimastite ohter pikaajaline tarvitamine võib aju talitlust kahjustada.\nAjakirjas American Journal of Epidemiology ilmunud uurimuse raames mõõdistati ligi 9000 Suurbritannia elaniku vaimset suutlikkust ja mälu nende 50. eluaastal. Andmete analüüs näitas, et veel 40-ndatel eluaastatelgi keelatud uimasteid tarvitanud uurimisalused said testides sama häid või veidi paremaid tulemusi kui nende eakaaslased, kes polnud uimasteid kunagi tarvitanud, vahendab uudisteagentuur Reuters.\nKeelatud uima-ainetest olid uuringus osalenud britid — keda küsitleti varasema uimastikasutuse osas 42. eluaastal ja uuesti 50. eluaastal — kaugelt kõige rohkem tarvitanud kanepit. Kuus protsenti küsitletuist möönis kanepi kasutamist viimase aasta jooksul, kõigist vastanuist veerand tunnistas, et on millalgi elu jooksul kanepit pruukinud.\nKatsealustele esitati ka küsimusi muude uimastite kohta, millede hulgad olid amfetamiinid, LSD, hallutsinogeensed seened, kokaiin ja ecstasy. Nende tarvitamist tunnistas kolm kuni kaheksa protsenti vastanuist.\n„Rahvastikule laiendatult paistavad tulemused mõista andvat, et keelatud uimastite tarvitamine minevikus või isegi olevikus ei seostu tingimata tunnetuslike funktsioonide pärssumisega varajases keskeas,“ rääkis uurimust juhtinud Alex Dregan Londoni King’s College’ist. „Küll aga ei välista meie tulemused võimalust, et mõnedel isikutel, kelle kokkupuude uimastitega on olnud põhjalikum ja pikaajalisem, võib esineda kahjulikke kõrvalmõjusid.“\nVäike allrühm katsealuseid tunnistasid, et on uimastite tarvitamise tõttu ravil käinud, see asjaolu võib anda märku ohtrast või sõltuvuslikust uimastikasutusest. Nemad said kognitiivset sooritust mõõdistavates testides 50. eluaastal halvemaid tulemusi, kuid uurimuse autorid märkisid, et selle põhjal mingisuguste tähenduslike järelduste tegemiseks oli neid kokku liiga vähe.\nDregani töörühma kasutatud andmed pärinesid 8992-lt inimeselt, kes olid osalenud Ühendkuningriigi üleriigilises terviseuuringus, mille raames neilt 42. eluaastal küsiti, kas nad on kunagi kasutanud mõnda tosinast uimastist. Seejärel, 50. eluaastal, sooritasid nad jada standardseid teste mälu, tähelepanuvõime ja muude tunnetuslike võimete mõõtmiseks.\nUurimus ei leidnud tõendeid, mis näidanuks, et minevikus või uurimuse ajal uimasteid kasutanud inimeste vaimne sooritus on kehvem. Tegelikult ilmnes pärast minevikukasutajate ja uimasteid jätkuvalt kasutavate katsealuste andmete liitmist, et nende tulemused on isegi paremad.\nTaoline edemus oli uurijate osutusel siiski väike ning võib osaliselt johtuda varem avastatud korrelatsioonist — nimelt on uimasteid kasutanud inimestel enamasti parem haridus kui mittetarvitanutel.\n„Lääneriigi elanikkonna hulka kuuluvate juhutarvitajate juures on see täiesti ootuspärane tulemus,“ ütles Harvardi arstiteaduskonna ja Massachusettsi osariigis Belmontis tegutseva McLeani haigla psühhiaater John Halpern, kes on samuti uurinud uimastikasutuse potentsiaalseid mõjusid kognitiivsele sooritusele. „Mõnes mõttes pole see üllatav. Inimaju on paindliku loomuga.“\nEhkki mõned uuringud on näidanud, et uimastid nagu kanep ja kokaiin võivad mõtlemisvõimet, mälu ja tähelepanu lühemas perspektiivis ähmastada, kinnitab seekordne uurimus arusaama, mille kohaselt on taolised mõjud ajutised, kirjutasid autorid.\nHalperni osutusel näitavad aastaid regulaarselt kanepit tarvitanud katsealustele keskendunud uurimused, et kui uimastite kasutamine lõpetatakse, paranevad tunnetuslike testide tulemused kuu aja jooksul.\nTa rõhutas siiski, et seda ei tuleks käsitleda üleskutsena uimastite tarvitamisele, kuna äsjane uurimus ei välista võimalust, et uimastite ohtra pikaajalise tarvitamisega kaasnevad püsivad kahjulikud mõjud vaimsele sooritusvõimele.\nPot smoking, other drug use not tied to middle-age mental decline (Reuters)\nIs Illicit Drug Use Harmful to Cognitive Functioning in the Midadult Years? A Cohort-based Investigation (American Journal of Epidemiology)\nUus uurimus ei tuvastanud ecstasy tarvitajatel vaimseid puudujääke (Forte.ee)\n6. jaan. 2012 at 09:18\nSildid: Alex Dregan, American Journal of Epidemiology, amfetamiinid, Ühendkuningriik, ecstasy, hallutsinogeensed seened, John Halpern, King's College London, kognitiivne sooritus, kognitiivsed võimed, kokaiin, lsd, Reuters, Suurbritannia


IMIKU KOOLIKUD - SüMPTOMID - LAPS - 2022\nImiku koolikud - sümptomid\nImiku koolikud pole haigus. See on seisund, mis ei kahjusta teie lapse tervist, kuid põhjustab valu. Seetõttu peaksid vanemad õppima oma lapse abistamiseks koolikute sümptomeid ära tundma. Korduvate rünnakute korral tasub paluda lastearstilt konsultatsiooni, sest kõhuvalu ei tähenda ainult soolekoolikuid. Sellel võib olla ka neuroloogiline, allergoloogiline või psühholoogiline taust.\n1. koolikute sümptomid\nImiku koolikud võivad kesta kuni mitu tundi, laps ei pea nutma, vaid on ärrituv ja miski ei saa teda rahustada. Kui väikelaps nutab, on see ka iseloomulik nutt - see on kõrge hüüe. Lisaks võib lapsel olla punane nägu, jalad pingulduvad ja kõht on kõva. Rünnaku lõppedes võib teie väikesel olla gaasi, mis pakub märkimisväärset leevendust.\nImiku koolikud võivad kesta kuni mitu tundi (123RF)\nVanemad ei tohiks sagedaste koolikute pärast muretseda, kuna see ei mõjuta negatiivselt nende lapse arengut. Enamasti kaob see pärast kolmandat elukuud. Koolikute rünnakud ilmnevad teatud kellaaegadel. Kui aga vanematel lastel esineb sageli intensiivset kõhuvalu, on vaja paluda raviarstil testid ja diagnoos määrata. Kõhuvalu on iseloomulik järgmistele haigustele:\n• soole intussusception;\n• kuseteede põletik;\n10 tõestatud viisi koolikutega toimetulekuks [11 fotot]\nKoolikud algavad tavaliselt umbes 3 nädala vanuselt - olenemata sellest, kas last toidetakse või mitte ...\n2. Infantiilsete koolikute põhjused\n• Imiku koolikud on soolekoolikute mõju, mis põhjustab tugevat kõhuvalu.\n• Väikestel lastel on häiritud mitte ainult soolehormoonide sekretsioon, vaid ka mittetäielikult küps sooletõke.\n• Imiku koolikud võivad olla põhjustatud gastroösofageaalsest refluksist.\n• Teine põhjus võib olla toiduallergia, näiteks lehmapiima valgu talumatus.\n• Spetsialistid usuvad, et koolikute põhjus võib peituda psühholoogilistes tegurites - väikelaps reageerib vanemate negatiivsetele emotsioonidele, samuti on suur tõenäosus, et laps puutub päeva jooksul kokku liiga palju stiimulitega, mis võivad samuti kaasa aidata koolikud.\n• Imetava ema toitumine mõjutab ka väikelast, seetõttu on oluline dieedist välja jätta raskesti seeditavad, vürtsikad või puhitusega toidud, gaseeritud joogid ja loomulikult kõikvõimalikud stimulandid.\nStiilsed emad: Jessica Alba täpilises kleidis, mis sobib ideaalselt suveks\nInnocentina - nimi. Päritolu, tähendus, nimepäevad, tuntud inimesed\nPuit- või plastaknad? Võrdlus\nImmuunsuse vähenemise sümptomid\nTervislikud harjumused kogu maailmast\nParatsetamool lastele - ravimi erinevad vormid, rakendus\n5 toitu, mida rase naine peaks vältima\nCopyright 2022 https://cbmhealthcare.org Imiku koolikud - sümptomid


Tagasi saatjale | Postiajalugu.ee | Lehekülg 2\nSildiarhiiv: Tagasi saatjale\nEelmises postituses vaatasime kaarti mille sõjavang August Sidron oli saatnud Saksamaalt Hammersteini vangilaagrist koju Piiumetsa aprillis 1918. Siin aga kaart, mille talle on saatnud kodused mõni kuu hiljem. See kannab Paide postitemplit kuupäevaga 4. juuni 1918 ja on ka jõudnud kohale Hammersteini, kuid sealt tagasi suunatud peale kleebitud teatega “Gestorben am 28 VI 18” ehk “Surnud 28 VI 18”. Berliini peapostkontoris on lisatud teine trükitud paber kirjaga “Tagasi saatjale / Tuvastamatu saaja”. Seega siis 18-aastane noormees, kes alles mõni kuu tagasi kirjutas koju “… olen ikka alles elus ja terwe nagu teie wahest ehk mõtlete et ma juba ammu surnud olen” oli vahepeal meile teadmata põhjusel oma otsa leidnud. Jätka lugemist →\nSee postitus avaldati 05. Ober Ost (1917-1918) kategoorias siltidega Järvamaa, Paide, Piiumetsa, Röa, Sõjavangi kirjavahetus, Tagasi saatjale, Tsensuur 1. apr. 2015 , autoriks Ahto.\nSiin näeme põnevat kirja, mis postitatud 6. detsembril 1941.a. Tallinnast “Võru Perekonnaseisu ametile, Jüri tänav 7”. ENädalapäevad varem, 1. detsembril, olid Eestis kehtima hakanud Saksa postitariifid, kus kirja saatmine maksis 12 penni ehk 1,20 rubla. Kuna marke on kirjal ainult 30 kopika ehk 3 penni väärtuses, on määratud juurdemaks, mille pidi tasuma kirja saaja. Lisatud on punane “T” tempel ja pliiatsiga summa “1.20”. See summa tundub esmapilgul veider, kuna Saksa tariifidega tuli ka Saksa trahvimäär 1,5 korda puuduolev summa, ehk siis oleks alates 1. detsembrist pidanud õige summa olema 1,40 rubla (nõutav 1,20 rubla – 30 kop peal olev mark = 90 kop puudu * 1,5 = 13,50 ~ 1,40 rubla). Samas on trahvi määranud postiametnik kasutanud trahvi arvutamisel varem kehtinud Eesti tariife, kus trahvimäär oli 2 korda puuduolev summa ja on ka arvestanud lisamaksuga 30+30 kopikase margi postiväärtuseks 60 kopikat (tegelikult 30 kopikat + 30 kopikat lisamaks ülesehitusfondi). Seega 1,20 rubla trahvi on ta arvutanud nii: nõutav 1,20 rbl – 60 kop peal olev mark = 60 kop puudu * 2 = 1,20 rubla puudu. Jätka lugemist →\nSee postitus avaldati 08. Ostland (1941-1944) kategoorias siltidega Juurdemaks, Masintempel, Postkontori märkmed, Tagasi saatjale, Tallinn, Ülesehitusfond, Võru, Võrumaa 21. märts 2015 , autoriks Ahto.\nSee Stockholmist Narvasse kulgenud lennupostikiri on saadetud 30. augustil 1937.a. ja kohale jõudis see juba ülejärgmisel päeval. Kiri on adresseeritud “Poste restante” (Nõudmiseni) Narva postkontorisse. Nõumiseni kiri oli lisateenus, selle eest tuli maksta lisaks kirja saatmistariifile 10 senti, mis tavaliselt lisati postmarkidena frankeerimisel, kuid rahvusvahelise kirja puhul seda teha ei saanud. Siin näemegi, et kirjale on löödud punane tempel “Lisamaksu 10s” – see summa siis loodeti sisse kasseerida kirja saajalt. Kirja on Narvas hoitud 2 kuud ja keegi pole seda nõudmas käinud, seepärast saadeti see 5. novembril 1937 tagasi. Lisamaksu tempel tühistati ja esiküljele lisati käsikirjas “Retour Stockholm / Non Reclame” (Tagasi Stockholmi / Väljanõudmata). Stockholmi jõudis kiri mõni päev hiljem. Jätka lugemist →\nSee postitus avaldati 06. Eesti Vabariik (1918-1940) kategoorias siltidega Ida-Virumaa, Juurdemaks, Lennupost, Narva, Nõudmiseni, Tagasi saatjale, Välismaalt 18. märts 2015 , autoriks Ahto.


