Sanktsioonide mõju ei ole kaubavahetuses Venemaaga veel oluliselt märgata | Statistikaamet\nPostitatud 19. mai 2022 11:12 , analüütik Jane Leppmets\nStatistikaameti andmetel vähenes 2022. aasta esimeses kvartalis mullu sama perioodiga võrreldes import Valgevenest ja eksport Venemaale, kuid suurenes nii import Venemaalt, eksport Valgevenesse kui ühtlasi kogu kaubavahetus Ukrainaga. Trende kaubavahetuses nende kolme riigiga selgitab statistikaameti analüütik Jane Leppmets.\nAastate jooksul on kaubavahetust Ukraina, Valgevene ja Venemaaga mõjutanud erinevad maailmasündmused. Mõjuteguriteks on muuhulgas olnud näiteks Pronksiöö sündmused (2007), majanduskriis (2008-2010), Lukašenka režiimiga seoses sanktsioonide kehtestamine Valgevenele (2012), Krimmi annekteerimine Venemaa poolt ja sellega seonduvalt kehtestatud sanktsioonid (2014) ning käesoleval aastal alanud Ukraina sõda. Lisaks võib välja tuua Gruusia sõja (2008), mis võis samuti kaubavahetust mõjutada, kuigi tol korral Venemaale otseseid sanktsioone ei kehtestatud.\nVahepealsete tõusude ja languste järel jõudis import nii Venemaalt kui Valgevenest 2021. aasta kolmandaks kvartaliks kõrgemale kui eales varem. Käesoleva aasta esimese kvartali andmete põhjal saab öelda, et kuigi eksport Venemaale ja import Valgevenest on vähenenud, siis suurenenud on nii import Venemaalt ja eksport Valgevenesse kui kogu kaubavahetus Ukrainaga. Käesoleva aasta I kvartali Eesti kogueksport oli 5,1 ja koguimport 5,7 miljardit eurot.\nEesti eksport ja import Ukraina, Valgevene ning Venemaaga\nPartnerriikide positsioonide muutusi vaadates võrdleme omavahel 2021. ja 2022. aasta märtsikuud, mitte kogu esimest kvartalit, et näitlikustada, kuidas hetkeolukord Ukrainas on mõjutanud erinevate riikide osatähtsust meie impordi- ja ekspordipartnerite seas.\nVaadates Eesti importi ja eksporti selle aasta märtsis on partnerriikidest suurim osakaal Soomel. Juba eelnevalt mainitud kolmest riigist on Eesti koguekspordis suurim osakaal Venemaal. Nii Venemaa, Valgevene kui Ukraina osatähtsus on 2022. ja 2021. aasta märtsikuu võrdluses vähenenud, neist enim vähenes Venemaa osatähtsus. Importi vaadates on samuti kolme riigi lõikes suurim Venemaa osatähtsus ning see on aastaga kasvanud 1,93% võrra. Kahanenud on nii Ukraina kui Valgevene osatähtsus Eesti koguimpordis.\nPartnerriikide osatähtsus Eesti koguekspordis\nPartnerriikide osatähtsus Eesti koguimpordis\nVenemaa oli 2022. aasta märtsikuu seisuga Eesti jaoks üheksas ekspordi- (2021. märtsis oli seitsmes) ja neljas impordipartner (2021. märtsis oli viies). Kahe aasta esimest kvartalit võrreldes on ekspordimahud vähenenud 3%, kuid impordimahud kasvasid koguni 63%.\n2022. aasta esimese kvartali peamised ekspordiartiklid Venemaale olid mehaanilised masinad ja seadmed ning nende osad, integraallülitused ning tihendussegud. Enim kasvas keemiatööstuse toodete, mineraalsete toodete (sh põletatud molübdeenimaakide ja -kontsentraatide) ning taimsete toodete eksport. Langes masinate ja mehaaniliste seadmete, transpordivahendite ning optika-, mõõte- ja täppisinstrumentide eksport.