Õnn ei asu ilusas majas — Sirp\nÜlar Mark: „Linna edukust ei määra muster, faktuur ega esteetika, vaid inimeste omavaheline läbikäimine.“\nÜlar Mark on arhitektuuri keskel olnud paarkümmend aastat ning ruumiloomise siinset kurssi seadnud arhitektide liidu esimehe, arhitektuurikekeskuse juhataja, õppejõu ja Narva linnaarhitektina, aga teinud ka bürootööd. Ta oli ka meeskonnas, kes viis 2006. aastal Eesti ekspositsiooni Veneetsia arhitektuuribiennaalile.1 2007. aastal nimetas Postimees ta kultuuriveduriks, eelmisel aastal andis president Ülar Margile Valgetähe IV klassi teenetemärgi. Viimasel ajal töötab ta väikemaja Koda2 kallal, mis on pälvinud auhindu ja meedia tähelepanu nii siin kui sealpool merd.\nEnergiatõhus maja on ellujäämise küsimus. Väikemaja Koda on plussenergiamaja: ta toodab ise rohkem energiat, kui ära kulutab.\nKas arhitektuurist ja ruumist mõtlemine on kahekümne aasta jooksul muutunud? Mil määral käib arhitektuur muutustega kaasas, kuivõrd lohiseb muutuste sabas?\nMina arvasin ka kunagi, et arhitektuur lohiseb teiste kunstide sabas: projekteerimine vältab ju aastaid, ehitatakse veel omakorda aastaid, maja valmimine kestab terve igaviku. Ükskord aga ütles mulle Peeter Jalakas, et arhitektuur on värske asi, arhitektid saavad kogu aeg reageerida ühiskonnas toimuvale. Teatris mängitakse ju kogu aeg klassikat, pidevalt tuleb interpreteerida vana tükki, seda tuleb näidata värskena, aga arhitektid saavad iga kord teha uue asja. Kujutav kunst ja disain on siiski arhitektuuri luureagendid.\nArhitektuur oli 30–50 aastat tagasi suure meistri keskne: tema keelas, käskis, poos ja laskis ning pidas hoonet oma suureks kunstiteoseks. Nüüdseks on arhitektuur liikunud justkui kahte suunda. Ühelt poolt on tekkinud üleilmsed superstaarid oma meeskonnaga, keda eksponeeritakse ka Timesi esikaanel. Teiselt poolt luuakse aga laiemalt pinnalt, mis tähendab mitmetest ekspertides koosnevat meeskonda ning kaasamist.\nNii mõnigi kord on kuulda kurtmist, et arhitektuur pole enam nähtav, sest on minetanud oma seose ühiskonnaga ega suuda enam esilekerkivaid probleeme lahendada.\nNeed, kes nii ütlevad, pole kursis nüüdisarhitektuuri ampluaaga. Paljud sellised kriitikud vaatavad või lahkavad lõppobjekti protsessi ja tagamaadesse süvenemata. Arhitektuuri selline distantsilt arvustamine viib meid 50 aastat ajas tagasi. Toona võis kaardistada stiile ja taotlusi – arhitektuur oli elitaarne. Tänapäeval on nõudmised arhitektuurile hoopis teistsugused. Kui hinnatakse ainult vormi ja püütakse vahendada seda, mida arhitekt on mõelnud, siis see ei ava hoone olemust.\nMaailm linnastub, iga päev asub linnadesse elama miljoneid inimesi. Juba praegu elab suurem osa planeedi inimesi linnades. Süsihappegaasi jalajäljest tekitavad majapidamised kolmandiku, teise kolmandiku annab transport.\nEnergiakriis ja liikuvuse kitsaskohad tuleb lahendada just linnades. Üks osa sellest on ka hea keskkond, sest talentide meelitamiseks on just see oluline. Mis on keskkonnaprobleemide lahendamise võtmeeriala? Kes kavandab võimalikult kestliku ja hea keskkonna, kannab hoolt selle eest, et linna logistika, planeering ja struktuur oleksid võimalikult head ning majapidamised energiatõhusad?\nPraegu teevad meil seda ju paljuski insenerid: teedeinsenerid, taristuinsenerid, tehnoloogiainsenerid jne.\nNo ei tee. Võib-olla siiski planeeringuid teevad – ja see on probleem, kuna just seetõttu vaadatakse linna kitsalt. See peaks olema arhitekti ja ruumikunsti õppinud planeerija tööpõld. Tõsi, mingitel segastel asjaoludel, näiteks korrumpeerunud linnavalitsuse ja autoliikluse ületähtsustamise tõttu, on see aeg-ajalt arhitekti laualt mujale liikunud. Kuid just mitmekülgset keskkonda looma arhitekte koolis ju õpetataksegi. Teist sellist eriala ei ole. Ühiskond ja riik võiksid panustada ruumi loomisesse veel rohkem, alates gümnaasiumist, et just Eestis tekiks maailma parim elukeskkond.\nEelmisel nädalal ilmus Sirbis intervjuu Indrek Rünklaga, kes ütles, et kuna loolaste tekstid ja mõtisklused enam arhitekti lauale ei jõua – teadlased panustavad teadusartiklite loomisse –, siis on arhitektuurist kadumas esteetilised kategooriad. Ütlesid isegi, et arhitektuuri peaks hindama hoopis teistel alustel. Mil määral on esteetika arhitektuuris praegu üldse oluline?\nMa toon siinkohal võrdluse moetrendidega. Kunagi olid moekaanonid väga kindlalt paigas ka piirkonniti: kuidas peab riietuma härrasmees, preili ja proua. Praegu on küsimus rohkem subkultuurides, mitte piirkondades või esteetikas. Nüüd on kõigil oma: mõni lähtub ajaloolisest stiilist, teine teeb plastikust ja pimedas helendavaid pükse, kolmas kangajääkidest, neljas saab inspiratsiooni tänavakultuurist. Nii on ka arhitektuuris tekkinud stiilide ja subkultuuride segu ja paljusus. Romaani, gooti ja funktsionalistlik arhitektuur eristuvad muidugi väga selgelt, kuid praegu ei saa arhitektuuri niimoodi üheselt mõistetava stiili alla seada. Üks asi on taaskasutatud materjalidest arhitektuur, teine asi fiiberkiust päikesepaneelidega plussenergia plastikmaja. Neil on täiesti erinev esteetika, neid ei saa võrrelda. Vaid välisilme alusel võib anda pealiskaudse ja pahatihti ka vale hinnangu. Mulle tundub, et väärtused on loksumas paremasse suunda. Kui mul on valida, kas surra koos järeltulevate põlvedega kiiresti ja esteetiliselt või olla tasakaalus keskkonnaga ja kavandada sellest lähtudes oma ümbrus, siis valin igal juhul viimase, mitte esteedina uljalt kaljult allasõitmise, lapsed tagaistmel. Siiski tuleb märkida, et elame ajastul, mil toode peab hästi disainitud olema niikuinii. Kõik muu on diskuteeritav, lihtsalt tarbija on kvaliteediga harjunud.\n2007. aastal pälvisid sa Postimehe tunnustuse kultuurivedurina. Selle austava nimetuse saamise puhul antud intervjuus ütled, et Eesti arhitektuuripoliitika kõige põletavam küsimus on oligarhilisest valitsemisstiilist loobumine. Kui nii läheks, paneb see sinu meelest võistlema ideed ja kvaliteedi, mitte kokkulepped, mis on teada vähestele. On see ka praegu põletav probleem või on midagi muutunud?\nPalju on muutunud, olukord on väga palju parem. Kõik süsteemis olijad teadsid, et meil on selline probleem. Praeguseks on paljud kohtupinki jõudnud, osa teatavasti ka süüdi mõistetud. See oli aeg, mil meie riigi ühine huvi, avalik ruum, arvestati jõuliselt ja karistamatult ümber kellegi kasumiks ning raha jaotati omavahel ära. Piduliste rämps tänavatel ei paistnud avalikult välja. Väga raske oli tol ajal korraldada näiteks avatud arhitektuurivõistlust, sest keegi oli kellegagi juba midagi kokku leppinud. Näiteks sadam ei olnud nõus arhitektidega üheski vormis koostööd tegema. Siis ma ei saanud aru, miks. Toimunud on väga suur hüpe ja seda peegeldab kas või avatud arhitektuurivõistluste rohkus. Kaasamiskultuur on arenenud nii heas kui ka halvas mõttes: korralikus totalitaarses riigis poleks üksikisik suutnud EKA maja vastu seista. „EV 100“ ruumiprogrammi „Hea avalik ruum“ raames korraldatud linnaväljakute võistlused ei oleks 10 aastat tagasi saanud toimuda, sest riik arvas, et on tark küll ja teab ise, mille peale raha kulutada. Praegu on kinnisvaraarendajad targemaks saanud: on mõistetud, et võistluse kaudu saab parema tulemuse ja ka kinnisvara väärtus on suurem. Linnavalitsustel on lootust, kusjuures mitte ainult Tallinnas, vaid ka mujal. Lastehaigused on läbi põetud.\nEesti ongi siis juba see igav Põhjamaa, mida mõne aasta eest taga igatseti?\nOleme peaaegu kohal, aga saba ja sarvi veel pole.\nKuivõrd on omavalitsuste pädevus ruumi üle otsustamaks selle ajaga kasvanud?\nSee pole väga muutunud ja on siiani viletsas seisus. Omavalitsustele on antud ehitamises ja planeerimises kaalutlusõigus. Suuremates linnades on inimesed, kes oskavad neid otsuseid teha, küll olemas, kuid Eestis on omavalitsusi palju ja rohkem kui poolel neist seda kompetentsi pole.\nÜlar Mark: „Ma soovitan tagasilööke ja äraütlemist mitte liiga tõsiselt võtta, peaasi kui ise usud, et head asja teed.“\nMil määral muudab seda olukorda haldusreform?\nSee ei päästa eriti midagi. Kas omavalitsuses on vastav spetsialist või ei, on suuresti mõttemaailma küsimus. Isegi Vihula vald, kus asub Lahemaa rahvuspark paljude mõisate ja taluarhitektuuri miljööaladega, ei suuda arhitekti palgata. Asi pole ka ainult spetsialisti palkamises, millegi toimumiseks ja arenguks on vaja diskussiooni – kompetentsi ja järjepidevuse tagab paljude inimeste kooslus. Ma olen kogu aeg arvanud, et ehituse ja arhitektuuri valdkond tuleb viia jõuliselt maakonna tasandile, kus saaks kujuneda väike kompetentsi pesa. Väikeses vallas ei teki vajalikku sünergiat.\nKoalitsioonileppega on nüüd ju ette nähtud ruumiekspertide nõukogu loomine. Selgunud on ka, et riigikantselei alluvusse luuakse vastav rakkerühm, mis hakkab selle eesmärgi nimel tööle. Millega see nõukogu tegelema peaks?\nNäiteks omavalitsuste võimekusega, kuidas seda tõsta, ja mitte ainult linnas, vaid ka mujal. Riigil on palju ettevõtmisi, mis seda mõjutavad, näiteks Tallinna sadam, Eesti Energia, lennujaam, ja suured arendusprojektid – Rail Baltic, ooperimaja, linnahalli renoveeriminegi on koalitsioonileppes sees. Need on olulised strateegilised ettevõtmised, millel on ruumile väga suur mõju. See nõukogu peaks mõtlema ka selle peale, kuidas riik saab arendajatele eeskujuks olla ruumistruktuuri, ehituse ja planeerimise parema kvaliteedi tagamisel. See kompetentsikeskus peaks kandma hoolt selle eest, et meil oleks abivajajatele jagada häid näiteid, andma nõu, kuidas jõuda parima lahenduseni, töötama välja innovaatilisi linnavisioone.\nMe võiksime eeskujuks võtta Taani. Kopenhaagen on linn, kust ka väikeste lastega pered ei taha välja kolida. Kui harjumuspärane käitumismuster on selline, et laste pärast ostetakse maja linna serva, siis Taani pealinn on üks esimesi maailmas, kus linna jäävate noorte perede arv ületab linnaserva kolijate oma. Kopenhaagen on nii hästi disainitud, et lastega noored ei raatsi sealt ära minna.\nTuleme tagasi Tallinna juurde, kus praegu käivad mahukad arendustööd: ehitatakse Admiraliteedi basseini ümbrusse, Rotermanni kvartalit täiendatakse uute hoonetega, kavandatakse Reidi teed, uut peatänavat, tahetakse korrastada linnahall ning mereäär, käivad sadamaala ja Kalaranna arhitektuurivõistlus. Mida peaksime ootama, mida hoopiski kartma?\nMe räägime praegu 70 aasta perspektiivist – milline on Tallinn 70 aasta pärast? Praeguses avatuse ja kaasamise õhkkonnas võib oodata pigem positiivset tulemust, kuid kas see nii ka läheb, on iseasi. Kui võrrelda praegu kerkivaid uusi hooneid Helsingi ja Saksamaa uusarendusega, siis mulle tundub, et oleme heas seisus – eks paremini saa alati. Tuleviku linnapildi loomiseks peame taas pilgu pöörama juba ennist mainitud Kopenhaageni ja Amsterdami poole. 1960. ja 1970. aastatel poleks keegi uskunud, et minnakse jalgratta juurde tagasi, sest siis oli see vaeste ja maakate liikumisvahend. Nüüd on juba vastupidi: see pisut ohmum tüüp sõidab autoga, intelligentsem jalgrattaga, kusjuures viimane kasutab linna hoopis teistmoodi. Ainult autoga sõitjatel on jalgratturiga võrreldes justkui vaimne puue: räägid neile, kuidas võiks olla ja nad ei saa aru, sest nad pole linnas kunagi teistmoodi liigelnud. Kui mõelda, et tulevikulinn võiks sobida kõigile, siis on meil veel pikk tee minna. Linna edukus pole muster, faktuur ega esteetika, selle määrab siiski inimeste omavaheline läbikäimine. Kui linn on kogu ühiskonna foorum, kuhu kõik ära mahuvad, siis on ta edukas ning pole oluline ka maja värv või materjal. Õnn ei asu ilusas majas, vaid peitub omavahelises läbikäimises, paljususes – see peab olema arhitektuuri ja linnaplaneerimise eesmärk. Sellepärast usun ma, et arhitektid peavad olema osa suuremast meeskonnast.\nArvatakse, et ilma juhita sõitvad autod võivad muuta linna samapalju kui hobukaarikutelt autodele üleminek. Võib minna nii, et see käik päästab meid saastast ja heitgaasidest, aga võib ka minna vastupidi. Kui arvutitest sai laiatarbekaup, siis ennustati, et see toob kaasa paberi kokkuhoiu. Tegelikult tuli arvuti kõrvale printer ja paberi väljatrükkimine sai hoopiski hoogu juurde. Interneti tulekuga ennustati, et inimesed jäävad paiksemaks, aga on läinud vastupidi. Ei saa ju välistada, et isesõitvate autode tõttu hakkavad inimesed praegusest palju rohkem individuaalselt liikuma. Huvitav paradoks on muidugi seegi, et mida rohkem inimesed liiguvad, seda rikkam on ühiskond – vahetatakse kaupu ja ideid.\nOled praegu väikemajaga Koda rambivalguses. See on plussenergiamaja: ta toodab ise rohkem energiat, kui ära kulutab. Ilma tehnoloogiata Koda ilmselt olemas ei oleks. Kuivõrd on muutnud tehnoloogia areng ruumi meie ümber?\nMe ei saa maja kavandades enam kuidagi tehnoloogiast mööda, sest hooned peavad olema energiatõhusad: haldus- ja küttekuludelt tuleb kokku hoida, süsihappegaasi jalajälge vähendada. See on üleilmne küsimus. Energiatõhus maja peab olema õhutihe. Vaatamata sellele, et nii mõnedki soovivad edasi talitada vanaviisi, on see 2020. aastast Euroopa Liidus keelatud. Võib ju mõelda, et liit tembutab jälle, kuid tegelikult on see maakera ellujäämise küsimus.\nNii mõnigi kord kuulen tõsiseid diskussioone, kas tehisintellekti peab lubama või mitte. Mina kuulun nende hulka, kes usub, et tehisintellekt tuleb nii või teisiti, meeldib see meile või mitte. Me peame õppima sellega lihtsalt võimalikult hästi hakkama saama. Sama lugu on maja automaatikaga ja tehnoloogiaga. See võib meile meeldida või mitte, kuid see tuleb, vanaviisi ei saa enam maju projekteerida ja ehitada.\nMind liigutas ja ka ehmatas see, kui Elon Musk, Bill Gates ja Stephen Hawking tegid fondi tehisintellekti ohtude uurimiseks ja tõid seejuures ühe lihtsa näite: kui majal on ventilatsiooniseade, siis võib arvuti ühel hetkel otsustada, et sa segad maja tööd, ja lülitada süsihappegaasi anduri niimoodi välja, et sa sured öösel hapnikupuudusesse. Ei midagi pahatahtlikku! Kasutaja on ise niimoodi programmeerinud ning maja aju saab aru, et inimene ohustab maja toimimist. Seda võis näha juba 1968. aasta Stanley Kubricku filmis „2001. Kosmoseodüsseia“.\nMe püstitasime Koda välja töötades küsimuse, miks pole maja sama lihtne teha nagu autot. Autos on ju tohutult tehnoloogiat sees. Tehnoloogia areng on viinud selleni, et auto pargib ennast ise, LED-lampe on seal rohkem kui sada (need valgustavad käetuge, piduripedaali), autod hoiavad ise eelmise ja järgmise sõidukiga pikivahet, loevad liiklusmärke ja annavad teada, kui sõidad liiga kiiresti.\nMiks pole maja sellist arengut läbi teinud? Sellepärast, et puudub seeriatootmine ning iga järgmine hoone pole eelmise parandatud versioon. Seda me püüamegi parandada, tahame, et iga järgmine Koda oleks tehniliselt ja disainilt parem kui eelmine. See tähendab seda, et kõik toimingud on selles majas koondatud kesksesse ajju: pesumasin, valgustid, ventilatsioon, WCs vesi, CO2–, niiskus-, temperatuurimõõdikud jne. Hoone tarkvaraline kvaliteet sõltub programmeerimisest. Servapidi ulatub see tehisintellekti valda, sest maja on võimeline reeglite põhjal õppima ja ennast vastavalt kohandama. Ta tunneb ära käitumismustrid: kui oled harjunud alati kindla kombinatsiooni tulesid põlema panema, siis paneb ta ise ühe tule sisselülitamisel automaatselt teised põlema. Kui lähed ühest kindlast liikumisandurist öösel mööda ja paned alati tuled põlema, siis õpib maja seda ise tegema. Neid asju saab muidugi miljonit moodi teha, aga keeruline on hästi teha, sest puudub kogemus.\nKoda sai alguse küsimusest, kui väike võib üks elamisühik olla, nii et seal oleks mõnus olla, et poleks konteineris elamise tunnet. Napp elamispind on ellujäämise küsimus. Ilmselgelt ei saa me enam nii suurelt ja laialt elada kui varem ja ega inimesed tahagi. Praegu on kasvamas terve põlvkond inimesi, kellele polegi suurus ja omamine olulised. Elukoha kvaliteet seisneb muus. Meeles tuleb pidada ka seda, et abiellutakse hiljem, lahutatakse rohkem, lapsi saadakse hiljem ja vähem, elatakse kauem ning keskealiste ja vanade üksikute inimeste arv kasvab järsult. Nii et tegelikult suureneb ka vajadus väikeste ja kompaktsete elamisvõimaluste järele.\nKoda on lihtne transportida ja üles panna. Me otsime arenduse ootel krunte, kus praegu pole midagi. Selle asemel et sinna ajutine parkla teha, võiks seal olla ju kümneid või sadu elamisühikuid. Kui krunti arendama hakatakse ja sinna tuleb suurem ja püsiv maja, siis viiakse need teise kohta. Me n-ö häkime ruumi, tekitame üleminekustaadiumis linna vahealale kvaliteedi. Ühesõnaga, tahame muuta ehitamist, linnaplaneerimist ja eluviisi. Euroopas ja USAs on praegu kuni 30ruutmeetriste väikemajade buum ja sellega kaasneb ka tohutu surve arendada tehnoloogiat.\nPlaanisite Kodade küla püstitada EKA vanale krundile Tartu maantee alguses. Mis sellest plaanist on saanud?\nMeil on tegelikult Tallinnas pildil viis-kuus sellist krunti ja parkimismaja katust, kuhu tahaksime sellise väikese ajutise oma hoovi ja kogukonnaga küla tekitada. Selleks on vaja vähemalt 20 elamisühikut, alla selle ei mängi välja. Kuid kõik see on alles idee tasandil: räägime maaomanikega läbi, ootame kooskõlastusi ja kokkuleppeid. Püüame tühje krunte ja majakatuseid leida ka Londonis ja Madalmaades.\nMillised on peamised takistused sellise idee elluviimisel?\nNeid on väga palju, aga ajutiste lahenduste lihtsustamisega tegeletakse aktiivselt. Rootsis on näiteks seadus, mille järgi on kuni 25ruutmeetrise hoone püstitamise lihtne ja bürokraatiavaba. Inglismaal käib selline väikemaja haagissuvilate seaduse alla. Hollandis võib ehitis olla ajutine 15 aastat ja seejärel saab seda staatust pikendada veel 15 aastaks. Kõigis riikides liigutakse selles suunas, et seadusi väikeste ja ajutiste ehitiste koha pealt veelgi enam lõdvendada. Vahevõimalustes, linnaruumi vahekasutuses, nähakse väga suurt ja linnaruumi värskendavat ressurssi.\nMe pole Eestis veel mõtteviisiga sinnamaani jõudnud. Kesklinna krundi omanik tahab arendada kiiret kasumlikku projekti või jääb ootama paremaid aegu, mistõttu võetakse suurem osa tühje krunte kasutusele parklana.\nSee on natuke põlvkonna ja mõtlemise küsimus. Me oleme harjunud, et maja ja elamispind on väga püsivad. Kui korterit või maja ostma hakatakse, siis kaalutakse, et lapsed ära mahuksid, et oleks, mida lastele ja lastelastele pärandada. Uus põlvkond elab teistmoodi: neli kuud siin, pool aastat Berliinis, sealt edasi Aasiasse, Ameerikasse, siis tööle jne. Programmeerijate kohta öeldakse sageli, et nad võivad töötada kus tahes, ja kui see on nii, siis saab elukohavalikul oluliseks just keskkond, et see asuks elu tuiksoonel, et ümbruskond oleks mõnus. Enam ei taheta, et kinnisvara probleeme tekitab: ostad, registreerid, maksad maamaksu jne. Tahetakse elada muretult oma kodus, mis oleks nagu hotell.\nKas see tähendab, et riik peaks üürikorteritele ja ajutistele elamispindadele rohkem rõhku panema?\nÜüriturg on meil vilets muidugi. Kõigepealt peaks siiski seadused korda tegema. Üüritakse mustalt. See, kes tahab väljaüürimise kui äriplaaniga turule tulla, ei suuda selle musta turuga konkureerida. Ausalt toimetades ellujäämiseks peab ta kaks korda suuremat renti küsima. Vaid siis, kui kõik maksavad võrdselt makse, on võimalik ka väljaüürimisega ausat äri teha. Heas asukohas üürikorter on liikuva eluviisiga noortele võtmeküsimus. Kas või selleks, et sünniks otsus Eestis elada ja tööd teha.\nKui mõelda selle peale, et uus USA president on kliimasoojenemise ja keskkonnaprobleemid kahtluse alla seadnud, siis kas energiasäästlikkus on pikas plaanis enam üldse müügiargument?\nEnergiasäästlikkus on kahjuks siiani olnud friikide pärusmaa. Meil käis külas USA Airbnb arendusosakonna arhitekt ja oli väga üllatunud, kui kuulis, et aastaks 2022 peavad Euroopas ehitatavad majad olema liginullenergiamajad. Ta avaldas arvamust, et USAs selline asi kindlasti läbi ei läheks, seal on mõtlemine teine. Eks Koda on nii meile kui ka väikemajast huvitatule põhjalik koolitusprojekt.\nMinu eluks antud ajaga on magevee selgroogsetest kadunud 80%, kogu maailma selgroogsetest on välja surnud 70%. See on süsihappegaasi hulga suurenemise ja saastatuse tulemus. Aastaks 2050 on ookeanides rohkem plastikut kui kala, needki, mis alles, on mürgitatud. Selliseid asju lugedes mõtlen oma lapselapse peale ja kujutan ette, kuidas ta oma ema käest küsib: „Kui 1970. aastal oli veel kõik olemas ja aastaks 2030 oli kõik läinud, siis mis juhtus? Sa olid ju sel ajal noor, vanaisa Ülar ju elas veel. Miks te nii tegite, miks vanaisa põlvkond midagi ette ei võtnud?“ Kui ma asju sellise nurga alt vaatan, siis tundub mulle, et vahet pole, kas meie Kodadele on turgu või mitte, kuid ma tahan midagi ette võtta, et nii ei juhtuks. Selline mõtteviis annab lisajõudu: isegi siis, kui see on keeruline ja raske, olen ma vähemalt proovinud.\nKui palju mõjutab rahvusvaheline kajastus maja Koda müüki?\nNendel asjadel pole otsest seost. Meil on küll tuhandeid kontakte, kuid see on pealispind. Otsus osta sünnib paljude kokkulangemiste koosmõjul. Praegune rahvusvaheline kajastus on tegelikult puhas meediaspinn, teksti ja visuaali sobiv kokkulangemine. Minu töökaaslane saatis mõni aeg tagasi maailma suuremasse disainiportaali Dezeen maja Koda pildid. Toimetaja saatis need tagasi ja ütles, et kõiki maju ei suuda nad ju vaatamiseks üles panna. Kolme kuu pärast esitasin meie maja kandideerima maailma arhitektuurifestivali preemiale. Tahtsime saada professionaalset tagasisidet. Koda jõudis finaali ja sealt korjasid portaalide peatoimetajad meid üles. Edasi levis Koda kui kulutuli: arhitektuuriala veebilehtedele, sealt kollastesse väljaannetesse üle ilma, sealhulgas Daily Maili, The Suni, Iltalehtisse, siis juba inseneriteaduste valdkonda, kuni lõpuks arvas Business Insider selle 2016. aasta kümne kõige innovatiivsema kodu hulka. Selle maja kohta kirjutatud artikkel jõudis Dezeeni kümne loetuma hulka. Nii et ma soovitan arhitektidel tagasilööke ja äraütlemist mitte liiga tõsiselt võtta, peaasi kui ise usud, et head asja teed.\n1 Meeskonda kuulusid Ülar Mark, Indrek Tiigi, Kaja Pae, Yoko Alender, Raul Kalvo, Rein Ahas, Anto Aasa, Siiri Silm, Margus Tiru ja Erki Saluveer, arhitektuuribüroo Urban Mark, Tartu ülikooli geograafia instituut ja arendusettevõte Positium.\n2 Maja Koda autorid on Taavi Jakobson, Ülar Mark, Hannes Tamjärv, Kalev Ramjalg ja Marek Strandberg. Hoone arhitekt on Ülar Mark, sisearhitektid Kariina Kristiina Kaufmann, Kadri Tonto, Hannes Praks ning konstruktor Egon Kivi.\nVaatamisi: 1 165


