Aabrami hobulausujad: Artise suvelõpuspurt\nEnne sügisel aktiivselt käivituva filmihooaja saabumist on 24. – 27. augustil igal õhtul kell 18:00 võimalik ära vaadata viimase aasta jooksul ekraanidele jõudnud kodumaised mängufilmid. Eesti filmide eriprogramm algab pühapäeval, 24. augustil Martti Helde filmiga RISTTUULES, mis peatselt saab rahvusvahelise esilinastuse mainekal Toronto Filmifestivalil. Esmaspäeval, 25. augustil on publiku ees Eesti-Gruusia koostööfilm MANDARIINID, mille lavastas Zaza Urušadze. Programm jätkub teisipäeval, 26. augustil romantilise linalooga KERTU, mille režissöör Ilmar Raag presenteerib oma järgmist mängufilmi “Ma ei tule tagasi” kinodes juba septembri teises pooles. Programmi lõpetab kolmapäeval, 27. augustil linastuv FREE RANGE / BALLAAD MAAILMA HEAKSKIITMISEST, mis on valminud Veiko Õunpuu käe all, kelle uue filmi “Roukli” tegemisse said panustada Hooandja keskkonna kaudu ka filmihuvilised ise. Kõik Artišoki kinoklubi liikmed pääsevad Eesti filme vaatama klubihinnaga. Loe lähemalt: http://www.kino.ee/Events/eestieri\nAlates 22. augustist jõuab ekraanile Lasse Hallströmi käe all valminud kulinaarne hõrgutis SAJA SAMMU TEEKOND (The Hundred-Foot Journey). Kui Indiast pärit pere plaanib Lõuna-Prantsusmaal restorani avada, sest perepojal on kokanduse mõistes absoluutne kuulmine, siis tuleb neil hakata vägikaigast vedama naabruses asuva restorani peene omaniku Madame Malloryga. Esmapilgul pelutav kultuuridevaheline konflikt saab köögis uue suuna ja lõpuks tõdevad kõik, et armastus käib kõhu kaudu. Filmi peaosas on Helen Mirren. Loe lähemalt: http://www.kino.ee/Event/3003/\nEkraanile on jõudnud prantsuse komöödia TÜDRUKUTE SEELIKU ALL (Sous les jupes des filles). Armsad, sarmikad ja salapärased – sellised on pariisitarid. Nad oleksid justkui moeajakirja kaanelt, kuigi nende jaoks on tegemist igapäevaeluga. 11 naist, kelle kõigi elu kulgeb erinevalt, kuid ometi on neil midagi ühist. Film toob vaatajani kõik, mis puudutab kaasaegset naist: mehed, armukesed, armukolmnurgad, töö, pere ja lapsed. Sündmused arenevad 28 päeva vältel, kus Pariisi kevade taustal näeme prantsuse naisi nende rõõmude ja pettumustega. Filmis teeb kaasa prantsuse näitlejannade paremik – Vanessa Paradis, Isabelle Adjani, Laetitia Casta, Sylvie Testud ja paljud teised. Loe lähemalt: http://www.kino.ee/Event/3018/\nSamuti on kavas Soome ja Tšehhi koostöös valminud humoorikas draama MEELETU AUGUST (Mieletön elokuu) 1962. aastal Helsingis toimunud festivalist. Filmi peaosas on tunnustatud Soome näitlejanna Kati Outinen, kelle kehastatav Elsa on keskealine kübarategija. Ootamatult ilmub mineviku varjuna välja mees, keda ta aastaid tagasi armastas. Jan on tulnud Helsingisse festivalile esinema koos oma tšehhi tantsuorkestriga. Muusikast ja tantsust läbi imbunud kuumadel augustiöödel peab Elsa valima, kas järgida oma südant või minna kaasa Raudse eesriide ajastu poliitilise paranoiaga.\nLoe lähemalt: http://www.kino.ee/Event/2676/\nSamuti linastub prantsuse komöödia TÄISTUUR (La grande boucle) ebaõnnestunud mehest, kes otsustab läbi teha Prantsuse velotuuri. François Nouel on Tour de France’i kõige suurem fänn. Selline pühendumine läheb mehele kalliks maksma – naine jätab ta maha, poeg peab isa luuseriks ja töölt lastakse ta ka lahti. Meeleheitel endisel jalgratturil pole midagi kaotada, kui allakäinud spordimänedžer Rémi soovitab tal endal velotuur läbi sõita, et taastada oma väärikus. François’ ettevõtmine haarab kaasa teisi rattureid, meelitab ligi ajakirjandust ning kogub raja äärde juubeldavaid pealtvaatajaid. Vaatamata kodaratese lendavatele kaigastele saab François lõpuks aru, mis on elus kõige tähtsam. Loe lähemalt: http://www.kino.ee/Event/3015/\nLapsi rõõmustab uus animafilm LENNUKID 2 (Planes: Fire & Rescue). Selles peab maailmakuulus võidulendaja Dusty otsima oma elus uue suuna ning ta liitub vaprate tuletõrjujatega. Tohutut metsatulekahju kustutades saab Dustyle selgeks, millest on tehtud tõelised kangelased. Film on dubleeritud eesti keelde ning linastub nii 2D kui ka 3D versioonis. Loe lähemalt: http://www.kino.ee/Event/3024/\nVÄÄRIKATE KINOHOMMIKUTE sarjas linastub teisipäeval, 26. augustil kell 11:00 humoorikas draama MEELETU AUGUST, milles peen Soome kübarategija kohtub 1962. aastal Helsingis toimunud festivali ajal oma vana armastusega. Neljapäeval, 28. augustil kell 11:00 on kavas USA romantiline komöödia JA NII SEE LÄHEB, mille peategelane on egoistlik vanamees, kel tuleb ootamatult hakata oma pojatütre eest hoolitsema. Tüdruku visadus viib vanaisa kokku elurõõmsa naabriprouaga. Väärikate kinohommikute eriprogrammist loe lähemalt: http://www.kino.ee/Events/senior ja http://www.kino.ee/rus/Events/senior/\nBEEBIKINOS on kolmapäeval, 27. augustil kell 11:30 kavas kulinaarne hõrgutis SAJA SAMMU TEEKOND India perekonna plaanist Lõuna-Prantsusmaal oma restoran avada, millele hakkab takistusi tegema naabruses asuva restorani omanik. Beebikinos on saal pisut valgem ja heli vaiksem. Loe lähemalt: http://www.kino.ee/Events/BK\nKoostöös Itaalia saatkonnaga veebruarist novembrini Artises toimuvas ooperilinastuste sarjas TUTTO VERDI on pühapäeval, 24. augustil kell 15:00 publiku ees 1853. aastal Giuseppe Verdi poolt kirjutatud ooper TRAVIATA (La traviata). Loe lähemalt: http://www.kino.ee/Events/Verdi\nAlates 29. augustist on ekraanil suvelõpu GRILLIPIDU keskealisest mehest, kes otsustab tervislikule eluviisile käega lüüa ja hakata koos sõpradega elu nautima. Samuti on 29. augustist kavas Austraalia seikluslugu JÄLJED visa tütarlapse teekonnast läbi kogu kontinendi, saatjaiks neli kaamelit ja koer. Lastele pakume alates 29. augustist vahvat seiklusfilmi SIPELGAPOISS, milles tavaline koolijüts omandab sipelga võimed ning hakkab vastu oma vaenlasele Kirbule. Loe kõikidest tulevatest filmidest ja programmidest lähemalt: http://www.kino.ee/Movies/ComingSoon


Kokkuhoidlik Ines Karu tarbetuid asju ei osta | Buduaar\nKokkuhoidlik Ines Karu tarbetuid asju ei osta\n2009. aasta 6. juuli 00:00\nUurisime Ines Karult, kuidas tema kui ettevõtja majanduskriisi näeb.\nInes tunnistab, et on ka ilma kriisita suhteliselt ettevaatlik ostleja ja arvestab iga kord kui poodi satub, kas midagi tasub ostukorvi pista või ei: „Olen alati olnud suhteliselt kokkuhoidlik inimene, kes mõtleb oma ostud pingsalt läbi. Üritan kulutusi võimalikult madalal hoida.“\nMothercare ja ELC kaubamärkide turundajana töötav Ines nendib, et kuigi inimesed ei kipu enam nii varmalt oma rahakoti raudu paotama, meelitab mõni õnnestunud turundusnipp ikkagi rahva poodi. „Üldises võtmes ostetakse muidugi vähem. Tundub, et kui erinevate kampaaniatega ja ahvatlevate pakkumistega suudad kliendis huvi äratada, on ta siiski valmis raha kulutama.“\nNaise sõnul tuleb praeguses majandusolukorras kõigil kõvasti rohkem tööd rabada, et eesmärgistatud tulemusi saavutada. „Iga samm tuleb veelgi põhjalikumalt läbi mõelda ja ettevaatlikum olla,“ tunnistab Ines.\nIgas halvas on aga ka killuke head, nii ei näe ka Ines masu täiesti läbi ja lõhki negatiivsena, vaid arvab, et näiteks väärtushinnangutele mõjub kriis ilmselt hästi. „Loodetavasti hakkavad inimesed rohkem hindama oma tööd ja kõike seda, mis neil olemas on. Püütakse rohkem kokku hoida ja eesmärkide nimel ollakse valmis rohkem pingutama. Usun, et rõõmustatakse rohkem ka igasuguste imetillukeste saavutuste üle. Loodetavasti loksuvad väärtushinnangud paika,“ on Inesel inimestesse usku.


Immuniseerimistõendi saab välja printida linnavalitsuse ja linnaosade infosaalides ning raamatukogus – Pealinn.ee\nSALME: EI OLNUD ÜLDSE RASKE - KAKS KLÕPSU JA VALMIS Immuniseerimistõendi saab välja printida linnavalitsuse ja linnaosade infosaalides ning raamatukogus (2)\nTallinna iga linnaosa elanikud saavad tasuta välja printida immuniseerimise tõendit – seda saab teha nii Tallinna linnavalitsuse teenindussaalis, kõigis linnaosavalitsuste infosaalides kui ka Tallinna Keskraamatukogus ja kõigis selle haruraamatukogudes.\nSalme on üks neist, kes täna Haabersti linnaosavalitsuses covid tõendi linna abil välja printis. “Ei olnud üldse raske – kaks klõpsu ja valmis,” tõdes Salme.\n“Mul ei olegi internetti ka, aga ma olen saanud süstid kätte,” ütles bussi oodanud vana daam Margita.\nKesklinna valitsus on juba nädalajagu hädalisi aidanud. Kui teenindaja seda tegema peab, tuleb alla kirjutada sellele, et lubate teenindaja oma tundlikele isikuandmetele ligi.\n“Igal päeval helistatakse ja küsitakse ette, et kas me ikka saame teie juurest tõendi ning igal päeval on neid inimesi kümmekond, kes tulevad kohale ja küsivad,” sõnas Tallinna Kesklinna vanem Monika Haukanõmm, “Tulemas on vanalinna päevad, 20. august, muinastulede öö ja covid tõendist on saamas meie igapäevaelu osa, mis tähendab seda, et see peab olema inimestele kättesaadav. Me ei saa eeldada seda, et eakatel on arvuti, printer, internet ja vajalikud oskused.”\nTõendi printimiseks on vaja ID-kaarti ja PIN-koode. Linlased saavad linnavalitsuse teenindussaali, linnaosavalitsuse või keskraamatukogu avalikus arvutis minna digilugu.ee kodulehele ja vormistada seal omale digitaalne COVID tõend. Vajadusel saab ka klienditeenindaja inimest juhendada. Immuniseerimise tõendi printimine on tasuta.\nTallinna abilinnapea Betina Beškina tõdes, et valitsuse kehtestatud uute piirangute ja reeglite tõttu on tekkinud vajadus immuniseerimistõendite väljastamispunktide järele.\n„Seda asjaolul, et kõigil inimestel ei ole siiski kodus arvutit või printerit ja suuresti ka seetõttu, et paljud vanemaealised inimesed ei pruugi osata iseseisvalt digiteenuseid kasutada,“ sõnas Beškina. „Selleks on Tallinna linn leidnud lahenduse ning pakume igas linnaosas – nii meie infosaalides kui ka mitmetes allasutustes võimalust oma isiklik immuniseerimistõend tasuta välja printida. Ühtlasi on vajadusel abiks ka klienditeenindaja.“\nImmuniseerimistõendit saab välja printida igas linnaosa infosaalis ning Tallinna Keskraamatukogus ja selle haruraamatukogudes, millede aadressid leiab https://keskraamatukogu.ee/ . Lisaks on veel printimisvõimalus Kesklinna Sotsiaalkeskuses Liivalaia 32 ja Kesklinna sotsiaalhoolekande osakonnas Pärnu maantee 9. Mustamäel saab lisaks linnaosa valitsuse avalikule arvutipunktile E. Vilde tee 118 tööajal kasutada ka Mustamäe Päevakeskuse Ehitajate tee 82 avalikku arvutit ja printerit. Lasnamäel saab alates esmaspäevast, 9. augustist immuniseerimistõendit välja printida lisaks linnaosavalitsuse infosaalile ka Lasnamäe linnaosa sotsiaalhoolekande toetuste talituses Mahtra 48 ja Lasnamäe Sotsiaalkeskuse uutes ajutistes ruumides Punane 36.\n5. aug. 2021 22:19\nKas kollane immuniseerimispass, mille Medicumist, 5 euri, ostsin/sain ikka kehtib? või peab ikka tõendit otsima hakkama?\n6. aug. 2021 08:00\nKehtib ikka! Aga paljud vaktsineerijad ei väljastanud sedagi, näiteks Tallinna Eriarstikliinik Linnamäe teel. Ja ega ka vaktsineerimisbussis või vaktsineerimiskiirabis seda osta saa.


Esimene samm - Saarte Hääl\nSaaremaa esimene töömess tõi kohale suure hulga huvilisi ja viis omavahel kokku töö ja tööotsijad. Kui esimesed tööotsijad olid messipaiga ukse taga ootel juba enne uste avamist, siis jäi tööandjate huvi messi vastu paraku kesiseks.\nArvestades juba paari kuu pärast algavat turismihooaega, võinuks messil osaleda rohkem teenindus-, toitlustus- ja majutusettevõtteid. Ilmselt leiavad hotellid ja spaad endale tööjõu siis muude kanalite kaudu.\nMessil tunti suurt huvi töökohtade vastu Soomes ja mujal välisriikides. Välismaale minekust mõlgutasid mõtteid mitte ainult noored, vaid ka vanemad messikülastajad. Selles ei ole siiski midagi uut. Vanasti käisid saarlased Kuramaal karjas ja mandril kraave kaevamas, ent kodusaarele tuldi ikka tagasi. Praegu on paraku nii, et enamik, kes kopsakamat teenistust otsima läinud, tagasi enam ei pöördu.\nErinevaid radu käivad ka tööandjate vajadused ja töötajate koolitamine. Samal ajal, kui paljud saarlased kodusaarelt lahkuvad, toovad spetsiifilisi tööoskusi nõudvad laevaehitusettevõtted spetsialiste sisse Mandri-Eestist ja kaugemaltki.\nÜhe töömessiga kõiki neid muresid ei lahenda, ent esimene samm on astutud.