\nVenemaalt imporditi peamiselt erinevaid kütteõlisid, mootorikütust autodele, puitu ning maagaasi. Enim tõusis mineraalsete toodete, keemiatööstuse toodete ning puit ja puittoodete import. Langes transpordivahendite, valmistoidukaupade ja jookide ning vääriskivide ja -metallide import Venemaalt.\nSuurimad muutujad Eesti ekspordis ja impordis Venemaaga jaotiste lõikes, märts 2021 VS märts 2022\nEksport (muutus, mln eur)\nImport (muutus, mln eur)\nKeemiatööstuse tooted + 6,4 Mineraalsed tooted + 113,4\nMineraalsed tooted + 3,2 Keemiatööstuse tooted + 64,2\nTaimsed tooted + 1,8 Puit ja puittooted + 30,8\nMasinad ja mehaanilised seadmed - 10,7 Transpordivahendid - 2,1\nTranspordivahendid - 4,2 Valmistoidukaubad, joogid, tubakas - 0,6\nOptika-, mõõte- ja täppisinstrumendid - 3,4 Vääriskivid ja -metallid - 0,3\nUkraina oli 2022. aasta märtsikuu seisuga Eesti jaoks 28. ekspordi- ja 29. impordipartner. Aasta varem samal perioodil hoidis Ukraina nii impordi- kui ekspordipartnerite seas 23. kohta. 2021. ja 2022. aasta esimest kvartalit võrreldes tõusid Ukrainaga nii ekspordi- (1%) kui impordimahud (10%).\nUkrainasse eksporditi tänavu esimeses kvartalis peamiselt monteeritavaid ehitisi, külmutatud kala ning kalatooteid ja -konserve. Enim kasvas mitmesuguste tööstustoodete, relvade ja laskemoona ning taimsete toodete eksport. Relvade ekspordi alla läheb ka relvaabi. Kasvas humanitaarabikaupade ja ka väetiste eksport. Enim langes masinate ja mehaaniliste seadmete, elusloomade ja loomsete toodete ning keemiatööstuse toodete eksport.\nPeamised impordiartiklid Ukrainast olid rauast ja terasest lehtvaltstooted, kivisöetõrvast õlid jm tooted, sh aromaatsete süsivesinike segud ning kommunikatsiooniseadmed. Enim tõusis masinate ja mehaaniliste seadmete, metallide ja metalltoodete ning taimsete toodete import. Langes mineraalsete toodete, valmistoidukaupade ja jookide ning transpordivahendite import, sh ka põllumajandussaaduste (värske kurk, raps, loomasööt) ning viina import Ukrainast.\nSuurimad muutujad Eesti ekspordis ja impordis Ukrainaga jaotiste lõikes, märts 2021 VS märts 2022\nMitmesugused tööstustooted + 5,2 Masinad ja mehaanilised seadmed + 1,5\nRelvad ja laskemoon + 0,4 Metallid ja metalltooted + 0,6\nTaimsed tooted + 0,06 Taimsed tooted +0,5\nMasinad ja mehaanilised seadmed - 1,3 Mineraalsed tooted - 1,2\nElusloomad; loomsed tooted - 1,3 Valmistoidukaubad, joogid, tubakas - 0,4\nKeemiatööstuse tooted - 0,7 Transpordivahendid - 0,2\nValgevene oli 2022. aasta märtsikuu seisuga Eesti jaoks 36. ekspordipartner, olles kukkunud 9 kohta võrreldes 2021. aasta märtsiga, mil hoidis 27. positsiooni. Impordipartneritest on Valgevene Eesti jaoks 20. kohal ehk eelmise aasta sama perioodiga võrreldes on kukkumine samuti 9 kohta. Selle ja eelmise aasta esimest kvartalit vaadates tõusis Valgevenega eksport 13%, kuid import langes 32%.\nPeamiselt eksporditi Valgevenesse tänavu esimeses kvartalis kakaoube ja -pastat, külmutatud kala, meditsiiniseadmeid ja metsandusmasinaid. Enim tõusis optika-, mõõte- ja täppisinstrumentide, transpordivahendite ja valmistoidukaupade eksport Eestist Valgevenesse. Enim vähenes masinate ja mehaaniliste seadmete, mineraalsete toodete ning plast- ja kummitoodete eksport.