Loodusvööndid (Jää-ja külmakõrb ( (Inimtegevus … Coggle\nLoodusvööndid (Jää-ja külmakõrb ( (Inimtegevus …\nInimtegevus Elanikud tegelevad kalade ja merevähkidega püügiga ning nende konserveerimisega.\nTundrapiirkonnas, eriti Venemaal, on leitud suuri maavarade maardlaid, nende juurde on kerkinud kaevandusasulad. Põhjapõdrakasvatus, kalandus ja jahtimine.\nKaevanduste ja tööstusasulate rajamine ning nende teenindamine ohustab tundra loodust. Inimeste, kaupade ja tööstustooraine vedu raskete roomikmasinatega lõhub teedeta maastikul tundra õrna mullakihi ja taimkatte. Selle taastumine karmides kliimatingimustes võtab väga kaua aega. Tundra tundlikku taimestikku kahjustavad ka tööstusettevõtete heitgaasid ja reoveed.\nTundrates esinevad soostunud ja keltsmullad\nVeestik- leidub soid ja jõgesid\nSuure sademehulga tõttu on siseveed aastaringselt veerohked.\nViljakamate muldadega piirkondadesse on rajatud ulatuslikke istandusi. Istandustes kasvatatakse peamiselt banaane, suhkruroogu, kakao- ja kohvipuud, ananasse, kookoseid\nVihmametsade pideva raie ja põletamise tagajärjel on nende pindala viimase saja aastaga vähenenud umbes poole võrra. Suurte metsamassiivide hävitamisega hävinevad ka paljud taime- ja loomaliigid, mis võib olla suureks ohuks looduse tasakaalu säilimisele. Vihmametsadel on ka tähtis osa maailma suures veeringes, kuna nad akumuleerivad endas suurt mageveevaru. Nende vähenemisega muutuvad kogu maailma kliimatingimused, mis ei pruugi olla sugugi soodsad\nVeestik- sood, jõed\nInimesed tegelevad okasmetsades ehitus- ja paberpuidu tootmisega, jahindusega, kalapüügiga, tselluloosi tootmisega, maavarade kaevandamisega, puidu varumisega ja niiskes paraskliimas ka puuviljakasvatusega.\nÕhusaaste, veekogude reostus, tööstusjäätmed\nSavannides tegeldakse karjatamisega, rahvusparkides saadakse tulu turismist ja erilubadega jahipidamisest.\nSuureks probleemiks on savannialade karja- ja põllumaade liiga intensiivne kasutamine, mis kurnab maa välja. Liigne karjatamine on Aafrikas savannide ja Sahara kõrbe piirialal toonud kaasa kõrbe jätkuva pealetungi savannialadele.\nJõed on rohtlates veevaesed, põhjavesi asub sügaval, järvi on rohtlates vähe ning need on väikesed.\nEnamus teravilja kasvatatakse rohtlates viljakate mustmuldade tõttu.\nKeskkonnaprobleemid- Suvised hoovihmad, tugevad tuuled\nInimtegevus Metsatööstus, tselluloosi- ja paberitööstus\nPõllumajandus, teravilja-ja piimatootmine. Põllumajanduseks kasvatatakse nisu, otra, kartulit ja rukist\nMaavarade kaevandamine- kaevandatakse näiteks kivisüsi ja rauamaaki\nLõuna osas kasvatatakse viinamarja ja toodetakse veini\nMullastik- Mullad koosnevad kivimite murenemissaadustest\nVeestik- Sademeid väga vähe, veekogud aurustuvad\nKõrbes tegelevad inimesed rändkarjakasvatusega ja oaasipõllundusega.\nVäga ohtlik on põldude pidev ja oskamatu niisutamine, mis võib esile kutsuda maa sooldumise ja kasutamiskõlbmatuks, muutumise Ehitustegevus ja veokid hävitavad loodusliku taimkatte, mis taastub väga aeglaselt.


Pallase rektori Vallo Nuusti infokiri: Pallase kroonikad 01.03. – 14.03.2021 - Kõrgem Kunstikool Pallas\nPallase rektori Vallo Nuusti infokiri: Pallase kroonikad 01.03. – 14.03.2021\nKuidagi déjà vu tunne on. Aasta tagasi 13. märtsil panime kooli kinni ja nädala pärast kirjutasin esimestes kroonikates: Tere kõigile ja ühtlasi suur tänu kokkuhoidmise, loovate lahenduste ja positiivsuse eest. Esimene nädal on selja taga ja tundub, et oleme pealesunnitud olukorraga suutnud üsna hästi kohaneda. See ON vajalik, sest taoline töövorm jääb meie pärisosaks veel mõneks ajaks.\nJa kohe meenus legendaarne lühifilm „Õhtusöök ühele“ ja seal kõlanud dialoog:\nNiisiis… tere kõigile ja ühtlasi suur tänu kokkuhoidmise, loovate lahenduste ja positiivsuse eest. Esimene nädal on selja taga ja tundub, et oleme pealesunnitud olukorraga suutnud üsna hästi kohaneda. See ON vajalik, sest taoline töövorm jääb meie pärisosaks veel mõneks ajaks.\nSeis on siiski veidi parem, kui aasta tagasi ja sellega seoses meenub mulle seik Juri Nikulini elulooraamatust, kus ta Odessas jalutades nägi kohvikuuksel silti: Sorry, we are open!\nPallas on ka natuke avatud, õige natuke, ja kõige tähtsam on õppehoonetes kinni pidada rangest 2+2 reeglist. Lihtsamalt öeldes: kui keegi peaks haigestuma ja Terviseamet küsib kontaktide kohta, siis saab öelda – „ei puutunud kellegagi kokku“ või „puutusin kokku 1 inimesega“.\nSee on ainuke garantii, et saame õppehooneid „õige natuke“ lahti hoida.\nKüsimusi aga on palju ja enamus neist on retoorilised!\nMis suvest saab?\nVõibolla polegi vaja kõigile küsimustele vastuseid otsida. Kristina Tamm annab allpool mitmeid soovitusi ja mulle meeldivad neist kaks – kui vaja, siis ka piirame oma virtuaalsuhtlust ja külastame oma vaktsineeritud vanaema.\nMina sõidan laupäeval emale külla, tal on sünnipäev ja ta on vaktsineeritud. Eks ma kannan maski ja ülearu kaua ei ole, aga meie viimasest kohtumisest on juba pikk aeg möödas.\nKristina Tamm: Kui eelmisel aastal oli distantsilt õppimises rohkem uudsust, siis seekord peaks vist katsuma vältida ligikippuvat tüdimust. Kõik see oleks nagu juba olnud! Aga me oleme sellest ka õppinud. Kasutame olemasolevaid võimalusi maksimaalselt ära, õpime, tegutseme, suhtleme ja kui vaja, siis ka piirame oma virtuaalsuhtlust.\nMõned mõtted tüdimuse vastu:\nkuluta oma aega enda jaoks hästi, kasutades koroonaaja ühte eelist: võimalust süveneda ühte teemasse pikemalt näiteks veebiloengute välisel ajal;\nmine loodusesse, seda leidub ka linnas, sest vabas õhus tulevad kõige paremad ideed;\nõues saab tegelikult ka pildistada, joonistada, maalida, filmida, modelleerida jms.;\ntee iga päev midagi, mis ei ole kuidagi sinu õppetöö ja kohustustega seotud, olgu see sport, heegeldamine, klaverimäng, oma merisigadele uue majakese projekteerimine või juba vaktsineeritud vanaema külastamine;\nvaata filmi, kuula muusikat, loe, arutle sõpradega filosoofia põhiprobleemide üle (nt. mis on teadmine, mis on ilu, mis on õnn jne.);\nIvi Lillepuu: Üks kultuurisoovitus ka. Liivo Niglase film keelepäästja Indrek Pargist ERR-is ja kindlasti selle kõrvale Donald Tombergi läbi kolme TMK numbri kulgev intervjuu lingvistiga. Kuidas on võimalik, et veel mitte 50 eluaasta jooksul on ta jõudnud nii palju käia, näha, kogeda, õppida, õpetada, omandada, edasi anda, osa saada, panustada… Ja pidada pealtnäha võimatuid asju täiesti võimalikeks.\nProjekt “Kunsti, disaini ja restaureerimise suuna praktikate arendamine Kõrgemas Kunstikoolis Pallas” määrati seisundisse “Rahastatud”. Esimesed mõtted projekti tegevustest on juba välja käidud ja loodetavasti saab palju kasulikke teadmisi projekti käigus omandatud.\nERR-i võttgrupp filmis üles 4×5 minutit saatele “Prillitoos”. Alates 4. aprillist saate näha-kuulda Heli Tuksami, Peeter Linnapi, Kristjan Bachmani ja Anne Rudanovski õpetusi. Äärmiselt muljetavaldav oli Kristjan Bachmani süsteemsus ja läbimõeldus, et kuidas mahutada viide minutisse võimalikult palju infot nii pildiliselt kui sõnaliselt. Kahjuks ei saanud kõigi filmimiste juues olla, kuid seda suurema põnevusega ootan, et kuidas see kõik ekraanil välja näeb.\nLõppes konkurss ideekavandi leidmiseks Viljandi valla ringristmikule. Arutelu kavandite üle oli huvitav ja vaidlus võitja väljaselgitamiseks võiks öelda et isegi tuline. Igal juhul peab Rasmus Eist nüüd hakkama mõtlema oma idee teokstegemisele.\nMadis pildistas üles Krista üüratud toiduportsjonid, et te kõik kodukontorites saaksite tema maitsvaid lõunaid tellida ja nautida.\nLeidsime uue koolitusjuhi, kes alustab 16. märtsil ja esialgu poole kohaga. Selleks on tänavakunsti ekspert Salme Kulmar. Salmel on magistrikraad Tartu ülikoolist kunsti-, käsitöö- ja kodunduspedagoogika erialal ja oma magistritöös uuris ta tänavakunsti kujunemislugu. Bakalaureuseõpingud läbis ta aga hoopis Aix-Marseille ülikoolis Prantsusmaal. Ta korraldab väikelinnadele suunatud tänavakunstifestivali “Rural Urban Art” ja brändi “Pseudo Toursi” asutaja ja giidina viib läbi tänavakunsti ekskursioone ja töötubasid Tallinnas ja Tartus. Ja õpetab Pallases vabaainet “Tänavakunst kui universaalne salakeel”. Kes palju teeb see palju jõuab!\nDiana Edur: Eelmisel kevadel toimusid teeõhtud rektoriga üle videosilla, tegime ettepaneku 23. märtsil teetassi ja ekraani taga taas kohtuda. Meie oleme koosolekuteks juba omadega Teamsis.\nMöödunud sügisel tuli üliõpilasesinduse koosolekul teemaks, et Pallasel võiks olla oma tekkel. Sealt saigi lugu alguse, Kristiina Saaron hakkas lähemalt uurima, milline peaks tekkel olema. Peale teiste koolide teklite ja statuutidega tutvumist algas kavandamine, visandeid sai kokku üheksa tükki.\nSelleks, et paremini aru saada, milline tekkel võiks reaalselt välja näha tuli teha mockup-id, need koostas Anna-Elisabeth Viise.\nKavandite seast osutus valituks tumepunase põhja, musta küljeosa ja tumepunase randiga madal nahknokkmüts. Musta küljeosa allservas on neli kuldset nööri, millest 3 ülemist on õmmeldud ilma vahedeta ning neid eraldab alumisest kitsas must vahe. Tekli paremale küljele kuldsetele nööridele on õmmeldud tikitud kooli logo. Teklist ilmus ka pressiteade Tartu Postimehes.\nDisaini autor: Kristiina Saaron; Mockup: Anna Elisabeth Viise\nTeklit võivad kanda tudengid alates teisest õppeaastast ja juba sel kevadel peaksid verivärsked teklid lõpetajate peanuppe katma.\nÜliõpilasesindusel on pikalt laual olnud kooli prügimajanduse teema. Viimaks oleme jõudnud asjaga disainiprotsessini, püüame luua igasse osakonda eraldi prügijaama, mis hõlmaks endas sorteerimiseks vajalikke eraldi püstakuid. Plaanime esimese prügijaama ehitada kohviku lähedusse ja seejärel erialaosakondadesse jõuda. Hetkel on mõttes koostöös maaliosakonnaga kõik jaamad stiliseerida ja lisada juurde sorteerimist lihtsustavad infosildid.