Kuidas vältida ristsaastumist | l-groop.com\nKuidas vältida ristsaastumist\nRistsaastumine on see, kui mikroobe viiakse ühelt pinnalt teisele ja selle vältimine on toiduga töötamisel eriti oluline. Ükskõik, kas olete restorani peakokk või muretsete kodus ristsaastumise pärast, on üldised toiduohutuse juhised samad. Toidupoest kuni töölauani on reegel number üks toorliha, näiteks toore kanarind, ja valmistoitude, näiteks värskete toodete või keedetud liha eraldamiseks. Kauplus toores liha külmkapi alumisel riiulil puuviljadest ja köögiviljadest eemal. Toore ja valmistoidu valmistamiseks kasutage eraldi lõikelaudu ja riistu ning pärast toore liha käitlemist peske kätt tugevalt.\nRistsaastumise vältimine sisseoste tehes\nHoidke söögivalmis ja toored toidud ostukorvis eraldi. Toorest lihast, linnulihast ja mereandidest pärit tilgad võivad teisi toite saastada isegi enne, kui suundute kassasse. Asetage toored toidukorvid ostukorvi põhja võimalikult kaugele valmistoodangust. Ärge kunagi hoidke liha toote peal ja ärge asetage kotitäit köögivilju otse toore liha pakendi peale. \nValmistoidud on esemed, mida pole vaja küpsetada või mis on juba küpsetatud. Näited hõlmavad puuvilju, köögivilju ja deli liha. Toiduained, mis pole valmis söömiseks, nagu näiteks toores kanarind või toores jahvatatud veiseliha, tuleb enne nende söömist keeta.\nToore liha keetmine tapab mikroobe ja muudab need söömiseks ohutuks. Kui toorest kanarindist tilkuvad õunad, paneb õuna söömine ohtu haigestuda.\nToore liha, linnuliha ja mereannid kotti kassas eraldi. Kui pakite toidukaupu ise, pange toored ja valmistoidud eraldi kottidesse. Kui te ei söö oma toidukaupu, veenduge, et töötaja, kes neid kotti paneb, hoiab toored toidud eemal toodetest, juustust ja muudest valmistoitudest. \nVõimaluse korral pange toores liha, linnuliha või mereannid enne korduvkasutatavasse kasti panemist plastikust või paberist.  X Usaldusväärne allikas EatRight.org Toitumis- ja dieediakadeemiaga seotud organisatsioon, mis annab nõu toidu, tervise ja tervisliku seisundi kohta Mine allika juurde\nViige oma toidud 2 tunni jooksul külmikusse. Toores liha, piimatooted ja munad tuleb jahutada 2 tunni jooksul. Planeerige oma tellimused nii, et toidukaubad ei pea pikema aja vältel autos hängima. \nKui te ei pääse 2 tunni jooksul külmikusse, hoidke oma toidukaupu isoleeritud kotis või jahedamas.\nPese korduvkasutatavaid torte kuuma seebiveega. Ärge hoidke korduvkasutatavaid kandeid sõiduki pagasiruumis ega tagaistmel. Pese neid sageli käsitsi või pesumasinas kuuma tsükli järel. \nKui kaste kastide või konserveeritud esemete vedamiseks kasutasite, ei pea te seda pärast kasutamist pesema. Pärast toor-liha, linnuliha või mereandide vedamist peaksite selle siiski pesema. Samuti on mõistlik pesta kannet pärast selle kasutamist toodete vedamiseks.\nToidu õige ladustamine\nHoidke toores liha, linnuliha ja mereande oma külmiku alumisel riiulil. Hoidke valmistoite oma külmiku ülemistel riiulitel või sahtlites. Vältige valmistoidu ja toore liha asetamist üksteise kõrvale samale riiulile. \nKui laadite oma külmkapi lihaga ja peate asju ladustama rohkem kui ühel riiulil, proovige järgida nõuetekohast ladustamisvoogu. Ülevalt alla on toores liha korralik ladustamisvoog mereannid; veise- ja sealiha terved jaotustükid; jahvatatud veiseliha, sealiha või kala; ja jahvatatud või terved kodulinnud.  X Uurimisallikas\nPuhastage riiulid, kus hoiti toores lihatooteid, enne kui neile valmistoite panite.\nKülmutage mõni päev liha, mida te ei plaani kasutada. Proovige toorest liha, linnuliha ja mereande küpsetada nii kiiresti kui võimalik. Hoidke toores jahvatatud liha, linnuliha ja mereande külmkapis 1 kuni 2 päeva. Külmkapis küpsetata veiseliha, lambaliha ja sealiha 3–5 päeva. \nKui teil on vaja tooreid esemeid külmutada, mähkige pakend fooliumisse või viige lihatükid sügavkülmikottidesse. Foolium või sügavkülmik kotid aitavad vältida sügavkülmikute põlemist ja hoiab mahlade tilkumist muudele esemetele.  X Uurimisallikas\nHoidke mune ja piimatooteid riiulitel, mitte oma külmiku uksel. Munad ja piimatooted on altid bakterite kasvule, nii et hoidke neid sügaval külmiku sees. Nende ukses hoidmine põhjustab neile suuri temperatuurimuutusi, mis võib kiiremat riknemist põhjustada. Lisaks hoidke mune oma originaalmahutis külmkapi munajuustu asemel. \nEemaldage riknenud toidud viivitamatult. Riknenud toidud võivad teie külmkapi haiseda ja mikroobe teistele esemetele levitada. Kui arvate, et midagi on rikutud, ärge maitske seda. Visake see lihtsalt prügi. \nÜldiselt võite külmkapis küpseta kodulinde ja mereande 1–2 päeva, kuumtöötlemata punast liha 3–5 päeva ning keedetud linnuliha, mereande ja liha 3–4 päeva.  X Usaldusväärne allikas FoodSafety.gov Veebiportaal, mis ühendab USA toidu- ja ravimiameti, toiduohutuse ja inspektsiooni teenistuse ning haiguste tõrje ja ennetamise keskuste toiduohutuse alast teavet\nPuuviljade ja köögiviljade ladustamisajad on väga erinevad. Lehtköögiviljad võivad külmkapis kesta 1–2 nädalat, sibul ja muud juurviljad aga mitu kuud. Toss tootma, kui näete riknemise märke, nagu ilmne hallituse kasv, jäseme lehed, pehme nahk või värvimuutused.  X Uurimisallikas\nPuhastage oma külmik regulaarselt. Kohapeal puhas puhas reostus ja tilkumine. Iga 1 kuni 3 kuu tagant võtke kõik külmkapist välja ja puhastage see sügavalt. Visake ära kõik aegunud esemed, mille olete unustanud, eemaldage sahtlid ja puhastage kõik nööbid ja nõtked tükid. \nNühkige värske nailonpadjaga (mitte käsnaga, mida nõude pesemiseks kasutate). Kasutage universaalset köögipuhastit, lahjendatud pleegituslahust või lahjendatud äädikalahust, millele on lisatud pritsme sidrunimahla.\nPidage meeles, et ärge jätke toores liha pikema aja jooksul külmutamata. Hoidke toitu külmkapis sügavuti puhastades jahedamas.\nPeske käsi sageli. Pärast toores liha, linnuliha või mereandide käitlemist peske alati kuuma vee ja seebiga. Ärge kastke käsi lihtsalt 2 sekundit vee all. Pese neid tugevalt vähemalt 20 sekundit. \nMobiiltelefonid ja arvutiklaviatuurid on kõige õrnemate pindade vahel, nii et pärast retsepti kontrollimist või teksti saatmist pidage meeles, et peseme ära.  X Uurimisallikas\nEnne nende tükeldamist loputage puu- ja köögivilju. Peske tooteid külma voolava vee all ja ärge kasutage seepi ega pesuaineid. Leota spargelkapsast, lillkapsast ja muid esemeid, millel on palju nippe ja jõhvikaid, 1–2 minutit külma veega kausis. \nKui hoiustate pestud tooteid, pange see originaalpakendi asemel uude konteinerisse.  X Usaldusväärne allikas EatRight.org Toitumis- ja dieediakadeemiaga seotud organisatsioon, mis annab nõu toidu, tervise ja tervisliku seisundi kohta Mine allika juurde\nToore ja valmistoidu jaoks kasutage eraldi lõikelaudu ja -nõusid. Enne tooraine valmistamiseks kasutamist vahetage või peske laudu ja nuge, mida toore liha valmistamiseks kasutasite. Ärge hoidke toorest liha taldrikul, seejärel kasutage sama taldrikut küpsetatud liha serveerimisel. \nNäiteks ärge maitsestage toorest kana lõikelaual, seejärel kasutage brokkoli tükeldamiseks sama lõikelauda. Isegi kui kavatsete brokkoli keetmist, ei pruugi see jõuda toores kana mikroobe hävitada vajaliku sisetemperatuurini.\nAsendage lõikelaud, kui sellel on sügavad, raskesti puhastatavad sooned.\nToorlihaga töötades pange maitseained väikestesse kaussidesse. Vajaliku koguse soola, pipra ja muude maitseainete valamine väikestesse kaussidesse võib tähendada, et peate tegema veel mõned nõud. Siiski ei pea te rüvedate kätega maitsestamispakke haarama ega kraanikausile jooksma iga kord, kui liha koostisosaga hõõruda. \nNäiteks hõõru oma kanarind soolaga, seejärel jõua kausid pipra, küüslaugu ja paprikaga. Kui olete maitsestamise lõpetanud, peske käsi ja kausid.\nMarineerige liha külmikus ja keetke enne serveerimist ekstra marinaad. Ärge kunagi marineerige liha töölaual ega jätke seda pikaks ajaks külmutamata. Liigne marinaad võib valmistada suurepärase pannikaste, kuid marinaad, milles on puudutatud toorest liha, on suur terviseoht. Enne kastmena serveerimist keetke seda vähemalt 1 minut. \nVõite ka valmistada täiendavat marinaadi, jagada selle ja hoida osa sellest toores lihast eemal.  X Uurimisallikas\nPärast toortoidu valmistamist peske kõik loendurid ja pinnad. Pühkige pinnad köögipuhasti või lahjendatud valgendi või äädika lahusega maha. Kasutage tööpinnale ja muudele pindadele mõeldud paberrätikuid või riiet. Ärge kasutage nii nõude kui ka tööpinkide puhastamiseks sama käsna või lappi. \nÄrge unustage kraanikaussi, mis sisaldab mikroobe ja toidujääke. Loputage või korjake orgaanilisi aineid ja pühkige see puhastuslahusega maha.  X Uurimisallikas