\nValgevenest Eestisse imporditi peamiselt kivisöetõrvast õlisid jm tooteid, puitu ja rauast või terasest traati. Enim tõusis metallide ja metalltoodete, loomsete ja taimsete rasvade ja õlide ning masinate ja mehaaniliste seadmete import. Oluliselt langes mineraalsete toodete, tekstiili ja tekstiiltoodete ning transpordivahendite import Valgevenest Eestisse.\nSuurimad muutujad Eesti ekspordis ja impordis Valgevenega jaotiste lõikes, märts 2021 VS märts 2022\nOptika-, mõõte- ja täppisinstrumendid + 0,6 Metallid ja metalltooted + 3,2\nTranspordivahendid + 0,5 Loomsed ja taimsed rasvad ja õlid + 1,2\nValmistoidukaubad, joogid, tubakas + 0,5 Masinad ja mehaanilised seadmed + 1,2\nMasinad ja mehaanilised seadmed - 0,5 Mineraalsed tooted - 53,1\nMineraalsed tooted - 0,2 Tekstiil ja tekstiiltooted - 1,4\nPlast- ja kummitooted - 0,1 Transpordivahendid - 0,5\nTasub mainida, et lisaks eelpool välja toodud rahalistele väärtustele on mõne kaubagrupi puhul oluline vaadata ka kauba koguseid, sest 2021. ja 2022. aasta märtsikuud võrreldes on ekspordi- ja impordihinnad kasvanud vastavalt 24% ja 27%. Kuigi mõnes kaubagrupis on kauba väärtus märgatavalt tõusnud, siis teatud gruppides, näiteks Venemaalt imporditavate bensiinide ja raskekütteõlide puhul, on koguseliselt toimunud suured langused. Seega, kuigi mõnes kaubagrupis on kogused langenud, siis kauba väärtusi vaadates on näiteks import Valgevenest langenud, kuid kaubavahetus Venemaa ega Ukrainaga sõja tõttu seni veel oluliselt vähenenud ei ole.


Meie raamatukogu juhataja Malle on maakonna parim! | Are Kool\nPärnu keskraamatukogus tunnustati 27. oktoobril Pärnumaa aasta raamatukoguhoidjat. Maakonna parimaks osutus Are vallakeskuse raamatukogujuhataja Malle Pajo.\n“Ma olen väga liigutatud ja hindan seda tunnustust,” avaldab Pajo. Ta on rõõmus, et raamatukoguhoidjaid märgatakse ja tunnustatakse, sest kõik maaraamatukogude töötajad teevad tööd südamega.\nPärnumaa aasta raamatukoguhoidja tiitlit naine oodata ei osanud. Are vallakeskuse raamatukogus on Malle töötanud juba 23 aastat ehk aastast 1994.\nÜks asi, mille poolest meie raamatukogu juhataja silma on jäänud, on topoteegi loomine, mis on kogukondlik töö ja ta on tänulik kõigile, kes ettevõtmisele kaasa aitasid. Topoteek on andmebaas, mis koondab ajaloolisi dokumente, filme ja fotosid, mis on omakorda kõik seotud kaardiga. Praktikas näeb see välja nii, et Google`i kaardil asetsevad punktid, mida vajutades leiab selle asukohaga seotud pilte ja informatsiooni.\nRaamatukoguhoidja on pälvinud tähelepanu sellegagi, et on teinud aktiivset koostööd meie kooliga, kus on avatud Are vallakeskuse raamatukogu laenutuspunkt – lugemispesa, mis on väga populaarne. “Iga vahetunni ajal käib sigin-sagin,” iseloomustab ta.\nPajole toovad rõõmu Are valla tore ja positiivne lugejaskond, armas kogukond ja tore vallavalitsus, mis võimaldab raamatukogudel palju ette võtta.\nRaamatukogujuhatajal jääb töö kõrvalt aega igal õhtul lugeda. Malle lemmikkirjanik on Mihkel Mutt. “Mulle meeldivad kõik tema teosed,” tunnistab ta. Niisamamoodi armastab ta lugeda Põhjamaade krimikirjandust.