\nOotame põnevusega augustisse lükkunud sTARTUp Dayd, mille kujundusmeeskonda Pallase kunstitudengid esmakordselt kaasatud on. Tükk aega on veel oodata, niisiis asusime uute koostööprojektide jahile, eks näis, millised võimalused avanevad. Sneak peak: sihikul on miskit muusikamaailmast.\nSeoses järjekordse koroonakevade saabumisega püüame kaastudengitele tuge pakkuda, selleks oleme organiseerimas veebiseminari, kus käsitleksime motivatsiooni, inspiratsiooni või muud säärast, mida hetkel üliõpilastel vajaka jääda võib.\nMaiken Austin: “Keskendu positiivsele” on muutunud mantraks. Ning kõige selle juures olen püsinud negatiivsena. Kumb nüüd füüsilise ja kumb vaimse tervise kohta käib, ei saa enam varsti isegi aru.\nKaks näitust, mis on momendil üleval Pallase galeriis on nüüd nähtavad ka virtuaalselt: maaliosakonna näitus “Kvaliteet”\nja Evita Goze, Vika Eksta, Kristine Madjare ja Diana Tamane näitus “Nagu tema seda näeb.”\nJärelvaadatav on ka Pallase restaureerimise/konserveerimise suuna seminar JULGUS.\nTekkel on valmis ja seda saab nüüd tellida.\nPallase vilistlane Siim Parisoo filmis Pallase osakondi tutvustavat videomaterjali. Nüüd algab montaaž. Aprilli alguses teeme lahtiste uste päevad.\n2021. aasta sTARTUp Day kujundusmeeskond kohtus korraldajatega ja saime ala kaardid ning materjalide nimistu. Kohe-kohe hakkame ka reaalselt kujundama!\nTYPA-ga paneme kokku uut Open Call-i, et võimalikult atraktiivseid kunstnik-residente Tartusse ja Pallase tudengitega oma kogemusi jagama meelitada.\nTihedasse graafikusse pressisin ka kaks seminari: Eesti Kaubandus ja Tööstuskoja Juhtide Klubi webinar teemal: “Ringmajandus ja -mood. Kas reaalne muutus või trendisõnad?” ning eelarvestamise seminar Tartu 2024 meeskonna eestvedamisel. Esimesest sain väga häid kontakte, kellega loodetavasti ka tulevikus koostööd teha ning enda harimist eelarvestamises soovitan igale inimesele!\nRiina Gendrikson: Hästi palju positiivsust saab üliõpilaste soojast tagasisidest, kes tõesti südamest tänavad ja kirjutavad, kuidas välismaa periood on neid mitmes mõttes avanud ja parim otsus nende elus! Ma ei ole arst/kirurg, kelle tööl on otsene mõju teiste elule, aga sellistele väiksematele positiivsetele muutustele saan kaasa aidata ja see on nii hea tunne!\nAlustasin varasemate erasmuslaste muljete kogumist, mis lähevad meie kodulehele.\nJagati eelinfot, millised uued põhimõtted hakkavad olema 2021 sügisel algavas Erasmuse 7-aastases programmiperioodis:\ntõenäoliselt võib mingit osa koolile eraldatavast toetusest kasutada ka Euroopast väljapoole liikumiseks;\nnii tudengitele kui töötajatele on rohelise reisimise puhul lisatoetus.\n12.03 oli tähtaeg nii Erasmusega õppima kui ka praktikale minekuks. Huvi on suur ja väga tore on olnud viimastel nädalatel meie üliõpilastega Erasmuse teemadel plaane teha! Ju on mõju avaldanud nii see, et pikalt pole keegi saanud välismaale ning ka see, et Eesti koroonaolukord tundub olevat hullem kui teistes riikides.\nKarl Kaisel (meediadisaini vilistlane) teeb Erasmuse äsjalõpetanute praktikat Budapesti, Ungaris asutuses Babtér. See asutus on valmis veel ühe Pallase praktikandi võtma.\nTriinu Tuul (maal) õpib kevadel kõrgkoolis Anadolu University, Türgis.\nKirkke Soon (fotograafia) õpib Portugali kõrgkoolis Escola Superior Artística do Porto.\nEdith Hermann: Märtsi esimesed kaks nädalat möödusid lennates. Kevad kadus pea hetkega ja talv tuli tagasi, sadas palju lund ja oli krõbedat külma. Mul ei olnud selle vastu midagi ja ega kui olekski, ega see midagi muutnud ei oleks.\nKurvaks tegi ja teeb see, et Eestis koroonasse nakatunute numbrid tõusid tohutu kiirusega ja kahjuks see arv püsib väga kõrgel. Ja inimesed, kes võiksid aga ei soovi end vaktsineerida ja teisalt Eestis ei ole piisavalt vaktsiine. Mina õnneks sain laupäeval esimese doosi.\nRaamatukogus oli endiselt töine õhkkond, kuigi külastusi oli vähem. Möödunud kahe nädala jooksul tuli kiirelt ümber orienteeruda, kuidas tagada raamatukogu tegutsemine. Õnneks on raamatukogu teenused abivajajatele piiratud ajal ja uute reeglitega siiski tagatud. Loodame, et kõik neid tingimusi täidavad ja keegi ei haigestu.\nLõpetuseks soovin jagada mõnd kultuurielamust. Minu jaoks oli üheks elamuseks alles nüüd ETVs vaadatud, mõne jaoks kindlasti juba varem nähtud, Lilija Vjugina dokfilm “Ülo Sooster. Mees, kes kuivatas rätikut tuule käes”. Väga hea film ja lisaks sai päris palju uut teada ainult 46 aastaseks elanud Ülo Soosteri loomingust.\nTeiseks on ETV saade „Võidumees“ käesoleva aasta 7. märtsil 85-aastaseks saanud Heinz Valgust. Ta on kunstnik, kirjanik, Laulva revolutsiooni käilakuju, isa, vanaisa ja mida kõike veel. Me justkui teame teda meedia kaudu, aga tegelikult tunneme üsna vähe. Üldse tunneme kõiki oma, Eesti kunstnikke, liiga vähe või vähemalt minul on pidevalt avastamisrõõmu.\nViimaks 2020. aasta kauneimad raamatud. Valiku hulka kuulus ka Kristiina Ehini luulekogu „Janu on kõikidel üks“. Raamatu kunstnik, kollaažide ja osade fotode autor on Pallase vilistlane Gabriela Urm ning kujundajad on Diego Almeyda ja Pallase õppejõud Mart Anderson.\nImeline raamat väga hea luulega, soovitan soojalt.\nPeeter Linnap:…Et kõik ausalt ära rääkida, pean ma alustama sellest, kuidas mu peas küpses juba ammu pretensioonikas plaan osakond kaasaegseks küberruumiks pöörata.\nVaevalt oli meie tubli nooruke õppejõud Diana Tamane lätlannade Vika Eksta, Evita Goze ning PallasFoto lõpetanud Kristine Madjare ning omaenda töödest koosneva näituse “Nagu tema seda näeb” üles saanud, kui kõik tuli taaskohe sulgeda!\n4 päeva jäi selle pärisnäituse kestuseks! Rekord, mis rekord – seni mäletan kõige lühemana vaid 1 nädal Eesti Kunstimuuseumis kestnud ekspress-show’d “Pühamu”, mille TV-eetrimürast tegin oma sõpruskonnaga aastal 2000.\nOmeti samas ka rõõmustasin, sest tegime juba mõnd aega ettevalmistusi virtuaalse pildimaailma õpetamiseks, katsetasime kaameraid ja simulatsiooniprille ning paar päeva pärast “Nii nagu tema seda näeb” näituse sulgemist – 6.märtsil 2021 sai noor PallasFoto õppejõud Andero Kalju valmis Pallase ajaloo esimese virtuaaltuurina (ümber)loodud näituse ! Väljapanek pandi virtuaaliasse “rippuma” 8.märtsil. Niipalju ajaloost – ja kõik on kutsutud sellele virtuaalnäitusele.\nTeeme praegu Pallasfotost jälle – vist juba kümnendat korda – promofilmi, aga seekord paralleelselt otsustasime kohe teha ka virtuaaltuuri. Pole just kerge neid kahte esmapilgul teineteisest eristada, aga ütleks nii, et kui filmis on lugu ja järgnevus režissööri/ operaatori poolt “ette-antud”, siis virtuaaltuuridel saab vaataja ise valida, mida ning millises järjekorras (samuti –“kui kaua”) vaadata. Kumb neist kahest “parem” on, pole küll võimalik määrata ega ei peagi.\nVõtted jõudsime “lubatud aja sees” veel ära teha ja nüüd monteerime, titreerime jmt. PallasFotol on plaanis ka samaaegselt luua esinduslik portreegalerii kooli töötajatest, aga seda me nüüdkord ei jõudnud – jääb siis järgmiseks plaaniks!\nAndero Kalju. PallasFoto VR Tuur. 06.03.2021 Evita Goze teos\nJa näitus leidis ka vaatamata oma uudsele virtuaalvormile kohe ka elavat kajastust nii Eestis, kui ka rahvusvaheliselt.\nPallast külastas vahepeal ka terve ETV võttegrupp, kes tegi meie osakondades (maal, foto, mööbel, skulptuur) lõike praktilistest tegevustest, a la “kuidas midagi restaureerida”? Tänud selle initsiatiivi eest meie uuele ja tublile arendusprorektorile Ivi Lillepuule ning saatemeeskonnale “Prillitoos” (Aivi Parijõgi, Mati Kark, Lauri Kulpsoo jt)! Ja olgu kohe öeldud, et “Prillitoos” on juba mõnd aega kõige vaadatumate prime time saadete hulgas ning ammu muutunud kogupere-saateks!\nPallasFoto demonstreeris liikuvas telepildis mõistagi vanade kodus leiduvate fotode “remondi” kõiksuguseid vorme. Vanad fotod võivad nimelt olla kahjustatud mehaaniliselt, keemiliselt või bioloogiliselt – ja igaühega neist tuleb toimida erinevalt. Suurimad tänud seejuures meie parimate erialastele korüfeedele! Kunagi Eesti ainuke fotorestauraator olnud ja Saksamaal erihariduse saanud Peeter Maksing kirjeldas olukorra lihtsust aga ütles ka seda, et keemiliselt parandatakse fotosid nüüd juba harva. Meie Pallase oma suurepärane restaureerimise õppejõud Kurmo Konsa kinnitas, et fotod käivad nüüd juba peamiselt läbi skänneri ja elektroonilise retuši. Kurmo tõi TV-eetris näitamiseks kaasa ka oma suurepärase kogu dagerro-, ferro-, ambro- ja kollotüüpe – lisaks veel soolapaberifotosid jm ajalooliselt pikantset kraami. Selle eest Suur Tänu!\nEnt tänu väärib ka Toomas Kalve retuši ja koloreerimisvahendite eest ning erakordselt eksootiliste ning haruldaste fotonäidiste eest!\nProf Peeter Linnap Pallase laboris kahjustusi hindamas ETV 2021\nMida me selles saates siis täpsemalt tegime? Kõigepealt näitasin laiemale publikule lihtsat meetodit omavahel kokkukleepunud fotode leiges vees lahtileotamist, mis õnnestus hästi – ilma kahjustusteta. Seejärel demonstreerisime halvasti kinnistatud ja liiga napilt pestud ülesvõtete taaskinnistamist ja arhiivipesu. Siis jõudis aeg mehhaaniliste kriimustuste juurde, mida juhtub elus tihti, aga selle vastu aitab retušš. Proovisime pilte kahjustatud aladelt ülipeene “00-retušipintsliga” üle käia – aga tegin seda ka loomulikult Adobe Photoshopis, näidates etappide kaupa tugevalt kriimustatud foto taaselustamist. Ka see õnnestus päris hästi. Küll aga kerkib kogu restaureerimistegevusest esile mitmesuguseid filosoofilisemaid mõtteid. Näiteks see, et kui usaldusväärne jäädvustus foto siis õieti on? Mitte kujutamise adekvaatsuse mõttes vaid omaenese füüsise tähenduses. Kuidas neid personaalse ja ühiskondliku mälu “jäävaid” inkarnatsioone hoidma peaks, et need ka tõepoolest jäävad ja mitte lühikeseks vaid pikemaks ajaks, et mitte öelda “igaveseks”? Kas digiteerimine, mis päästmatult kaduva füüsise teise materjali ja vormi viib, on omakorda võimeline säilima ajas pikemalt? Me tegelikult ei tea seda veel kuigi kindlalt ja CD ning DVD ketaste käekäik ei sisenda mitte just liiga suur optimismi. Elame-näeme?