EESTIMAA PÄEVIK - ESTONIAN BLOG: 2017 märts. Maanteemuuseum Varbusel\nTahtsin Maateemuuseumisse minna rongi ja bussiga. Kahjuks on sealgi kandis bussidega äärmiselt nadid lood. Seepärast läksin juba Tartus bussile.\nSõitsin siis vähemalt raudtee alt läbi. Monstrum liiklussõlm tehtud!\nNii mõnigi öelnud, et mu blogi muutunud negatiivseks ja kurjaks. Kuigi Postitee oli ääretult äge ja muuseum mõnus, siis ikkagi olengi kuri! Ülimalt KURI!!!\nAjal kui endiselt ähvardab Eestit kurnav Rail Baltic ja mõistust ei paista kuskilt (ei valitsuse ega tartlastes-vastaste poolt), siis ometi on meil näide olemas, kuidas maantee saab kulgeda raudteega kõrvuti! 4-realist Via Balticat muidugi pole vaja, kohati tehes 2+1 ja RB, õigemini Normal Rail Baltic ehk NRB üherajalisena tähendaks ülikõva rahalist ja loodusvarade poolset kokkuhoidu. Raha jätkuks paljuks muuks oluliseks. Aga mis samal ajal sünnib? Värsked uudised, mis tõestavad, et tase on olematu ja ääretu lollus ruulib!\nKas tõepoolest on Pressiesindaja palgatud idiootsusi rääkima või ongi tase selline? Meie ametnikel on olnud aega paarkümmend aastat õppida ning peaks juba mõistma vähemalt kõige lihtsamaid asju? Et Valga ja Koidula vahel ei ole ainult Võru! Ja et bussid ei asenda ronge! Miks seda ei mõisteta? Või seda, et vaja on ka Riia-Peterburi rongi. Tahaks ju loota, et tuleb keegi ja vabandab sellise taseme eest, aga ei! Tuleb hoopis austatud president ja paneb NÄTAKI!\nValgamaad külastanud vabariigi president Kersti Kaljulaid on kindel, et pärast Rail Balticu ehitamist paraneb ühendus ka Riia ja Tartu vahel, võimaldades Kesk-Euroopa turistidele parema juurdepääsu Lõuna-Eesti rahule ja vaikusele.\n„Lõuna-Eestil kahtlemata on turismipiirkonnana hea väljavaade toimida,” lausus president Kaljulaid pärast kohtumist Otepää piirkonna turismiettevõtjatega Lõunaeestlasele.\n„Ma arvan, et kui meil ükskord on Rail Baltic, kui Riiast saab siia kiiresti rongiga ka Tartu suunas liikuda, see kindlasti muudab selle piirkonna kättesaadavamaks Kesk-Euroopa ülerahvastatud piirkondade elanikele, kes väga hea meelega ostaksid rahu ja vaikust,” rääkis Kaljulaid.\n„Teades, mis toimub näiteks Saksamaa jõgede ääres kämpingutes, mis on võrreldes meie Lõuna-Eestiga ikkagi väga koledad kohad, siis potentsiaali on kõvasti,” lisas riigipea.\nKaljulaid ei jaga kartust, et Pärnu kaudu kulgev Rail Baltic lõikab Lõuna-Eesti „kaardilt välja” ning piirkonna ühendatus muu ilmaga jääb unarusse.\n„Ma olen täiesti kindel, et kui Rail Baltic hakkab valmis saama, siis me näeme väga kiiret Tartu-Riia rongiühendust üsna kiirelt tekkimas. Ma olen selles täiesti kindel,” lausus Kaljulaid.\nAndke mulle andeks, aga sellist idiootsust kuuldes on asi selge - aidata saab vaid mõistuse võidukäik! Mismoodi peaks RB tooma turiste Kagu-Eestisse??? Ja kuidas saab üldse rääkida, et midagi nii olulist nagu rongiliiklus siin kandis, saab käivituda alles PÄRAST Rail Balticu valmimist? Tule taevas appi! See ju lihtsalt saabki ainult kurjaks ajada!? Õigus on tal küll selles, et meil on POTENTSIAALI KÕVASTI, aga miks siis mõistus selle kasutamiseni ei küüni??? Miks peaks me potentsiaali hakkama kasutama ära 10 aasta pärast? Siis, kui meil on kõri kinni pigistatud selle KIIRraudtee ülalpidamisega? Kuradi kuradi kurat!!!\nKäisin ka turisinfopunktist läbi ja uurisin natuke asju. Üks suurimaid probleeme paljude välisturistide jaoks on muide meie maakohtade vilets ühistransport. sest hea meelega minnakse Soomaale või Peipsi äärde vm just bussiga. Aga kui me lähtumegi sellest, et toome välisturistid SIIA ning rohkem meid ei huvita, siis kuulsus meie hoolimatuse kohta levib välismaale kiiresti ja põhjalikult!\nÜhistranspordi peaksidki koordineerima keskused, kuigi nad sageli ääremaast kaugel. Murekohaks on aga hoopiski ametnike tase ja see kuulutab veelgi rohkem kurja! Lugege neid kolme uudist ja siis püüdke ette kujutada head tulemust! Homme, mitte 22. sajandil!\nTorkan siia vahele ühe pildi tagasiteelt. Kui selgus, et laupäeval saab küll bussiga Varbusele, aga tagasi alles pühapäeval...... sain ma õnneks tänu headele inimestele autoga Vastse-Kuustesse. See on üks neist kohtades, kus ei õnnestunud perrooni viia paremale kohale. Ja kui nüüd Kõiv arvab, et omavalitsused oleks parem lahendus, siis hoidku taevas meid selle eest!\n30. septembril k.a. toimunud vallavolikogu istungil andis vallavanem L. Liba volikogu\nliikmetele informatsiooni Neeme Sihvi tõstatatud ettepanekust\nrongi- ja bussipeatuse ühildamiseks. Vallavalitsuse hinnangul oleks projekt tehniliselt\nküllaltki keerukas ning ka kallis. Valla üldplaneeringu avaliku arutelu käigus ei\ntõstatanud keegi seda probleemi ja selliseks investeeringuks ei ole raha kavandatud.\nArvestades rongi ja busside praegust sõidugraafikut, mis ei ühildu, ei ole võimalik, et\nbussilt mindaks edasi rongile või vastupidi. Seega puudub otsene avalik huvi peatuste\nVallavolikogu liikmed võtsid esitatud info teadmiseks ja leidsid samuti, et praeguses\nmajandussituatsioonis ei ole mõistlik teha investeeringuid bussi- ja rongipeatuse\nPeaksin olema positiivne ja rõõmus?\nJust selliste tegelaste pärast ongi elu Eestimaal paljudes valdkondades nii viletsal tasemel, nagu on. Selle asemel, et sõita rongiga Vastse-Kuustesse või mõnda muusse peatusesse ja sealt bussile minna, pidin tegema pikema sõidu! Rääkimata muidugi sellest, et maakondlik bussiliiklus juba võiks olla tasuta, seegi annaks arengutõuke. Ja teps mitte ei pea kõik bussid alustama Tartust, vaid just nimelt oleks vaja tagada kohati juurdeveoliinid. Aga kui tase on selline, et ETTE NÄHA ei osata absoluutselt, siis peabki olema kuri karjas! Kas siis muuhulgas vallavolikogus ei leidu kedagi, kes oskaks natukenegi ette näha? Või on põhiprobleemiks just see, et TURISTID TULEVAD ning see on ainult selleks, et saaks raporteerida, et tulevad? Igas majandusharus on vaja teha ROHKEMAID ASJU, KUI TAHAD EDU SAAVUTADA, mitte lihtsalt sõnu ritta seada!! Aga nagu neist uudistest selgub, siis just sellest ei saada aru. Või ei taheta saada? Huvitav, miks president või majandusminister välismaale hotelli minnes eeldab, et talle veel ka toitu ja voodipesu pakutakse? Tähtis oli ju see, et ta SINNA tuleks, mitte muu?\nEI OLE VÕIMALIK, ET MINDAKS BUSSILT RONGILE VÕI VASTUPIDI?\nOh issand-issand küll......\nMetsa aga raiutakse ja majandus õitseb?\nAga Postitee on tõesti ilus. Ja vaatakski nüüd natuke midagi ilusamat ja põnevamat. Ometi ei saa aga siingi kriitikata. Mis komme on tänapäeval panna sõiduplaanid postide külge, kui ootekoda olemas? Heakene küll, vastassuuna peatused vahel üksteisest eemal ja see on ka kohati suhteliselt mõistetamatu. Et siis ühele poole sõites saad vihma- või tuulevarju minna, teises suunas ei saa? Miks sageli peab nii olema? Peatuste ümbertegemisel ja/teeremondi käigus peaks sellised asjad ikkagi läbi mõtlema?\nJa kui tuled bussilt ning tahad tagasisõidu aegu vaadata, pead vahel mitusada meetrit kõndima edasi-tagasi? Ometi on ju ootekojas võimalik ka sõiduplaani üles panna? Muu infoga KOOS?\nBuss sõitis ära ja siis sain teada, et pean vist kuuse alla jääma! Tegelikult muidugi siin lähedal ka majutuskohti, aga tagasisõiduks sel päeval tõesti bussi ei olnud. Ma ei kahelnud muidugi, et kui kuidagi ei saa, siis kuidagi ikkagi saab. head inimesed pole ju siiski maailmast otsa lõppenu! Nii oligi. Aitäh, head inimesed!\nJa ometi tahaks ma, et ühistransport oleks parem, maakohtades inimestel elu oleks parem ja tahan, et selle nimel ametnikud teeks tööd! Nii nagu vaja! On selge, et igale poole ei saa panna 10 bussi päevas, aga midagi saab ikkagi kohati muuta! Muidugi mitte Vastse-Kuuste vallavolikogu taseme juures! Püha püss, ma ei suuda siiamaani maha rahuneda, kui mõtlen sellisele suhtumisele! Ja siis pole ka ime, kui rongides-bussides sõitjaid vähem kui võiks. Üheks põhjuseks ongi ju sõiduplaanide sobimatus ja soovimatus midagi muuta. Mõistlikum ongi jätte mitmekümneks aastaks olukord selliseks?\nMuuseumis toimuvad osaliselt remonditööd. Praegu ei olnud kahjuks veel ka teetuba avatud, see avatakse vist mais, nagu väga tore ja asjalik muuseumitöötaja ütles.\nKõike ja kõikjalt ma muidugi ei pildistanud. Tasub ise kindlasti kohale minna. Ka sel päeval olid mitmed külalised autodega kohal. Olgugi, et Maanteemuuseum on veidike justkui "kolkas". Aga mis teha kui too maantee oli kunagi põhitee ja uhke Postijaam just siin olemas!\nVaadata oli palju, ka kuulata. Sest taustaks tuli vanu propaganda helindeid jm. Olemas ka erinevaid ekraane. Aga kaks viga oli ka siin. Nagu paljudes muudes kohtades, näiteks ERM-is ja Rahvusarhiivis ning mujal.\nTekstide lugemine ebamugav ja valgustus läbi mõtlemata.\nNing puudub ingliskeelne tõlge.\nJällegi saab ainult mõelda, miks asju tehakse tegemise pärast, aga elementaarset asja mõista ei suudeta? Jah, mitmes keeles ehk ei saa teha, aga inglise keel peaks kindlasti olema, ehk ka vene keel (Läti ja Venemaa lähedus). On küll olemas voldikud jm, kuid see pole ju see!?\nÜleval ka lastemuuseum, kuid sinna ma ei läinud. Seekord. Loodan, et saan siia uuesti tulla, juba pikemalt ja siis vaatan ära ka selle, mis võib head nostalgiat tekitada. Ei tekita ju ainult vanad autod jm, vaid ka mänguasjad! Tartu Mänguasjademuuseumiski veel käimata.\nEt kiireet polnud kuhugi, käisin korraks ka Tilleorus ära. Eks tahtnuks ka matkarajale minna, aga jätan selle kevadisemale ajale.\nTee seisukor külmakerget tõttu natuke halb, mingil ajal pidavat aga remont algama. Loodan, et selline arhailisus siiski säilib, kuigi eks kohati võivad langenud puud tee kinni panna tormijärgselt. Samas ei võigi väga kerge käega puid maha võtta, sest siis võivad vihmadega valla pääseda liivavaringud ja -voolud.\nSiin tuli kohe meelde info muuseumist. Eks tolleaegsete skulptuuridega (masstoodang) on nagu on, kuid iseenesest mõte teha puhkekohti jm on aktuaalne ka tänapäeval. Ehk aktuaalsemgi, kuna tänapäeval turism tõsine majandusharu ja tulevikus Eestile ülioluline! Purskkaevu sellises kohas näha aga müstika omaette!\nEestis on kindlasti veel palju autosid jm tehnikat, mis võiks siin olla. Muidugi, suur osa on erakätes ja eks neid muuseume ja varjupaiku võibki mitu olla.\nSiin siis võimuerakondade lemmikliiklusvahendid!\nAga ehk võikski puhkekohtades, peatustes jm olla rohkem selliseid istmeid? Saaks paljudele vanadele rehvidele anda uue elu ning samas oleks sellised suhteliselt odavad?\nNii mõnusalt erinevaid kive ja erinevaid ehitisi jm asju. Punasest tellisest põllukivideni, fantastika!\nKüll aga peaks siia vist kaamera panema. Ja need, kes autoroolist tabatakse mobiiliga rääkimas, saata siia muuseumisse ringkäigule. Koos shokifilmidega avariidest!?\nPostitaja: EESTIMAA BLOGI kell 16:25\nSildid: Muuseum, Varbuse