17.-19. veebruarini korraldab EXPO Balticum OÜ EV Majandusministeeriumi egiidi all ja koostöös erialaliitudega Eesti Näituste messikeskuses messi ENEREX ELCOMATIC LAMP 99. Messi ülesandeks on ettevõtjate, tööandjate, koolitusasutuste, erialaliitude ja tööstusharu planeerijate huvide...\nValitsus toetab vabatsoonide loomist Valgas ja Võrus. Lähemalt: Daniel Vaarik, tel: 6316 792\nPeaminister Siimann külastas Valgamaal Hummuli ja Õru valdu ning arutas vallavalitsuste töötajatega kohalikke probleeme. Peaminister pidas omavalitsusametnikega nõu vallateede, koolimajade, riigieelarve vahendite jagamise ning haldusreformi teemadel. Peaminister rõhutas, et valitsus eelistab raha...\nTäna algas Tallinnas Eesti Haldusjuhtimise Instituudis teist korda seaduse ühtlustamisega tegelevate riigiametnike eurokoolitusprogramm. Lähemalt Evelin Pull 6208 116\nPeaminister Siimann on külmetunud ja töötab kodus Keila Joal. Peaministri arupärimistele vastamine tänases Riigikogu infotunnis lükkub järgmise nädala esmaspäevale. Peaminister kavatseb praeguse seisuga töölt ära olla vaid ühe päeva ning kui külmetus taandub, kavatseb ta tööle naasta homme....\nValitsus kogunes täna õhtul kabinetinõupidamisele ning arutas muu hulgas Eesti politsei arengukava aastateks 1999-2001 ning identifitseerimiskaardi kasutuselevõtmise kava. Lähemalt: Daniel Vaarik, tel: 631 6792\nTäna kell 17.15 toimub president Lennart Meri Kadrioru residentsis pressikonverents, mille annab Rahvusvaheline kaitsenõustajate grupp.Lähemalt:Victor Polyakoff 6406 024\n16.veebruaril kell 19.00 kirjutavad välisminister Raul Mälk ja riigiminister Günter Verheugen Välisministeeriumis alla Eesti Vabariigi valitsuse ja Saksamaa Liitvabariigi valitsuse vahelisele viisakohustustest vastastikuse loobumise kokkuleppele.Lisainfo: telefonil 631 7631


Kommentaarid - FOTOD. Uue S-klassi sisemus on avalik. Ja natuke ka ... - Autotööstus - Uudised - autoleht.ee\nAvaleht » Uudised » Autotööstus » FOTOD. Uue S-klassi sisemus on avalik. Ja natuke ka ... » Kommentaarid\nmull\t• 13 august 2020 14:15\tEbasobiv kommentaar\nMeie auklike ja ebaühtlaste teede jures jäädki näpuga neid õigeid kohta taga ajama ekraanilt.\nKLE Mull\t• 13 august 2020 18:18\tEbasobiv kommentaar\nSa pole vist kunagi S klassiga sõitnud, need augud ja ebaühtlased teed on selle autoga väike probleem.\nvõimas :)\t• 13 august 2020 20:04\tEbasobiv kommentaar\nMersul on iluvõre disaini ideed otsas\nSiin on üritatud AUDI iluvõre copida :)\nvõi siis FORD Transiti oma - mis on siis teistpidi keeratud\nJa\t• 13 august 2020 22:29\tEbasobiv kommentaar\nNeed sinised jooned(valgus) on samuti a8 -lt copitud ja külje tõstmine enne avariid on a8-lt maha viksitud :) Ega ongi raske midagi sellist pakkuda mida keegi teine ei pakuks.Vb näiteks helendavad rehvid ,või on kellegil hea idee mida teistel tootjatel pole.Selle saaks ropu papi eest mersule maha parseldada.\nto Ja\t• 14 august 2020 10:05\tEbasobiv kommentaar\nMeeleoluvalgustus oli tegelikult esimesena Mersul ja kõik teised kopeerisid selle neilt... vist. Samas Audil oli see ka juba c6 kerega a6 peal olemas.\nPeeedu\t• 14 august 2020 11:29\tEbasobiv kommentaar\nMida see meeleoluvalgus üldse annab. Roolis peab liiklust jälgima ja silmadel niigi tegevust. Kõrvade kaudu ehk muusikat kuulates saab palju kõvemini meeleolu mõjutada.\nPaljude nende lisadega natuke aega mängitakse ja siis enam ei torgita. Kõik need ukse avamisel asfaldile automargi ja logo valguse joonistamine jne sõitu ei mõjuta. lihtsalt saab inimeselt raha rohkem välja pigistada mõtetute vidinatega.\nPeeedule\t• 14 august 2020 12:59\tEbasobiv kommentaar\nJah, aga äge on ju.\n32\t• 14 august 2020 17:05\tEbasobiv kommentaar\nmiks need ventilatsiooni avad ekraani suhtes nihkes on, suht häiriv minuarust\nlääne auto\t• 14 august 2020 17:23\tEbasobiv kommentaar\nMeeleoluvalgustus oli juba W220-211 peal, ent põles see valgus ainult laes. A8 D3 oli minuteada esimene millel olid LED ribad uksepaneelides. Kui meeleoluvalgus pole maksimum heleduse peal ei häiri ta pimedal ajal midagi - mulle meeldib!\n.\t• 15 august 2020 22:38\tEbasobiv kommentaar\nAlguses võib tunduda see meeleoluvalgus ilgelt äge ja huvitav, kuid aastate jooksul vaatad...milleks ja ei paku mingit ägedaid emotsioone...ära tüütab.\nSamuti nagu ehituses tulid need ledribadega jupstükid moodi ja kõik toppisid neid laegarniisidesse ja mujale meeleolu valgustuseks. Isegi sellist jama endale lakke mingil emotsioonil toppinud. Oli jah alguses hullult lahe vaadata, midagi teistsugust. Nüüd ei viitsi enam põlemagi panna, sest igavaks muutus.\nSamuti seda meeleoluvalgust teistelgi autodel näinud. Pimedas vaatad...eh on ka nagu, kuid ausalt ära tüütab..Ideed lihtsalt tootjatel otsas ja üritatakse igasuguste mõttetute tilu-liludega edevuse laatasid kohale meelitada, et hinda juurde saada.\nPeeedu\t• 16 august 2020 10:34\tEbasobiv kommentaar\nNädal tagasi uuemapoolne S550 4 matic. Tagurdamine ei läinud kitsastes tingimustes hästi ühel tuttaval. Kaamera ei näidanud. Nagu ikka pagasiruumi käepideme all ta asub. Nagu selgus odavast plastikust kate nagu mõnel hiinakal vabastas küll läätse aga tolm oli ikka sisse pääsenud ja loomulikult kontrastest päikesevalguses pilt polnud söödav.\nPesurit ka ei tuvastanud. Igaüks ei oskagi tagumist käiku sees hoida, et teine saaks lapiga läätse tolmust puhtaks. Suure auto puhul vajalik lisa aga nagu selgus probleemne. Ei kujuta ette kuidas see kate käitub kui kui jäätund lörts kinni kitib. Kas läheb katki või lihtsalt ei tööta. Aga selle eest on meeleoluvalgus mis tuju paremaks teeb.


Kas müüte oma äri? Miks soovite piiratud oksjonit? | Erinevad - 2019\nAvaldatud: Erinevad • Vaatamisi: 10327\nPiiratud oksjonid võivad teie ettevõtte müümisel aidata, kui need on tehtud õigesti.\nMis on “piiratud oksjon”?\nPiiratud oksjoni idee seisneb selles, et omandamise sihtmärgil on pakkumine mitu osalist - antud juhul teie äri.\nMiks ma soovin piiratud oksjonit?\nMitme ostja kindlustamine tagab, et saate lõpuks ettevõtte kõrgeima hinna. Kui see on õige, jätkate läbirääkimisi seni, kuni on jäänud vaid üks pakkuja - pakkuja, kes on valmis pakkuma kõrgeimat pakkumist.\nKuidas on „piiratud” enampakkumine “laia” enampakkumisel erinev?\nLaialdasel oksjonil pakute tavaliselt ettevõttele müügiks avalikult. See tähendab, et te ei ole konfidentsiaalsusega seotud ja püüate saavutada võimalikult palju ostjaid. Selline oksjoni liik võib olla edukas ainult siis, kui olete kindel, et see ei tekita oma klientidele ja töötajatele raskusi, kui ettevõtte müümise fakt muutub avalikuks teadmiseks. See on tavaliselt suuremate ettevõtete puhul, eriti avalik-õiguslike äriühingute puhul, kus avalikustamine on niikuinii vajalik. Piiratud oksjonil on seevastu suurem konfidentsiaalsus kui laialdane enampakkumine. Selline enampakkumise tüüp sobib paremini keskmise suurusega ettevõtetele. Enim piiratud enampakkumistel on väike arv pakkujaid, kelle investeerimispank on kindlaks teinud ja pöördunud konfidentsiaalselt.\nMilline on suurim viga piiratud oksjoni käivitamisel?\nMa arvan, et on oluline luua suhe müüja ja ostja vahel igas tehingus. Kui avaldate ostjatele juba protsessi alguses, et pakkumisi esitavad mitmed teised ostjad, võib see seda suhet kahjustada. Tulemuseks võib olla, et mõned ostjad otsustavad võimaluse edasi anda. Või võivad mõned lõpuks oksjonit väga tõsiselt mitte võtta. See võib lõppkokkuvõttes mängida teie ettevõtte madalama müügihinna näol.\nSelle asemel avaldan üldjuhul ostjale viimasel arutelu voorus ainult konkurentide pakkujate olemasolu - ja siis ainult siis, kui ma saan midagi käegakatsutavat avalduse avaldamise eest. Näiteks, kui mul on vaja tehingu tegemiseks veel $ 250K, võin öelda ostjale, et jah, on ka teisi pakkujaid, kuid kui nad oma pakkumist suurendavad $ 250K võrra, on minu klient valmis eellepingule alla kirjutama. Sellisel juhul kasutan taktikat, et saada midagi käegakatsutavat ja ma kasutan seda vaid läbirääkimiste lõpus, mitte alguses. Enamikul juhtudel ei hapu see ostja ja müüja vahel aja jooksul ehitatud suhet.\nPiiratud oksjonid võivad korralikult läbi viidud olla keskmise suurusega ettevõtete müüjatele väga soodsad. Lisateavet selle kohta, kuidas oma väljumist planeerida ja oma äri müüa, külastage Exit Plan Pros'ist.\nSotsiaalmeedia strateegiad Teie ettevõte peaks selle aasta vastu võtma\nKas teie ettevõte on andmete rikkumise ohus?\nKuidas osta head äri suurepärase hinnaga\nSBA tagasiastumise juhataja - mida sa arvad?\nKas ma peaksin Business Schooli minema?\nKas olete valmis, kui taastumine on?\nHotellid ja vahetuskursid: mäng, mida te ei soovi mängida\nKeskenduge konversioonide optimeerimisele, mitte ainult rohkem liiklustele


MÖÖDA SUVIST EESTIMAAD: kus kandis saab teha kõige ägedamaid pilte? | Mehele\nMÖÖDA SUVIST EESTIMAAD: kus kandis saab teha kõige ägedamaid pilte?\nKersti Eero, 10. juuni 2019, 10:12\nVÄHE HARJUMATU NURGA ALT: Pakri tuletornFoto: Martin Ahven\nInstagrami kasutajate jaoks on Eesti unistuste sihtkohaks – siin on lõputult ainulaadselt kauneid paiku, mis suurepäraselt sobivad muljetavaldavateks fotodeks, kirjutab portaal Visit Estonia ja toob välja kümme parimat kohta pildstamiseks.\nÜhed kõige pilkupüüdvamad pildid on tehtud näiteks Saaremaa Pisa torniks kutsutud Kiipsaare tuletornist, Vahemere rannikut meenutavast vaatest Rummu karjäärijärvele, Kakerdaja rabast ja n-ö värvilise veega Äntu järvedest.\nKa Õhtuleht on veendunud, et kodusel Eestimaal on palju kohti, kus saab Instagrami üles laadida kordi ägedamaid vaateid kui paljudel kaugetel puhkusereisidel. Või hoopis vanu tuttavaid kohti uue ja märksa põnevama nurga alt näha. Olgu pildil siis hingematvalt kaunis päikesetõus või -loojang, omanäoline arhitektuur, hetk rabamatkalt või hoopis peagi ajaloo prügikasti kaduv tondiloss. Ilu teatavasti peitub vaataja silmades.\nSeepärast palun kirjutage meile kommentaariumisse, millistes kohtades tehtud pildid on osutunud teie Instagramis või Facebookis popimateks!\nKas on olemas ka mõni selline koht, kuhu sattudes haarab käsi justkui iseenesest telefoni järele ja juba ongi pilt või paar jälle Instagramis üleval?