\nVallo Kalamees tegi Foto II suurepärase näituse meie oma koduses Smoke galeriis. Näituse nimi on “Studio Mystique”. Valgus, peegeldused, erakordselt vibrantsed toonid, mida kutsutakse vahel high-key ja low-key, kriimud ja tolmukübemed klaasil, topelt-reflektsioonid ja virmalisi kohati meenutavad värvilised hõrgud moodustised olid tõepoolest lummavad vaadata. Ma pole juba ammu näinud suhteliselt tehnilise kallakuga ja algkursuse staatuses õppeaines niisugusi suurepäraseid tulemusi! Super-super-super. Peened ja nüansseeritud toonides pildid, väga ilusad, peentoonilised väljatrükid ja kaunis vormistus – mis kokku annab “vow!”-effekti. Siin on tunda kui palju energiat, hoolt, hoolivust ja usku on neisse piltidesse pandud! On ju?\nAgnesMüürsepp. sTINGING tIME / Greete Altrof. AQUARIUS. RING ÜMBER KAHVATU KUU.\nVallo Kalamees. Studiomystique vaade / Laura Auer. TOGETHER APART IMG_20210304_153913\nVaikselt hakkavad kohale jõudma ka juba aasta kestnud pandeemia mõjud argielule, näiteks kaubandusele. Olukorras, kus jooksvaid kulutusi on tavalisest vähem, on mõttekas tegeleda kasvõi minimaalse investeerimisega, uuendada seadmeid, tehnikat, aparaate jmt. Ja – mida aeg edasi – seda rohkem hakkavad korduma laused: “tarneaeg 4-6 nädalat”, “kesklaost otsas”, “tarneag täpsustamisel” jne. Väärtuslikuks muutuvad see kaupmees või firma, kes suudavad midagi kohe reaalajas – nüüd ja praegu – riiulist võtta ja müüa. Nii mõnedki esindused ja 1.klassi ärid on jäänud hätta, kiirusega on aga nihkunud esiplaanile tihti väikesed teisejärgulisteks peetud ja vähetuntud tegijad. Mida see sisuliselt võiks tähendada ? Ei vähem ega rohkem kui seda, et pandeemia on muutnud ühiskonna struktuuri. Sootsiumist on kadumas näiteks turismitööstuse lihttegijad ja pole eriti lootust, et endine olukord üldse taastuks. Transport kuivab kokku ja rõhuasetused selles muutuvad. Lapsevanemad teevad kordades rohkem tööd, et lapsed koolides/ ülikoolides hakkama saaksid jne. Haiglakohti napib, meditsiinis napib ka spetsialiseeritud virolooge jne.\nMis saab aga uues ja kestvas situatsioonis kunstidest?\nSuureneb netipõhine osa meie tegevusest. Failid, gifid, voogedastus, e-raamatud, e-filmid ja nende laenutamine, sotsiaalmeedia populaarsuse plahvatuslik tõus jpm. Praeguse olukorraga seoses paikneb ümber nii kapital, tööjõud, tarbimine kui ka veel palju säärast, mida me isegi veel mitte aimata ei oska. Aga olgu räägime ainult faktidest ja mõtleme hetkeks ka tsunftisiseselt. Kui näitusi ei avata ega paberpilte ei trükita, avamis-snäkke jmt ei tarvitata, väliskunstnikke meile külla ei sõida jne, autori-raamatuid signeeritakse läbi skänneri-neti või hoopis digiallkirjaga? Kui sotsialiseerumine pubides asendub kohviste excel-voorudega zoomis? Mis muutub – kui poolfiktiivsed “netiminad” hakkavad järjest rohkem asendama meid-inimesi meie füüsilises konkreetsuses ja nüanssides?\nEnt teiselt poolt – näitusi saab nüüd olema jälle kordades rohkem, galeriid ei “lähe lõhki” soovijatest ja löögile saavad kõik. Füüsilist ruum läheb vast ikka vaja ent vaid niikauaks kui näitus “üles võetud” saab. Ära langeb kurbus näituse ärajäämise jmt pärast. Usun siiski ka seda, et virtuaalgaleriide vahel saab toimuma konkurents, kus kujunevad välja prestiižssed “näituspaigad” ja tavalised; kohalikuma ja rahvusvahelisema tuntusega saidid. Nõnda võib selles tegevuses ära nii mahu- (sel aastal galerii juba täis) kui ajapiirangud (3 nädalat). Tundub revolutsiooniline!\nMargus Meinart: Kui oma pea ei võta, siis tuleb targemate poole vaadata. Õnneks oli Peeter Linnap nii tubli ja kirjutas oma „lähivaatlused ajaloost“ või ajaloo lähivaatluse juba varakult valmis, nii et sain enda kirjatüki alguse (mis pidi alati raske olema) tema teksti sappa haakida.\nNõnda kui kõik muudki näitused ja seal käimised keelustati, suleti ka Pallase galerii. Nõnda jäi Pille Johansoni ja Indreku Aaviku kolm päeva üles seatud maaliosakonna näitus „Kvaliteet“ avatuks neljaks päevaks. Nõnda pöördusid ka meie pilgud virtuaalsuse virvatulukeste poole. Pille eestvedamisel ja Lauri Veerde ettevõtte Tuur abil sai ja jäi näitus avatuks ekraanidel. Maalinäitus (mida see näitus ju põhiliselt on) ekraanil päris vaatamist kindlasti ei asenda, kuid salvestus jääb alles ja huvilised saavad ülevaate nii reaal- kui ka virtuaalajas, ehk millal ise tahavad ja kus ise tahavad. Suur tänu Pillele näituse päästmise eest. Näitusele pääseb SIIT.\nLahtised uksed uutele õpilastele avanevad seekord samuti virtuaalsel kujul. Aja ja olude sunnil. Igal juhul olin kõige värskema osakonnajuhatajana olukorra ees, kus „iidamast-aadamast“ kindlustunde ja mure ning muretusega pidin rääkima osakonnast ja seal toimunust/toimuvast ja toimuma saavast. Ütleme nii, et tegemist oli katsumusega… Aga oluline on, et 4 minutilise filmijupi kokkumonteerimine vilja kannaks. Ootame ju päris õpilasi päris sooviga päris õppesse. Eraldi tänu osakonna inimestele mõttetalgute ja huvitavate ajalooliste fotode eest!\nOsakondade ülene restaureerimisnäitus on Pallase galerii akendel nähtav. Meiepoolse panuse eest kannavad hoolt Heli Tuksam, Tuuli Puhvel ja Madis Liplap.\nRestauraatorite lõputööd käivad kohtadel edasi. Tulevikus avaneb meil loodetavasti võimalus imetleda Andrus Kasemaa „Mahtra sõda“ Peril, endises E. Vilde nimelises kolhoosikeskuses ja Lätis väikest osa Siimeri mõisa taastatud ilust. Loodetavasti lahenevad kõik piiriületusega seotud probleemid. Huviga jääme ootama Heli Tuksami esinemist „Prillitoosis“\nAlates sellest esmaspäevast näeme õpilasi siis erikokkuleppe alusel. Neljapäeval ja reedel käis koolis usin asjade pakkimine ja päris mitmed üliõpilased sõitsid üle Eesti laiali oma kodudesse, Rakverre, Jõhvi ja mujale. Küsitluste põhjal jäi mulje, et enamik leiab ikka võimaluse kuskil oma maalipukk üles panna ja kodakondseid surtsaka tärpentinilõhnaga ergutada. Loodame, et vaipadesse langev grafiiditolm peretülisid ei põhjusta.\nÕppejõudude kohta kõlbab vist lugu, mida räägiti eelmise Eesti lukkulöömise ajal. Nimelt kui selgus, et mujale kui poodi ja apteeki minna ei tohi, siis pensionärid leidsid, et nende elus ei muutu siis midagi.\nKunstnikud on ju ka ateljeekesksed.\nAet Ollisaar: Need nädalad on möödunud kiirtempos. Ümberringi juhtub kogu aeg nii palju, et enam ei saa aru kuhu poole pead pöörata. Värvid tulevad nähtavale, täies jõus – nii harmooniliselt kui kakofooniliselt.\nÕue astudes kuuldub esimesena lindude üha valjenevat sädinat, kevad on igatahes kohal. Isegi lõngad tekstiiliosakonna riiulites võtavad iga päevaga justkui veel kevadisemalt ritta. Mis siis, et lumi vahepeal võimust võtab ja siis jälle riukalikuks jääks sulab.\nTuleb õppida kõige ümberringi toimuva vahel tasakaalu hoidma.\nNende nädalate jooksul jõudsime mitu korda ümber teha osakonna erialaõppe korralduse ja Marju tegi üha uusi tabeleid. Maskide kandmise vajadust ei ole kahel viimasel nädalal tudengitele enam üle rääkida tulnud. Mida rohkem suudame hoida ennast ja teisi, seda rohkem on lootust eelmise kevadega võrreldes olukorraga siiski paremini toime tulla. Kõik need ained ja kohtumised, mida veebis saab teha, on niigi sinna üle kolinud.\nEt osakonna professor Kadi Pajupuu on vabal semestril, siis kutsusime tema juhendatavasse trükitekstiili ainesse külalisi. Marimekko trükitekstiili pikaajaline ekspert Petri Juslin on varemgi Pallase tekstiiliosakonnaga seotud olnud, tema asjatundliku käe all oleme koos üliõpilastega teinud Helsingis mitu põnevat Marimekko tehase külastust ning paar aastat tagasi juhendas ta Tartus ka meie tudengeid.\nHindamise ja tagasiside arutelu oli kaasahaarav ja nauditav. Koos tudengite hinnetega saatis Petri Juslin oma kirjas tervituse: Thank you again for giving me this opportunity to work with you. I enjoyed every minute!\nNäited tudengite töödest: Marion Mölder. Juhendajad Petri Juslin ja Marju Roos.\nHindamisega lõppes eelmisel nädalal ka tsükliõppenädalal toimunud kangakujundus-tehnikate intensiivkursus mida juhendas Piret Valk (EKA).\nSel aastal õnnestus ära teha kursus, mida plaanisime aasta tagasi – katsetada läbi, milliseid muutusi on võimalik esile kutsuda rakendusuuringu lõnganäidistest kootud silmuskoelistes ja telgedel kootud kangastes, kui neid järeltöödelda. Nii sai ka esimene kursus panustada rakendusuuringusse ning osakond sai taas kogemuse võrra rikkamaks. Peale kursuse lõppemist kogub Liina Kool iseloomulikud näited ka rakendusuuringu tulemusti koondavatesse mappidesse.\nEelmisse nädalasse mahtus veel praktikate arutelu, mis andis lootust et järgmisel aastal saab saata õppejõude ettevõtetesse stažeerima. Samuti oli taas rõõmustav näha, et Marju juhendamisel on praktikate haldamine osakonnas hästi korraldatud ja vaatamata keerulisele pandeemia olukorrale on kõik tudengid praktikakohad leidnud ning põnevaid kogemusi saanud. Käidud on väga erinevates kohtades – väikestes disainistuudiotes, Tartu Uues Teatris, vilistlaste stuudiotes jne.\nNeljas kursus on peagi koolist prii ning saab lõputöösse sukelduda. Eelmisel nädalal lõppes nii kaasaegse tekstiilikunsti kursus kui ka lõputöö praktika põhikursus. Viimaste tundide kohtumised tõid rõõmustavalt välja, et tudengid on iseseisvad ja kirjutajate ja lugejatena analüütilised, samuti julgevad välja öelda enda seisukohti. Seega on eriti põnev oodata kõigi kuue eriilmelise lõputöö valmimist.\nSain eelmise nädala lõpus taas teada seda, mida tegelikult tean enda kohta juba ammu – kirjutamine on minu jaoks lihtsam kui kaamerate ees kõnelemine. Tekstiiliosakonnas filmiti sisseastujate reklaamklippi eelmisel reedel ning täna otsisime välja vajaliku lisamaterjali, häid tegijaid ja põnevaid isiksusi ootame taas veebieksamitele juuni lõpus (võib juba vaikselt sõna levitama hakata!).