\nParimat raamatukoguhoidjat aitas välja selgitada Pärnu keskraamatukogu, tehes koostööd maakonnaraamatukogudega ja arvestades nende ettepanekutega. Keskraamatukogu direktor Heinike Sinijärv rääkis, et tiitlivääriliseks valiti Pajo, kuna temast on palju räägitud ja kirjutatud. Sinijärv toob esile veel selle, et meie raamatukogu juhataja on väga hea sotsiaalmeediakasutaja. “Ta on õpetanud teistele, kuidas blogi teha. Ta koostab lastele interaktiivseid mänge. Tal on hästi avatud ja nüüdisaegne mõtlemine,” loetleb direktor põhjuseid. “Laste kaasamine interaktiivse tegevuse kaudu – see on see, mis läheb lastele peale.”\nÜhe olulise tegurina märgib Sinijärv, et Malle on seda kõike ise õppinud. Samamoodi leidis ta ise pakkumise teha topoteek ja hakkas sellest kinni. Omaalgatus on väga oluline. Lihtsam on istuda laua taga ja oodata,” räägib direktor.\nVeebruaris valitakse kõikide maakondade parimate raamatukoguhoidjate vahel välja aasta maaraamatukoguhoidja. Hoiame siis meie Mallele pöialt!


Metsamõisa õpperada, punkt nr 33\nKoordinaadid: N: 59° 3' 25,676'' E 26° 0' 44,241''\nRaagremmelgas on Eesti paarikümnest pajuliigist kõige varajasem õitseja. Õitsemise ajal pole puu veel lehtinud. Raagremmelgas on putuktolmleja ning põhiliselt tolmeldavad teda mesilased ja kimalased. Ta on Eesti kõige varajasem meetaim ja sellepärast sobib teda kasvatada mesitarude läheduses.\n1. Mõõda raagremmelga ümbermõõt käepäraste vahenditega. Määra puu kõrgus ja vanus.\n2. Kuidas nimetatakse raagremmelgat rahvapäraselt?\n3. Kuidas paljuneb raagremmelgas?\n4. Millist värvitooni saadakse raagremmelga koorest?\n5. Kas raagremmelgas on igihaljas puu?\n6. Mis ained on parkained, mida sisaldab raagremmelga koor?


Maitsev hoidis metsamarjadest.\n15 dl Sinikad\n1 dl Kristallsuhkur\nMarjad või puuvili suhkruga ülevalatud. Puhastatud, loputatud ja nõrutatud marjad, kirsid, ploomid, pehmema viljalihaga õunad või pirnid pane toorelt purki või pudelisse, raputa vahetevahel nõu, et rohkem marju mahuks.\nSuhkrulahuse saamiseks keeda vett, lisa vähehaaval suhkur, keeda veel 2-3 minutit, riisu vaht, vala lahus kuumalt peene joana marjadele või puuviljadele, jällegi nõu vahetevahel raputades, marjade ja puuviljade vahelt eemalduks rohkem õhku.\nSuhkrut võib lahusele panna mitmesugusel hulgal.\nMagusama lahuse korral jääb kompottidele ilusam värvus, eriti on see kehtiv aedmaasikate ja vaarikate kohta.\nSeejärel kuumuta ja sulge pudelid või purgid õhukindlalt. Harilikult arvestatakse ühe liitri vee kohta 300 kuni 800 g suhkrut.\nLahuse täpset kogust on raske määrata, sest see oleneb marjadeja puuviljade suurusest, viljaliha konsistentsist ning õhu hulgast marjades ningpuuviljades, kuid keskmiselt arvestatakse 0,4 liitrir (1½-2 klaasi) suhkrulahusta 1 kg marjade ja puuviljade kohta. 1-liitrise nõu täitmiseks on vaja u 700-800 g marju või puuvilju ja 0,3 liitrit (1½ klaasi) suhkrulahust, selle saamiseks võetakse 2,0 liitrit (1 klaas)vett ja 150 g (3/4 klaasi) suhkrut. 3 kg marjadest või puuviljadest saab seega keskmiselt 4 liitrist nõu kompotti.