Oo õnnelik Rootsi, iidne ja moodne! • Objektiiv\nArvamus » Oo õnnelik Rootsi, iidne ja moodne!\nRootsi armee sõdurid kuningapalee ees, 2010. Foto: Fabrizio Bensch, Reuters/Scanpix\nStockholmis Tegnéri pargis on kena ja minu arvates üsna õnnestunud August Strindbergi (Rootsi näitekirjanik ja kunstnik, elas aastatel 1849–1912) kuju. See ehk ei meenuta väga prototüüpi, ent kujutab õnnestunult tema ürgset olemust, nii nagu tema õlimaalidki, kus merede tormid ja mägede vägevus tõusevad lihtsustatult esile.\nMonument on püstitatud aastal 1942 ja see tähendab seda, et sellesse on panustatud kümneid tonne pronksi, mida mujal kasutati granaatide sütikurõngastes. See oli sümboolselt kena tegu. August oleks vajadusel võinud taas end ohverdada ja sulanduda riigi teenistusse, kui nii oleks kästud. Vabatahtlikuna vaevalt.\nTänapäeval võib kergelt ununeda, et Skandinaavia ehk Norra-Rootsi ja Taani olid 19. sajandi lõpus kultuuriliselt suurriigid. Eriti Norra, Ibseni ja Griegi maa, oli kogu lääne tsivilisatsiooni tipus. Anton Tšehhov leidis siit ainest aforismile: “Ta õppis selgeks rootsi keele, et lugeda Ibsenit algkeeles. Siis ta mõistis, et Ibsen oli mõttetu kirjanik.”\nNiipalju siis puhtast rootsi keelest. Olukord oli umbes nagu selle Marjatta Belli kujutatud soomlasega, kes 16. sajandil viibis pikalt Inglismaal ja õppis selgeks kohaliku keele. Kui ta naasis Soome, ei olnud tal selle keelega midagi teha. Seda ei vajatud mujal kui Briti saartel. Haritud inimestega võis rääkida ladina keelt ja palgasõdureid võis õpetada kuuletuma kas või saksakeelsete korralduste abil.\nAga nüüd me kaldume juba teemast kõrvale. Ibseni emakeel oli muidugi norra, mitte rootsi keel, ent Tšehhovi kujuteldaval persoonil oleks võinud olla rootsi keelest kasu nii mõneski mõttes. Üks hea põhjus keelt õppida oleks olnud Strindbergi näidendid mõnevõrra puise ja tuima, kuigi oh kui populaarse Ibseni asemel.\nMuide, Vene teadlane Tšernõševa väidabki, et Venemaal valitses 19. sajandi lõpus suur Rootsi-huvi. Oli ju selles põhjamaises kultuuris juba vanal ajal palju rahvusvahelist, arhitekte, kunstnikke, kirjutajaid ja kas või Swedenborgi (Emmanuel Swedenborg, teadlane, filosoof, teoloog ja müstik, elas aastatel 1688–1772) sarnaseid veidrikke, kes suudavad ka veel sajandeid hiljem asjaarmastajatele huvi pakkuda.\nRahvusvahelise elitarismi esindamiseks oli Strindberg ausalt öeldes veidi keeruline kandidaat, sest tema radikaalsus puhastas aeg-ajalt tema tutvuskonda. Ta oli päris hea kodanluse hirmutaja ja on seda praegugi. Strindbergi kodumuuseum aadressil Drottningsgatan 85 on omalaadsete hulgas heal tasemel ja selle audiokujundus sugereerib ette kujutama, et peremees, kes iga nurga taga kurku karastab, võib üsna tõenäoliselt välja ilmuda ja küsida käredalt, mida võõrad siit, tema kodust, otsivad.\nNojah, suurmehi kasutatakse alati ära siis, kui nad ei ole enam võimelised vastupanu osutama. Drottningsgatani keskele terastähtedega ülesseatud Strindbergi aforismid panevad mõtlema, et selline asi ei oleks mõnel maal isegi mõeldav ja ega seda siingi väga ei eeldaks. Rüve sarkasm Jumala, naiste ja seksi aadressil võivad esineda raamatus, ent keset tänavat, kodanliku pühapäevase promenaadi ääres tunduvad nad veidi imelikud. Tegelikult ei ole asjalood sugugi hullemad La Rochefoucauldi (Prantsuse, aadlik, kirjanik ja aforismiklassik, elas aastatel 1613–1680) aegadest alates, aga mõtete väljaütlemise paik ja viis näivad kuuluvat postmodernismi.\nIgal juhul Rootsile punktid ka selle eest. See on mitmes mõttes hea maa ja isegi suurepärane. Või pigem ütleme, et see võiks olla selline, kui ta oma saavutustega ei oleks hakatud uhkeldama. Sellega liitub ka see pimedus, mida hiljuti mainis suure lääne tagurluse valitud president, vajutades väga valusat kohta.\nBella gerunt alii, tu felix Austria nubes, öeldi kunagi. “Teised peavad sõdu, sina, õnnelik Austria, sõlmid abielusid.“ Nagu teada, tõlkis keegi võrukael seda vabas vormis järgmiselt: “Teised muudkui taplevad, aga sina, Austria, kargad muudkui naisi!”\nAga Rootsi on sõjapidamist osanud ja omal ajal suutnud sellega hämmastada lodevaks muutunud maailma. Gustav II Adolf kargas kunagi endast suuremate kallale ja andis neile päris kena koosa. Sama võib öelda teise sangarliku kuninga Karl XII kohta. Wasa-laev võitis küll kätte ja arvas heaks ära uppuda, aga eks kusagil tuleb ka õnneseentel piir vastu.\nRootsi vana ja kõva sõjamehekuulsus oli 19. sajandi lõpus juba mõneti kahvatanud, aga kui Ibsen tõi “Peer Gyntis” esile erinevad klišeed rahvaste kohta, siis Rootsit esindas selles herr Trumpeterstråhle, sõjalisest vaprusest pakatav, tõsi küll, veidi Falstaffi meenutav nikastanud sangar, kes otsis võimalust näidata, mida ta oskab.\nSajandivahetusel näis, et mälestus vägevast minevikust on taas ärganud ja selle järgi on nõudlus. Otsustades kas või selle tuima sõjardi Karl X Gustavi monumendi järgi, mis kõrgub Nordiska museet’i ehk Põhjala muuseumi ees. Et ikka kindel olla, mainitakse mälestusmärgi jalamil Varssavi vallutamist (Rootsi-Poola sõda 1654–1657), Suure Belti (Taani ja Rootsi vaheline väin) ja Roskilde rahu (sõlmiti 1658. aastal Rootsi ning Taani-Norra vahel), üks röövkäigu musternäidis… Et teada saada, mida see vahva kuningas oma lühikese valitsusaja jooksul jõudis korda saata, tasub lugeda Peter Englundi teost “Võitmatu”.\nMälestusmärgi ümbrus on üsna sõjardlik ja karjuvas vastuolus selle meie-armsa-kodu-idülliga, millega turist kohtub muuseumis. Töörahva argipäeva kuulus 1940. aastail õdus korter kaasaegsete mugavustega. See oli kindlasti parim alternatiiv sellele elule, mida said maitsta Euroopas üksteist rappivad rahvad. Rootsi oli leidnud õige tee, ehkki Hitlerile relvi müünute järeltulijaid vaevavad vist ikka veel süümepiinad (Rootsi müüs Natsi-Saksamaale olulisi maake ning võimaldas kasutada oma territooriumi sõjaväe transportimiseks).\nPööre sõjakusest patsifismi poole toimus umbes 20. sajandi alguses. Ka see Gustav Vaasa kuju, mis on Põhjala muuseumi keskel, sai oma praeguse koha alles aastal 1924. Ta on seal kuidagi kodutu ega passi ümbritsevaga kokku. Gustav ei ole sõjardlik, aga ta näeb ümbritsevaga võrreldes välja väga, väga muskleid pingutav.\nKas Rootsi õpib midagi teiste maade vigadest? Patsifism oli Rootsis sõdade vahelisel ajal nii valitsev, et ei soovitud isegi Soomele anda oma tuntud headuses valmistatud õhutõrje- ja tankitõrjesuurtükke, mida hiljem müüdi hea raha eest igaühele, kellel raha jätkus. Rootslastele piisas sellest, kui hea tehingu eest sai raha.\nTeiste vigadest õppimine on läbi ajaloo olnud üsna haruldane asi. Igatahes nüüd käib see maa meie ajastu idiotismi esirinnas kui räägime immigratsioonipoliitikast. Ehk on Rootsi osaks pakkuda oma õnnetu eeskujuga teistele targemaid lahendusi? Selliseid, mida ta ise ei olnud suuteline arendama?\nStockholmi iseenesest suurepärased muuseumid pakuvad nüüd õppetunde sallivusest, hoolimisest ja muudest modernsetest hüvedest. Armémuseet ehk Militaarmuuseum on täis naisi ja nende lugusid. Ehk olid nad endisaja sõdades see määrav element ning šovinistlik fallokraatia on seda vaid meie eest varjul hoidnud? Täiesti hullumeelne, kui järele mõelda.\nKülastaja mõistab, et ega sõda midagi lõbusat olnud ega ka ligitõmbavat, ja see on igati vajalik ja hea õpetund. Arenguruumi aga on ja õppust võiks võtta kas või Moskvas asuvast Poklonnaja gora memoriaalkompleksist. Vahe on täiesti olemas.\nAga, O felix Suecia: tempora mutantur (oo õnnelik Rootsi, ajad muutuvad), nagu ütleme meie, latinistid. Varem, umbes põlvkond tagasi olid Stockholmi kuningalossi valvuriteks pikajuukselised ja hoolimatud ajateenijad, kes irvitasid ja looderdasid, täites oma ülesandeid, mis tundusid neile naeruväärsed ja häbistavad. Nüüd marsivad seal tuimade nägudega palgalised, mitmed tunduvad pärinevat Lähis-Idast. Ja Rootsi ajalehed avaldavad sõjaohu teemal hüsteerilisi paanikauudiseid peaaegu sama tihti kui Soome omad.\nMis nüüd siis vaevab seda vana head Trumpeterstråhle’t? Kas tüüne soliidsus ei sobiks paremini kangelasrahva pildiks? Kui psühholoogiline pilt on selline, võib tõsiseltvõetavus kaduda Botnia lahe mõlemalt kaldalt. Õnneks on nüüd Rootsimaale tulemas päris ehtsaid sõdureid, kui neid ühel päeval peaks äkki vaja olema.\nSildid armee Põhjamaad Rootsi sõda sõdur


Eesti Pangas saab vahetada Leedu litte eurodeks veebruari lõpuni Foto: Reuters\nEesti Pank vahetab alates reedest kuni veebruari lõpuni Leedu liti pangatähti eurodeks keskkursi ja teenustasuta, et toetada koos teiste euroala keskpankadega Leedu liitumist euroalaga.\nSelle aasta 1. jaanuaril ühines Leedu euroalaga ja sel päeval võeti Leedus liti asemel kasutusele euro kursiga 1 euro = 3,45280 litti. Eesti Pank pakub vahetusteenust keskkursiga ja teenustasuta Eesti Panga muuseumis selle lahtioleku ajal. Päevalimiit inimese ja tehingu kohta on 1000 eurot. Liti münte Eesti Pank ei vaheta, teatas pank.\n„Euroala keskpankadel on pikaaegne traditsioon, et värske liituja endist rahvusvaluutat vahetavad eurode vastu kahe kuu jooksul kõik euroala keskpangad. Sarnast abi pakuti Eestile meie liitumisel euroalaga ning sama tehti ka Lätiga. Alates märtsist saavad inimesed enda kätte jäänud litte vahetada keskkursiga vaid Leedus,“ ütles Eesti Panga sularaha- ja infrastruktuuriosakonna juhataja Rait Roosve.


Täna tantsiksin vihmas – Tikri Päevaraamat\nTäna tantsiksin vihmas\n…aga kuniks vihma pole, ajab ka jahe dušš asja ära.\nMina olengi tüüpiline eestlane – kui on liiga külm, on halb, kui liiga kuum, siis ka halb.\nKülmavares olen ma koledal kombel – jube pikk, rasva pole ollagi, vererõhk madal, külm hakkab hirmus kergesti. Ses mõttes sobis Londoni talv mulle väga hästi, ainus miinus oli lume puudumine ;) Minu ideaalne talv oleks paar miinuskraadi ja lumi, sellest täiesti piisaks.\nAga liiga kuuma ilma ei talu ma ka. Kui 20 kraadi on veel liiga jahe, siis tänane 27 kraadi ilmselgelt liiga kuum. 23-24 on minu ideaalne suvi. Kerge soe tuuleke sinna juurde. Tänane tuul oli küll nii kuum, et ei jahutanud absoluutselt…\nKäisime Kessuga jalutamas – Liiva tänaval tema plika passi ära toomas ja siis läbi kesklinna koju. Kokku vast 6-7 kilomeetrit, sellest vähemalt pool lõõmava päikese käes. Trenn missugune! Koju jõudes olin poolsurnud ja jalad tudisesid all :) Dušš õnneks veidike aitas.\nPlika jäi koduteel lõpuks magama, aga ärkas juba üles… Nüüd peaks koristama, aga lihtsalt ei jõua. Lähen panen kiige üles ja vaatan, kas Plika on nõus seal minuga hängima.\nAga muidu on lill :)\nMuide, oskab keegi öelda, kas need Selveri 129-kroonised sammulugejad ka kuskile kõlbavad?\nPosted by Tikker at 16:52\n3 Responses to “Täna tantsiksin vihmas”\n1. June 2009 at 18:14\nMa pakun (omast kogemustest tean), et odavad sammulugejad ei kõlba kuhugi, a kui tahad, proovi järgi :P\n1. June 2009 at 22:10\nrimist saab vist praegu odavamalt “juustu” – “hakkame käima” kampaania raames 79 eeku ja 2 pakki maisihelbeid peale kauba :) Ise proovinud ei ole, seega pead ei anna, et see töötab.\n2. June 2009 at 19:15\nse ilmavärk on vist perekonnaviga…\nsammulugeja vöin sulle anda, a ise tuled järele. yle prahi kaup.


Joosep Vimm: Tallinna rattastrateegia – mis läks valesti? - Tänane leht\nJoosep Vimm. FOTO: Erakogu\nSoovituslikust paberist peab saama tegelik tegevuskava, kirjutab aktsiooni «Meeleavaldus turvalise rattasõidu poolt» korraldaja Joosep Vimm (SDE).\nPealinnal on 2017. aasta sügisest «Tallinna rattastrateegia 2018–2028» – dokument, mis läheb aina aktuaalsemaks. Rattureid on Tallinna linnapildis silmanähtavalt rohkem kui kunagi varem ning 11. septembril toimunud meeleavaldusele turvalise rattasõidu poolt kogunes suur hulk tallinlasi, kes hoolivad ohutumast linnaruumist.\nRattastrateegial on üllad eesmärgid, muuhulgas suurendada rattaga liikumise osakaalu 11 protsendini kõigist liikumisviisidest. Seda tervise, liikuvuse, ohutuse ja parema elukeskkonna huvides. Strateegia koostasid arhitektid, linnaplaneerijad ja liikuvuse eksperdid ehk inimesed, kes teavad, kuidas selles valdkonnas eesmärke seada ning mis meetmetega neid saavutada. On selge, et rattastrateegia on miski, millest Tallinn peaks tõeliselt rohelist, aga ka turvalist pealinna planeerides ja luues juhinduma.\nKogu rattastrateegia üks suur nurgakivi on ohutus. Sellele on ehitatud ka tingimused, millest lähtuvalt peaks valima, kuidas lahendada rattaga liikumise ruum linnakeskkonnas. Teguriteks nii autode hulk ja kiirus kui ka jalakäijate hulk konkreetsel alal.\nPraeguses linnapildis pole näha, et linnavalitsus oleks lähtunud rattastrateegias kirjapandust. Jooni on sõidutee serva maha tõmmatud päris mitu kilomeetrit. Kas selline lahendus vastab autode hulgale nendel teedel ja kas ratturid tõesti tunnevad end seal ohutult? On loodud ka n-ö kergliiklusteid ehk jalakäijate ja jalgratturite jagatud ruumi. Kes aga tunneb end seal koos liigeldes hästi?


koordinaadid: 56° 23′ N, 28° 7′ E\nZilupe ( läti i) (latgali Sīnuoja) on linn Lätis Latgales Ludza piirkonnas. Zilupe on Läti kõige idapoolsem linn. Linn asub Venemaa piirist kahe kilomeetri kaugusel, merepinnast 120 meetri kõrgusel.\n2021. aasta alguses oli Zilupe elanikest venelasi 55,4%, lätlasi 27,1%, valgevenelasi 9,5%, poolakaid 2,6% ja ukrainlasi 1,7%.\nLäti Vabadussõjas vabastasid Läti väed linna 26. jaanuaril 1920. Pärast sõda muutus sealne raudteejaam piiripunktiks, mida Venemaa kasutas oma kaupade (põhiliselt väärismetallide) eksportimiseks. Linn aastast 1931. 2009. aastani asus Ludza rajoonis. Aastatel 2002–2021 oli linn Zilupe piirkonna keskus.\nMuinsusmälestistest on linnas kohaliku kaitse all Zilupe muinaskalmed ja Saveļinki katoliku kalmistu kabel koos sealse altari ning külgaltaritega.\n↑ Voices from Zilupe, close to the Russian border Public broadcasting of Latvia, 4. märts 2022\n↑ Valsts kultūras pieminekļu aizsardzības inspekcija, vaadatud 1.03 2021\nZilupe – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Zilupe&oldid=6062544"\nSelle lehekülje viimane muutmine: 14:33, 4. märts 2022.