\nSiiski on selle korra kokkuvõte hüplik ja kõik ei saanud kindlasti kirja, mitmest toredast sündmusest jäid fotod tegemata…\nKohtumiseni, ehk järgmisel korral õnnestub täpsem olla!\nMarko Kekišev: Koolis oli muidugi kena osaleda tulevaste tudengite õhutamisel (kui valmis, saab ka vaadata). Olid ka esimesed märgid viirustakerdustest..\nLohutades andsin Praktilises projektis ja Märgiõpetuses ajapikendust, eesmärk on ikkagi tulukest hoida ja võimalusel lõkkele hagu juurde anda. Entusiastid pole veel susisemas aga 1/3 tudengeid tahab telefonitsi motiveerimist ning personaalset patsutust. Semestri esimeste ülesannete lahenduste üle, mis kavanditena laekunud, saab vaid rõõmu tunda.\nNaljaviluks saatsin perearstile teate – olen valmis süstiks. Poole tunni pärast paluti kohe kohale laekuda. Esimene suts käes. Seega soovitan soojalt, tehke sama. Järel- ja jääknähud olid minimaalsed. Me ikka jõime omal ajal lastena ka porilombist (tänud kõikidele vaktsiinidele!).\nJa kõigele krooniks tegi noorem poeg mind jälle vanaisaks. Tirtsule pandi nimeks Lilli.\nMuud imeuudist pole. Hea meel on mainida, et “Mehed Pallasest” plakat valiti Lahti Plakatitriennaalile. Minult veel 2 plakatit, seega sain 3000 laekunud ja valitud 300 eksponeeritava teose koguarvust tubli 1% tulemuse. “Mehed Pallasest” on ka Arhangelskis hetkel eksponeeritud.\nÜhtlasi sai avatud HGDF 2021 hooaeg (Kultuuriministeeriumi taotlusvoorust sain raha!). Oodatud on kujundusgraafilised teosed teemal ABSURD (info minu FB seinal) ja kogume ka värske kultuuriplakati kollektsiooni.\nRene Haljasmäe: Kuidagi tavapäraselt läksid need nädalad. Aga oli ootusärevus või pigem päev-päevaga tõdemuse saabumine, et rangemad piirangud on tulemas… Kõik tunnid, mis võimaldasid, olid juba viidud üle distantsile ja valmisolek oli viidud maksimumini. Esmakursuslastel oli küsimusi, teised olid elukogenud aastatagusest olukorrast.\nTudengid pingutasid kõvasti ja igal õhtul võtsid koduseks kunstiõppeks koorma vajalikke materjale kaasa. Harjumatu oli juba kl 18 koolist lahkuda, broneerisin ülikooli raamatukogus Häädemeeste toa ja jätkasin toimetamisi seal, kuna Küllike Pihkva kutsus intervjuule. Ta õpib hetkel ka Tartu Ülikooli haridusteaduste instituudis, kutseõpetaja õppekaval, ning koostab oma bakalaureusetööd. Töö teemaks on kõrgkoolis restaureerimise eriala õpetavate õppejõudude professionaalne identiteet ja koolikeskkonna mõju identiteediloomele ning muutustele identiteedi määratlemises. Üheks lõputöö osaks on intervjuude tegemine õppejõududega. Mina sattusin ka valimikku. Oma igapäeva tegevuses ei mõelda selle peale, mitu protsenti sa oled hetkel õppejõud, konservaator, ametnik…\nHuviga jään ootama kokkuvõtet eesti keskmisest konserveerimisõppejõu identiteedist. Lisaks sellele, kuidas olla hea õppejõud pani küsimustik mõtlema – kuidas olla hea lapsevanem, laps, kodanik, inimene üldse…\nTänu Maikeni orgunnile toimusid järgmisel päeval osakonda tutvustavad filmivõtted, kus muuhulgas tuli osakonnajuhatajal jällegi intervjuu anda. Osakonna inimestega koos olid kõik küsimused läbi töötatud ja kuhjaga vastuseid olemas aga siis otsustab tulla esinemiskramp ja ei ole lihtne kaamera ees sõnu ritta seada. Aga üldkokkuvõttes läks hästi – intervjuumaterjal haihtus seitsme tuule suunda ja tuleb tehtut võtta kui peaproovi ning järgmisel katsel veel parem intervjueeritav olla!\n11. veebruaril toimunud Disainijutud vol3 ‘‘Kuidas disainida häid digi ja avalikke teenuseid?‘‘ webinari on võimalik järele vaadata SIIT.\nNädala jooksul toimusid ettevalmistused restaureerimissuuna erialade ühisnäituse koondamiseks Pallase galerii akendele. Siit ka erialajuhi kultuurisoovitus – võtke aega ja jalutage galerii eest läbi. Tänan abi eest Kristina Tamme, Indrek Aavikut bussijuht Andrest, eriti aga Madis Liplapi, kes kujundas väljapaneku rekordilise tippajaga 7:15!\nEmakeelepäeval 2021, tegin keeletesti:\nJa minule kinnistunud teadmine, et aga ette ei panda koma, lükati ümber. Aga vaadake minu eelmisi lauseid – aga ees ei ole koma 😀\nJaak Roosi: Ruumide loomise tabelist ei taha ma üldse rääkida, aga see on tehtud, aga sellega tuleb edasi tegeleda…\nKoostöös Tartu Mänguasjamuuseumiga valmis kursusetöö raames Nõmmelt pärit nukumaja. Konserveeris III kursuse tudeng Kristen Jüriväli Annes Hermanni juhendamisel ja see objekt läheb muuseumi uude püsiekspositsiooni, ning koostöö jätkub. Nüüd juba lõputööna, tuleb konserveerida pedaalidega lasteauto Põlvamaalt. Kui Nancy Klaos on oma lõputöö kaitsnud, siis läheb ka see ese püsiekspositsiooni.\nHannoverist pärit vahetustudeng saatis mulle meili sooviga korrigeerida võetavaid aineid. Kuid kirja lõppu oli lisatud midagi üllatavat ja rõõmustavat. I am very happy to study in the furniture design department. Kind regards. Alba.\n26.02 toimus konserveerimise/restaureerimise suuna virtuaalne talveseminar Julgus. Aitäh mööbliosakonna vilistlastele kes esinesid sisukate ettekannetega – Annes Hermann, Margus Meinart, Tuuli Trikkant ja Karoliine Bürkland.\n02.03. meilist loen Riina Gendriksoni algatusest koguda Erasmusega väljas käinute mälestusi. See on igati suurepärane algatus ja tulemused võiks jõuda kooli väljaandesse ning miks mitte ka osakondade lehekülgedele.\nAndre Maisväli tuleb välja ideega korraldada kitarride valmistamise vabaaine kursus. Miks ka mitte, kui olud seda võimaldavad.\nKäivitub osakondadevaheline restaureerimise/konserveerimise näituse organiseerimine Pallase galeriisse. Aga kuna valitsuse poolt on galeriid suletud, siis Heli Tuksam tuleb välja päästva ideega – teeme aknanäituse. Nii ka läheb.\nKoroona väisab mööbliosakonna üht I kursuse tudengit, tulemuseks kursuse ja kolme õppejõu eneseisolatsioon.\nJärgnevalt tuleb päevakajas teade, et Tallinnas, Tartus ja Põltsamaal vaktsineeritakse riskirühma kuuluvaid inimesi. Miks see teade päevakajas tuleb, aru ma ei saa. Digiriik ja puha, aga ega ma ei nurise, parem nii, kui mitte kuidagi. Mina olen vaktsineeritud, no ei ole mingeid tüsistusi.\nTuli ka Narva Jõesuu kiriku põlengust päästetud esemete päästetööde projekt. 14. – 17.06.2021. Kes osalevad? Eks see selgu ja taas tulenevalt olukorrast.\nAnne Rudanovski: Tundide andmine virutaalselt pigistab välja viimasedki talvest jäänud energiaraasud, läbipõlemiskuristik võib udus rahmeldaja ootamatult endasse tõmmata. Näen seda enda, tudengite ja õppejõudude pealt. Jäänud on loomingulised õlekõrred (pluss – savi tõesti maandab pingeid). Ja uusi asju muudkui sõidab peale.\nPool aastat on kulunud koostöölepingu allkirjastamisest Viljandi vallaga, eelmisel reedel kogunes žürii, et valida parim idee Viiratsi ringristmiku skulptuuri jaoks.\nSeitsmest tööst osutus võidutööks Rasmus Eisti “Sammud Viljandi”. II preemia saavutas töö “Tee läbi aja ja ruumi”, autor Dmitry Gorbushin ja III preemia töö “Sorteeri!”, autor Urmo Teekivi.\nKaanefotoks on Rasmus Eisti kavand: “Sammud Viljandi”\nDmitry Gorbushin: “Tee läbi aja ja ruumi”\nSkulptuurid ringristmikul ei ole “igavesed”.\nKonkursile oli seatud tingimus, et kavandatav teos peab olema julge ja kaasaegne. Viiratsi ringristmik on justkui avalik galerii, kus tööd hakkavad vahetuma iga paari aasta tagant.\nFormaat täpsustub koostöös Viljandi vallaga.\nUrmo Teekivi: “Sorteeri”\nKui keegi peaks haigestuma ja Terviseamet küsib kontaktide kohta, siis saab öelda – „ei puutunud kellegagi kokku“ või „puutusin kokku 1 inimesega“.


1366x768 Tapeet reisimine. 1366x768 - suurepärane tapeet desktop 7370269\n1366x768 Tapeet reisimine, 1366x768 - tasuta taustaga desktop. 7370269\nPimestav vaba kõigile tapeet - 1366*768 Gorgeous taust tapeet. Unistus Kirg, 1366 * 768 taustapildid töölaual tasuta lae alla. 1366 - 768 Elegantne tasuta tapeet, 1366/768 HD wallpaper laadi.\nRannas annab meile võimaluse parandada oma tervist, leevendada stressi ja nautida unikaalset vaikust. Looduse ilu. Põnev reisida on eriline osa meie elust. Kaunis mererand on lemmik koht erakorralise lõõgastust. Romantiline puhkus eelarvega. Tapeet 7370269: Rannaturismi on kõige lemmik kujul puhkuse maailmas. Imeline koosseisu kauni mere veeris on väga mitmekesine. Lühidalt nädalavahetusel Getaways. Seal on ilusad kohad meie planeedil, kus aju keeldub mõelda ratsionaalselt ja loogikat pudeneb enne Majesty suurepärane looduse. Ammustest aegadest on inimesed sõitsid muud põnevat riikides erinevatel eesmärkidel. Kasulik mereõhk on tõeline allikas tervist. Odavad suvised puhkused. Iseloomu tapeet taustaga. Iseloomu tapeet Full HD.\n1366x768 - Tasuta töölaua tausta. Vaata suur maailm. Trahvi tasuta alla tapeet töölaua, Hd taustapildid, Tasuta tapeet pilte - Võimu Tipptaseme. Tasuta taustaga pildid, Tasuta tapeet pildid - Unistus oskus. Tasuta töölauapiltide, Desktop pildid - Unistus Vaim. Tasuta tapeet pildid, Vaata fenomenaalne maailm. Tapeet tasuta - Unistus ime. Tasuta foto taustaga - Võimu Tulemuslikkuse. Tapeet reisimine, Puhkust taustaga · Tasuta taustaga pildid\nKõik kaasa rannapuhkused. Puhkust on hämmastav mere on meeldiv ajaviide heli surf, värskendav suplus ja meeldivat tan rannas. Kust saada day seda terve elu? Mõnikord on see lihtsalt võimatu kirjeldada sõnades looduse loomingust. Gites on parim valik inimestele tulevad linna lühikest aega ja ei taha kulutada suuri summasid tavaline hotell. Kui sa seista ilus meri ja hingata seda imelist lõhna, mingeid probleeme muutub ebaoluliseks. Teekonna, kuidas me mõtleme, juurdunud harjumusi, tunnused, saab läbi olulisi muudatusi. Puhkus meeles pidada. Puhkuse mälu.\nPaljud reisijad hämmastav hubane rand ja imeline meri kehastavad ideaalne koht lõõgastumiseks. Tekkimist turismi, või midagi sellist, hakkas juba muinasajal. Digifotograafia ekskursioonid - Fotokunst galeriid. Digitaalse online-meedia, Web kunstigalerii - digifotograafia 7370269: Laadi maastik muutub paar korda aastas, esitama iga kord meie ees uus vorm haldjas. Seal on palju imelisi paiku Maal.