Kirjanduse ja keele ajaveeb: OST JA MÜÜK\nKuulan poole kõrvaga kellegi ametniku juttu. Algus läks kahe kõrva vahelt läbi, nii et ei tea, kes ja kust, aga see polegi tähtis. Mees räägib innustunult sellest, mida kõike nad on sisse ostnud. Tegu pole millegi ainelisega, jutt käib peamiselt teenustest. Küll osteti sisse koristust ja küll koolitust. Kangesti tahaks küsida, mida nad välja on ostnud. Tänapäeval tundub, et välja saab osta vaid pantvange. Varem sai ka poes kinni pandud kaupa, aga nüüd saab kaardiga maksta.\nAmetnikud tahavad ikka olla või vähemasti näida väga moodsad ja loomingulised (nende keeles muidugi innovatiivsed), aga mulle hakkab üha enam ja enam kangastuma Paunvere laat oma väljamüükide ja sisseostudega. Ka peened linnaprouad käisid sisseoste tegemas, aga neil oli suur häbi, kui neid väljamüükidel nähti odavat kaupa taga ajamas. Neid sõnu kasutati usinasti üle-eelmisel sajandivahetusel, mitte eelmisel.\nMa ei saa aru, miks ei saa lihtsalt osta ega müüa? Kas tundub liiga rahvalik? Täiendsõna on enamasti täiesti ülearune, sest tegu ongi lihtlabase ostu ja müügiga. Ennetamaks võimalikke etteheiteid lisan, et eksport ja import on hoopis teised asjad.\nPostitaja: Inna Saaret kell 10:02


🏅▷ Rakendused kauguse ja pindala mõõtmiseks: vaadake, kuidas Androidis rakendusi kasutada Tootlikkus\nRakendused kauguse ja pindala mõõtmiseks: vaadake, kuidas Androidis rakendusi kasutada Tootlikkus\nPindala ja vahemaa mõõtur on Android-telefonidele mõeldud tasuta rakendus, mis suudab arvutada kaardil punktide pindala ja vahemaa. Sidusrühmad saavad seda tööriista kasutada mõõtmiste tegemiseks juhuslikes punktides või kohtades, kus teid pole, näiteks parkides või maapiirkondades. Seadmes kuvatavates tulemustes võetakse piirkonna üldise suuruse hindamiseks vahemaade ja hektarite arvutamisel arvesse kilomeetrite suurust. See teenus kasutab Google Mapsi satelliidipilte.\nJärgmises õpetuses lugege, kuidas kasutada pindala- ja kaugusmõõturi rakendusi. Protseduur viidi läbi Moto E5 Plus operatsioonisüsteemiga Android 8.0 Oreo, kuid näpunäited kehtivad ka teistele Google'i opsüsteemiga nutitelefonidele. Pidage meeles, et see rakendus pole Apple iPhone'i (iOS) kasutajatele saadaval.\nBrasiilia lairiba: kuidas Interneti-kiirust mõõta rakendusega Anatel\n1/5 – saate teada, kuidas mobiiltelefoniga pindala ja kaugust mõõta. Foto: Helito Beggiora / TechTudo\nSiit saate teada, kuidas mobiiltelefoniga pindala ja vahemaad mõõta. Foto: Helito Beggiora / TechTudo\nKas soovite osta mobiiltelefone, telereid ja muid seadmeid soodsate hindadega? Tutvuge TechTudo võrdlusega\n1. samm. Installige piirkonna ja vahemaa mõõtur TechTudo lehe kaudu oma mobiiltelefonile. Esmakordsel avamisel palutakse teil pääseda juurde oma asukohale. Autoriseerimiseks puudutage „Luba”. Kui soovite, kasutage kaardi kuvamise režiimi muutmiseks ekraani paremas ülanurgas olevat nuppu;\n2/5 Luba pindala- ja kaugusemõõturi rakendustel teie asukohale juurde pääseda Foto: Reproduction / Helito Beggiora\nLaske pindala- ja kaugusemõõturi rakendustel teie asukohale juurde pääseda Foto: Reproduction / Helito Beggiora\n2. samm. Seejärel asetage kaart selle koha kohale, kus soovite pindala või kaugust mõõta. Puudutage ekraani vasakus alanurgas olevat nuppu +. Ilmuvas menüüs määrake, kas mõõta ala või kaugust;\n3 / 5Piirkonna või vahemaa mõõtmine rakendusega Pindala ja vahemaa arvesti Foto: Reproduction / Helito Beggiora\nMõõtke pindala või kaugus pindala- ja kaugusemõõturi fotorakendusega: Reproductive / Helito Beggiora\n3. samm. Valige suvand "Käsitsi mõõtmine" ja punktide lisamiseks puudutage kaarti. Kui proovitükk ei ületa soovitud asukohta, avage ring, et sirge jagada pooleks ja nihutada punkte. Kaugusi (kilomeetrites, km) ja pindala (hektarites) kuvatakse reaalajas ekraani ülaservas;\n4/5 Puudutage kaarti, et lisada rakendusi Area and Distance Meter punktide lisamiseks. Foto: Reproduo / Helito Beggiora\nRakenduste Area and Distance Meter punktide lisamiseks puudutage kaarti. Foto: Reproduo / Helito Beggiora\n4. samm. Kui soovite, salvestage arvutatud ala või vahemaa. Selleks puudutage disketiikooni ekraani paremas ülanurgas. Sisestage nimi ja kui soovite, valige grupp. Lõpuks koputage salvestamiseks floppy nuppu uuesti.\n5/5 Salvestage pindala või vahemaa arvesti abil mõõdetud ala või vahemaa Foto: Reproduction / Helito Beggiora\nSalvestage ala või vahemaa, mida mõõdab rakendus Pindala ja vahemaa mõõtur. Foto: Reproduction / Helito Beggiora\nValmis. Kasutage mobiiltelefoniga kaardil mõõtmise näpunäiteid, kasutades rakendusi Area and Distance Meter.\nMis on Waze'i ja Google Mapsi jaoks parim konkureeriv rakendus? Uurige seda TechTudo foorumist.\nKuidas asukohaajalugu Google Mapsi abil leida?\nTags:Androidis, kasutada, kauguse, Kuidas, mõõtmiseks, pindala, rakendused, rakendusi, Tootlikkus, vaadake\n10 uut võimalust Internetis raha teenimiseks 2020. aastal\nTõeline must reede: kauplus on pühendunud tõelistele pakkumistele 2019. aastal | E-kaubandus\nSOS naaber: uue telefoniliini abil on abi neile, kes seda kõige rohkem vajavad, vaid kõne – telekommunikatsioon