TASUB MINNA: õitsvad kevadlilled ja kodumaine disain Tallinna botaanikaaias - Moodne Kodu\nTASUB MINNA: õitsvad kevadlilled ja kodumaine disain Tallinna botaanikaaias\n13. mail toimub Tallinna botaanikaaias tulpidele ja nartsissidele pühendatud teemapäev “Kevad aias. Nartsissist tulbini”, kus lisaks lilleilu nautimisele saab disainilaadalt osta Eesti disainerite loodusest ja taimedest inspireeritud tooteid. Teemapäeva ühe kuraatori Tiia Jaanuse sõnul on botaanikaaias varased tulbid ja nartsissid heitliku kevadilma kiuste oma õied avanud.\n“Nädal tagasi, kui lumi ühtäkki maha sadas, olime veidi ärevil, kas tulbid, nartsissid ja hüatsindid jõuavad oma õied 13. maiks avada. Varasematest õitsejatest lillemeri on väga kaunis,” selgitas kuraator.\nTeemapäeva ekskursioonidel botaanikaaias tutvustatakse sibullilli, tulpide ja nartsisside kõrval näiteks püvililli ja kobarhüatsinte.\nMüüakse ka kevadisi lilleseadeid õueterrassile ja erinevaid taimi ning aiakaupu.\nTeemapäeva disainilaadal müüvad Eesti disainerid loodusest ja taimedest inspireeritud tooteid. Disainilaadal on teiste hulgas esindatud ka koduga seotud disainitooted: Karmen Saat (keraamika), Lorestamp (kummist käsitöötemplid), Signe Seebid (kosmeetika), SUvalgus (taimevalgustid), Arkiplant (õhutaimed) ja MiuRiO Decor (deokoratiivpadjad, siidsallid).\nVaata programmi ja muud infot vt botaanikaaed.ee/piletid.\nPäikesekollase kodu ümber loodud värviküllane aed 10.11.2016\nUUDIS AIAPIDAJALE: Haruldane musta õiega liilia jõudis Eestisse 21.08.2016\nDISAININOPPED: mida lahedat saab koju 30, 40 ja 50 euro eest?\nUudistame ringi lülitite ja pistikute põnevas maailmas


20. märts 2008 nr 5\nIstungist võtsid osa linnavolikogu liikmed Paul Alekand, Georgi Batarin, Maria Beljatskaja, Vladimir Belõi, Tõnis Bittman, Sergei Bogovski, Nikolai Degtjarenko, Mati Eliste, Andres Ellamaa, Helge Hallika, Remo Holsmer, Sergei Ivanov, Katrin Karisma-Krumm, Nikolai Kazakov, Svetlana Kozlova, Igor Kravtšenko, Tarmo Kruusimäe, Märt Kubo, Aivar Kuusmaa, Kairi Kärner, Kaja Laanmäe, Oksana Laasi, Tarmo Lausing, Mark Levin, Marju Länik, Peeter Mardna, Matti Martinson, Svetlana Melehhova, Leonid Mihhailov, Valdek Mikkal, Larissa Novožilova, Liisa-Ly Pakosta, Lagle Parek, Juri Poljakov, Vjatšeslav Prussakov, Ülle Rajasalu, Indrek Raudne, Oleg Rebane, Jüri Reinmann, Rene Reinmann, Erika Salumäe, Elmar Sepp, Toomas Sepp, Tiit Sinissaar, Nikolai Stelmach, Märt Sults, Larissa Škurat, Michel Zdankevitch, Margarita Tšernogorova, Arvo Uukkivi, Natalia Vaino, Ruslana Veber, Jaak Vihmand, Toomas Vitsut, Hardi Volmer ja Andres Öpik, linnapea Edgar Savisaar, abilinnapead Deniss Boroditš, Kaia Jäppinen, Jaanus Mutli ja Eha Võrk, linnaametnikud Toomas Sepp, Priit Pärtelpoeg, Georg Pelisaar, Arnold Knuut, Anti Sirkel, Tallinna Kesklinna vanem Marek Jürgenson, Kristiine linnaosa vanem Mihhail Korb, Nõmme linnaosa vanem Rainer Vakra, Lasnamäe linnaosa vanem Kalle Klandorf, Põhja-Tallinna vanema asetäitja Jüri Jõgeva ja Mustamäe linnaosa vanema asetäitja Indrek Ahlberg ning linnavolikogu kantselei ametnikud Riina Altpere, Jaak Juske, Kersti Kalvet, Katrin Kello, Erkki-Alo Kirde, Eero Kosk, Marek Leemets, Rita Makarova, Hilja-Anne Merzin, Kristiina Must, Anne Parksepp, Kadri Penjam, Marika Plooman, Hele Põld, Tiia Selberg, Jaanika Sõmmer, Ester Šank ja Marii Viks.\nIstungilt puudusid linnavolikogu liikmed Maimu Berg, Robert Kalm, Tiina Mägi, Jüri Pino, Matti Tarum, Tatjana Vassiljeva ja Gennadi Vihman.\nAvaldustega soovisid esineda R. Holsmer, H. Hallika, M. Kubo, Ü. Rajasalu, A. Uukkivi, T. Kruusimäe, V. Mikkal, J. Vihmand ja N. Stelmach.\nA. Uukkivi tegi Sotsiaaldemokraatliku Erakonna fraktsiooni nimel ettepaneku jätta istungi päevakorra projektist välja päevakorrapunkt nr 3 “Arupärimisele vastamine” (linna lepingust Kalev Sport telekanaliga) ja päevakorrapunkt nr 9 “Arupärimisele vastamine” (linna propagandasaadetest), kuna fraktsioon on arupärimiste esitajana saanud ammendavad kirjalikud vastused ja ei soovi suulist vastamist arupärimistele.\nLinnavolikogu liige L. Parek tegi ettepaneku jätta istungi päevakorra projektist välja päevakorrapunkt nr 21 “Arupärimisele vastamine” (reovee kanalisatsiooni puudumisest Pirita jõe ürgoru piirkonnas), kuna arupärimise esitajana on ta saanud ammendava kirjaliku vastuse ja ei soovi suulist vastamist arupärimisele.\nR. Holsmer tegi Reformierakonna fraktsiooni nimel ettepaneku jätta istungi päevakorra projektist välja päevakorrapunkt nr 8 “Arupärimisele vastamine” (keskerakondlase Richard Siku seotuse kohta lõbumajandusega), kuna fraktsioon on arupärimise esindajana saanud ammendava kirjaliku vastuse ja ei soovi suulist vastamist arupärimisele.\nT. Kruusimäe tegi ettepaneku jätta istungi päevakorra projektist välja päevakorrapunkt nr 20 “Arupärimisele vastamine” (ühisteenuste poolt isetegevuslike parklate pidamise kohta”, kuna arupärimise esitaja N. Stelmach on saanud ammendava kirjaliku vastuse ja ei soovi suulist vastamist arupärimisele.\nHäälteenamusega (43 poolt, vastu ei ole, erapooletuid ei ole) kinnitati järgmine linnavolikogu istungi päevakord:\n1. Ülesande andmine linnavalitsusele (munitsipaalkoolides inglise keele ja võimalusel muude võõrkeelte süvaõppe kulude katmisest linnaeelarvest) (OE 403)\n2. Arupärimisele vastamine (Reformierakonna fraktsioon, Kalev Spordi telesaadete kohta)\n3. Arupärimisele vastamine (linnavolikogu liige Tarmo Kruusimäe, Pronkssõduri ümarlaua jätkuvast kajastamisest Tallinna ametlikul veebilehel)\n4. Arupärimisele vastamine (linnavolikogu liige Andres Öpik, Heliose kinokompleksi jätkuva lagunemise kohta)\n5. Arupärimisele vastamine (Reformierakonna fraktsioon, Paju tänav 7 lammutamisest)\n6. Arupärimisele vastamine (Reformierakonna fraktsioon, Tallinna teenetemärkide jagamise kohta)\n7. Arupärimisele vastamine (Sotsiaaldemokraatliku Erakonna fraktsioon, Pirita linnaosa üldplaneeringu avaliku arutelu järjekordsest korraldamisest)\n8. Tallinna programmi "Lasteaiakoht igale lapsele" investeeringute kavad aastateks 2008 - 2012 ja Tallinna Linnavolikogu 14. detsembri 2006 otsuse nr 356 lisa muutmine (OE 49)\n9. Mustamäe linnaosas paiknevate hoovialade munitsipaalomandisse taotlemine ja katastriüksuste sihtotstarvete määramine (OE 58)\n10. Maade munitsipaalomandisse taotlemine ja katastriüksuste sihtotstarvete määramine (OE 50)\n11. Korteriomandite otsustuskorras müük Kesklinnas (OE 51)\n12. Tondi tn 51a korter 82 otsustuskorras müük (OE 53)\n13. Munitsipaaleluruumi üürile andmine ja korteriomandite otsustuskorras müük Nõmme linnaosas (OE 55)\n14. Korteriomandite otsustuskorras müük ja linnavolikogu 5. mai 1994 otsuse nr 62 lisa muutmine Lasnamäe linnaosas (OE 52)\n15. Korteriomandite otsustuskorras müük Põhja-Tallinnas (OE 59)\n16. Eluruumide üürile andmine Mustamäe linnaosas (OE 54).\nReformierakonna fraktsiooni esimees R. Holsmer esitas fraktsiooni nimel linnavolikogu menetlusse eelnõu “Tallinna Linnavolikogu 23. märtsi 2006 määruse nr 20 "Maamaksu määra kehtestamine, maatüki maksustamishinna arvutamise ja maamaksu andmete esitamise kord" muutmine”.\nLinnavolikogu liige H. Hallika esitas arupärimise linnapea E. Savisaarele Paljassaare Sotsiaalmaja uue direktori ametisse nimetamise ning tuleohutuse ja kütmise kohta (lisatud).\nReformierakonna fraktsiooni aseesimees M. Kubo esitas fraktsiooni nimel arupärimise linnapea E. Savisaarele muulastest linnaametnike kohta (lisatud).\nLinnavolikogu liige Ü. Rajasalu esines suulise avaldusega.\nSotsiaaldemokraatliku Erakonna fraktsiooni aseesimees A. Uukkivi esitas fraktsiooni nimel arupärimise linnapea E. Savisaarele Pirita linnaosa Merivälja asumile oluliste teede väljaehitamisest ja ühistranspordist (lisatud).\nLinnavolikogu liige T. Kruusimäe esitas arupärimise linnapea E. Savisaarele Tallinna uue ebaõnnestunud veebilehe kohta (lisatud).\nLinnavolikogu liige V. Mikkal esitas enda ja linnavolikogu liikme K. Kärneri poolt arupärimise linnapea E. Savisaarele Tallinna Brüsseli esindusest (lisatud).\nLinnavolikogu liige N. Stelmach esines avaldusega ja esitas arupärimise abilinnapea T. Aasale abilinnapea T. Aasa tagasi astumise kohta (lisatud).\nKuulati: linnavolikogu liikme L.-L. Pakosta ettekannet.\nKüsimusi esitasid J. Vihmand, N. Stelmach ja Ü. Rajasalu.\nKüsimustele vastas L.-L. Pakosta.\nKaasettekandega esines haridus- ja kultuurikomisjoni esimees T. Lausing. Haridus- ja kultuurikomisjon ei toetanud eelnõu.\nKüsimusi esitasid N. Stelmach, Ü. Rajasalu, P. Mardna, T. Sinissaar ja T. Kruusimäe.\nSõna võtsid A. Öpik ja N. Stelmach.\nO t s u s t a t i: Hääletamisel (21 poolt, 26 vastu, erapooletuid ei ole) eelnõu otsusena mitte vastu võtta.\nKuulati: linnapea E. Savisaare vastust Reformierakonna fraktsiooni arupärimisele Kalev Spordi telesaadete kohta.\nKüsimusi esitasid Ü. Rajasalu, R. Holsmer, T. Kruusimäe, N. Stelmach, A. Uukkivi, I. Raudne ja P. Mardna.\nKüsimustele vastasid E. Savisaar ja G. Pelisaar.\nKuulati: linnapea E. Savisaare vastust linnavolikogu liikme T. Kruusimäe arupärimisele Pronkssõduri ümarlaua jätkuvast kajastamisest Tallinna ametlikul veebilehel.\nKuulati: linnapea E. Savisaare vastust linnavolikogu liikme A. Öpiku arupärimisele Heliose kinokompleksi jätkuva lagunemise kohta.\nKüsimusi esitasid A. Öpik, T. Kruusimäe ja T. Sinissaar.\nKuulati: linnapea E. Savisaare vastust Reformierakonna fraktsiooni arupärimisele Paju tänav 7 lammutamisest.\nKüsimusi esitas Ü. Rajasalu.\nKüsimustele vastasid E. Savisaar ja A. Knuut.\nKuulati: linnapea E. Savisaare vastust Reformierakonna fraktsiooni arupärimisele Tallinna teenetemärkide jagamise kohta.\nKuulati: linnapea E. Savisaare vastust Sotsiaaldemokraatliku Erakonna fraktsiooni arupärimisele Pirita linnaosa üldplaneeringu avaliku arutelu järjekordsest korraldamisest.\n8. Tallinna programmi "Lasteaiakoht igale lapsele" investeeringute kavad aastateks 2008 – 2012 ja Tallinna Linnavolikogu 14. detsembri 2006 otsuse nr 356 lisa muutmine (OE 49)\nKüsimusi esitasid P. Mardna, R. Holsmer, M. Kubo, N. Stelmach, K. Kärner, T. Kruusimäe, Ü. Rajasalu ja I. Raudne.\nKüsimustele vastasid K. Jäppinen ja A. Sirkel.\nSõna võtsid P. Mardna, A. Ellamaa, Ü. Rajasalu, I. Raudne ja M. Sults.\nN. Stelmach tegi ettepaneku täiendada eelnõu uue punktiga 4 järgmises sõnastuses:\n“4. Linnavalitsusel moodustada ajutine komisjon käesoleval ajal Õismäe tee 24 (otsuse lisa 1 p 6) tegutseva Haabersti Vene Eragümnaasiumi ruumide küsimuse lahendamiseks eesmärgiga tagada õppeasutuse tegevuse jätkumine.”. Linnavalitsus ei nõustunud ettepanekuga.\nO t s u s t a t i: Häälteenamusega (43 poolt, vastu ei ole, 1 erapooletu) eelnõu vastu võtta linnavolikogu otsusena nr 52 “Tallinna programmi "Lasteaiakoht igale lapsele" investeeringute kavad aastateks 2008 – 2012 ja Tallinna Linnavolikogu 14. detsembri 2006 otsuse nr 356 lisa muutmine”.\nKõnega esines K. Kärner.\nK. Kärner tegi Reformierakonna fraktsiooni nimel ettepaneku lisada eelnõu loetellu Sütiste teel Vesiroosi lasteaia juures asuv hooviala (asub Sütiste tee 6, 8 ja 10 vahel) seoses puudulike parkimisvõimalustega lasteaia ümbruses ning sooviga neid parendada.\nO t s u s t a t i: Häälteenamusega (39 poolt, vastu ei ole, 1 erapooletu) eelnõu vastu võtta linnavolikogu otsusena nr 53 “Mustamäe linnaosas paiknevate hoovialade munitsipaalomandisse taotlemine ja katastriüksuste sihtotstarvete määramine”.\nO t s u s t a t i: Häälteenamusega (37 poolt, vastu ei ole, erapooletuid ei ole) eelnõu vastu võtta linnavolikogu otsusena nr 54 “Maade munitsipaalomandisse taotlemine ja katastriüksuste sihtotstarvete määramine”.\nKüsimuse esitas A. Öpik.\nKüsimusele vastas M. Jürgenson.\nKüsimusi esitasid Ü. Rajasalu, T. Kruusimäe, N. Stelmach, M. Tšernogorova, H. Hallika, A. Öpik ja T. Bittman.\nKõnega esines M. Kubo, kes teatas, et linnavolikogu opositsiooni kuuluvad liikmed ei osale küsimuste hääletamisel, mis puudutavad korterite otsustuskorras müüke linnaosades.\nKõnega esines T. Vitsut.\nT. Vitsut jätkas istungi juhatamist ja pani eelnõu lõpphääletusele.\nO t s u s t a t i: Häälteenamusega (27 poolt, vastu ei ole, erapooletuid ei ole) eelnõu vastu võtta linnavolikogu otsusena nr 55 “Korteriomandite otsustuskorras müük Kesklinnas”.\nO t s u s t a t i: Häälteenamusega (24 poolt, vastu ei ole, erapooletuid ei ole) eelnõu vastu võtta linnavolikogu otsusena nr 56 “Tondi tn 51a korter 82 otsustuskorras müük”.\nKuulati: Nõmme linnaosa vanema R. Vakra ettekannet.\nO t s u s t a t i: Häälteenamusega (24 poolt, vastu ei ole, erapooletuid ei ole) eelnõu vastu võtta linnavolikogu otsusena nr 57 “Munitsipaaleluruumi üürile andmine ja korteriomandite otsustuskorras müük Nõmme linnaosas”.\nO t s u s t a t i: Häälteenamusega (25 poolt, vastu ei ole, erapooletuid ei ole) eelnõu vastu võtta linnavolikogu otsusena nr 58 “Korteriomandite otsustuskorras müük ja linnavolikogu 5. mai 1994 otsuse nr 62 lisa muutmine Lasnamäe linnaosas”.\nKuulati: Põhja-Tallinna vanema asetäitja J. Jõgeva ettekannet.\nO t s u s t a t i: Häälteenamusega (24 poolt, vastu ei ole, erapooletuid ei ole) eelnõu vastu võtta linnavolikogu otsusena nr 59 “Korteriomandite otsustuskorras müük Põhja-Tallinnas”.\n16. Eluruumide üürile andmine Mustamäe linnaosas (OE 54)\nO t s u s t a t i: Häälteenamusega (25 poolt, vastu ei ole, erapooletuid ei ole) eelnõu vastu võtta linnavolikogu otsusena nr 60 “Eluruumide üürile andmine Mustamäe linnaosas”.