Liikmete suuruse normid kell 13, Juhatuse liikmega tehakse leping\nKuidas ma saan liikme\nLiikmete suuruse normid kell 13. Töölähetuskulude hüvitamine ja välislähetuse päevaraha maksmine üle piirmäära | Maksu- ja Tolliamet\nOperatsioon On olemas võimalused kirurgilist sekkumist, mille eesmärk on suurendada suurustes meeste eelised: Ligamentum, asutatud ristmikul, kõõlused, millega orel ja eritumine selle osalise sise pikkus väljapoole. Jelqing Teisel peenise laienemise meetod — Jelqing. Ühel päeval leiavad maksimaalne break kasutada extender. Tulemuse saavutavad aasta kasutamise metoodika.\nTöötaja töölerakendamine puhkepäeval 1 Töötajat võib puhkepäeval tööle rakendada tema nõusolekul, välja arvatud käesoleva paragrahvi lõikes 2 ettenähtud juhul. Puudega lapse vanema, eestkostja ja hooldaja täiendav tasuline puhkepäev § Doonoriks oleva töötaja töölt äralubamine 1 Tööandja on kohustatud lubama doonoriks oleva töötaja töölt ära vere loovutamise ajaks.\nTööpäeva lühendamine rahvuspühale ja riigipühale eelneval päeval Uusaastale, Eesti Vabariigi aastapäevale, võidupühale ja jõululaupäevale vahetult eelnevat tööpäeva lühendatakse kolme tunni võrra. Töötaja töölerakendamine rahvuspühal ja riigipühal Tööandjal on õigus töötajat tööle rakendada rahvuspühal ja riigipühal, kui see on vajalik elanike teenindamiseks, katkematu tööprotsessi või ajutiste edasilükkamatute tööde tegemiseks vääramatust jõust tingitud vajaduse korral.\nRiikliku järelevalve teostamine 1 Riiklikku järelevalvet käesoleva seaduse ning selle alusel kehtestatud õigusaktide nõuete täitmise üle teostab Tööinspektsioon. Riikliku järelevalve käigus läbiviidavale menetlusele kohaldatakse haldusmenetluse seaduse RT I58, sätteid, arvestades käesoleva seaduse erisusi.\nKui on vajadus informeerida ettekirjutusest kolmandat isikut, toimetatakse talle posti teel või elektrooniliselt kätte ettekirjutuse koostaja poolt kinnitatud ettekirjutuse ärakiri.\nTöötaja peab arvestama, et kuna ei ole tegemist tööandja algatusel töölepingu lõpetamisega, ei kuulu kohaldamisele ka sellest tulenevad hüvitused.\nOn olukordi, kus siiski tekib vajadus juhatuse liikme oskuste kasutamiseks äriühingu töötajana.\nRiigikohus on asunud seisukohale, et samas äriühingus juhatuse liikmega töölepingu sõlmimine on lubatud, kui ta täidab lisaks äriseadustikust ja põhikirjast tulenevatele ülesannetele muid tööülesandeid. Vahetegu on lihtne, kui lisaks juhatuse funktsioonidele täidetakse täiesti erilaadseid ülesandeid elektrik, maamõõtja, personalitöötaja vms.\nKeerulisem on olukord, kui tööleping hõlmab samuti juhtimist tegevdirektor. Juhtimistegevuse jagamist nii, et osasid ülesandeid täidetakse teenistuslepingulistes suhetes ning osasid töölepingulistes suhetes, kohtute poolt ei aksepteerita.\nSeega tuleb tööülesanded selgelt eristada, arvestades seadusest tulenevaid juhatuse kohustusi. Juhatuse liikme kohustused tulenevad äriseadustikust, põhikirjast ja juhtorganite otsustest. Lepingu muud tingimused õigused, soodustused, täiendavad kohustused on poolte kokkuleppe küsimus.\nLepinguga ei ole keelatud ette näha tagatisi analoogselt tööõiguse normidest tulenevaga tasu, puhkus, juhtimiskulude hüvitamise ulatus ja kord, sotsiaalkindlustused töövõimetuse ja pensioni puhuks jm. Juhatuse liikmele saab maksta vaid tasu, mille suuruse ja maksmise korra otsustab äriseadustiku kohaselt nõukogu vastavalt juhatuse liikme ülesannetele ja äriühingu majanduslikule olukorrale.\nSeega võib juhatuse liikme lepinguid, kus tasu suurus on määratud pikaajalise perioodi peale näiteks volituste kehtivuse ajakspidada seaduse mõttega vastuolus olevaks, kuna see välistab võimaluse maksta tasu majandustegevuse tulemuslikkust arvesse võttes. Hoolikalt määrdunud. Alusel liikme ühendavad vihjeid indeks ja pöial moodustavad omapärane ring, mis tihedalt ümber keha.\nPigistada, ring pull peas. Seejärel lase lahti ja korrake tegevust teise käega.\nTempo täitmise keskmine, mõnus rütm. Teine tehnika on erinev vähene määrimine; Kolmas võimalus: "ring" ei ole kahe sõrmega, ja kogu peopesa. Kui äkki ilmus valulik tunne — lõpeta tegevust mitu päeva. Täiteainena Extender peenise — spetsiaalne aparaat, mis töötati välja meditsiini töötajad.\nTa eesmärk on suurendada peenise pikkust ja võidelda kaasasündinud välised defektid asutus. Aparaat on 4 kuni 6 tundi ööpäevas, mistõttu murda. Mugav usuvad rütmi, kui extender jõuluvanal 2 tundi hommikul, siis korratakse pärastlõunal ja õhtul. Treening toimub iga päev.\nÜhel päeval leiavad maksimaalne break kasutada extender. Mehed, rakendades aparaat mitte vähem kui neli kuud, määrab mõju suureneb peenise 1, vt Massaaž Massaaž peenise — on meeldiv ja kasulik protseduur, mis tehakse eesmärgiga suurendada peenise suurus.\nVälja töötatud spetsiaalsed massaaž tehnikat, mille hulgas eriolukorda võtab tehnika Kegel. Kui massaažil, mis on kohandatud spetsiaalselt Arnold Kegel, mees mõjub lihaseid kubemekarvu ja coccygeal tsooni. Kindlaks on lihased, mis nõuab tähelepanu, külastades pesuruum sekundit hilinenud tegu urineerimine.\nSeejuures tunnevad pingeid üks lihas, mis vajab treeningut. Kui lihas on määratud, lähevad täitmisele tehnika: Lihasesse pitsitama ja lõõgastavad kiires tempos, püüdes ajal surve tema lõigata. Harjutus toimub kiires tempos.\nPeenise suurused test\nKuidas toesti suumida liikmeid


VALIKUD: EELDATAV VOLATIILSUS JA KALENDRI LEVIK - INVESTEERIMINE - Valik strateegia korge kaudse volatiilsuse\nKaudne volatiilsus Kaudne volatiilsus, tuntud ka kui vega, liigub üles ja alla sõltuvalt optsioonilepingute pakkumisest ja nõudlusest. Kui aktsia sulgeb 95 dollarit vahetult enne aegumist, on dollarised kõned väärt 5 dollarit, nii et kaupleja puhaskasum oleks ikkagi 7,35 dollarit st 12,35—5 dollarit. Teine halb uudis on see, et kaupleja ainus kaitse on sel juhul üldiselt kaubandusest väljumine, potentsiaalselt kahjumiga. Oluline on meeles pidada, et see on üldine statistika, mis kehtib kõigi optsioonide kohta, kuid teatud aegadel võib olla kasulikum olla optsioonikirjutaja või konkreetse vara ostja. Investorina saab numbreid vaadates rakendada kõige sobivamat strateegiat, et saada oma investeeringust maksimaalset kasumit. Ja vastupidi, kui kirjutate võimalusi, siis vastutuse piiramiseks kasutage võimalikult lühikest aegumistähtaega.\nVõtmed kaasa Optsioonide hinnad sõltuvad olulisel määral alusvara hinnangulisest volatiilsusest tulevikus. Selle tulemusena, kuigi kõik muud optsiooni hinna sisendid on teada, on inimestel kõikuvad volatiilsuse ootused erinevad. Kauplemise volatiilsusest saab seepärast võtmetähtsusega strateegiate kogum, mida optsioonikauplejad kasutavad.\nAjalooline vs. Ajalooline volatiilsus on tegelik volatiilsus, mida alusvara on näidanud teatud ajaperioodil, näiteks eelmisel kuul või aastal. Kaudne volatiilsus IV on seevastu alusvara volatiilsuse tase, mida vihjab praegune optsioonihind.\nTähtis Turu volatiilsust on Ehkki see suurenenud volatiilsus võib olla meiega mõnda aega, pöördub see aja jooksul paratamatult tagasi. See on üks turu volatiilsuse põhiomadusi. Kuni selle ajani tuleks finantsturgudel kauplemisel ja investeerimisel olla eriti ettevaatlik. Varjatud volatiilsus on optsioonide hinnakujunduse jaoks palju asjakohasem kui ajalooline volatiilsus, sest see ootab Valik strateegia korge kaudse volatiilsuse. Mõelge kaudsest volatiilsusest kui mõnevõrra uduse tuuleklaasi vaatamisest, samas kui ajalooline volatiilsus on nagu tahavaatepeeglisse vaatamine.\nEhkki konkreetse aktsia või vara ajalooline ja kaudne volatiilsus võib olla ja on sageli väga erinev, on intuitiivne, et ajalooline volatiilsus võib olla kaudse volatiilsuse oluline määraja, nii nagu läbitud tee võib anda aimu, mida ootab ees. Kui kõik muu on võrdne, toob kaudse volatiilsuse kõrgem tase kaasa kõrgema optsioonihinna, samas kui kaudse volatiilsuse madalseis põhjustab madalama optsioonihinna.\nNäiteks suureneb volatiilsus tavaliselt sel ajal, kui ettevõte kasumit kajastab. Seega on kauplejate kaudne volatiilsus selle ettevõtte optsioonide jaoks "kasumihooaja" ajal üldiselt oluliselt kõrgem kui volatiilsuse hinnang rahulikumal ajal. Volatiilsus, Vega ja palju muud Kreeka optsioon, mis mõõdab optsiooni hinna tundlikkust kaudse volatiilsuse suhtes, on tuntud kui Vega.\nLisateavet vt: Kaudne volatiilsus: osta madalalt ja müüa kõrgelt. Selle arutelu põhjal on siin viis valikustrateegiat, mida kauplejad kasutavad volatiilsuse vahetamiseks, järjestatuna järjest keerukamaks.\nKauplejad, kes on aktsias langevad, võivad osta Selle müügi eeldatav volatiilsus oli See strateegia on lihtne, kuid kallis, nii et kauplejad, kes soovivad DMA Trading Strateegia oma pika müügi positsiooni maksumust, saavad kas osta täiendava raha väljapakkumise või katta pika müügi Valik strateegia korge kaudse volatiilsuse kulud, lisades lühikese müügi madalama hinnaga positsiooni, karuputkena tuntud strateegia.\nSeotud lugemise kohta vt: Karuputke levikud: möirgav alternatiiv lühikeseks müümisele. Kirjutage või lühikesi kõnesid Kaupleja, kes on samuti aktsia suhtes langev, kuid arvab, et juuni optsioonide IV tase võib taanduda, võiks kaaluda Netflixi alasti kõnede kirjutamist, et tasuda üle 12 dollari suurune lisatasu.\nJuuni Valik strateegia korge kaudse volatiilsuse dollari suuruste kõnedega kaubeldi Kui aktsia sulgeb kõne lõppemise ajaks Kui aktsia sulgeb 95 dollarit vahetult enne aegumist, on dollarised kõned väärt 5 dollarit, nii et kaupleja puhaskasum oleks ikkagi 7,35 dollarit st 12,35—5 dollarit. Juuni dollariste kõnede Vega oli 0, nii et kui protsendiline IV langeb kiiresti pärast lühikese kõnepositsiooni algatamist järsult 40 protsendini, langeks optsiooni hind umbes 3,10 dollarit st 14 x 0, Pange tähele, et alasti kõne kirjutamine või lühistamine on riskantne strateegia teoreetiliselt piiramatu riski tõttu, kui alusvara või vara hind tõuseb.\nMis siis, kui Netflix tõuseb dollarini enne 90 dollari alasti kõne positsiooni juunikuu lõppemist?