“Loomapäästegrupp esindab koalitsioonikõnelustel teiste liikide huve ja üritab loomavaenulikku poliitikat muuta!” – animalrescue.ee\n“Loomapäästegrupp esindab koalitsioonikõnelustel teiste liikide huve ja üritab loomavaenulikku poliitikat muuta!”\nKeskerakond, Eesti Konservatiivne Rahvaerakond ja Isamaa alustasid reedel läbirääkimisi loodus- ja loomakaitseteemadel, kuid kindlaid kokkuleppeid ei sõlmitud. Täna kõnelused jätkuvad ja osalema on kutsutud ka Loomapäästegrupp MTÜ vabatahtlikud, kes seisavad loomade parema kohtlemise ja eluõiguse eest.\nKeskerakonna esimees ja peaminister Jüri Ratas ütles otse, et võimuliidu lepe tuleb üsna konkreetne ja loomakaitsele pühendatud osa kui mitteprioriteetne tuleb tagasihoidlik.\n„Valitsus peab arvestama kõikide inimeste soovidega ning sellega, et väga paljudele eestimaalastele loomad ei meeldi. Kui vaadata valimistulemusi, siis hinnanguliselt on taolisi inimesi märkimisväärselt rohkem kui loomasõpru ja me peame leidma mõlemale huvigrupile vastuvõetava kompromissi.“\n„Isamaa soovis juba aastaid tagasi keelustada loomade tuimestamata tapmise kuid tagurlikud jõud nurjasid selle ülla protsessi ja tuimestamata tapmine hoopis legaliseeriti“, meenutas Andrus Ansipi valitsuse põllumajandusminister, praegune Isamaa juht Helir-Valdor Seeder. „Eestimaalased peavad ise saama otsustada kuidas põllumajandusloomi hukatakse ja meil on tavaks olnud seda teha võimalikult vähepiinaval viisil.“\n„Lisaks loomade tuimestamata tapmise sätte toetamisele taotleb EKRE üheselt ka zoofiilia keelustamist. Liberaalses maailmas võib loomade ja lindudega suguühtesse astumine tunduda normaalsena, aga meile pole see vastuvõetav!“, rõhutas Eesti Konservatiivse Rahvaerakonna esimees Mart Helme.\nEKRE aseesimees Martin Helme sõnul ei saa ega tohi loomade kaitsmise vajadust võtta ainult emotsionaalselt ja arvestada tuleb ka sellega, et tänaseni pole veel teaduslikult tõestatud, et loomad ja linnud üleüldse valu või hirmu tunneksid.\n„Me pole empaatiavõimetud ja hoolime väga loodusest. Seetõttu tuleme vastu ornitoloogide ja pisinäriliste õiguste eest võitlevate ühingute palvele ning kuulutame soomlaste eeskujul kassid võõrliigiks“, tutvustas Martin Helme uue valitsuse looduskaitsealaseid plaane.\nValimised võitnud Reformierakonna esimees Kaja Kallas on loomakaitsjatele pakkunud märkimisväärselt suuremat riiklikku toetust ja Loomakaitseameti loomist.\n„Me elame väga kindlas majandusruumis ning peame arvestama selle reeglitega. Sestap pöörab Reformierakond väga suurt tähelepanu inimesele kasulike loomade kaitsele, sest viimased loovad töökohti, tõstavad eelkõige maainimeste sissetulekuid ning elavdavad riigi majandustegevust“, mainis Kallas. „Me täidame paralleelselt ka eelarve tabelit, kus muuhulgas on kohe näha kui palju suudab riik suurendada piirkondlike veterinaarinspektorite arvu ja tõsta kasulike loomade tõhusamaks kaitseks mõeldud toetusi.”\n„Meile on kasulik kui poliitikud võimu pärast kaklevad, sest ainult sel perioodil on võimalik ka teistele liikidele paremaid elutingimusi nõuda. Me pole väga optimistlikud, aga üritame antud olukorrast kasu lõigata ning loomade ja lindude elujärje parandamiseks võimalikult palju vastavaid seaduseparandusettepanekuid välja kaubelda“, ütles Loomapäästegrupi juht Heiki Valner lootusrikkalt.\nVeebisaidi haldur2019-04-01T11:29:10+03:0001.04.2019|“Loomapäästegrupp esindab koalitsioonikõnelustel teiste liikide huve ja üritab loomavaenulikku poliitikat muuta!” kommenteerimine on välja lülitatud


Oktoober 2019 – EKKSL.EE\nPostitatud 31.10.2019 18.11.2019\nSegavõrkpalli finaal Tartus (30.10.19)\n30 oktoobril võõrustas Tartu Kutsehariduskeskus karikavõistluste segavõrkpalli finaali.\nKõik eelregistreerunud 6 kooli olid ka kenasti kohal ning jagati kahte alagruppi. Alagrupis-A mängisid võõrustaja, Järvamaa Kutsehariduskeskus ja Tallinna Ehituskool. Tartu vastastele väga valikuvõimalusi ei andnud ning võitis alagrupi täiseduga. Tallinna Ehituskool võitis omakorda Järvamaa noori ning tuli alagrupis teiseks. Alagrupis – B mängisid Pärnumaa Kutsehariduskeskus, Tallinna Tööstushariduskeskus ja Haapsalu Kutsehariduskeskus. Võidu täiseduga võttis Pärnumaa Tallinna ja Haapsalu ees. Alagruppide võitjad mängisid esikohale, alagruppide teised III kohale ning alagruppide kolmandad 5-6 kohale. 5-6 kohale mängisid seega Järvamaa KHK ja Haapsalu KHK, võiduga sai 5 koha Haapsalu (Alica Nõmberg, Hanna-Liisa Salf, Merje Nõumees, Mariliisa Murumäe, Rasmus Jammer, Andreas Gabriel Vannas, Rait Tustit, Kevin Tiitsma ja Ander Põldmaa. Võistkonda juhendas Mehis Ehanurm), ning auväärsele 6. kohale seega Järvamaa (Anne-Mai Lilletai, Laura-Liis Jõgar, Grete Koik, Melissa Aljaste, Martin Matto, Keith Kielas, Keiro Peeter Kottise, Vladimir Gergalo, Mariliis Nikkel ja Andreas Kutsar. Võistkonda juhendas Ell Rahnik). Pronksi matšis võttis Tallinna Tööstushariduskeskus (Mikael Gustavson, Margarita Kulakova, Ketlin-Marietta Gontšar, Daniella Kolpakova, Sander Juškin ja Christopher Eha. Võistkonda juhendas Maksim Maksõmiv), oma Tallinna Ehituskooli (Teele Raja, Kelli Avarmaa, Stella Malena Hiovein, Karina Veersalu, Marliis Leo, Agu Habakuk, Sander Silm, Andre Rõhtjuk, Sander Melles, Henry Hõbe. Võistkonda juhendas Ferdinand-Aivar Tõnisson), vastu. Esikoha karika pärast alustasid võitlust Tartu Kutsehariduskeskus ja Pärnumaa Kutsehariduskeskus. Igipõliste rivaalide vahelise mängu võitis seekord Tartu Kutsehariduskeskus, kellele ka esikoht (Jakko Isup, Andre Arak, Jaanis Soomer, Andreas Junkin, Vasyl Farkavets, Merilyn Kalmus, Alice Dedov, Jarelin Melser, Elisabet Rivis ja Laura Turba. Võistkonda juhendas Timo Teearu). Hõbemedalid Pärnumaa Kutsehariduskeskuse noortele (Camilla Ševtsova, Janeli Jepifanov, Anna maria Pajuste, Margit Viies, Rasmus Jõesaar, Andree Erm, Rasmus Keskpaik, Marcus Jundas, Kevin Kester, Daniel Russ, Kristjan Kärp ja Joosep Kuslap. Võistkonda juhendas Mihkel Lembit).\nSuured tänud Tartu Kutsehariduskeskusele korraldamast ning tänud ka kohtunikele!\nJuba täna 31 oktoobril lähevad karikavõistlused edasi saalijalgpalli alagrupiga Tartus. 5 novembril lähevad lahti pallilahingud korvpalli alagruppides Tartus ja Tallinna Lasnamäe Mehaanikakoolis. Meie järgmine finaal leiab aset 13 novembril kui Tartus peetakse neidude võrkpalli finaal ja kohe järgmisel päeval noormeeste võrkpallifinaal Pärnus.\nTihe karikavõistluste sügis jätkub ja põnevust samuti.\nPostitatud 25.10.2019 31.10.2019\nKolmapäeval sai avatud ka meie selleaastane pallimängude sügishooaeg, kui Tartus toimus noormeeste võrkpalli alagrupp.\nNagu tavaliselt on sügishooaeg lühike kuid see-eest intensiivne ja ajagraafik tihe. Veelkord tahan öelda, et sellel sügisel registreerud meeldivalt palju koole erinevatele aladele. Samas nii mõnigi kool, kes tavaliselt osaleb on seekord kõrvale jäänud, ilmselt harjutatakse kevadisteks meistrivõistlusteks. Aga tulle stagasi kolmapäeva ja noormeeste võrkpalli alagrupi juurde. Ja nagu tavapäraselt nii ka sellel aastal mängime karikavõistlusi ühes liigas. Kokku registreerus 10 meeskonda, kes jagunesid kahte kolmesesse ja ühte neljasesse alagruppi. Tartusse olid kohale tulnud lisaks võõrustajatele Olustvere Teenindus- ja Maamajanduskool ning Viljandi Kutseõppekeskus. Alagrupist pääses finaalturniirile, võitja. Ilmselt veidi ootuspäraselt ei andnud võõrustajad vastastele sõnaõigust, kuigi nõrkusehetki oli ka neil võites mõlemad mängud 3:0. Mulgimaa omavahelises mõõduvõtmises jäi seekord peale Viljandi meeskond (3:1). Alagrupist finaali seega Tartu Kutsehariduskeskus.\nTänud korraldajatele ja kohtunikele.\nMeie hooaeg jätkub juba reedel 25 oktoobril saalijalgpalli alagrupiga Tallinnas. Esimene finaal toimub segavõrkpallis 30 oktoobril Tartus.


Vitamiinid - Lühinägelikkus - 2018\n656 hõbe Laos\n218 hõbe Laos\n823 hõõruda Laos\n702 hõõruda Laos\n721 hõõruda Laos\n588 hõbe Laos\nSilmade vitamiinid kuuluvad silmahaiguste raviks ettenähtud ravimvormide tableti kujul ja neid kasutatakse silmaarsti praktikas laialdaselt. See võib hõlmata selliseid ravimirühmi nagu antibiootikumid, veresoonte ravimid jne. Sellisel viisil ravimite kasutamisel tuleb meeles pidada, et nende toime ulatub kogu organismi (nii positiivsed kui ka negatiivsed mõjud). Seetõttu ei tohiks nägemist vajavaid vitamiine kasutada koos multivitamiinipreparaatidega ja eraldi koostisosade talumatuseta.\nVitamiini-mineraalide kompleksid nägemiseks on sageli sarnase koostisega. Nende hulka kuuluvad:\nVitamiin A (retinool) - mängib visuaalses protsessis olulist rolli, mis on viskoosse pigmendi rhodopsiini komponent. Rhodopsiin imendub iga valgustundliku raku (rod) põlemisega, nii et A-vitamiini puudumine viib visuaalse funktsiooni vähenemiseni, eriti pimedasse kohanemiseni.\nVitamiin C (askorbiinhape) - mängib olulist rolli silmaannuse seinte tugevdamisel, mille seisund tuvastab silma kudede toitumise ja hemorraagiate tekke ohu.\nB-rühma vitamiinid - omavad antioksüdantset aktiivsust ja osalevad visuaalse impulsi moodustumisel (koos vitamiiniga A). Peale selle on neil olulisel kohal närvirakkude ainevahetus üldiselt (võrkkesta struktuur on närvisüsteem).\nE-vitamiin (tokoferool) - stabiliseerib rakumembraane, omab antioksüdantseid omadusi, mis kaitsevad silmakudu ultraviolettkiirguse ja ülemäärase valguse kahjulike mõjude eest.\nPreparaadid sisaldavad tavaliselt karotinoide. Need ained on inimese visuaalse aparatuuri loomulikud valgusfiltrid, millel on antioksüdantne toime. Nende ainete hulka kuuluvad: luteiin, lükopeen ja Zeaxanthin.\nLisaks näeb vitamiinide nägemus koos mikroelementidega nagu tsink, seleen, vask ja kroom. Need ained on osa silma kudedest ja pakuvad nende regenereerimist ja ainevahetust.\nTauriin on sagedane komponent, mis sisaldub mitmes nägemise ettevalmistamises. See on aminohape, mis tagab fotosensüümi käitumise ja kiirendab kudede taastumist.\nHariliku kaunvilja ekstrakt sisaldab oma koostises antootsüaniine - antioksüdandi ja angioprotektiivsete omadustega aineid, see annab silmakudele ja nägemisteravusele mitmekesise positiivse mõju.


Suurepärane viis ilusa figuuri saavutamiseks! Hollywoodi näitlejad üllatavad voolitud profiilide ja kaunite figuuridega ja tegelikult ei ole saladus, et paljud neist on kasutanud tuntud tehnoloogiat keha ja näokuju korrigeerimiseks - laserliposaktsiooni. Laserlipolüüs on tuntud USA-s, Lääne-ja Ida-Euroopas ja nimetatud "Hollywoodi rasvaimuks".\nOstetud voucherit saab kasutada kuni 15.04.2018\nEnergeetiline tiibeti üldmassaaž "Ku Nje" professionaalse kosmeetikaga Verana ilustuudios Cortess! Sisemise rahu ja jõu saavutamiseks.