Michelini Tööintervjuu Näpunäited | Tööotsing - 2019\nPõhiline Tööotsing Michelini Tööintervjuu Näpunäited\nIn Person Intervjuud\nMuud asjad, millest tuleb teada\nMichelin on maailma suurim rehvide tootja. Tootesari läheb kaugemale autodest ja laieneb kõikidele sõidukitüüpidele. Ülemaailmsete tegevustega pakub ettevõte mitmeid võimalusi erinevate karjäärivõimaluste jaoks. Micheliniga intervjueerimisel on oluline mõista teekonda, mida te otsite, ja seda, mida saate tabelisse tuua.\nMichelin on ülemaailmne ettevõte, mis koondab pingutusi, mis ulatuvad kaugemale kohalikust tehase peakorterist. (Ettevõtte peakorter asub Prantsusmaal Põhja-Ameerika operatsioonidega Quebecis, Kanadas.) Selle tulemusena võite eeldada, et vähemalt üks teie intervjuudest toimuks telefoni teel. Loomulikult ei pea te olema oma parima intervjuu ülikonnaga, kui te olete telefoni teel, kuid veenduge, et teil on juurdepääs vaiksele ruumile, kus vestlejaga rääkida. Hoidke Notepad ja pliiats saadaval, samuti kalendrit, et planeerida tulevasi vestlusi või koosolekuid. Ole professionaalne ja rääkige aeglaselt ja selgelt. Laske intervjueerijal küsimused esitada; märkige iga küsimuse kohta märge, et saaksite sellele vastamisel jälgida. Pidage meeles, et telemarketerid kasutavad "naeratuse ja valimise" reeglit, sest kui naeratate, tundub teie positiivne energia telefoni teise otsa. Samuti võidakse nõuda, et te koostaksite essee ja arutaksite seda teise või kolmanda telefonivestluse käigus. Võib kuluda mitu nädalat pärast telefoni algset intervjuud, et liikuda näost-näkku aruteludesse. Ole kannatlik; see on osa protsessist, sest Michelin on selline suurettevõte.\nMichelin sõidab tippkohtumistesse peakorterisse, et intervjuud näost näkku. Olge valmis üle vaatama telefoni intervjuudes arutatud teavet. Tõenäoliselt kohtute rohkem kui ühe inimesega. Olge valmis istuma erinevate osakondade võtmeisikutega. Sel ajal antakse teile oskuste test ja rühma test. Veenduge, et olete grupitesti ajal koostöös. Michelin otsib meeskonnamängijaid, mitte teadmisi. Kleit professionaalselt, kuid tean, et teete ka tehaseturismi. Kandke mugavaid kingi, et saaksite keskenduda kõike ümbritsevale, mitte jalgade valu. Mõnedele inimestele antakse isiklikult teine intervjuude komplekt, samas kui teised võivad saada järelkutsungi.\nMichelin püüab olla tooteohutuse avalik sümbol. Seetõttu võidakse teil nõuda, et nad esitaksid narkootikumide testi, isiksuse testi ja taustakontrolli. Kui teie taustal on küsitav, siis oma intervjuus selle suhtes avatud ja aus ning olge valmis seda selgitama. Igaüks teeb vigu. Keegi ei taha rääkida kapis olevast luustikust, kuid seda tehes võite teenida küsitleja austust ja vältida automaatset vallandamist hilisemast arutelust.\nKuidas Intervjueerida Kellegi Vastuvõtupositsiooni


Puuetega Maja 🔨 Rohkem - 2019\nEt.EmTudoDesign.com Rohkem Puuetega maja\nIgaüks, kellel on liikumispuudega inimene või eakas inimene, võib valida lahendusi, mis hõlbustavad liikumist ilma disaini tähelepanuta jätmata.\nLihtsustada liikumist majas. See on peamine eeldus perede jaoks, kellel on sees liikumispuudega isik või vanem inimene.\nKuid ka neile, kes lihtsalt tahavad tulevikku vaadata, tutvustavad oma kodusse seadmed, mis võivad olla vanuse edenedes kasulikud.\nseal infrastruktuurid, esemed, tarvikud ja süsteemid mis hõlbustavad neid, kellel on kõndimisraskused.\nHoolimata disaini loobumisest, vastupidi.\nLihtsalt võtke ühendustUniversaalne disain, o disain kõigile.\nÜldise idee ületamine esteetiliselt originaalseks, ebatavaliseks, eksklusiivseks, universaalne disain on stiilis projekteerimine hoonete, keskkondade ja toodete jaoks, mida saavad kasutada kõik, sealhulgas puuetega inimesed ja vanurid.\nKõik, ilma et peate oma kodus suuri muutusi tegema.\nSee uus filosoofia, mida saab täpselt määratleda, on sündinud viimastel aastakümnetel, eriti eakate inimeste demograafilise kasvu tõttu.\nIgal juhul pakuvad mitmed esitamisettepanekud aatraktiivne esteetika ja samal ajal nad hõlbustavad liikumist liikumispuudega isiku või vanema inimese elukvaliteeti.\nSiin on mõned näited toodetest, mida saab valida kodu eri piirkondades, mis muudavad idee heaks.\nUksed. Kahtlemata on traditsioonilised kiikuksed esindama ühte takistuselement, eriti neile, kes on sunnitud kasutama ratastooli.\nSelle probleemi lahendamiseks ettevõte Fibrotubi ta on kujundanud Orchid Plus, üks liuguste vastaskülgede rida, mis on valmistatud profiiliga galvaniseeritud terasest paneelidest, millel on gofreeritud laud, mis võimaldab krohvil täiuslikult kinni pidada.\nFibrotubi lehe disaini kontseptsioon tagab seina suhtes suurema vastupanu, kuna seina ise muutub kipsi ja lehtede vaheliseks koostööks.\nAastate möödudes ei ole liikumises mingeid piiranguid: kõik Orchidea raamid on tegelikult kalduvad võõrustama. motorization kontrollitav pult või üks nuppude avamise süsteem, radar, fotosilm.\nIsegi vannitoas leidub lahendusi, mis võimaldavad puudega või vanuritel pesta kergesti.\nseal dušikabiin mis tagavad maksimaalse kättesaadavuse ja mis on spetsiaalselt ette nähtud neile, kellel on raskusi kõndimisega, kuid ei soovi loobuda esteetikast.\nOhutusliin kohta Brio duššsisaldab näiteks Agile ja Conforto mudelit.\nEsimene näitab sisemist ja välist avamist kokkuklapitavad uksed, samas kui Conforto'l on le uksed jagatud horisontaalselt kaheks osaks hõlbustada välise isiku abi pesemistoimingutes.\nSee on universaalse disaini embleem Lennu valamu kohta Goman, mõeldud inimestele, kes kannatavad liikumishäirete all, ajutised või püsivad, lastele, kes on võimelised töötama. Lühidalt, kõigile.\nValmistatud ühe kujuga plaadist Läbipaistev Corian mis väljendab kergust ja läbipaistvust, kujutab Flight endast sektoris valgust, puuetega inimeste vannitoa keskkonda, mida iseloomustab sageli ortopeediline ja jõuliselt tehniline aspekt.\nLennu on ainulaadsete tehniliste omadustega kraanikauss, mis võimaldab liikumisraskustega inimestel seda lihtsalt ja lihtsalt kasutada.\nÕhuke monokokk, mis annab koht põlvedele, tasapinna fikseeritud kaldenurk ja nõgus esiserv jalatoedvältige pneumaatilise reguleerimise mehhanisme, võimaldades lähenemist ja hõlpsat kasutamist igaüks.\nIsegi köök, kes on maja keskpunkt, on ruum, mis peab olema täiesti raskesti kasutatavate ja liikumisvõimaluste tõttu täiesti kasutuskõlblik.\nSellega seoses Scavolini Arhitektide Renzo Baldanello ja Bernardino Pittino originaalprojektis loodud t Utility System.See on köögimööbli uuenduslik süsteem, mida saab kohandada vastavalt iga üksiku kodu vajadustele vähendada takistusi soodustada suurema autonoomia arengut.\nKohaldatakse kõikide Scavolini köögide puhul, mida praegu toodetakse, see ei ohustaesteetika. Võimalus, mis võimaldab kasutajatel ja pereliikmetellai valik köögimudel, mis sobib kõige paremini teie maitsele ja sisustamisvajadustele.\nKommunaalteenuste süsteemi kasutusele võetud uuendused puudutavad peamiselt juurdepääsu organiseeritud ruumid köögis ja kaasata muutusi (sisemised ja välised) tavaliselt kasutatavatele elementidele. Kasuliku süsteemi põhiomadus - mis võimaldab kõigepealt validatööala piisav kõrgus - see on võime lahendada erinevaid ergonoomilised probleemid nii vertikaalselt kui ka horisontaalselt.\nVideo: YIT Padjaklubi korterite tutvustus / Vibu tn. Hoburaua majas


Palun ABI, roolisüsteem\nOskab keegi aidata, nimelt soetasime paadi Arco 520 ja Tohatsu 25hp mootori 2007a.Soetasime ka roolisüsteemi, panime kõik asjad külge, käigud ja gaas toimivad suurepäraselt, panime külge ka rooli mehhanismi ja puha.\nAga probleem selles, et rool keerab äärest-äärde aga mootor ei liigu piisavalt??? Tross on nagu õige roolikarbi jaoks...???\nEga mootor ei liigugi 90 kraadi vasakule ja paremale.Minu omal liikus ca 60 kraadi.\nVaata kas mootori küljes oleval hooval on teine auk veel ,nii saab õlga pikemaks või lühemaks muuta.\nMootori küljes hooval paar auku olemas,tõstsin hooba siia-sinna ja tegin isegi prooviks lühema hoova aga ikka ei midagi...tross liigub kokku oma 15cm kas see võiks olla piisav?\nNati rohkem peaks liikuma.\nKas trossi kõri ei saa kuskilt järgi anda?\nroolikarp keerab äärest äärde, roolikarbi sisemusest pilt olemas aga pole seda kuhugi ülesse riputada praegu...kui tross oli karbi küljest ära (puhastasin ja määrisin kallikest) liikus tross oluliselt rohkem... kui ta on karbi küljes...mõtlesin ka algul, et äkki ei peagi rohkem liikuma, et mingi hoovarats teeb oma töö...äkki peab olema mingi nipiga hoob??\nOpa, panin pildi avatariks!\nVaatasin paadi pealt et ega see tross ots seal mootori küljes olevas torus eriti rohkem liikuda ei võigi kui 15-20 cm,muidu hakkaks lõhkuma juba.\nHoomatavat kasu sellest avatari pildist just pole\nMingit nipiga hooba pole. Ei ole ka hoovaratsit, mis see iganes ka poleks. On roolitross, kõri, mootoripoolne hoob, kuhu kinnitub trossiots ja roolikarp, mille sees on veetav ratas, ümber mille omakorda on roolitross. Sääne ilming, nagu sa kirjeldad, saab võib- olla siis tekkida, kui kellegi kuri käsi on trossi lühemaks teinud aga kõri sama pikaks jätnud. Sellisel jul peaks ühtepidi tross muidugi üleni kõrisse jooksma. Või on sul selline roolikarp, mida on võimalik ainult teatud piirides ühele ja teisele poole kruttida.\nKui roolikarbis olevaid mehhaanilisi piirajaid kõrvaldada ei saa, aitab eelpool soovitatud keeramise nn. õla lühemaks tõstmine. Kui see ka ei aita, tuleb uus karp otsida. Võib- olla aitab ka mõne tehnikast natuke paremini taipava sõbra appi kutsumine.\nRoolisüsteemi 35hepasele vaja.\nKõigepealt,mis mõõduga keere ja mis sammuga keere on kasutusel roolitrossi mootoripoolsel kinnitusel.Mul vaja see toru teha kõigepealt kuhu külge kinnitub trossiotsa mutter. M22? 1,5mm sammuga?\nTeiseks kas see vanem mudel LT on vilets,võrreldes ZTS Gen II -ga?Või mis seal vahet ,peale hinna?Ühega on öeldud kuni 55HP,teisega 20hp kuni 200HP.Mis selle piirangu seal seab?\nLT - https://www.promarinetrade.com/roolisusteemid-roolid/4456/ROOLIKARP+STEERFLEX+LT+%2B+KAABEL%2C+360+cm-DL-STEER-LT-12.html\nZTS - ROOLIKARP STEERFLEX ZTS GEN II + KAABEL, 350 cm (promarinetrade.com)