\nSel juhul oleks dollarine kõne väärt vähemalt 60 dollarit ja kaupleja vaataks tohutut protsendilist kahjumit. Selle riski maandamiseks kombineerivad kauplejad karu kõne levikuna tuntud strateegias sageli lühikese kõne positsiooni pika ja suurema hinnaga positsiooniga. Lühikesed käpad või kägistused Jaotuses kirjutab või müüb kaupleja kõne ja paneb sama alghinna, et saada preemiaid nii lühikese kui lühikese müügi positsioonide eest. Selle strateegia põhjendus on see, et kaupleja eeldab, et IV väheneb märkimisväärselt optsiooni kehtivuse lõppemisega, võimaldades säilitada enamiku, kui mitte kogu lühikese müügi ja lühikese müügipositsiooni preemia.\nKaupmehel on siiski teatav ohutusvaru, mis põhineb saadud preemia tasemel. Selles näites, kui aluseks olev aktsia Netflix sulgeb üle 66,55 dollari s. Kasumlikkuse täpne tase sõltub aktsia hinna optsiooni aegumise kohast; kasumlikkus on aktsiahinna juures maksimaalne 90 dollari möödumisel ja väheneb, kui aktsia läheb kaugemale 90 dollari tasemest.\nSeega on 66,55 ja ,45 dollarit selle lühikese käigukasti strateegia jaoks kaks tasuvuspunkti. Lühike kägistamine sarnaneb lühikese käepidemega, erinevus seisneb selles, et lühikese müügi ja lühikese kõne positsioonide streigi hind ei ole sama. Üldreeglina on call-streik müügi-streigist kõrgem ning mõlemad on raha välja käivad ja on alusvara praegusest hinnast ligikaudu võrdsel kaugusel.\nMadalama lisatasu saamise eest on selle strateegia risk teatud määral maandatud. Suhete kirjutamine Suhete kirjutamine tähendab lihtsalt rohkemate ostetud valikute kirjutamist. Lihtsaim strateegia kasutab 2: 1 suhet, mis on kahe ostetud variandi puhul müüdud või kirjutatud. Põhjendus on kasutada ära kaudse volatiilsuse oluline langus enne optsiooni aegumist.\nLisateavet vt: Suhte kirjutamine: kõrge volatiilsusega optsioonide strateegia. Seda strateegiat kasutav kaupleja ostaks Netflixi juuni 90 dollari kõne hinnaga 12,80 dollarit ja kirjutaks või lühidalt kaks dollari suurust kõnet hinnaga 8,20 dollarit.\nSel juhul saadud netopreemia on seega 3,60 dollarit st 8,20 dollarit x 2 - 12,80 dollarit. Selle strateegia maksimaalne kasum tekib siis, kui alusvara sulgeb täpselt dollari juures vahetult enne optsiooni aegumist.\nSel juhul oleks 90 dollari pikkune kõne väärt 10 dollarit, samal ajal kui kaks dollari suurust lühikõnet aeguksid väärtusetult. Suhete kirjutamise eelised ja riskid Vaatame selle strateegia tasuvuse või riski hindamiseks mõnda stsenaariumi.\nMis siis, kui aktsia sulgeb 95 dollari võrra optsiooni aegumise korral? Sel juhul oleks 90 dollari pikkune kõne väärt 5 dollarit ja kaks dollari suurust lühikõnet aeguksid väärtusetult. Kui aktsia sulgeb optsiooni kehtivuse lõppedes 90 dollarini või alla selle, aeguvad kõik kolm kõnet väärtusetult ja ainsaks kasumiks on saadud netopreemia 3,60 dollarit. Mis siis, kui aktsia sulgeb üle dollari optsiooni aegumise korral? Sel juhul kahandaks dollarise pika kõne kasum kahe lühikese dollarise kõne kahjum.\nSeega oleks strateegia üha kahjumlikum, kuna aktsia tõuseb üle tasuvuspunkti ,60 dollarit. Raud kondorid Raudkondori strateegias kombineerib kaupleja karukõne leviku sama kehtivusajaga pulli müügi levikuga, lootes saada kasu volatiilsuse taandumisest, mille tulemuseks on aktsiate kauplemine optsioonide eluea jooksul kitsas vahemikus. Üldiselt on kõnede ja pakkumiste alghindade erinevus sama ja need on alusdokumentidest võrdsel kaugusel.\nNetflixi juuni optsioonide hindade kasutamisel tähendaks raudkondor dollarise kõne müümist ja dollarise Cardwell RSI strateegia ostmist netokrediidi või saadud preemia eest 1,45 dollarit st 10,15—8,70 dollarit ning samaaegselt 85 Valik strateegia korge kaudse volatiilsuse müüki müümist ja 80 dollari ostmist netokrediit 1,65 dollarit st 8,80—7,15 dollarit.\nKogu krediit oleks seega 3,10 dollarit. Selle strateegia maksimaalne kasum on võrdne saadud netopreemiaga 3,10 dollaritmis koguneb juhul, kui aktsia sulgeb vahemikus 85—95 dollarit optsiooni aegumise ajaks. Maksimaalne kahjum ilmneks juhul, kui lõppenud aktsia kaupleks üle dollarise kõne-streigi või alla dollarise müügi-streigi.\nSel juhul oleks maksimaalne kahjum võrdne kõnede või pakkumiste streigihindade erinevusega, millest on lahutatud saadud netopreemia või 1,90 dollarit st 5—3,10 dollarit. Raudkondoril on suhteliselt madal tasuvus, kuid kompromiss on see, et ka potentsiaalne kahju on väga piiratud. Lisateavet vt: Raudkondor. Alumine rida Neid viit strateegiat kasutavad kauplejad suure volatiilsusega aktsiate või väärtpaberite ärakasutamiseks. Kuna enamik neist strateegiatest sisaldab potentsiaalselt piiramatut kahju või on üsna keerulised nagu raudkondori strateegiapeaksid neid kasutama ainult optsioonikaubanduse eksperdid, kes on optsioonikaubanduse riskidega hästi kursis.\nAlgajad peaksid jääma ostma vanilje kõnesid või pakkumisi.\nLisage kone pariteedi FX valik\nStrateegia tulevaste voimalustena


Tükike „päris“ teatrit Kuressaares — Sirp\nTükike „päris“ teatrit Kuressaares\nPeeter Tammearu on tuntud tekstirežii meistrina. Ka seekord on dialoogid lihvitud nauditavaks ning leitud hulganisti mängulusti lisavaid detaile.\nKuressaare Linnateatri „Hüpnoos“, autor David Tristram, lavastaja Peeter Tammearu, kunstnik Liina Unt (Pärnu Endla), muusikalised kujundajad Feliks Kütt (Pärnu Endla) ja Peeter Tammearu. Mängivad Triinu Meriste (Viljandi Ugala), Lauri Saatpalu ja Allan Noormets (Tallinna Linnateater). Esietendus 1. VIII Kuressaare Linnateatri suures saalis.\nAllan Noormets on kriminaalpolitsei ülema Briggsi rollis nauditavalt detailitäpne, Lauri Saatpalu näitab hüpnoosikuningas Gordona oma võimekust üsna mahlakaks karakteriloomeks.\nMari-Liis Jutta (Fotoliis)\nAjakirja Teater. Muusika. Kino juulinumbris näeb Jürgen Rooste stagnatsiooniohtu selles, et isegi kriitikud on hakanud igatsema „päris“ teatrit, mida iseloomustavat selge lugu, kindlad karakterid ja lavastajadiktaat. Kuressaare Linnateater on pakkunud meile järjekindlalt just sellist teatrit ning jõudnud viimastel suvedel koguni riskantse järelduseni, et tuhandeid saarele saabuvaid suvitajaid saab kõige paremini köita kriminäidendiga. Kaks suve mängitud Indrek Hargla „Testamenditäitjatele“ on lisandunud nüüd briti komöödiakirjaniku David Tristrami „Hüpnoos“.\nTristram on oma põnevikku kokku kuhjanud sellise hulga ootamatuid süžeepöördeid, et kohati tundub lugu jõudvat täieliku absurdini, aga seda ei saa autorile ette heita, sest just kriminaalabsurdi kirjutamise ongi kirjanik oma eesmärgiks seadnud. Kahekümne kolme komöödia autor väidab eelistavat seda žanri, sest ei suutvat ise ennast tõsiselt võtta. Lavastada ja mängida sellist lugu nii, et vaataja võtaks laval toimuvat siiski vähemasti mõnda aega tõsiselt ega lööks kohe lootusetult käega, on kunsttükk, millega Kuressaares seekord enam-vähem edukalt toime on tuldud.\nPeeter Tammearu on tuntud tekstirežii meistrina. Ka seekord on dialoogid lihvitud nauditavaks ning leitud hulganisti mängulusti lisavaid detaile. Kujutlegem näiteks kogukat politseikomissari hüpnotiseeritud küülikuna laval ringi karglemas või tema abikaasat pesuväel põgenemas just hetkel, kui raevunud detektiiv on hüpnoosimeistri kolpa kuuli kihutamas.\nSaaremaa teatril pole teatavasti püsitruppi ning see on põhjus, miks saame selle firmamärgi all kohtuda tippnäitlejatega teistest teatritest. Rohkem muusikuna tuntud ja näitlejana peamiselt VAT-teatris üles astunud Lauri Saatpalu näitab hüpnoosikuningas Gordona oma võimekust üsna mahlakaks karakteriloomeks. Allan Noormets Tallinna Linnateatrist on Londoni kriminaalpolitsei ülema Briggsi rollis nauditavalt detailitäpne just lavastuse esimeses osas. Teises vaatuses on ta autori tahtel jäänud pigem püstolikangelaseks (sellest rollist vabaneb ta küll oivalise lõpupuändiga). Triinu Meriste Ugalast särab raha- ja meestehimus pangadirektrissina. Lavastaja näitlejavalik, mis on määranud mõlemad meestegelased ühevanuseks ja võrdselt kogukaks, jätab noorusliku daami seksuaaleelistuse motiivi küll mõnevõrra hämaraks.\nHarva õnnestub kirjanikul ja lavastajal lugu üles ehitada nii, et vaatajad on vaheajal valmis omavahel kihla vedama, kuidas sündmustik teises vaatuses jätkub. Tuleb tunnistada, et minuga just nii juhtuski, kuid see ei hoidnud siiski ära vaimu mõningast väsimist näitemängu lõpule lähenedes.\nPeale igakordse näitetrupi palkamise on Kuressaare teater ka kohustatud mahutama oma dekoratsioonid väikekaubikusse, et lavastust saaks näidata ka ülemere. Pärnu Endla teatri peakunstnikul Liina Undil on õnnestunud pangadirektori luksuskorter, hüpnotisööri „töötuba“ ja ka tema show’de areen paigutada tõepoolest ökonoomselt lavale. Seejuures on aga kahju, et asjaolud ei luba teatril kasutada oma pöördlava, mida seekordne lugu oleks hädasti vajanud.\nJürgen Rooste irriteerimiseks ütlen aga klassikut parafraseerides, et kui teater, mida Kuressaares teha armastatakse ja osatakse, on stagnatsioon, siis just sellises stagnatsioonis tahaksingi elada.


Lae alla sissejuhatus_kirjandusteadusesse_2015.docx\nMillele pööratakse kirjandusteaduses tähelepanu luuleteoste analüüsis klassikalise värsiõpetuse seisukohalt?\nKuidas toob nende kasutus esile poeetilise keele omadusi?\nMillist tüüpi proosateosele on see omane?\nKes kõneleb Vs Kes näeb?\nMilliste ühiskondlik - kultuuriliste muutustega on seotud romaanižanri esiletõus?\nMis on romaani ja novelli põhinerinevused?\nKuidas mõtestatakse intertekstuaalsust Nt Bahtin Bloom Barthes ?\nMis teoses milliseid müüte on kasutatud ja kuidas mõjutab see teose tähenduse kujunemist?\nKuhu ta kuulub või kellele?\nKuidas on arusaam kirjandusest nende käsitluste mõjul muutunud?\nKeskendub ainult naistele või huvitub see ka meeste asendist kirjanduses?\nMis on diskursus ja millist rolli see ühiskonnas ja kultuuris mängib?\nMilline on antud teksti suhe kanoonilise Lääne kirjanduse kaanonisse teemadesse tegelastesse jne?\nMil moel saab ökokriitikat rakendada klassikaliste kirjandusteoste analüüsimisel?\nKesketeks mõisteteks on märk ja märgisüsteem mida need semiootikas tähistavad?\nMida tähendab L Montrosei väide ajaloo tekstuaalsusest ja teksti ajaloolisusest?\nKuidas mõjutasid uushistoritsistide arusaamad kirjandus- ja ajalootekstide suhet?\nMillele nad eriti tähelepanu pöörasid?\nKuidas see muudab meie arusaama kirjandusest?