JENNIFER LOPEZ AB-TREENING - FITNESS - SPA - DAILYBEAUTY - ILUHOOLDUS - SPA - 2019\nJennifer Lopez on tuntud paljude asjade poolest. Ta ei ole mitte ainult maailma üks parimaid esinejaid, vaid tal on ka üks parimaid näitajaid. Tema tugevate jalgade ja tapja abs vahel on ta ilmselt tugev.\nTema treener David Kirsch voolas Inimesed üks treening, mis annab 48-aastasele tantsijale sellised toonitud kõhupoolse planki kaldu.\nTe võite ka meeldida: treening, mis tegi Julianne Hough'i keha veelgi paremaks kui varem\nAlustamiseks jõuad külgplaadi oma puusade ja jalgade vahele. Siis, kui teie üks käsivarre toetub põrandale, läheb teie teine käsi pea taha. Harjutuse lõpuleviimiseks tuua tagumine küünarnukk kõhule, pöörates torso.\n„See sobib ideaalselt, kui peate keskenduma mitte ainult kaldude, vaid ka kogu südamiku kujundamisele ja toonimisele,” ütles Kirsch.\nBoonus? Pärast vaid 15 kordust mõlemal küljel kolm korda nädalas hakkate nägema tõsiselt toonides abs vaid kahe nädala jooksul.\nCopyright 2019 \_ et.womanfitness.info \_ J.Lo üks trikk parema kõhu saamiseks vaid 2 nädala jooksul


Kultuuriministeerium sihtasutuste kahjumit üle ei tähtsusta - Uudised - Kultuur\nKultuuriministeerium sihtasutuste kahjumit üle ei tähtsusta\nKultuuriministeerium ei pea riigi hallatavate sihtasutuste negatiivseid majandustulemusi tõsiseks probleemiks.\nSuurimate negatiivsete finantstulemustega asutuste hulka kuulub ka mitu kultuuriministeeriumi hallatavat sihtasutust. Näiteks Eesti Draamateatri 2011. aasta kahjum oli üks suurematest – miinus 650 330 eurot. Ka Ugala Teatri kahjum oli 329 813 eurot.\nKultuuriministeeriumi avalike suhete juhi Ave Toots-Erelti sõnul on majandustulemus vaid üks number finantsaruandlusest. Kultuuriasutuste majandusliku olukorra tervikpildi saamiseks tuleb Toots-Erelti sõnul arvesse võtta ka asutuste tegevuse sesoonsust ning kulude struktuuri, mis majandusaruannet mõjutavad.\nToots-Erelt toob näiteks Laulu- ja tantsupeo sihtasutuse, mis eelneval 2011. aastal jäi 14 629 euroga miinusesse: «Laulu- ja tantsupeo sihtasutuse tegevus on tsüklilise iseloomuga ning peo ettevalmistamiseks tehtavad kulud ei lange alati kokku tulude laekumise ajaga.»\nTeatrite sihtasutuste kahjumit mõjutavad Toots-Erelt sõnul suuresti amortatsioonikulud.