Tartu välisilme kujunemine\nJuhime siinkohal teie tähelepanu tõigale, et allpool olev tekst Tartu välisilme kujunemisest on kirjutatud 1927. aastal (koguteos "Tartu", artikli autor Otto Freymuth) ning kõnesolevas tekstis leiduvat sõnakasutust ja faktitäpsust tuleks võtta just nimetatud aastaarvust lähtudes.\nTartu linnavalitsuse teabeteenistus\nLinna kontuurid keskajal. Tartu praegune välisilme on pärit võrdlemisi üsna värskest minevikust. Ta ulatub tagasi, välja arvatud üksikud vähesed jäänused, mitte kaugemale kui suure tulekahjuni 1775. a. Ent ka too, mis tol korral tuleroaks langes, võis isegi oma vanimais osis tagasi vaadata vaid üsna piiratud (ligi 60-aastasele) eale; see põlvnes peaaegu eranditult ajast, mil 1708. a. Sise-Venemaale väljasaadetud elanikud kodumaale tagasi tulid. Vastmainitud aastal rüüstati Tartu Peeter Suure vägede poolt põhjalikult ja tehti maatasa. Linna pidev arenemine, mis tolle ajani oma terviklikkuses jätkunud, kuigi enam-vähem raskete vapustustega, leidis järsu lõpu; keskaegne Tartu oli, peale kirikuvaremete, maapinnalt kadunud. Ja see, mis elanikkude tagasitulemisega hakkas tekkima peale üle viie aasta kestnud seisakut, oli täielikult uueks moodustuseks, mis üksnes keskuses tugines vanale tänavavõrgustikule.\nNii siis on vanema aja kohta meie kasutada ainuüksi ürgkirjalik materjal ning arhiives säilinud plaanid. Kuid kaardimaterjal ulatub tagasi vaid 1636. aastani, mis ajast on pärit vanim säilinud Tartu plaan. Keskaja kohta peame nii siis leppima täieliselt rekonstruktsiooniga. Et esimesel Vene ja sellele järgnenud Poola ajal ei tekkinud, peale üldise languse, tänavavõrgustikus eneses mingit muutust, siis võime hilisemate plaanide varal luua üldjoonis ja olulisis peaasjus enam-vähem selge pildi Tartu kohta keskaja lõpul. Linna arenemine keskajal enesel on keskaegse arhiivi kaotsimineku läbi täitsa tundmatu ega valgustu vist küll kunagi küllaldasel määral.\nVanimal linnaplaanil (1636.a.) leiduva märkuse: “Die breitte Strasz genant alhier ist Zu Vors der Markt geweszen” põhjal on dr Otto oletanud, et siin , nii siis umbes Laia ja Jakobi tänava ristumiskohal, on asunud vanim turg. Pindalaliste olude põhjal - siin asub ainuke kõrgem koht keset soist madalikku - on see üsna hästi võimalik, kuigi mitte tõendatav. Siiski näib erakordselt julgena oletus, et me Jakobi kirikus peame nägema vanimat koguduse kirikut. Igatahes aga peab see vanim turuasundus täpseimalt eraldatama hilisemast süstemaatilisest linnamoodustusest nii juriidiliselt kui puht-orgaaniliselt, ega või viimasega kuidagi viisi seotav olla.\nMis puutub süstemaatilisse hilisemasse linnamoodustusse, siis oletab Neumann siin kahte arenemisjärku. Vanimat linna südant näeb ta praeguses Suurturus, ühes Maarja kirikuga turukirikuna, ulatuvana Munga tänavani, viimane kaasa arvatud. Teisel kujunemisjärgul on siis müüri laiendatud kuni Laia tänavani taha. Sellel oletusel puudub igasugune reaalne alus ning ta näib täiesti võimatuna. Sellevastu avaldub keskaegse linna plaanis kohe esimesel pilgul plaanikindel, geniaalselt ja piinlikult kaitsetarbeid kui ka pinnatingimusi arvestav sihikindel asula, mille juures täiesti võimatuks osutub laienemismõte.\nLinna põhikuju määrajana on mõõduandvaks ja otsustava tähtsusega olnud Emajõe jooksule lõunasihis umbes sirbikujuliselt ette ulatuv Toomemägi. Kõrgeasendlikuna, algeliselt õige järsult langevate nõlvadega varustatud saarena laias ürgorus, lõigatuna loomuliku läbilõike-kraaviga kaheks erisuuruseks osaks, oli mägi eeskujuliselt soodus kaitse-ülesandeile; siia ehitati linnus ja hiljemini ka peakirik. Linnamüür haarab ühiselt linnusmäe kui ka linna, mida sõjakordadel mõlemad ühiselt kaitsesid; mitte nii kui näiteks Tallinnas, kus linnuse-piirkonda ümbritses oma erimüüristik. Müür jälgis täpselt linnusmäe kallakuid ja mäeharude mõlemapoolsed pikendused linnamüürina kuni jõeni andsid madalikus asuvale linnale - loomulikult mitte korrapärase - poolringi kuju, mille diameetrit kujutas kolmas, piki jõge asuv linnamüür. Linnaplaan arvestas peale selle täpsaimalt ühendusenõudeid linnuse-piirkonnaga läbikäimises. Jõe ja Toomimäe vahelise ühenduse nõudeid rahuldasid mõlemad liikumis-peasooned: põhjas - Lai uulits, Vene väravast Toomini, vähema liikumise tee; teises otsas - turg ning sellega teravkäänaku läbi ühinev Lossi uulits. Turu asetumine linna keskusest (nagu see üldse tarvitatav oli keskaegseis linnaasulais) niivõrd eemale linna äärde ning tema pikergune kuju on seletatav ühelt poolt Lossi asendi arvestamisega - Lossi uulits oli ainukeseks teeks, mis enam-vähem soodsalt võimaldas ühendust suuremate teedega, kuna Lai uulits oli palju järsem; nii siis oli turg siit hõlpsamini saavutatav. Teiseks seletub see püüdega teha turg väljastpoolt suunduvailt ühendusteilt võimalikult kättesaadavaks ning asetada ta võimalikult jõe ligidusse: Riia värav ehk nn “Drenspforte” viis Riia teele ühes selle Pihkva haruteega, kuna Karjavärav juhtis jõe kitsaimale kohale ehitatud silla kaudu Narva ja Tallinna teele. Sellevastu oli Vene ja Jakobi väraval vaid alama järgu tähtsus: tähtsaimad ja elavaimad ühendusteed juhtisid õieti otseteed turule. Ühendus nende kahe liikumis-peasoone - Turu ja Laia uulitsa - vahel teostus kolme, neid täisnurgi läbilõikava uulitsajoone varal, mis olid ehitatud idakoloniaalskeemi järele ja suundusid piki jõge: 1) Rüütli uulits, 2) Jaani (Kaupmeeste ja Andrease) uulits, 3) Jakobi (ja Maarja) uulits. Väikesed kõrvalekaldumused sirgjoonelisest sihist on ülikergesti seletatavad erakordselt ebasoodsa, soise pinnaga, mis ehitamisel vajalikuks tegi rohkeulatuslikud alusehitised. Teised väikesed uulitsad kohastusid nii hästi kui võimalik sellele skeemile.\nNäib võimatuna mõtelda selliselt väljamõeldud plaani juures järk-järgulise kasvamise peale, nagu seda oletab Neumann. Pealegi peaksime, mööndes müüri olemasolu piki praegust Munga uulitsat, oletama, et oli mingi palju suurem, kui mitte isegi täieliselt linnuse-piirkonda ümbritsev ringmüür, mida linna laienemisel kindlasti mitte poleks maha jäetud. Kogu asend ja ehitus kõneleb tingimata ühtlase tekkimise poolt, mida võime paigutada venelaste 1262.a. rüüsteretkele järgnevasse aega.\nPiiskopi linnus asus umbes praeguse tähetorni kohal, kolmele poole järsult langeva kiltmaa kagupoolses osas. Ta oli eraldatud eeslinnusest (mis küündis ligikaudu praeguse Naistekliinikumini) kiltmaa läbilõike-kraaviga (asus umbes tol kohal, kus tänapäev leidub Baeri mälestisele viiv puiestee; kraav on üsna hilisel ajal kinni aetud), mille väliskülg oli kindlustatud tugeva kivimüüriga; viimases leidus üks ainus väike värav, kuna kraavi üle oli ehitatud kivist sild. See sild oli ainsaks juurdepääsuks linnusele ning ühendusteeks eeslinnusega. Linna poole kaitses linnust müüristikringi ehitatud “Piiskopitorn”. Umbes eeslinnuse müüritiku keskel asus suur torn “Valge torn” ehk “Valge ringtorn” ning läänest kaitses eeslinnust “Nurgatorn”. Pea-sissekäik kogu linnuse-piirkonda asus linnapoolsel eeslinnuse sisemisel küljel, Lossi uulitsalt, umbes vastu “Wissen Rondel” (Valge ringtorn). Üksikasjalised teated linnusest pole meie ajani säilinud, välja arvatud juhuslikult mainitavad relvadesaal ja lossikirik. Mäe muul kiltmaa-osal asusid Püha Peeter-Pauli peakirik. (Nimede edasiandmine on ebakindel.) Nähtavasti pidi traditsioon juba Rootsi ajal elanikkude koosseisus aset leidnud rohkearvuliste muudatuste tagajärjel olema sedavõrd puudulik, et 1683. a. plaanil on, peale terve rea silmanähtavate eksituste, 6 torni märgitud kui “tornid, mida keegi ei tea õieti nimetada nimepidi”. Vanemal plaanil on neil veel oma nimed. Me jälgime nomenklatuuris vanimat kaarti (1636.a.), arvestades ürgkirjust võimalduvaid täiendeid.) ning edasi toomhärrade majad ja omandid. Toomimägi oli veel kuni XVII sajandini ehistatud. Väravad ja tornid asetusid järgmiselt:\nToomivärav, linnuse “Nurgatorni” kõrval, üks suuremaist väravaist müüristikus, suundus Otepää teele (umbes praegused Vallikraavi ja Pepleri uulits).\nKiek in die Kök.\nPikk Hermann (Toomemäel); mõlemad poolümmargused tornid.\nVene vangla (ka Moskva Rondel; 1683.a. Basiliwitzi torn), võimas ringtorn määratute ulatusmõõtudega. Siit pöördub müür idasse, suundudes\nKuraditorni, mis nelinurkne; siit teravnurkne pöörang põhja\nJakobi väravani ühes torniga ja kaugele väljaulatuva vanglaga; seda väravat nimetatakse juhuliselt ka Nunnaväravaks; siinjuures asus allikas, Jakobi kaev, mis suubus Piiskopitiiki. Väike osa müüri on siin veel säilinud.\n“Stuve torn” 1636.a. (1683.a. Risttornina märgitud). Silmanähtavalt seletatav Taretornina (Stubenturm); dr Otto on ta nimetanud “Tömptorniks”. Ta asus umbes vastu Jaani uuli, Laia uuli teisel poolel.\nPüssirohutorn - linnamüüristiku kirdenurgas (1683.a. plaanil nimetatud “Peinturm, nunmehr Pulverturm”). Ta maaga kaetud alusmüüri-jäänused on veel praegugi Botaanika-aias äratuntavad, nagu üldse kogu müüriosa Jakobi väravast kuni Püssirohutornini ilmestub aedades piki Laia uulitsa oma alusmüüride kõrgendustena, lastes end enam-vähem selgesti jälgida. Püssirohutorni juurest pöördub müür lõunasse piki jõge.\nVene värav torni ja vanglaga. Asus linna ühe tähtsama liikumissoone, Laia uulitsa lõpul. Siit siirdus tee üle silla Vene agulisse. Vene väravast kuni vene-õigeusuliste Maarja Taevaminemiskirikuni on linamüür veel tänapäevgi nähtav, 3-4 m kõrge, osalt isegi veel hästi säilinud.\nMungavärav, umbes Munga uulitsa lõpul; liikumises, nagu eelminegi, ilma mingi tähtsuseta.\nKarjavärav vanglaga (1683.a. - Saksa värav). Võimaldas praeguse Kivisilla kohal asunud puusilla kaudu ühendust ühe tähtsama maa-liikumissoonega, Tallinna ja Narva maanteega, samuti ka agulitega.\nSurvetorn (ka Pasatorn) - linna kagutipul.\nRiia värav, nelinurkse torni ja tugeva ringkujulise vanglaga. Nimetati ka “Drenspforte’ks”, sest et ta asus Andrease uuli lõpul. Üks tähtsamaist liikimisväravaist; juhtis välja Riia teele ja selle harudele.\nPoolümmarik torn, 1636.a. märgitud “Pika Hermannina”, 1683.a. - “kõrge tornina”.\nPole asendilt kindlaks määratav Renneri kroonikas mainitud torn “sunte Marx torne”, mille 1558.a. piiramise ajal meeskond põlema süüdanud. Võimalik, et see on Küütri värava kõrval asetsev nimetu torn.\nVäljastpoolt oli torn kuni Toomimäe jalani kaitstud veel ülirohkete veekraavidega. Neist suurima, piki põhjamüüri asetuva “Piiskopitiigi” jäljed on praegugi äratuntavad Botaanika-aias ja Kroonuiaia uulitsa alul algkooli tiigis. Kogu pindala oli madal ja soine, eriti just linna põhjaosas asumiseks vähe soodus ning kõlbmatu; tema tulustamiseks pidid enne teostatama õige suureulatuslikud torutamised ning mullatööd.\nKirikuist ja ühiskondlikest hoonetest on linnas kindlaks määratavad:\nPüha Maarja kirik - esimene ja suurim linna kogudusekirik, mis asunud praeguse ülikooli asemel, ulatudes Jakobi uulitsalt Jaani uulitsani; ehitatud enne 1300. a.\nPüha Jaani kirik - teine kogudusekirik, ehitatud samuti enne 1300. a.\nPüha Jakobi kirik - asus Jakobi värava juures; ehitatud tõenäoliselt ka juba XIII sajandi teisel poolel; hiljemini liidetud Katariina kirikuna tsistertslaste nunnakloostriga.\nPüha Vaimu kirik - Magasini (Pole säilinud praeguse Magasini uulitsa keskaegne nimetus. Analoogia põhjal Tallinna, Riia ja rea teiste linnadega tohiks olla tõenäoline, et Püha Vaimu haigla ja kirik andsid ka Tartus juuresasuvale uulitsale Püha Vaimu uulitsa nime.) ja Laia uulitsa nurgal, täpsalt praeguse võimla kohal; Püha Vaimu haigla hospidalkirik.\nFrantsisklaste klooster, külgnes oma kirikuga vastu Püha Vaimu haigla piiri; nimeandja pühak teadmata; asutatud peale 1466.a.\nDominiiklaste klooster ja Püha Maarja-Magdaleena kirik. Asutatud enne 1300.a., asus praeguse Uspenski kiriku (mis ongi ehitatud osalt vana kloostrikiriku alusmüürile) ja vene kirikule kuuluvate majade kohal ning krunt-alal.\nPüha Nikolai veneusuliste kirik, mis asus Rüütli ja Magasini uulitsa vahel, umbes vastu praegust Jaani kirikut. (Pole täpselt kindlaks määratav teatava venelaste “Jüri kiriku” asukoht, mida juhuliselt nimetatakse kroonikais, kuigi küll üsna selgusetult. Dr. R. Otto asetab ta põhjapoolse müüri juurde, umbes Vene värava ümbrusse Botaanika-aias. Senini pole leitud küllaldasi tõendeid sellele oletusele; ka dr Otto pole esitanud mingeid põhjendeid. Ometi väärib see oletus tähelepanu, sest et dr Otto, ühena paremaist Tartu tundjaist, poleks esitanud oletust ilma küllalt kaaluva põhjuseta. Plaanile on see kirik kantud tema andmeil.)\nRaekoda asus turul, peaaegu praeguse raekoja kohal, ainult pisut rohkem lõunas, toetudes Küüni uulitsast, turust ja Andrease uulitsast piiratud majaderühmale. Turu põhjaküljel leidusid veel kaks ühiskondlikku hoonet:\nLinna vaekoda, mis andis nimeks turu osale Rüütli uulitsast Andrease uulitsani “Vae uulits”.\nApteek - edasi allapoole jõe suunas. Turul asus veel\n“Kumpanei der swarten heupter” maja, andes nime Kompanii uulitsale.\nKaupmeestegildi maja asus Gilditare uulitsal, nüüdse Gildi uulitsa lõpul, praeguse Politseivalitsuse asemel. Praeguse Munga uulitsa ülemises osas asus\nKäsitöölistegildi maja, andes ka uulitsale nime “Väike-Gildi uulits”. Majade ja nende päraltolu kohta pole säilinud mingeid täpsamaid teateid.\nKui kaugele ulatusid keskajal agulid, pole enam täpsalt konstateeritav. Teispool jõge, piki Vene väravasse suunduvat teed ja jõesängi ning selle haru vahel leiduval saarel (mida veel praegugi meelde tuletab Holmi uulits nimetus) asus Vene agul. Siin elasid peamiselt venelased, sest siia oli ehitatud nendega kauplemiseks “Vene kaubahoov”. Harukorril nimetatakse agulit ka “Balbane’ks” (vahest ehk seletatav venekeelsest sõnast “bolvan”?). Kaugel linnast väljas, jõe teisel kaldal, asus leprosoorium, umbes vastu praegusi surnuaedu, Narva teest eemal, moodustades terve piirkonna omaette hulga hoonete, oma kalmistu ja oma kirikuga, mis oli pühendatud Pühale Jürile, kelle järele nimetati ka kogu pidalitõbiste-asutist.\nPiiskopiaja lõpust on säilinud jõe teisel kaldal nn “Läänemõisa” (Wetshof) ehk Praosti -ehk Meltsiveski; ülitõenäoliselt on see sama veski, mida tuletab meelde praegune nimi Meltsiveski-tiik.\nSama vähe teame ka aguleist jõe paremal kaldal. Siit läbi reisinud metropoliidi Isidori tunnistuse põhjal, kes kiidab linna suurust ja aiarikkust, tohime ainult oletada, et linna alla kuulus õige laiaulatuslik pindala.\nVahest oli levimine põhjasihis asumiseks siiski eriliselt ebasoodsa soise maapinna pärast ja tähtsamate liikumisteede puudusel piiratud. Säilinud on siin teated üksnes Püha Jakobi surnuaia kohta, mis asus praegusel Tähtvere uulitsal mäekallakul, pisut siinpool õllevabrikut, ja millel oli nähtavasti kindlasti oma kirikuke või kabel. Lõunapoolne agul oli suuremaulatuslik, sest et siit viis mööda elavaim liikumistee - Riia maantee. Tõsi küll, siin lõunas määrasid linna ja piiskopi kinnisvara-omandid ette laienemissuunad. Pisut allapoole praeguse Tähe ja Riia uulitsa lõikumispunkti asusid mõlemad suured - Püha Antoniuse ja Püha Anna - linna surnuaiad. Neist tähtsam - Püha Antoniuse kalmistu - allpool, umbes Riia ja Lille uulitsa vahel; Püha Anna surnuaed teispool Riia teed, pisut mäe poole, ulatudes üle praeguse Tähe uulitsa “praostipõllu” piirideni. Kummalgi surnuaial oli oma kirik; kaunis tähtis neist oli nimelt Püha Antoniuse kirik: tal oli kestvalt oma alaline õpetaja, kes sai nähtavasti sugugi mitte väikesi sissetulekuid.\nTeispool “Wittenholl’i” - valget õõnesteed, nagu seda tol ajal hüüti, praegust Vallikraavi - vastu lossi asuva küngastiku kiltmaa kuulus “praostipõllu” ehk “praostinurme” nime all kirikuvara tuluna igakordsele toomipraostile. Selle maa-ala täppis suurus pole enam kindlaksmääratav. Otsustades hilisemate kaartide järele omas ta suuruselt ligikaudu ulatust, mida võiks märkida käivana läbi praeguse Era uulitsa Vallikraavini ja siit edasi piki kallakut kuni Riia teeni. Mäekallaku jalalt levisid madalikus jõe poole aia-alad ja aguli hooned; jääb selgusetuks, kui kaugele lõunasihis. Nimetatakse ühte nähtavasti linna kivist veskit, müüri ligiduses vastu Survetorni. Läände ei laienenud agul sugugi: Toomimäge muust kiltmaast eraldav sügav org, meiepäevine Toomikraav ehk Toomiorg, oli tekkivate liikumisraskuste tagajärjel selle loomulik tõke.\nLinna langus aastail 1525-1625. Seesugusena näis Tartu keskaja lõpul. Nn. “pildirüüste” (1525.a.) tõi linna välisilmesse esimesed, esialgu igatahes tähtsuseta muutused. Dominiiklaste ja frantsisklaste kloostrid kuulutati suletuiks, nende kirikud muudetud vara-aidaks või lubja-ahjuks. Veneusuliste Nikolai kirikut rüüstasid pildirüüstajad ka õige tugevasti, nii et teda esialgu enam kasutada ei võidud, vaid ta nähtavasti alles Vene ajal hädapäraselt korda seati, et selle järele hävida.\nVenelastepoolse vallutamisega algasid Tartu kannatusajad, mis ei jätnud enam peaaegu midagi järele vanast Tartu välisilmest. Peale venelaste lahkumist oli linna müüristik küll veel püsti, kuid ligi terve kolmandik majast oli rüüstatud. Püha Vaimu haigla hooneist oli ainult veel kirik järel, kuid ümber ehitatud toidumoona-magasiaidaks, mis andis nime praegusele Magasini uulitsale. Frantsisklaste kloostri, lubjaahju, ase oli lage; dominiiklaste kloostrist seisis üksnes veel kirik. Toomkirik varises järjest rohkem kokku, kuni 1624.a. tulikahju ta lõplikult varemeiks muutis. Aguleid polnud enam olemas: nad olid siis, kui Ivo Schekenberg Tartule kallale tungis, tuleroaks muudetud. Kirikuid surnuaedadel enam ei nimetata, nad hävitati küll vist Vene ajal. “Praostipõld”, mis esialgselt nähtavasti Vene kiriku kasutada anti, siirdus hiljemini kaupmees Wilhelm Pöpleri omaduseks, keda veel tänapäeval Pepleri uulitsa nimi meelda tuletab.\nPoola ajal jätkus linna langemine ebasoodsate aegade ja olude tagajärjel; 1601.a. põles maha vana raekoda. Agulid, mis järk-järgult arenesid, samuti ka uuesti kordaseatud “Vene kaubahoov” tuli korduvate linna piiramiste ajal maha põletada ja lammutada, eriti just 1625.a. piiramisel. Selle piiramise ajal tuli Saksa väraval ja Survetornil kõige rohkem kannatada vaenlase kahuritule all, nii et Survetorn tuli lammutada. Vanimal rootsi kaardil on tema asemel märgitud “uue Rondeli” nimeline bastion.\nLinna välisilme Rootsi ajal. Veelgi silmapaistvamad muutused leidsid aset linna üldpildis Rootsi ajal. Linn kindlustati uuesti, ringi ümber linnamüüri kuhjati üles bastionid ja vallid. Toomemäe kallakuile, mida seks otstarbeks tuli muuta, anti kaunis suureulatuslikkude muldmikkudega sootu uus kuju, nii välja- kui ka sissepoole; linnapoolsel küljel kujundati tähekujulised, plaanipärased tollekordsele kindlussüsteemile igati iseloomulikud väljaulatised, missuguse ilme - üksikute muutustega muidugi - on Toomemägi säilitanud tänini. Olid olemas järgmised bastionid:\nKarl IX - Vallikraavi lõpul, vastu Jaani uulitsat.\nKarl Gustav - millel asub tänapäeval Anatoomikum\nGustav Adolf - praeguse Haavakliiniku asemel.\nKarl XI - Toomikraavi lõpul, vastu Katoliku uuli.\n“Gustavus Primus” - linna põhjapoolel, põiki läbi Piiskopitiiki; näib küll et selle ehitamisega pole kavatsusist kaugemale jõutud. - Botaanikaaias on veel märgatavad ühe bastioni - “Ulrica Eleonora” - jäljed. Samuti on jäänud vist ka ainult kavatsuseks vastu jõge Mungavärava ette plaanitsetud bastion “Kristina”.\n“Hedvig Eleonora” on laiendatud ja välja ehitatud Survetorni asemele püstitatud “uuest Rondelist”. Bastionide kindlustamiseks ning kaitseks ehitatud eelkindlustused ja vallid on veel tänapäevalgi jälgitavad Veski uulitsa ja Vallikraavi vahelistes aedades liiva-augu sihis vastu Füsioloogia-instituuti.\nLinna sisemuses olid teostunud ka veel kaugemad muutused. Kokkuvarisenud Nikolai kirik lammutati ja tehti maatasa. Esialgses Jakobi, hilisemas tsistertslaste nunnakloostri Katariina kirikus, mida Poola ajal kasutati jesuiitide kooliruumeks, olid katus ja võlvid sisse langenud. Ka see tehti maatasa, kusjuures viimane kukkuv tugisammas surmas ühe müürseppmeistri. Varemeis olev dominiiklaste kirik pidi (1673.a.) uuesti korda seatama eestikeelsete jumalateenistuste jaoks. Kuid ebasoodsad ajad ei võimaldanud selle kavatsuse teostamist. Kui siis Põhjasõda algas, pidi kloostri alusmüüridele püstitatama kindlustusmaterjali-ait, ja viilud ning müürid kisti maha. Nii siis olid Tartu kirikuist ainult veel kaks jumalateenistuseks tarvitatavad, kuna kõik teised, kaasa arvatud ka ladu-ait ja varemeid olev Toomkirik, olid isegi maapinnalt kadunud. Raekoda ehitati uuesti 1698.a.\nMuidugi ei suutnud viletsad ajad tuua linna sisemisse ellu mingisugust paranemist. Terve rida ehituskrunte, mis esimesel Vene ajal lagedaks tehti, jäigi tühjaks; samuti oli ka suur osa Toomimäe krunte jäänud ehistamata ning omaniketa. Siis aga järgnes 1667.a. veel katastroof, mis mitmeski suhtes huvitav, kuid senini kahjuks suurema tähelepanuta on jäetud. 22.V.1667.a. pääses lahti tuli, mis hävitas üle 50 parema maja linnas, peaaegu kolmandiku üldarvust; selle põhjal võime endile luua kujutelma, kuivõrd linna sisemine elu oli läinud tagurpidi. Sellel tulehävitusel oli aga veel teine huvitav tagajärg: maavalitsus tegi kõige kindlakujulisema ettepaneku, korraldada uulitsastik uue kava järele. Ürgaegse linnaplaani aluseks pandud skeem pidi teostatama äärmise järjekindlusega. Lossi uuli pidi jätkatama sirgjoones läbi eesasuva majadekogumi linnamüürini; Rüütli uulits pidi saama sirge, ligikaudu praeguse kuju. Kui suurejoonelisena ka ei esine kõnesolev projekt esimesel pilgul, siiski võis ta teostamine vaevalt mingit tegelikku kasu tuua. Poleks saavutatud olulisi hõlbustusi ei liikumise ega kaitse suhtes, sest et kavatsetud uulitsad mitte linnaväravate suunas poleks läinud ja Toomimägi oma kindlustuseloomult kuidagi ei suutnud omada linna suhtes tsitadelli tähtsust. Raad palus asevalitsejat sellest projektist loobuda, sest et selle teostamine, arvestades toitlusasjanduse ülihalba seisukorda, kodanikkonna, eriti tulehädaliste, äärmist kehvust ja üldse haletsemisväärset ning viletsat linna seisukorda, tooks enesega kaasa elanikkonna täielise majandusliku kokkuvarisemise. Peale selle juhiti tähelepanu ka puht-tehnilist laadi raskustele. Linn olevat “kõikuvapinnalisele ja vesisele kohale rajatud ning sellepärast asetuvad vanad majad maasse taotud tammepostidele ja nendele paigutatud tugevaist jämedaist tammepakkudest tehtud alustugedele, keldrid ja uulitsad aga on, et nad kuivad oleksid, varustatud sügaval maa all rennidega, torudega ja uulitsakaevudega” Sellepärast olevat uulitsastiku muutmine ja alusmüüride mahajätmine erakordselt raske uuesti panna tulevate torude ja kaevseadiste tõttu. Pealegi puuduvat alusmüüri toeks tarvilised tammepalgid ja kaevseadiste tõttu. Pealegi puuduvat alusmüüri toeks tarvilised tammepalgid kui ka ehitusmaterjal ja tööjõud.\nSellest hoolimata algas komandant nobedasti põlenud majade müürijäänuste mahakiskumist, vaatamata kõigile kodanikkonna protestele, kes pöördus otseteed kuninga poole. Selle ettevõtte tulemuste kohta pole säilinud teateid; siiski näitab vanade plaanide kõrvutamine hilisematega, et see kavatsus on jäänud paberile.\nAgulid, mis pikapeale olid uuesti tekkinud, pidid piirduma, kogu linna seisukorrale vastavalt, väikese levimisulatusega. Neist tähelepandavaim siirdus kitsa vööna jõe vastaskaldal umbes praeguselt Vene uulitsalt kuni Holmini, alguses veel nime all “Vene kaubahoov”, hiljemini aga lihtsalt agul. Lõunas tekkis jälle jõe ja mäekallaku vahelisel madalikul aedsula, mis ulatus umbes praeguse Soola uulitsani. Põhjas polnud aedadel mingit tähtsust. Leprosoorium näib Poola aja lõpul või Rootsi aja alul tegevuse lõpetanud olevat. 1696.a. kavatseti vana loss täieliselt korda seada, ei jõutud aga kavatsuse teostamiseni.\nSiis viis Põhjasõda Tartu hukkumisele; peale kodanikkonna väljasaatmist 1708.a. hävitati linna plaanikindlalt. Müürid, loss ja kirikud lasti õhku, majadele pisteti tuli otsa, nii et nad seisid mitu päeva, leekides, kuni kõik muutus tuhaks. Kui väljasaadetud elanikkond 1714.a. tagasi tohtis tulla, leidis ta eest lootusetu varemetevälja.\nMuutused linna välisilmes Vene ajal. Kui 1714.a. kodanikele luba anti tagasitulekuks Venemaalt, hakkas Tartu äärmiselt pikaldaselt ja kehvalt varemeist uuesti üles kerkima. Vastavalt tagasitulijate piiratud arvule ja nende täielisele vaesusele ei võinud loomulikult juttugi olla ülesehitamisest sõna tõsises mõttes. Aastate kestel peeti jumalateenistusi küünis, enne kui jõuti Jaani kiriku hädatarvilise remondini, kuigi ka see pidi leppima esialgu õlgkatusega; alles 40-ndate aastate alul jõuti tornikupli valmissaamisega kiriku ajutise kordaseadmisega lõpule. (Täiesti kordaseadmisest ei või ka nüüd veel juttu olla, püsib ju ajutine puulagi vana võlvistiku nõrk asendaja, veel nüüdki.) Maarja kirik jäigi purustatuks ning varises järjest rohkem kokku. Katse uuesti korda seada raekoja müürijäänuseid ebaõnnestus, raekoda langes sisse ning hädasunnil paigutati sina mõned vanglakambrid; rae koosolekuid peeti eramajades. Praegusele puuturule ehitati veel Peetri ajal väike puukirik veneusulisile, mida aga nähtavasti ei tarvitatud (Üks kaasaegne teade suure tulekahju üle nimetab Taevaminemise kiriku kõrval veel 2 mittetarvitatavat kirikut, kuid teise asukohta ei saa kindlaks teha). 1753.a. tehti algust Maarja Taevaminemise kiriku ehitamisega (samuti puust) muistse dominiiklaste kloostri asukohal. Vilja-magasiait, end. Püha Vaimu kirik, võeti uuesti tarvitusele. Loomulikult oli linna välispilt täieliselt muutunud. Endiste kivihoonete asemele tekkisid viletsad väikesed puumajakesed, mis aga loomulikult levivad vastavalt suurele maa-alale. Ainult vähem osa hooneid ehitati kivist, nii et 1775.aastaks leidus umbes 30 kivielamut enam kui 500 puuelamu kõrval, kuna elanikkude arv ainult 3000-ni ulatus. Kesklinnas muistsete linnamüüride jäänuseist piiratud päris-vanalinnas, tuginesid vanade elamute varemeile tekkinud uued ehitised vanale uulitsastikule. Teispoole jõge ulatus eeslinn, ühendatud endise Saksa värava juures asuva uuesti kordaseatud puusilla kaudu kesklinnaga, umbes Meltsiveski-tiigi - Põikuulitsa jooneni, loomulikult olenemata palju kaugemale ulatuvast linna jurisdiktsioonipiirist. Riia agulis ulatusid elamud orumadalikus umbes üle praeguse Lille uulitsa ja aina pikkamisi laiudes üles nõlva mööda Pöpleri maani; vähemalt esialgu kasutasid eestlased ja venelased veel mõlemaid vanu (Antoniuse ja Anna) surnuaedu. Tähtvere poolel edenes laienemine aeglaselt, mis oli tingitud madalast soisest maapinnast; siia olid ehitatud üksikud vähesed elamud. Toomemäele ei ehitatud enam. Kui Tartu 60-ndail aastail pidi muudetama jällegi kindluseks, tehti piiskopilossi viimased jäänused maatasa ning kasutati ära kindlustuse otstarbeiks; aja kestel 1763. - 1767. a. omandas Toomemägi rootsiaegsete bastionide laiendamise ning väljaehitamise tagajärjel tänini säilinud ilme. Tol korral ehitatud kasarm on ulualuseks praegusele Sisehaigustekliinikule. Muistne linnamüür, säilinud väheseis osis, uueaegseiks kindlustuse otstarbeiks loomulikult täiesti väärtusetu, hävis täiesti (välja arvatud üks osa Lihapoe ja teine osa Laial uulitsal), kusjuures lubatud oli kodanikel, kellede majad hävisid 1763. a. tulikahju läbi, tarvitada müürikive uuteks ehitusiks. Tiigid piki endist linnamüüri täideti.\nKuigi 1755. ja 1763. a tuleõnnetused olid teinud Riia agulile tunduvat kahju, paranesid need haavad siiski õige pea. Siis aga pääses 25.VI.1775. a. tuli jällegi lahti, omandades etteaimamatu ulatuse. Tuli algas Jaani kiriku lähedasest majast (kirik päästeti, kuigi aknad juba põlesid) ning lagunes soodsa tuule tõttu kiiresti laiali üle kogu lõunas asuva linnaosa, viskus sildade kaudu üle ka teisele jõekaldale, kus samuti suurem osa eeslinna hävis. Tuleroaks langes 290 elamut - suurem osa linnast, seal hulgas ka enamik ühiskondlikest hooneist kui ka vene kirikud.\nSee tulikahju mõjus osalt kaasa täielisele linna ümberkujunemisele ning pani aluse tänapäevasele linna välisilmele. Ülesehitamine võimaldus valitsuse toetuse abil ülemalt poolt kinnitatud uue plaani järele. Kesklinnas tugines uus uulitsastik pieteetlikult senisele, laiendades ja õgvendades vaid ettevaatlikult uulitsaid (eeskätt Rüütli uulits); Riia ja Peterburi agulis sai mõõduandvaks uulitsastik sel kujul, nagu see püsib tänini. Sealjuures leidis Peterburi agulis üsna oluline muutus aset: 1784.a. kuni 1785.a. ehitati valmis keisrinna Katariina kingitud Kivisild; sellega sama-aegselt aeti, peale ühe väikese osa, kinni ühenduse hõlbustamiseks eeslinnaga saart ümbritsev Emajõe-haru, mille tagajärjel senised kaks “väikest” sidesilda ära jäid. Hiljemini täideti veel ka pisut kaugemal asuv kitsa kanal ning sellega siis omandas III linnajao maa-ala esmakordselt oma tänapäevase ilme. Muistset saart tuletab meelde ainult veel Holmi nimetus.\nMatmine nii linnas kui ka Jaani kirikus keelati ning määrati matmispaikadeks veel praegugi linnapiiril asuvad surnuaiad. 1782.a. tehti algust praeguse Maarja Taevaminemise kiriku kivihoone ehitamisega. 1782.-1789.a. järgnes praeguse raekoja ehitamine, peaaegu vana raekoja kohale. XIX sajandi esimesil aastail kisti siis ka maha Maarja kiriku viimased jäänused. Vana magasiait elas puutumatule ka tulikahju üle, kuni ta 1890.a. ära müüdi ja praegusele võimlale aset pidi andma. Sellega siis kadus maapinnalt viimane hiilgava mineviku tunnus, kui mitte kaasa arvata Jaani kirikut ja Toomi varemeid. Oma-aegse Riia värava ette istutati pargitaoline puiestee - promenaad, mis aga õige pea pidi taganema läbikäimistõusu ees, mis linnas aset leidis ülikooli uuesti käimapanemise tagajärjel ning ruumi pidi tegema kaubahoovile. Üks osa neist park-istandusist on praegu Barcklay platsi all, kuna aga muidu veel vaid Promenaadi uulitsa nimetus nende olemasolu meelde tuletab.\nEdaspidist kiiret tõusu, mis oli Tartule osaks XIX sajandil, võime iseloomustada vaid olulisemais nähtusis. Kui juba pinnaehituslikud tingimused ette määrasid linna laienemise lõuna- ja läänesuunas, kiirustas seda veelgi raudtee ehitamine. 1842.a. õnnistati sisse Maarja kirik, mis oli ehitatud väljapoole pärislinna piirkonda. Linna ehitised jõudsid peagi raudteeni, mis 1875.a. ehitati väljapoole linna. Põhja- ja idasuunas läks arenemine loomusunniliselt aeglaselt ning ulatus vaevalt üle praeguse linnapiiri. Loomaarsti-instituudi ja Peetri kiriku ehitamine on siin silmapaistvamaid sündmusi. Möödunud sajandi 90-date aastate keskel laienemine Tähtvere ja Karlova mõisa mail viis sootu uute eeslinnade tekkimisele, mis 1917.a. ühendati linnaga; ja ehitustegevuse üleviskumine ka teispoole raudteeliini (Veeriku alevisse) lubas eeldada linna edaspidises arenemises uute mõisa maa-alade juurdeliitmist linnale (Tamme 1923.a.) ning arenemise reguleerimist suurejooneliselt kavatsetud.\nViimati muutis 2002-10-12 18:35:12 : Lilian Lukka