läbipõlemine Archives - Tööelublogi\nBy Anette Sooväli / 26. nov. 2021 26. nov. 2021\nMe veedame väga suure osa oma elust töötades. Kes tahaks teha tööd, mis talle tegelikult ei meeldi? Uuringud on näidanud, et ainult 22% kandidaatidest töötab praegu oma unistuste töökohal, kuigi 81% neist oleks nõus parema pakkumise korral töökohta vahetama. Ühest küljest tahaks igaüks meist minna hommikul suure õhinaga tööle ning nautida iga päeva, mil me …\nVaata videost, kuidas unistuste tööle saada! Read More »\nBy Anette Sooväli / 3. nov. 2021 4. nov. 2021\nLisamata laiemale töötajate vaimse tervise olukorrale koroonast tingitud pingete kastet, oleme jõudnud tänaseks punkti, kus töökohtadel on inimestel aina enam probleemiks töötajate läbipõlemine ja stress. Küsimus on, kas probleeme on rohkem, kuna neist räägitakse rohkem või ongi vaimne tervis töötajatel lagunemas? CV.ee töötajate vaimse tervise uuringust selgus, et hetkel on tööstressi osakaal väga suur – …\nKUULA SAADET | Töötajate läbipõlemine on aktuaalsem teema kui kunagi varem Read More »\nBy Karla Oder / 3. veebr. 2018 27. mai 2019\nMina ja karjäärinõustamisele? Ma olen üks neid harvu inimesi, kes on alates 13. eluaastast teadnud, mida tahab teha – kirjutada. Ning teha maailma seeläbi paremaks paigaks. Ma saan oma sinisilmsuse vabanduseks öelda, et olen fosforiidisõja ja ajakirjanduse taastärkamise aja laps. Seni graniidina paistnud ühiskond pragunes nagu munakoor, ning ajakirjanikud olid need, kes aitasid õigetest kohtadest …\nManona Parise tööelu saaga peatükk II: Kuidas 42-aastane inimene elus esimest korda karjäärinõustamist kogeb Read More »\nBy Peatoimetaja / 26. jaan. 2018 27. mai 2019\nManona Parise tööelu saaga: elu sundis pausi võtma, ent näpud hakkavad kole kiiresti uuesti sügelema, raha sulab nagunii kui lumi ning eneseväärikus nõuab uut väljakutset. Mida sa teed, kui järsku teeb elu sulle selgeks, et on vaja aeg maha võtta. Sina, kes oled kogu aeg olnud nii uhke oma töö üle ning kippunud end läbi …\nManona Parise lugu: kuidas tunneb end tippjuhist töönarkomaan olles ilma tööta? Read More »


Gazania lill - hind, sordid, külv, kasvatamine, hooldamine ja paljundamine\nGazanid on Asteraceae perekonna ja kahekojaliste perekonna lilled. Nad on pärit Lõuna-Aafrikast. Neid leidub Lõuna-Aafrikas, Mosambiigis, Tansaanias ja Angolas. Neid võib leida ka Austraaliast ja Uus-Meremaalt. Gazania on termin, mis tuleneb Kreeka filosoofi ja humanisti Theodore of Gaza nimest. Ta elas ja töötas 14. ja 15. sajandi vahetusel.\nGazania - omadused\nKuigi soojades maades kasvatatakse neid mitmeaastaste taimedena, on Poolas üheaastased taimed. Gazaane kasvatatakse nii aias kui toataimedena. Nad näevad ilusad välja rõdudel, terrassidel ja aknalaudadel. Aias sobivad need nii lillepeenardeks, kiviktaimlateks kui ka seinte ja nõlvade jaoks. Lõigatud gazaanid on ka üsna populaarsed.\nGazanial on pikad, kitsad lehed, mille kuju võib olla täisservaline või lobed. On lansolaatseid, kitsaid ja ümaraid lehti.\nGazania lill kogutakse korvidena, mis kasvavad lühikestel vartel. Korvi keskosas on torukujulised õied ja väljaspool - keelelised lilled.\nGazania vars on ümbritsetud lehtedega, mis moodustavad roseti. Alumised lehed on kaetud karvadega.\nGazania on lill, mida on erinevates värvitoonides: valge, kreemjas, kollane, oranž, punane, roosa-punane, roosa-lilla või punakaspruun. Juhtub, et gazania pung on varjutatud: seest tumedam, väljast heledam. Kuid kõige levinum värv on kollane ja selle varjud.\nGazania õie iseloomulik tunnus on see, et tema pungad sulguvad pilves ja pimedatel päevadel ning avanevad päikesepaistelistel päevadel. See on üks selle eripärasemaid jooni. Kui olete huvitatud kodulilledest, vaadake seda artiklit .\nGazania lill - sordid\nPoolas tunneme ainult mõnda gazania sorti. Üks populaarsemaid on gazania rigens, tuntud ka kui läikiv gazania, läikiv gazania või gazania spledens. Varem on kasutatud nime Gazania spledens, tänapäeval võib kohata nime gazania rigens või läikiv gazania. Samuti on teada gazania uniflora (üheõieline), gazania krebsiana ja gazania longiscapa (gazania linearis). Gazania särav on ka huvitav ettepanek.\nGazania rigens (läikiv gazania) on heledate pungadega lill, mis sarnaneb väikeste gerberadega. Selle sordi gazaanid on tavaliselt üheaastased taimed, kuid nad võivad üle talvida. Nõuab viljakat mulda. Sädeleva gazania seas on mitu alamsorti: Kiss, Gazoo, New Day, Daybreak, Talent ja Ministar.\nGazania rigens - alamsordid\nSuudlus on varakult õitsev kompaktne harjumus. Tavaliselt kasutatakse konteinerite kasvatamiseks. Gazoo on rikkalikult õitsev, puhaste värvidega sort. Gazoo pungad jäävad avatuks ka pilves ilmaga. Uus päev ja Daybreak on ka alamliigid, mis avanevad varahommikul ja jäävad avatuks päikeseloojanguni. Gazoo, uus päev ja murdepäev aitasid kaasa gazania populariseerimisele Poolas, sest varem ei julgustanud kasvatajaid seda taime kasutama asjaolu, et pimedal päeval suleti lilli. Uut päeva ja Daybreak'i iseloomustavad ka väga suured pungad, läbimõõduga kuni 12 cm.\nTalent on sort, mille lehtedel on hallikas varjund, mis muudab taime atraktiivseks ka siis, kui selle õied on suletud. Mini-Star on kääbussort. Selle kõrgus ei ületa 20 cm ja lillede läbimõõt ei tohi ületada 7 cm. Kui olete huvitatud ka potililledest, vaadake sellest artiklist näpunäiteid ja inspiratsiooni .\nGazania krebsiana leidub peamiselt Lõuna-Aafrikas. Seda iseloomustavad punakaspruunid õied. Ulatub kuni 15 cm kõrgusele ja 20 cm laiusele. See katab selle ideaalselt maapinda. Selle tumerohelised lehed on pealt läikivad ja alt sametised. See toimib Aafrikas mitmeaastase gazaaniana.\nGazania longiscapa (ka mitmeaastane gazania) esineb samuti peamiselt Aafrikas ja sarnase kliimaga Aafrikas. Näiteks USA-s, Uus-Mehhikos ja Californias.\nGazania seemnete külvist tuleks teha karbid maapinnal või potid. Tavaliselt tehakse seda umbes veebruar-märts. Kui seemned külvati maapinnal asuvatesse karpidesse, kaeti need kastid umbes 2 mm paksuse kuiva mullaga.\nIdanemisperiood on kuni 14 päeva. Pärast taime kasvu (umbes kolm nädalat) tuleks see läbivaatuseks või turbapottidesse augustada (mai). Siis panime selle maa peale. Kui eelistame potitaimi, istutage gazania pottidesse.\nGazania viljelust saab paljundada ka kihtide või ostetud pistikute abil. Otsustades gazaniat pistikutega paljundada, peate veenduma, et need on suured ja tervete lehtedega.\nGazania kasvatamiseks parimaks peetav muld on savi või potimuld. Põhimõtteliselt on gazania aga pinnase suhtes vähenõudlik. Piisab, kui see on läbilaskev ja mitte liiga kuiv.\nGazaniale meeldib kasvada täis päikese käes ja kuivas maas. Tugeva päikesevalguse puudumine on Gazania jaoks surmav. See suudab taluda kuumust, kuid ei talu külma.\nGazania lille tuleks hoolikalt kasta, korrates protseduuri ainult siis, kui maa on kuiv. Peaksite meeles pidama taime puistamist altpoolt. Gazania liiga sageli kastmine pole hea mõte. Sellises olukorras võivad selle juured mädanema hakata, lehed muutuvad kollaseks ja õite hulk väheneb. Oluline on meeles pidada, et gazania nõuab eriti sagedast kastmist esimese kahe nädala jooksul, kui juured on veel suhteliselt lühikesed. Gazania lill vajab perioodilist "söötmist". Parim on seda teha iga 14 päeva tagant vedelväetisega. Kui otsite aiakujundusi, vaadake seda artiklit .\nGazania pole haigustele altid, kuid selle kasvatamise käigus võib lill nakatuda. Näiteks võivad lehtede kolletumine ja õite deformeerumine olla haiguse sümptom. Kahjuks saab nakatunud taime minema visata ainult koos mullaga, milles ta on kasvanud. Kui lehtedele ilmuvad hõbedased laigud (tripsid), töödelge marli lahuse kujul sobiva ravimiga. Pärast 2-3 korda 10-päevase intervalliga rakendamist peaks probleem kaduma. Juhtub, et taim on kaetud valge värvimuutusega ja selle lehtede alaküljele ilmuvad väikesed ämblikuvõrgud. Sellisel juhul on probleemist võimalik ka lahendusega lahti saada. Teine levinud gazania lilli mõjutav haigus on lehtede valge vaht. See tuleks eemaldada veevooluga.\nTeod võivad olla ohuks ka gazaniale. See juhtub, et nad kahjustavad juuri, mille tõttu lehed lähevad lonkama. Seega oleks hea kontrollida, kas teod meie gazania lähedusse ei ilmu, ja koguda neid kokku.\nSamuti on nakkusi, mis ründavad otseselt taime pungi. Kui neile ilmub lehetäide, ravige seda sobiva vahendiga. Gazania lille läbimõõt võib ulatuda kuni 10 cm ja võrse pikkus - kuni 25 cm. Gazania lill õitseb pikka aega - kogu suve kevadest. See juhtub, et see kaob alles pärast esimesi külmasid.\nNärbunud pungad tuleks kärpida varre põhjas. Kui see ununeb või me ei tea seda, on gazaanial vähe õisi ja seemned tärkavad kohe.\nPoolas kasvavaid gazaane kasvatatakse üldjuhul üheaastaste taimedena, kuid soovi korral võime gazaniat järgmiseks aastaks säilitada. Siis peame muidugi korralikult talvitama. Sel eesmärgil võtame lille maast välja ja puhastame korralikult. Seejärel tuleks taim asetada kuivasse ruumi, mille temperatuur on 5–10 kraadi. Kevadel lõikame taime pooleks ja istutame uuesti. Istikuid saame ka ise hoida.\nKasvav gazania pole kallis ettevõtmine. Ühe seemnepaki hinnad jäävad vahemikku 1,50 kuni 2 zlotti. Kui soovime vältida gazania külvamisega seotud riske iseseisvalt, võime osta valmis istikuid umbes 5 Poola zlotti potti kohta. Nii et gazania aretamisel on odavam seemneid külvata, kuid pistikud on kindlam viis efektiivse ja tervisliku põllukultuuri kasvatamiseks.\nGazania on nii graatsilise ülesehituse ja soojades toonides lill, mis vaatamata hinnale tasub kindlasti huvi tunda. Selle kasvatamine pole liiga nõudlik ja keeruline ning pungad ja võrsed on nii ilusad, et kahju oleks aias sellisest võluvast elemendist loobuda. Gazaniaga tundub kõik ilusam, meie aed, meie ise ja meie elu.