Jõgeva politsei avastas ühest talukohast kaheksa ebaseaduslikku tulirelva ja laskemoona | MinuAeg\nKa Lõuna Ringkonnaprokuratuuri prokuröri Anneli Hinto sõnul oli õnne, et toimunud plahvatuse tagajärjel ükski teine inimene viga ei saanud. „Plahvatuses kannatada saanud eakas mees võib samuti tänada õnne, et ta tõsisemalt viga ei saanud. Mees viibib küll tänaseni haiglaravil, kuid tema vigastused ei ole eluohtlikud. See on ilmne näide, et tundmatud lõhkeained, sütikud või laskemoon võivad ootamatult lõhkeda ja osutuda ohtlikuks. Politsei alustas asjaolude selgitamiseks kriminaalmenetlust ja uurimise käigus kontrollime, kuidas ja miks sai see plahvatus toimuda,“ ütles\nSildidJõgeva Politsei Relv\nEelmine KUUM: Õpilased, kelle vanemad keelduvad laste vaktsineerimisest ega anna luba ka saadetakse karantiini.\nJärgmine Erikomisjon nõuab konkreetseid vastutajaid, kelle otsuste tõttu vaktsiinid riknesid\nILM. 4 ööpäeva prognoos. Õhutemperatuur kuni +25°C.\n8 suurepärast suvejooki.


Hennessy Exclusive OCC VIP Trophy | Otepää Golf\nHennessy Exclusive OCC VIP Trophy\nLaupäeval 12.septembril stardivad parimast seltskonnast koosnevad 3-sed flaidid Otepää golfiradadele, kus käsitsi parimast toorainest valminud tugevad ampsud ja parimat sorti keelekaste vahepeal energiat andmas. Eriülesanded neile, kes lõbusas seltskonnas parima tulemuse püüavad saavutada, igal PAR3 ja PAR4 rajal. Tulemus ei ole tähtsaim, kuid lõbus peab olema ja seda hindavad meie partnerid, kes välja pannud palju toredaid auhindu!\nSaunajärgselt saab alata üks tõeline klubiõhtu.\nProfessionaalseid meelelahutajaid ja hoolikalt läbimõeldud kava\nNagu ikka Otepää Golfikeskuse Signatuurüritustel, võitjaks võid osutuda just Sina.\nVõitjad Stableford punktimängus, parimad löögimängijad, eriülesandega rajal hiilanud mängijad, õnneliku käega loosivõtjad, kõik lähevad koju laheda auhinnaga.\nÕnn võib naeratada olenemata sellest, kas mäng läks hästi või mitte nii hästi.\nKui oled ennast ja oma kaaslast juba registreerinud, täname!\nKui ei ole ole veel registreerunud, palun kiirusta ja saada oma soov vip@otepaagolf.com.\nKaaslased on teretulnud ja kui kaaslane ei ole golfimängija, siis õhtuse programmi osalustasu on 79 Eurot, mille palume üle kanda samamoodi nagu võistlustasu.\nOsavõtutasu koos kogu programmis ja toitlustuses osalemisega on 139 eurot ja mänguõiguse soetanud mängijale 99 eurot, mis sisaldab turniiril osalemist, toitlustust ja jooke igale maitsele väljakul, õhtust programmi koos õhtusöögiga, toetajate tänugaalat, ning sigarit koos eksklusiivse Hennessy konjaki degusteerimisega.\nOsavõtutasus sisaldub kogu päeva programm ja rikkalik stardikott\nõhtusöök, mille juurde naudime hoolikalt valitud joogipoolist ning elavat muusikat\n• Majutust pakuvad meie partnerhotellid. Golfikeskusest on tellitud transfeer peale üritust hotellidesse ja hommikul tagasi golfikeskusesse, nii et saate mugavalt jätta oma sõiduki ööseks golfikeskuse parklasse.\n• Õhtusele üritusele on oodatud ka kaaslased, programmi tasu 79 eurot palume tasuda koos võistlustasuga. Registreerimise tähtaeg võistlusele ja kaaslase osalemine õhtul on 1. september 2020.\n• Saun on avatud mängijatele peale võistlust ning sealt ei puudu ka saunajoogid.\n• Üritusel on võimalik broneerida ette oma ettevõtte võistlusteks parimaid tiiaegu 2021.hooajaks, millega kaasneb ka vastavalt kohapeal kokkulepitavale osaline rahaline broneerimistasu (mille kohta väljastatakse arve kohapeal kokkulepitava maksetähtajaga), kuna soovime vältida Prime Time aegade broneeringute tühistusi.\nÕhtu jooksul klubis PhotoShoot, Hennessy ja VIP Trophy traditsiooni teemaline viktoriin ja muud lahedat.