Nutz - Bonuspart\nNutz on 2021 aastal litsentseeritud online kasiino, mida haldab Optiwin OÜ. Online kasiino pakub oma klientidele võimalust mängida nii slotikaid kui ka võtta osa põnevatest live kasiino mängudest. Nutz kasiinos on esindatud populaarseimad mängutootjaid ning mänguvalik on piisavalt lai, et sobiva leiab kindlasti igaüks.\nNutz on Eesti kasiino ning omab Maksu ja Tolliameti litsentse, mis annab õiguse pakkuda hasartmänge eestlastele. Nutz puhul ei ole tegemist küll Pay N Play kasiinoga, kuid registreerimise ning väljamaksete protsess on üpriski kiire, lihtne ja arusaadav.\nNutz meelitab uusi kliente suurepärase tervitusboonusega, lisaks pakutakse ka jooksvaid boonuseid, mis ei jäta kedagi külmaks.\nNutz kasiinos on võimalik mängida nii arvuti kui ka telefoni/tahvli vahendusel. Sait on üles ehitatud nii, et mugav on seda teha mõlema variandi puhul. Saidi ülesehitus on lihtne ja selge ja ilma igasuguste segavate tulede ja viledega. Lehe külastajad saavad keskenduda vaid mängimisel ja muidugi ka võitmisele.\nTervituspakkumine ning muud boonused\nNutz jagab tervituspakkumisena esmasel registreerimisel 200% boonust + 50 tasuta spinni. Selleks, et pakkumine lunastada on sul vajalik teha esmane sissemakse, mis on vähemalt kümme eurot. Maksimaalne boonus on 100€. Näiteks kui sa teed kümne euro suuruse sissemakse, siis saad mängudeks 30 eurot + lisaks ka järgmisel päeval 50 tasuta spinni.\nTähele tasub panna ka boonuse tingimusi, nimelt kehtib nii boonusele kui ka sissemaksele 25x läbimängunõue. Läbimängunõue peetakse esmalt kinni sinu sissemaksest ning seisu saab mugavalt jälgida oma kontolt. Boonusele on lisatud ka ajaline nõue, selleks on 14 päeva, ehk sul on aega kaks nädalat kasutada boonust ning see läbi mängida.\nMaksimaalne panus on samuti kasiino poolt määratud, selleks on viis eurot. Boonust on võimalik läbi mängida vaid slotimängudes, live- kasiino mängud ei lähe siin arvesse. Samuti on seotud mänguvalikule piirang, boonusega ei ole lubatud mängida slotimängu Book of 99. Boonust on võimalik igal hetkel tühistada.\nLisaks boonusele jagatakse ka 50 tasuta spinni ning ka nendele on määratud teatud tingimused. Selleks, et järgmisel päeval saada spinne, pead nii boonuse kui ka sissemakse vähemalt ühe korra läbi mängima. Juhul kui see on tehtud, siis kantakse spinnid su kontole üle hiljemalt järgmisel tööpäeval. Tasuta spinnid kehtivad 7 päeva ning iga spinni väärtus on 0,20€. Spinne on võimalik kasutada järgnevates mängudes: Nitropolis, Chaos Crew, San Quentin, East Coast vs West Coast, Money Train 2.\nNutz kasiinod on üle 3000 erineva mängu. Lehel on lihtne orienteeruda, sest eristatud on nii kasiino kui ka live-kasiino osa. Kasiinos on võimalik mängida erinevatel slotikatel, lihtsuse mõttes on need eri kategooriatesse jagatud tuginedes mängu liigile näiteks megaways mängud ning jackpoti mängud. Samuti on esitatud populaarsed mängud, uued mängud ning mängud, mis on saadaval vaid Nutz internetikasiinos. Lisaks on eraldi võimalus näha hiljuti mängitud mänge ning vajadusel kasutada otsingut.\nNutz kasiinos on esindatud slotimängude klassikud sealhulgas Bonanza, Money Train 2, Book of Dead, True Grit Redemption, Piggy Riches, Mega Moolah ja paljud teised. Lisaks on võimalus enne omarahaga riskimist katsetada ka mängude demoversioone. Mängutootjatest on esindatud populaarseimad aga samuti ka mõned väiksemad tootjat. Seega leidub mänge igale maitsele. Lihtsalt leiab mänge järgmistelt tootjatelt: Big Time Gaming, Red Tiger, Pragmatic, Play’n Go, Relax ja paljud teised.\nNutz live kasiinos on olemas nii blackjack, rulett, baccarat, pokker ning samuti ka game show tüüpi mängud ja erinevad muud panustamismängud. Erinevaid laudu on mitmeid ning valikut klientidel on piisavalt. Live-kasiino osas on valdavalt esindatud Evolution Gaming mängud. Lisaks leidub Nutz kasiinos ka videopokker, kes ei soovi live kasiino lauas veel mängida, saab oskusi lihvida seal.\nNutz kasiinos on saadaval lai valik kiireid ja mugavaid sissemaksemeetodeid. Klientidel on võimalus kasutada sissemaksemeetodina pangamakset – esindatud on järgnevad pangad: Swedbanki, SEB, Paysera, Luminori, Coopi, LHV. Pangamakse puhul on määratud minimaalseks sissemakse summaks viis eurot ning maksimaalseks sissemakse summaks 5000 eurot. Lisaks pangamaksetele on klientidel võimalik kasutada ka e-rahakoti makseid, võimalik on kasutada nii Netelleri kui ka Skrilli. E-rahakoti puhul on minimaalseks sissemakseks kümme eurot ning maksimaalseks sissemakseks 5000 eurot. Kasiinos on võimalik kasutada ka krediitkaarte, lubatud on nii Visa kui ka MasterCard. Krediitkaardi puhul on minimaalseks summaks viis eurot ning maksimaalseks sissemakseks 5000 eurot.\nVäljamaksed on samuti kiiremad kui traditsioonilistes kasiinodes, kuid muidugi mitte nii kiired kui Pay N Play kasiinode puhul. Väljamakseid kinnitatakse kord tunnis, ajavahemikul 09.00-24.00. Isegi kui maksetaotlusi kontrollitakse ning kinnitatakse kiirelt võib väljamakse aeg sõltub kasutatud maksemeetodist. Näiteks pangaülekande puhul võib makse peale kinnitamist jõuda sinu kontole 1-3 tööpäeva jooksul. Pangaülekannete puhul on väljamakse limiidiks määratud minimaalselt kümme eurot ning maksimaalselt 50000 eurot. E-rahakoti puhul laekub makse kohe peale makse kinnitamist sinu e-rahakotti ja väljamakse limiitideks on minimaalselt 20 eurot ning maksimaalselt 5000 eurot. Ning sarnaselt pangaülekandega võtab ka krediitkaartide puhul makse laekumine ligikaudu 1-3 tööpäeva ja limiitideks on pandud minimaalseks kümme eurot ja maksimaalselt 5000 eurot.\nKõik detailid nii sissemaksete kui ka väljamaksete kohta on kenasti kasiino saidil välja toodud, ning soe soovitus pardi poolt on hoida end nendega kursis.\nNutz kasiino pakub saidil KKK rubriiki, kust on leitavad vastused enamikele küsimustele, mis võivad tekkida. Juhul kui vastuseid sealt ei leita, siis on võimalik kontakteeruda internetikasiinoga nii telefoni, e-maili kui ka live chati vahendusel.\nTelefoni teel ühenduse võtmiseks, kasuta numbrit +372 6026775 ning e-maili teel ühenduse võtmiseks kasuta support@nutz.ee. Live chat on ilmselt kiireim viis oma mure lahendamiseks ning suur pluss on eestikeelne klienditugi.\nOleme saiti ise testinud ning jäime tulemusega väga rahule. Kasiino üleüldine väljanägemine on pigem rahulik ja malbe võrreldes mõne teise online kasiinoga, kuid kõik vajalik on olemas ning kergesti leitav. Mänguvalik on tõesti võimas ning esindatud on nii slotikad kui live kasiino osa. Samuti on Nutz kasiinos toetatud nii arvutis kui ka tahvlis või telefonis mängimine.\nTervitusboonus on tõesti magus ning puudu ei jää ka jooksvatest boonustest, mida pakutakse nii slotikatele tasuta spinnide näol kui ka live kasiinosse. Suurimaks plussiks on kiired rahatehingud ning konto registreerimise protsess.\nPart kiidab Nutz kasiino sobivaks ning soovitab kõigil meie saidi külastajatel haarata suurepärane tervituspakkumine ja anda õnnele võimalus!