Arstikeskus - Edasta oma mure otse enda perearstikeskusele\nVõta ühendust oma perearstikeskusega!\nPöördumisel läbi arstikeskus.ee portaali saab sinu perearsti meeskond ülevaate su tervisega seonduvatest probleemidest ja selle alusel valmistab perearst koos õdedega ette plaani sinu parimaks abistamiseks.\nÜhendust saab nende keskustega, kes on arstikeskus.ee süsteemiga liitunud.\nKui tegemist on eluohtliku seisundiga, siis helista kohe 112!\nSüsteem on mõeldud ainult vastava perearstikeskuste juurde kinnitatud patsientidele. Palun ärge edastage infot keskusesse, mille patsient te ei ole – selle infoga ei tegeleta. Kui Te ei ole kindel, millise keskuse alla te kuulute, siis saate kontrollida aadressilt eesti.ee.\nPalun veenduge, et teie kontaktandmed on õiged. Eriti oluline on õige emaili aadress, mida keskustes palju kasutatakse. Kontaktandmete kontrollimiseks logige süsteemi ID kaardi, Smart ID või Mobiili ID abil ning pöördumiste valiku vaates avage “Kontaktandmed” valik.\nEdasta tervisega seotud pöördumine veebis\nVõta oma perearstikeskusega ühendust läbi veebi ja kirjelda oma küsimus või mure.\nInfo edastatakse sinu perearstikeskusele\nKeskus saab detailse ülevaate sinu pöördumisest ja otsustab, kuidas sind parimal moel aidata.\nPerearstikeskus võtab sinuga peagi ühendust ning annab sulle juhised, kuidas edasi käituda.\nMeie süsteemiga saad:\nEdastada tervisega seonduvaid muresid\nHaiguslehte/hoolduslehte avada või lõpetada\nTaotleda tervisega seonduvaid tõendeid\nMiks võtta ühendust perearstikeskusega läbi arstikeskus.ee portaali?\nSaad pöördumise esitada sulle sobival ajal.\nArst ja õde saavad põhjalikuma ülevaate sinu terviseprobleemist.\nLeitakse parim lahendus sinu probleemi edasiseks käsitlemiseks - olgu selleks vastuvõtule kutsumine, telefoni või emaili teel konsulteerimine, või vajadusel ka analüüsidele või uuringule suunamine.\nAlusta oma E-visiiti!\nVõta keskusega ühendust


• Maadlus Kongo\nColin Delfoss sõitis Kongo teha aruande kaevandamine vask, kuid ühel õhtul, tagasi Kinshasa nägi mees maski. See mees, seisab katuse auto, mida juhtis rongkäik trummarid ja mitukümmend mehed ja lapsed.\nMõelnud Belgia fotograaf hakkas küsima inimesed üle ja nad selgitasin talle, et see tabab eelõhtul maadlus show.\nRiigis, kus verisemaid sõja pärast Teist maailmasõda 1998-2003, tappis umbes 8, 4 miljonit inimest, viimane asi, mida oodata - maadlus parimaid traditsioone WWE. Paraadid, kostüümid, akrobaatika ja kõik, mis on vajalik esineda maadlus.\nMaadlus hõivab selline oluline koht elu riigis, isegi president ihukaitsja seotud vasteid. Kongos on olemas kaks liiki maadlus. Klassikaline maadlus üritab jäljendada Ameerika WWE, samuti tuntud fetiš maadlus puhul kasutatakse "magic" ja "ilm", maadlejate on rohkem Sobiv nõiad kostüümid.\nKuna ajakava näitab kui selline ei ole, maadleja paraad läbi tänavatel, et hoiatada avalikkust tulemas sündmus. See foto maadleja "Kuus lööki" sparred huvitatud avalikkuse liige taustal mööduva rongi.\nTihti tiim maadleja on keegi, kes meelt publik. Abikaasa maadleja "Kuus lilled" majast seljas mask ja hakkab naerma neid otse mängu ajal.\nRösler "Tyson" satub trance ja hakkas Piiblit lugema, tuli mõjul magic oma vastast nimi "Hallelujah" (mees valge seisis tema taga).\nMuimba "Texas", maadleja, organiseeritud heategevus sobib kasuks laste albinism, läheb rõnga Matete, Halva Kinshasa piirkonnas.\nvõlts matšeete pähe - osa maalilise pildi.\nEbedende, mis tõlkes "Iron" paneb ülikond. Ta hõlmab tema keha must pulber, hirmutada avalikkust, ja seal on rõngas hüüab ja müha, kaasas assistent, kes väidetavalt hoiab teda keti.\n"Zombie de Kibambi" kutsub alkohol enne võitlust. Piirkonnas, kus see toimub, kuulus oma iidsete varjatud traditsioone.\nKlassikaline maadlejate, mis on inspireeritud tema kolleegid WWE, iga päev kasutada. Enamik neist on töö, ja nad kuuluvad fetiš-maadleja kui "tänaval akrobaadid."\nYoung maadlejate ajal koolituse Matete. In Kinhase sadu õppivate noorte kreeka-rooma maadluses, lootes saada maadleja.\nYoung Mabokotomo populaarne maadleja, kes osaleb nii klassikalise ja kinnismõte mängud, raseerida enne mängu. Enne lahingut, on oluline vaadata oma parima, et muljet publik.\n"Kuus lööki" eemaldab tema mask pärast paraad ees fetiš mängu. Nagu Ameerika maadlus on iga võitleja on kroon tehnikat. Näiteks "kuue streigid" murrab vaenlase pähe, pärast mida ta ronib lähima puu ja istuvad seal, kuni keegi taganeb ta "õigekirja".\nTavaliselt tikud väljas ja on äratanud mõnekümnest kuni mitmesaja vaatajatele.\nfetiš vaste "jalgevahe" ja "Dzhango" trükkplaadi ja kasutada relva. Tulemustest lahing alati eelnevalt kindlaks määrata, kuid improvisatsiooni mängu ajal ka toimub.\nduelli "City Train" (maadleja Nimega pärast bussi enam ei tööta firma "ja" Spider ".\nkaotaja maadleja pärast klassikaline mängu. Üks esimesi tehtud fotosid Colin teatada umbes maadluses Kongo.\nFetish maadlus kritiseeritud "rituaale" ja "nõidus", kuid see on väga populaarne laste seas.\nKohtumise vahel "Hulk" ja kohutav maadleja pseudonüüm "Viis ehitusplatsidel" auks 50. aastapäeva Kongo sõltumatuse Belgia.\nFetish maadleja Maboktomo kõnnib valdkonnas enne mängu.\nhüpata vaenlase köied.\nResler "Ninja" pärast võitlema.\nRösler Mabokotomo tema assistent täidab rituaalne tants enne mängu.\nFetish-maadleja, Bewitched vastane püüab köied.\n"Ärge puudutage püha pot, tola!" Või mõned kõige kohutav needus vastuväiteid, mis on parem mitte puudutada\nParimad fotod nädala\nKuidas elada maailma vaeseim riik


Rakvere kultuurikeskus | admin\nLaste näitetrupp VäikeKarakter\nRakvere Ukraina kogukonna Barvinok vokaalansambel\nVirumaa Noorte Meeskoor\nLase Lapsel Laulda\nSinu Säästev Rakvere\nCésise tütarlastekoori kontsert (2012)\nTerrassikontserdid Rahvere Rahvaaias 2012\nXI maakondlik seeniortantsupäev “Tants teeb nooreks” 2012\nSuvine Rakvere Rahvaaed\nXII seeniortantsupäev “Tantsime terviseks” 2013\nSeeniortantsijate kontsert Rakvere keskväljakul 2013\n24 tundi Rakvere Rahvamajas\nRakvere Renessanss 2014\nLaulu- ja Tantsupeo tuleteekond Rakveres ja Rakvere Jaanituli 2014\nSõpruslinnade koorid 2012 – proov ja kontsert\nVI lastekooride konkurss-festival toob 29.-30. aprillil Rakverre 16 lastekoori üle 500 lauljaga.\taprill 19, 2016\n/kategoorias Uudised /postitas admin\nOsalejad kogunevad üle Eesti – Keilast ja Kuusalust, Raplast ja Rakverest, Tartust ja Tallinnast, Türilt ja Paidest, Võrust ja Narvast, Koselt ja Lääne-Virust. Konkurss toimub kahes kategoorias ja kohustuslikud laulud on valitud Riho Pätsi loomingust. Žüriisse kuuluvad helilooja Riine Pajusaar, Vanalinna Muusikamaja tütarlastekoori dirigent Maarja Soone, üle-eestilise neidudekoori LEELO dirigent Külli Kiivet, aasta noor dirigent […]\nKooliteatrite festival tähistab 35. toimumisaastat\tmärts 28, 2016\n8.-10. aprillil koguneb Rakvere Teatrimajas Eesti kooliteatrite paremik, et tähistada “35 aastat bussisõite” – ehk vabariiklik kooliteatrite festival tuleb taas, tänavu juba kolmekümne viiendat korda. Festivali korraldavad Rakvere kooliteatrid ja Eesti Harrastusteatrite liit. Kooliteatrite festival on üks väheseid festivale, mis toimub pea iga aasta erinevas linnas. Seda just seepärast, et noorte tehtu kindlasti igasse Eestimaa […]\nVaheaeg noortekeskuses\tmärts 22, 2016\n“Draakon” ilmutab end Eesti sünnipäeval\tmärts 1, 2016\nHarrastusteatritrupp KaRakTer laseb Eesti vabariigi aastapäeval lahti “Draakoni”. Jevgeni Švartsi näidendi esietendus on sellesse päeva otsekui loodud, ütles lavastaja Tiit Alte. Jevgeni Švartsi “Draakon”, mis/kes astub publiku ette Rakvere rahvamajas 24. veebruaril kell 17, on Tiit Alte sõnul aktuaalne läbi aegade. “Ta pole oma teravusest ega aktuaalsusest sentigi kaotanud,” rõhutas lavastaja. “Draakon” tiksus Tiit Alte […]\nKULTUURIKESKUSE DIREKTORI TÖÖKUULUTUS\tjaanuar 21, 2016\nKULTUURIKESKUSE DIREKTORI TÖÖKUULUTUS Rakvere Linnavalitsus Kohalik omavalitsus – kultuur/noorsootöö Rakvere Linnavalitsus võtab tööle KULTUURIKESKUSE DIREKTORI Kultuurikeskuse direktori peamised tööülesanded on: • Rakvere Kultuurikeskuse ja selle struktuuri osana toimiva Rakvere Avatud Noortekeskuse igapäevase tegevuse juhtimine; • Linna arengukava, eelarvestrateegia ja eelarve koostamise protsessis osalemine ning kultuuri- ja noorsootööga seonduvate ideede ning alusandmete esitamine; • Linna jaoks […]\nTLÜ sümfooniaorkestri uusaastakontsert lõppes ovatsioonide saatel\tjaanuar 4, 2016\n3. jaanuaril 2016 toimunud Tallinna ülikooli (TLÜ) sümfooniaorkestri uusaasta tervituskontsert Rakvere rahvamajas läks publikule nii hinge, et tormilise aplausiga nõuti lisalugu ning kontserdi lõpuks seisis saalitäis rahvast püsti. Kontserdi kavas leidus nii maailmaklassikat kui ka Eesti heliloojate parimaid palasid. Nõnda esitati näiteks Johann Straussi imekaunist valssi “Ilusal sinisel Doonaul” ning võimsat polkat “Välk ja müristamine”, aga ka […]\nKükloop ja kokaiin kreisilinnas\toktoober 29, 2015\nHarrastusnäitetrupp KaRakTer näitab Rakvere publikule “Kükloopi” ja “Kokaiini”, valmistub esitlema “Koopanaist” ja plaanib harrastusteatrite festivali. Lavastust “Kükloop” on KaRakTer mänginud Vanamõisas, Valgas ja veel paaris paigas vabaõhuetendusena. Katkendit sellest oli võimalik näha ka Baltoscandalil lavastuses “Atlas”. Viimaks leiti Rakveres “Kükloobi” näitamiseks sobiv ruum – reaalgümnaasiumi aatrium. “Seal on ikkagi kakskümmend inimest laval, pole lihtne leida […]\nJaan Krossi “Rakvere romaan” ärkab Rakveres igavesse ellu\toktoober 29, 2015\n“Võtame selle koha uuesti, ma tahaksin üht rõhku muuta,” ütles Rakvere teatri näitleja Toomas Suuman eile, kenal suvepäeval. Tegemist ei olnud aga uue lavastuse prooviga, käimas olid filmivõtted. Jaan Krossi “Rakvere romaani” ainetel dokumentaalfilmi väntamise idee tuli Rakvere kultuurikeskuse juhatajal Keio Soomeltil juhusliku vestluse käigus. “Olen ammu mõelnud, et vaatamata kitsastele võimalustele tuleks kuidagi jäädvustada […]\nKultuuridessant\toktoober 29, 2015\nKultuuridessant toob Rakveresse kohalike autorite loomingut Laupäeval startid Rakveres Kultuuridessant, mille raames jõuab lavalaudadele nii kohalike kui ka kaugemalt tulnud tegijate mõtteid ja loomingut. Tänavune Kultuuridessant toob Rakverre ühe tantsulavastuse, ühe kombineeritud jazz- ja pärimuskontserdi ning tervelt neli monolavastust, mille hulgas on ka rakverlase ja praeguse TÜ VKA teatrikunsti 10. lennu tudengi Birgit Landbergi monolavastus […]\nBallett Rakveres\toktoober 29, 2015\nRakveres lavastatakse Tšaikovski balletti. Juba teist korda. Lavastuses löövad kaasa nii nelja-aastased kui ka üle seitsmekümnesed tantsijad. Rakvere huvikooli Kaur balletitrupp on hakkama saamas sellega, milleni pole jõudnud kumbki Eesti balletiteater. Nimelt lavastatakse maakonnalinnas kolme aasta jooksul juba teist Tšaikovski balletti. Rakvere balletilinnaks saamise taga on Estonia endine balletitantsija Janis Garancis, kelle seitsmekümnendale sünnipäevale ongi […]\nUudistearhiiv\taprill 2016\n© 2015 Rakvere Kultuurikeskus Kreutzwaldi 2 44314 Rakvere Tel: 3223 425 E-post: kultuurikeskus@rakvere.ee - Enfold Theme by Kriesi