Õpi liidu riigist | Müük ja turundus - 2019\nÕpi liidu riigist\nAvaldatud: Müük ja turundus • Vaatamisi: 20496\nVäga sageli on parimad kõnelejad need, kes räägivad kõige huvitavamatest ja meeldejäävamatest lugudest. Teisi kõnesid meenutab, kui palju publik naeris.\nIsegi kui te ei lähe poliitikasse või olete vannutanud teleri, võtke sel nädalal paar minutit aega, et näha, mida inimesed president Obama olukorrast liidu kohta ütlevad. Tema kättetoimetamine - toon, kasutatud keel, kehakeel - oli sama huvitav jälgida kui kõne enda sisu. Boring, lõi Tunku Varadarajan kolmapäeva igapäevases metsalises. Christian Science Monitori pealkiri nimetas kõnet „USA suurusest, lühikesest kokkuhoiust.” Washington Post kutsus seda „välispoliitikale õhuke”.\nSõltumata teie poliitikast ja isegi kui te ei vaadanud tema kõnet, saate midagi teada, mida inimesed ütlevad. Osa avalike suhete programmist peaks sisaldama võimalusi teie, teie kolleegide ja / või kliendi jaoks. Kuid keegi räägib sellest, mida te teete postkontoris reas seismisel, ei ole sama, mis esitaks programmi mitme inimese ees, olgu see siis viiskümmend või mitu sada.\nVäga sageli on parimad kõnelejad need, kes räägivad kõige huvitavamatest ja meeldejäävamatest lugudest. Teisi kõnesid meenutab, kui palju publik naeris. Lisaks lugemisele selle kohta, kuidas anda suurt kõnet või registreeruda nendesse intensiivsetesse seminaridesse, mis salvestavad teie kõnelejaid (ja seejärel mängivad neid kogu klassi vaatamiseks ja kritiseerimiseks), kaaluge, mida teised ütlevad meie poliitikute kohta (kuna nad on alati igal juhul uudistes) - mida nad ütlevad, kuidas nad seda ütlevad, mis valesti, mis on õige ja mida me ei hooli. Olete tõenäoliselt õppinud vähemalt ühte asja, mida saate avalike kõnede puhul oma jõupingutustele rakendada.\nRohkem näpunäiteid järgige mind Twitter @LeslieLevine\nVideo: Riigikogu istung, 2. mai 2018\nSalesConx.com - ainus reaalne müügijuhtimisplatvorm\nKas avalikud koolid näevad 2009. aastal registreerumise kasvu?\nKui palju see müügi eest maksis? Ole aus nüüd!\nSotsiaalne võrgustik vastab B2B turundusele\nTe ei saa kõike mõõta. Nii et ärge isegi proovige.\nKas müüjad küsivad väljavaateid valedest küsimustest?