Vabaühenduste teenuste ja toodete arendamise taotlusvooru tähtaeg 1. juunil\nTaotlusvoor on mõeldud vabaühenduste projektidele, mis keskenduvad teenuste osutamise ja/või toodete pakkumise võimekuse tõstmisele, panustades selle kaudu mõne ühiskondliku/kogukondliku probleemi lahendamisse.\nToetust võib saada nii uute ideede rakendamiseks kui ka juba hetkel toimivate teenuste/toodete edasiarenduseks ja/või tootmisvõimekuse tõstmiseks, samuti laienemiseks nii geograafiliselt kui sihtrühma mõttes.\nKuna taotlemine eeldab põhjalikku eeltööd, sh konkurentsianalüüsi, turundusplaani ja sihtrühma kirjelduse läbimõtlemist, ei tohiks jätta taotlusdokumentide täitmist ja eeltöö tegemist viimastele päevadele.\nToetuse piirsumma on 20 000 eurot ning projekti saab ellu viia alates 1. septembrist 2016 kuni 31. detsembrini 2017.\nTaotlemise tähtaeg on 1. juuni 2016 kell 15.00.\nTäpsema info taotlemise ja vooru tingimuste kohta leiad SIIT.\nLisainfo: Katriin Pannal, tel 656 0469, katriin.pannal@kysk.ee