Konjunktiviit - Põhjused, sümptomid, diagnoos ja ravi\nKonjunktiviit— polietiologic konjunktiivi põletik — limaskesta sisepinda katva silmalaugude ja skleera. Erinevad vormid konjunktiviidi esineda hüpereemia ja turse üleminek voldid ja silmalaud, limaskestade või mädane eritis silmade pisaravoolu, põletustunne ja sügelus silmade jne Diagnostika konjunktiviit läbi silmaarst ja sisaldab: .. väline uurimine biomikroskoopia kellel tilgutamist proovi fluorestsiintüramiidi bakterioloogiliste äigepreparaadina alates sidekesta tsütoloogia, immunofluorestseeriva immunoregula uuringu kaabitud sidekesta lisakonsultatsiooni (nakkushaigused, dermatoloog, ENT, f iziatra, Allergia) võib olla vajalik. konjunktiviit valdavalt kohalike ravimi ravi silmatilkadega ja salvid, pestes konjuntivaalkotti,\nKonjunktiviidi on kõige levinumad silmahaiguste — need moodustavad umbes 30% silmahaiguste patoloogiat. Sagedus sidekesta põletikulesiooni seostatakse tema kõrge reaktiivsus erinevate eksogeensete ja endogeensete tegurite ja kättesaadavus sidekesta õõnsuse kahjulikku välismõjutuste. Termini «konjunktiviidi ‘oftalmoloogias Ühendatud etioloogiliselt mitmekesine haiguse menetlus silmapõletikke limaskesta muutusi. Voolu võib olla keeruline lauääerpõletik konjunktiviit, keratiit, kuiva silma sündroom, entroopia, löövet silmalaud ja sarvkesta, sarvkesta perforatsiooni Hüpopüon, nägemisteravuse vähenemine ja teised.\nSidekesta sooritab kaitsefunktsiooni ning tänu tema anatoomiliste positsioonid pidevas kontaktis kogum välistele stiimulitele — tolmuosakesed, õhk, mikrobioloogilised, keemilised ja temperatuuri mõju, eredas valguses jne Tavaliselt sidekesta on sile, märjal pinnal, värvi roosa ..; See on läbipaistev, läbi selle on nähtavad laevade ja meibomiumi näärmed; konjunktiivi saladus meenutab pisarat. Konjunktiviidiga tekib limaskestade hägusus, karedus ja sellel võivad tekkida armid.\nKõik konjunktiviid on jagatud eksogeenseks ja endogeenseks. Endogeensed kahjustuste sidekesta on sekundaarne, mis tekivad foonil teiste haiguste (looduslikud ja tuulerõuged, punetised, leetrid, hemorraagilise palaviku, d. Tuberkuloosi jne ..). Eksogeenset konjunktiviiti esineb iseseisva patoloogiaga, millel on konjunktiivi otsene kokkupuude etioloogilise ainega.\nSõltuvalt kursusest eristatakse kroonilist, subakuutset ja akuutset konjunktiviiti. Kliinilises vormis võib konjunktiviit olla katarraalne, mädane, fibriinne (membraaniline), follikulaarne.\nPõletiku tõttu on nad:\nkonjunktiviit bakteriaalse etioloogiaga (pneumokoki, difteeria, diplobatsillyarny, gonokoki (blennophthalmia) jne).\nklamüüdia etioloogia konjunktiviit (paratrakoom, trahhoom)\nkonjunktiviit viiruse (adenoviirus, herpes simplex, viirusinfektsioonid, molluski contagiosum jne).\nkonjunktiviit seen- etioloogia (at aktinomükoos, sporotrihhoos, rinosporodioze koktsidioosipuhangud aspergilloos, kandidoos jne).\nallergilise konjunktiviidi ja autoimmuunsete etioloogia (for pollinoos, kevadine katarri, sidekesta pemfigus, atoopiline ekseem, demodikoosi, podagra, sarkoidoos, psoriaas, Reiteri sündroom)\ntraumaatilise etioloogia konjunktiviit (termiline, keemiline)\nmetastaatiline konjunktiviit üldistes haigustes.\nLoe samuti Tsüstinoos\nBakteriaalne konjunktiviit tekib reeglina siis, kui see on nakatunud kontakt-leibkonna viisil. Samal ajal limaskestade hakata korrutada bakterid, mis on tavaliselt vähe või ei kuulu normaalse sidekesta taimestiku. Bakterite poolt vabanevad toksiinid põhjustavad selgelt põletikulist reaktsiooni. Kõige tavalisem põhjus bakteriaalsed konjunktiviit on stafülokokid, Pneumokokkidel streptokokid, Pseudomonas aeruginosa, Escherichia coli, Klebsiella, Proteus, Mycobacterium tuberculosis. Mõningatel juhtudel võimalik silmapõletik gonorröa, süüfilis, difteeria.\nViirusliku konjunktiviidi võib levida kontakt-leibkonna või õhus läbi ning on väga nakkav haigus. Äge pharüngokonjunktiivne palavik on põhjustatud 3, 4, 7 tüüpi adenoviirustest; epideemia keratokonjunktiviit — 8 ja 19 tüüpi adenoviirused. Viirusliku konjunktiviidi võib etioloogiliselt seostada herpes simplex viiruste, herpes zosteri, tuharakastiga, leetrite, enteroviiruste ja teistega.\nLastel esinevad viirus- ja bakteriaalne konjunktiviit sageli koos ninaverejooksu, keskkõrvapõletiku, sinusiidi haigustega. Täiskasvanutel võib konjunktiviit tekkida kroonilise blefariidi, dakrüotsüstiidi ja kuiva silma sündroomi taustal.\nAreng vastsündinute klamüüdia konjunktiviit on seotud nakkuse lapse protsessis läbib ema sünnitusteedest. Seksuaalselt aktiivsed mehed ja naised, klamüüdia silmahaigus on sageli seotud haiguste Urogenitaalsüsteemi (meestel — koos kusitipõletik, prostatiit, epididümiit, naised — kellel emakakaelapõletik vaginiit).\nSeennakonjunktiviit võib põhjustada aktinomütsiidid, hallitusseened, pärmi-tüüpi ja muud liiki seened.\nAllergiline konjunktiviit on tingitud organismi ülitundlikkusest mõne antigeeni suhtes ja enamikul juhtudel on see süsteemse allergilise reaktsiooni lokaalne manifestatsioon. Allergiliste ilmingute põhjused võivad olla ravimid, toitumislikud tegurid, helmiinid, kodumajapidamistes kasutatavad kemikaalid, taimede õietolm, demodex-linnuke jne.\nMittenakkuslik konjunktiviidi, võib tekkida silmade ärritust keemilised ja füüsikalised tegurid, suitsu (sealhulgas tubakatoodete ..), Dust, ultraviolett-; ainevahetushäired, beriberi, amütroosia (kaugelenägemine, lühinägelikkus) jne.\nKonjunktiviidi spetsiifilised ilmingud sõltuvad haiguse etioloogilisest vormist. Sellest hoolimata iseloomustab mitmesuguse geneeziumi konjunktiviidi kulgu mitmeid üldisi märke. Nende hulka kuuluvad: silmalaugude ja üleminekuvarade vooderdise turse ja hüpeemia; silmade limaskesta või veresoonte sekretsiooni sekretsioon; sügelemine, põletamine, pisaravool; «liiva» või võõrkeha tundlikkus silmas; valgusfobia, blefarospasm. Konjunktiviidi peamine sümptom sageli on suutmatus avada silmalau hommikul, kuna see on kuivanud eemaldatavast küljest kinni. Adenoviiruse või haavandilise keratiidi tekkimisel võib nägemisteravust vähendada. Konjuktiviidiga mõjutavad mõlemad silmad reeglina: mõnikord tekib neis vaheldumisi põletik ja see toimub erineva raskusastmega.\nLoe samuti Yersiniosis\nÄge konjunktiviit ilmneb äkki valu ja rezi silmis. Konjunktiivi hüpeemia taustal on tihtipeale märgatud hemorraagia. Väljendatud silmaümbruse konjunktiivi süstimine, limaskesta paistetus; silmadest on rohkesti limaskestad, limaskestad või mädane saladus. Äge konjunktiviidi korral on üldine tervislik seisund sageli häiritud: halb enesetunne, peavalu, kehatemperatuuri tõus. Äge konjunktiviit võib kesta üks kuni kaks kuni kolm nädalat.\nAlamekutset konjunktiviiti iseloomustavad vähemtõsised sümptomid kui haiguse ägedal kujul. Kroonilise konjunktiviidi tekkimine toimub järk-järgult ja see on püsiv ja kauakestev. Märgistatud ebamugavust ja võõrkeha tunne silmades, silmade väsimust, mõõdukas konjunktiivi hüpereemia ja murenemine, mis omandab sametine välimus. Kroonilise konjunktiviidi taustal tekib sageli keratiit.\nBakteriaalsete etioloogiate konjunktiviidi spetsiifiline manifest on kollakas või rohekas värvusega läbipaistmatu viskoossus. On valusündroom, silmade kuivus ja ümberkorbitaalse piirkonna nahk.\nViiruslik konjunktiviidi sageli toimub taustal infektsioonide ülemiste hingamisteede ja kaasas mõõduka värinad, lihaste kangus ja blefarospasm, vähe lima eritumine, submandibulaarset ja kõrvasüljenäärmete põletik. Teatavat tüüpi viiruse silmakahjustuste folliikulite formeeritakse sidekesta (folliikulite konjunktiviidi) või pseudomembrane (membraanne konjunktiviidi).\nAllergilise konjunktiviidi esineb tavaliselt raske sügeluse, valu silmades, pisaravool, laugude, mõnikord — allergiline nohu ja köha, atoopiline ekseem.\nSeenekonjunktiviidi kliiniku tunnused määratakse seene liigist. Kui aktinomükoos tekitab katarraalse või pankrease konjunktiviidi; koos blastomükoosiga — kilevärvilised või kollaka värvi kergesti eemaldatavad kiled. Candidioosi iseloomustab sõlmede moodustumine, mis koosnevad epiteeliidide ja lümfoidrakkude klastrist; aspergilloos esineb ummikute hüperemia ja sarvkesta kaasamisega.\nKonjunktiviidi korral, mis on põhjustatud kemikaalide toksilistest mõjudest, tekib silmade liigutamisel tõsine valu, vilkuge, proovige oma silmi avada või sulgeda.\nDiagnoos konjunktiviidi silmaarsti läbi põhineb kaebuste ja kliinilised nähud. Selgitada etioloogia konjunktiviidi olulisi andmeid ajaloo :. Kontakt patsientidega, allergeenid, põhihaiguse on seotud aastaaegade vaheldumine, päikesevalguse jne Välised uurimisel selgub, hüpereemia ja konjunktiivi turse, süstekoha silmamuna juuresolekul heakskiidu.\nLuua etioloogias konjunktiviidi katsed peaksid hõlmama kraapimist või tsütoloogia määrdub, bioloogilised äigepreparaadina sidekesta määramiseks antikehade tiiter (IgA ja IgG) kavatsetud patogeeni pisaravedeliku või seerumis, uurimistööd Demodex. In allergilise konjunktiviidi on kasutanud läbiviimine naha allergiavastase, nasaalne, sidekesta, keelealused proovides.\nLoe samuti Sünnitusjärgne depressioon\nVäljaselgitamisel konkreetse etioloogia konjunktiviidi vajada konsulteerida nakkushaiguse spetsialist, veneroloogia, phthisiatrician; haiguse allergilise vormi korral — allergia; viirusega — otolaryngologist. Spetsiaalsete Silmauuring meetodid konjunktiviidi silma biomikroskoopia, Fluorescein tilgutamist proovi jt.\nEristusdiagnoos viiakse läbi konjunktiviidi ja episkleriidi sclerite, keratiit, uveiit (vikerkestapõletik, iridotsükliit, horioiditom), äge ataki, võõrkeha silma kanalikulaarne obstruktsiooni temperatuuril dacryocystitis.\nSõidu konjunktiviidi ravi määratud silmaarsti antud patogeeni, raskusastmest protsessi olemasolevate komplikatsioone. Paikseks raviks konjunktiviidi nõuab sagedast pesemist sidekesta õõnsuse Ravimi lahus tilgutamist narkootikume millega silmaloputuslahustena, sidekestaalused süsti täitmisega.\nKonjunktiviit keelatud asetatakse silma sidemed, sest nad lagunevad evakueerimise eemaldatav ja võib aidata kaasa keratiit. peske käed sageli soovitatakse tõrjutuse autoinfitsirovaniya, kasutada ühekordseid rätikuid ja salvrätikud, individuaalne pipetid ja silma pulgad iga silma.\nEnne ravimite manustamist viiakse läbi konjunktiivikotti õõnsuse kohalik tuimestus silmamuna p-ramjeekiud novokaiinille (lidokaiini trimekaiini), siis — WC silmaripslihases servad silmalaugude, sidekesta silmamuna ja säilitusained (p-set furatsilina, mangaan-kaaliumi vesinik). Enne said informatsioon etioloogia konjunktiviidi silmis tilgutati silmatilgad 30% lahuse sulfatseetamiid, ööseks panna silma salvi.\nTuvastades bakteriaalse etioloogiaga konjunktiviit gentamütsisnsulfaat kasutatakse paikselt tilkadena ja Silmasalve, erütromütsiin silmasalvi. Raviks viirusliku konjunktiviidi ja kasuta viralstatic virusocidal vahenditega: triflurkjiin, idoksuridiin, leukotsüütide interferooni nagu tilgutamist ja acycloviri — paikselt salvi, ja suukaudselt. Bakteriaalse infektsiooni sidumise vältimiseks võib määrata antibakteriaalseid ravimeid.\nVäljaselgitamisel chlamydial konjunktiviidi lisaks kohaliku ravisüsteem on näidatud doksütsükliinravi, tetratsükliin või erütromütsiini. Teraapia allergilise konjunktiviidi korral manustatakse vaskokonstriktiivne tilka ja antihistamiinikumid, kortikosteroidid, slezozameniteley, vastuvõtt antisense narkootikume. Kui konjunktiviidi seen- etioloogia kannavad seenevastaseid salvide ja tilgutamist (levorin, nüstatiin, amfoteritsiin B, jne).\nKonjunktiviidi õigeaegne ja piisav ravi võimaldab saavutada taastumist ilma visuaalse funktsiooni tagajärgedeta. Sarvkesta sekundaarse kahjustuse korral võib nägemine väheneda. Esmane ennetamine konjunktiviit — tulemuste hügieeni- ja kanalisatsiooniteenuste ravi- ja haridusasutuste järgimine isikliku hügieeni, õigeaegse patsientide isolatsiooni viirusnakkusega, läbiviimisel anti-epideemia meetmeid.\nKlamüüdia ja gonokoki konjunktiviidi ennetamine vastsündinutel hõlmab klamüüdia nakkuse ja gonorröa ravimist rasedatel naistel. Allergilise konjunktiviidi kalduvusega on vähese ägenemise eelõhtul vaja ennetavat kohalikku ja üldist desensibiliseerivat ravi.


Kommentaarid: Taarapetised anti politseile üle\nTaarapetised anti politseile üle (59)\nTava 14. juuni 2019 10:10\nNo 5euri, aga sealt läheb asi edasi. Politseinik saab tööd. Pärast seda antakse asi kohtu süsteemi. Kohtunik saab tööd. Seal neid vahe tegelinskeid palju.Nii annab see 5euri teenija tööd paljudele. Ja nemad saavad selle eest kordades suuremat palka. Nii, et ta on tööandija ja peaks talle juurde maksma raha.\nSiim 21. jaanuar 2019 19:00\nMis tähendab, et normaalsed inimesed seal käi? Mina küll nii rikas ei ole, et taarat prügikasti visata kui selle eest raha tagasi saab...\nyou 21. jaanuar 2019 17:52\njube probleem rääkige parem kuhu Siim Kallas 10miljonit pani\na 21. jaanuar 2019 16:09\nmis te kiusate prükkareid. ega normaalne inimene sinna automaati ei käi ju. prükkarid võiks prügi ka sorteerida, orgunnimise küsimus\n21. jaanuar 2019 08:00\ntallinas on ka ollen ise näinud\nLätist 20. jaanuar 2019 21:38\npidi taaraklepse osta saama 2 senti tk\nRr 20. jaanuar 2019 21:12\nKas need turvategelased on juba näopeksu saanud või tuleb veel anda politseiga koostöö tegemise eest?\nkossa 20. jaanuar 2019 16:55\nvaat see on karistust väärt tegu.et mingi narkouimas tattnina kedagi tänaval tulistab,ei ole kuritegu,sest mees lasti varsti vabaks\nkorjab ära jah, enne lömastamist 20. jaanuar 2019 16:15\nviimasel ajal ei ole märganud, aga käin seal ka harva. Palju teenib, ei tea.\nnäljaste sõber 20. jaanuar 2019 16:14\nselle 5 EURO eest saab kartulikoori osta\nmeeleheitel valija 20. jaanuar 2019 16:12\nsa mõtled Reformikate võikaid tegusi\nmüüja 20. jaanuar 2019 16:08\nto Autor eile 06.25 , toob iga päev 60 - 100 Euroste summadega tšekke\nsoovin edu 20. jaanuar 2019 16:03\nteen seda aastaid , kuid peab kvaliteetne printer olema\nKuuuurija 20. jaanuar 2019 14:57\nLäti taarale Eesti panditagastus? Panti ei maksa, aga "tagasi" nõuad? Õige oleks pandisüsteem üldse ära lõpetada ja pöörduda tagasi taara kokkuostu süsteemi juurde.\nKalle (57) 20. jaanuar 2019 14:57\nValmiera raudteejaama lähedal II-korruse õllekas, saab koha peal ja kaasa Brenguli õlut. Võib ka otse Brengulisse kohale sõita. Mõlemad variandid läbi proovitud ja heaks kiidetud.\nKessu 20. jaanuar 2019 12:34\nSee on toesti ju lausa kuritegu,meil siiski politsei tegeleb petturitega..........\nmaamiis 20. jaanuar 2019 00:12\nise välja prinditud silte võtab automaat tunduvalt paremini vastu kui originaale ju!on siis parem kui nad vedelema jätan?\nArmastus kolme apelsini vastu 19. jaanuar 2019 19:19\n5€ pärast selline skandaal aga 4 miljonit altkäemaksu küsida Leedolt on normaalne-vot sellises äbariigis elamegi.Või 30 milli küsida nigelamatelt laevafirmadelt,et nemad saaksid meie saartele opereerivad laevad ehitada.\nviie rikkama riigi hulka 19. jaanuar 2019 18:24\nTuleb rohkem 5.- euro petiseid püüda.\nkohtu alla tuleb anda taara-maffia 19. jaanuar 2019 17:09\nIga päev veetakse tuhandeid !!!! lätist toodud purke metsa alla, selle asemel, et neid taaskasutusse suunata. Sigadus kuubis! Õudselt raske on neile samuti panditagastus peale panna???\n19. jaanuar 2019 15:41\nÄra jama. Esiteks purke ei võta masin üldse vastu!\nSain ka teadlikumaks 19. jaanuar 2019 15:40\nSeda triipkoodi ribadeks lõikamist õpetati isegi telesaates. Oli vist "Reporter".\ntean küll. 19. jaanuar 2019 14:50\n5 euroga petja on riigi reetja , aga miljonite tõstja riigikassast on ainult hoolitseja\n19. jaanuar 2019 14:48\nTallinna Sadamast vajas money ainult esi-simulant ,ta viis selle äia abikaasa kappi\nlähen uuesti 19. jaanuar 2019 14:48\njuba proovisin ... teenisin 12 eurot\nTasuja 19. jaanuar 2019 12:48\n+ Eesti üks suurimaid korruptsiooniskandaale - Tallinna Sadama altkäemaksuprotsess (pea 4 miljonit €) lõpetatakse ka varsti aegumise tõttu. -\nmüüja 19. jaanuar 2019 12:33\npoes käib iga päev sularaha välja võtmas\nelektritsaabtasuta 19. jaanuar 2019 12:01\nNii ta on ,varastad kakssada eurot oled kurjategija aga kui varastad miljoni siis oled au sees pankur.\nKratt Pernau 19. jaanuar 2019 10:45\nma ka proovin seda triipkoodi viieks lõigata ja viina pudelitele kleepida , teen täna õhtupoole Pärnus Maxima juures proovi kell 17.16\nKillaH 19. jaanuar 2019 09:39\nKui kulutad purgile kleepimisele isegi 10 sekundit, siis minutis on su teenistus 60 senti ja seega tunnis 36€, mis polegi nii paha, arvestades täispika tööpäevana tuleks tasuks üle 285€.\nmine 19. jaanuar 2019 09:37\nravile,saab endal ka kergem\nHiiumaa mees 19. jaanuar 2019 09:36\nMillal need mehed politseile üle antakse tänu kellele piiriäärsed kauplused kinni pannakse, maksuraha välja veetakse, rahvas Läti vahet voorib ja seda taarat sealt suurtes kogustes siia veab?\nrs 19. jaanuar 2019 08:22\nVau, pettis riiki 5euroga :D Poisid mäe peal lasevad miljoneid läbi ja mitte keegi ei vastuta :D Huumoririik :D\nAutor 19. jaanuar 2019 06:25\nAga minge vaadake Vilde tee Maxima taaraylemat kes koguaeg annab korduvalt tagasi taarat mis inimesed andnud ja teenib nii päevas yle 70-80 euro puhtalt kätte.\nMart 19. jaanuar 2019 03:40\nJust!! Sageli ei võeta vastu õiget taarat. See sinna jätta siis juba varsti on taarapunti töötaja, kes selle ära "koristab" ja raha endale saab. Korduvalt olen seda kogenud erinevates taarapunktides. Eks neil taarapunti meestel ju olematu palk, meie taaraga tegelevad firmad ei raatsi maksta. Ise olen seda mitu korda kogenud Solarise poe (mis masin nagunii kinni enamasti), kesklinna Selveri, Mustamäel Eks kaubamaja Maxima ja Marja Comarketi poes. Mujal ka aga need kohad kuhu kõige rohkem sattun. Seal klienti ei kaitse keegi, info liinil saadetakse viisakalt pikalt ja "tegeleme probleemiga" .\njuga 19. jaanuar 2019 03:03\nJa nii me viie rikkama hulka jõuamegi. Eluheidik näeb vaeva, korjab kokku 50 vedelevat Lätist pärit taarat, puhastab tegelikult loodust. Sellise koguse taara korjamiseks kulub kindlasti mitu tundi. Ja koristamise eest euro-paar tunnis võiks maksta küll. Seda enam, et pandiga taarast jääb kindlasti osa tagastamata. Katab ära vabalt sellise n.ö. suurpettuse kahjud. Palju raisatakse sellise kuriteo menetlemiseks raha? Turvad, politseipatrull, hõivatud resurss, op.auto kütus, korrapidaja, menetlejad. Kas tõesti ei ole millegi muuga tegeleda?\nants 19. jaanuar 2019 02:27\nväiksed sulid võllas suured sulid riigikogus.....\nKuuuurija 18. jaanuar 2019 23:36\nKas politsei siis ka kohale tuleb, kui automaat keeldub taarapandi sildiga taarat vastu võtmast? Ehk siis petta püüab taararingluse ettevõte?\nKuuuurija 18. jaanuar 2019 23:32\nSellist asja poleks, kui kaotataks nõme pandisüsteem, ja kehtestataks sellele eelnenud taara tagasiostu süsteem, kus tähtis pole ideaalses seisus sildi olemasolu.\nA 18. jaanuar 2019 23:07\nKuidas saab asjast, mida pole olemas, midagi osta?\nhaa, haa 18. jaanuar 2019 23:02\nmingi 5 euro pärast selline "paanika"...\non 18. jaanuar 2019 22:58\nlooduse hoidmine nüüdsest karistatav?Mees peaks preemia saama, et metsa alla ei viinud taarat-kus ühiskonnas ma elan, saan järjest rohkem aru, et kapitalism pole hipidele-looduslastele...\ntaaradelikt 18. jaanuar 2019 22:52\nsellist asja poleks kui kõik pudelid ja purgid oleks pandisüsteemis sees\nnagu päriselt 18. jaanuar 2019 22:26\nAastal 2019 on taara tagastamine Eestis kuritegu ja seda tänu PANDIPAKENDISÜSTEEMILE.\ntsaar1918 18. jaanuar 2019 22:20\nmis,kümned ja sajad miljonid tändavad varaste pangakontodele ja mitte mingit karistust,sest nad kõik on omavahel seotud.\nEhh 18. jaanuar 2019 22:20\nLas vedeleb pudel looduses pigem, kui ta materjalina käitlusesse läheb, mõtleks pigem, mis selle asja suurem eesmärk ikkagi on. Teada on, et kõik panditaara ei jõua automaatidesse, järelikult on need petised ja hoopis suurema kaliibriga, kes tagastamata taara raha omale taskusse ajavad.\nVeider riik 18. jaanuar 2019 22:13\nPigem on tegu vaese inimesega, kes üritab ennast sel viisil hinge sees hoida. Kui riik täidaks sotsiaalhartat, siis nii vaeseid inimesi enam olla ei saaks. Ja aina räägitakse teineteise hoolimisest ja märka hädalist. Kui inimesel oleks raha, siis ta loomulikult taarapetmisega ei tegeleks!\nVäiksed sulid võllas, suured sulid tõllas! 18. jaanuar 2019 22:07\nSa mõtle vaid, 5 eurot! Kohutav vargus, ju saab aastaid. Mida pisem pahategu, seda suurem ka karistus. Suured sulid, kes keerutavad rahasid tuhandates eurodes, ei tehta midagi.\nEdspidi võiks aja säästmiseks 18. jaanuar 2019 21:48\npealkirjas kirjutada, et kummad taarapetised? Kas need kes taara ära annavad või need kes vastu võtavad? Muidu peab sellise tühja asja pärast artiklisse süvenema. ;)\nTüng 18. jaanuar 2019 21:10\nTaarapunktides on tööl suuremad petturid. Mitu korda olen märganud kui automaat purke kokku ei pressi vaid keegi nopib need teisel pool kenasti välja. Vaevalt ta purke käsitsi kokku hakkab pressima, pigem laseb veel paar korda automaadist läbi. Nii teenib mitte 5€ vaid 500€ või enamgi.\nklemm 18. jaanuar 2019 21:09\nKus kohast saab lätis lahtist õlut kaasa osta? kõlab suht huvitavalt.\n18. jaanuar 2019 20:46\nLäti joogitaara ju enamuses metallikokkuostus, ostke parem lätist lahtist õlut, igasugu pläskusid ja kanistreid jagub, saab loodus puhtamaks!\nA 18. jaanuar 2019 20:26\nMillal toompealt petiseid hakatakse üle andma?\nt 18. jaanuar 2019 20:24\nToompea Plats puhtaks! 18. jaanuar 2019 20:00\nNagu küla koerale , nii koer külale! Eestis ju kõik austatud ärimehed on alustanud kunagi nullist!\nPolicemann 18. jaanuar 2019 19:56\nTegelge tõsiste asjadega.Kindlalt pannakse betooni peale ja mitmeks aastaks\nPeipsi kalur 18. jaanuar 2019 19:52\nVõrreldes mõne kilekotiparteiga tühised summad.\nselline in seadus 18. jaanuar 2019 19:38\nväiksed sulid võlla\njuudas 18. jaanuar 2019 19:18\nega nälg ei anna häbeneda ja ka vaene tahab pappi saada!


Kuidas valida oma autole õigeid talverehve? - Autogeenius\nKuidas valida oma autole õigeid talverehve?\n28. okt. 2021 kell&nbsp09:09\nTasub juba mõtlema hakata, sest esimesed öökülmad ja libeduse põhjustatud õnnetused on aset leidnud. Enne kui hakata rehve ostukorvi laduma, tuleb hoopis põhiasjad selgeks teha.\nMillised rehvid minu autole sobivad?\nErinevad tootja poolt soovitatud mõõdud on kindlasti kirjas kasutusjuhendis ja sageli leiab selle infoga kleepsu auto näiteks uksepiidalt. Aga kui ei viitsi õue jalutada või ei leia juhendit ega kleepsu, siis on ka lihtsam viis.\nMinge transpordiameti sõiduki taustakontrolli lehele, sisestage oma auto registreerimisnumber ning kerige lehe lõppu. Seal on kirjas erinevad teie autole tehase poolt soovitatud mõõdud. Vanematel autodel ei tarvitse ka seal olla kogu info, aga abiks ikka. Paljudel rehvimüügi firmadel on see lahendus ka oma kodukale integreeritud.\nJa kõige lõpuks on alati võimalus võtta telefon ja need asjad telefoni teel selgeks teha.


Maailma parim koht: esimene emadepäev\nTäna on siis ajaloo esimene päev, kus ka mina võin täieõiguslikult emadepäeva tähistada päevakangelase rollis.\nTõruke on alles väike ja veel pannkooke voodisse* ei too, aga peotäie lilli suudab küll oma emale tuua. Nurmenukke. Imearmas.\nMa ükspäev siin mõtlesin, et veider asi see emadus. Enne last ei kujuta üldse ette, mis juhtub ja miskipärast on tunne, et kui see laps peaks tulema, siis minus midagi totaalselt muutub ja minust saab EMA. Aga tegelikkuses ei toimu sellist täielikku karakterimuutust. Tõruke on meiega olnud nüüd juba üle poole aasta ja see tundub algusest peale kuidagi loomulik. Otse loomulikult on elukorraldus oluliselt muutunud, aga seda sisemist 180 kraadist pööret, mida ma justkui ootasin ei ole toimunud. Olen endiselt ikka see sama kes enne. Selle väikese vahega, et mul on nüüd laps. Ja just nii see olema peabki.\nVõi tundub see ainult mulle nii ja kõrvaltvaatajad näevad juba kaugelt, et rinnapiim on pähe löönud ja sellest tüdrukust enam asja ei saa? Näe blogiski enam midagi muud ei kirjuta kui ainult titelappidest.\nAga ikkagi. Mul on hea meel, et mul Tõruke olemas on ja ma loodan, et ta võib minu üle ka vahel pisut rõõmu tunda (kui mitte muidu, siis vähemalt söögiaegadelgi).\n*Mul on alati olnud ettekujutus, et ideaalne emadepäev on selline, et hommikul tuuakse pannkoogid ja kakao voodisse ja siis lapsed koristavad ja kraamivad terve elamise ära ja poputavad ema nii mis jaksavad, toovad lilli ja kaarte ja šokolaadi ning emal ei jää muud üle kui jalad seinale visata ja õhata, et küll mul on alles toredad lapsed. Miskipärast on mul kuri kahtlus, et see kujutelm on pisut nagu ulme žanrist.\nSildikesed: lallu-punnu-ninnu-nännu, Vahel ma mõtlen\nMa arvasin tükk aega, et mind pole minu lapsed üldse muutnud. Et ma olin lapsi saades juba nii suur ja tähtis ja väljakujunenud isiksus, et no enam pole vaja midagi muuta või nii (väike eneseiroonia).\nAga tükk aega hiljem sain aru, et ikka teine inimene olen ja teisemaks lähen. Ja mulle meeldib see teine inimene rohkem. Need on üsna peened asjakesed, n-ö see kruvi, mis teisi kinni hoiab.\nArmastust ja rõõmu ja rahu!