Kindlustus hoiatab ereda päikese eest, mis toob kaasa õnnetuste arvu tõusu - Kasulik.ee\nGjensidige kindlustus pani kirja lihtsad kuid meeldetuletavad nõuanded, kuidas hoolimata üha eredamast päiksest ja heitlikest ilmaoludest liiklemine turvalisemaks muuta.\nHoia päikseprillid autos\nPäikseprillid võiksid autos olla aastaringi, sest ka kõige pimedamal talveajal võib päike end ootamatult näidata. Seda enam on päikseprille vaja kevadel, mil just tööpäeva lõpus kukub päike pimestavalt madalale.\nVõimalusel kasuta UV-kaitsega päikseprille, mis vähendavad silma väsimist pikemal sõidul.\nPäiksesirm pole ainult peeglist vaatamiseks\nTänapäeva autodest leiab harva mõne ebavajaliku detaili. Päiksesirm on neist eriti kõrges hinnas just kevadisel ajal. Seda saab reguleerida nii ettevaates kui ka küljele, mis on eriti mugav, kui liigud näiteks maanteel.\nJuhipoolse külje suunalt sisse paistev päike võib peegelduda ka päikseprilli sisepinnale, mille tõttu on mõistlik kasutada sirmi ka küljeasendis. Päiksesirmi mõte ongi varjutada päike silmade tasandil ja peegeldust minimeerida.\nEuropark lukustab korduvrikkujate tuvastamiseks autorattaid, vastuhakkamine võib maksma minna sadu eurosid (197) 16.02.2019\nTalve jooksul võib esiklaasil olla tekkinud kriime, täkkeid ning mõrasid, mida ei pruugi sombusema ilma korral märgata. Kui ere päike peale paistab, tulevad kriimud esile ja hakkavad vaatevälja häirima.\nSamuti võib klaas olla tuhm pärast puhastust. Võimalusel tuleks esiklaasi täkked parandada ning vajadusel klaas vahetada.\nKontrolli üle klaasipuhastajad (nn kojamehed), mis on talvel kõvasti tööd teinud ja üldiselt karmides oludes toimetanud.\nKui klaasipuhastajad jätavad esiklaasi puhastades jooni, on aeg need vahetada, sest vigane klaasipuhastaja rikub ka esiklaasi pinda ja tekitab nähtavuses probleeme.\nReguleeri oma külje- ja tahavaatepeegel nii, et sellest oleks selge ülevaade, mis toimub auto taga ja külgedel. Küljepeeglid tasub reguleerida nii, et sellest on näha natuke sõiduki külge, aga suurem osa peeglist kuvaks kõrvalrida. See võimaldab märgata ka neid sõidukeid, mis muidu jäävad kõrvalreal nö musta alasse.\nTagurpidi manööverdamisel on aga juhil rohkem aega ja ta saab rahulikult ennast liigutada, et peeglist kõike ümbritsevat märgata.\nKui päeval paistab päike ja tundub, et nüüd on küll kevad kohe ukse ees, siis päikse loojudes võib temperatuur langeda alla nulli ning teedele tekkida kiilasjää. Sellega peab arvestama sõites nii linnas kui maanteel. Startides pärastlõunal sooja päiksepaistega Tallinnast, võivad Tartusse kohale jõudes teed juba jääs olla. Eriti tähelepanelik peab olema liigeldes väiksematel maanteedel ja kõrvalteedel.\nGjensidige kindlustuse sõidukite vanemtootejuht Marko Privoi nentis, et kevade tulekuga suurenevad just seda tüüpi õnnetused, kus juht muutub hajameelseks, ei arvesta adekvaatselt ilmastiku- ja liiklusolusid või ei märka teist sõidukit, kuna päike pimestab.\nFOTOD | Kindlustusandja mullused suurimad kahjud. Üks liiklusõnnetus läks maksma lausa pool...\nKindlustus hoiatab: pikkadel jaanidel pea meeles oma vara kaitsta


Adaur Grupp OÜ on EKFLi liige – Adaur.ee: kinnisvaraturg peopesal\nSain täna rõõmustava teate, et alates 13. aprillist käesoleval aastal on Adaur Grupp OÜ Eesti Kinnisvarafirmade Liidu liige.\nEesti Kinnisvarafirmade Liit on 1994. aastal asutatud kinnisvara vahenduse, arenduse, halduse, hindamise ja konsultatsioonidega ning kinnisvaraalase tegevuse sidusaladega tegelevate juriidiliste isikute ja füüsilistest isikutest ettevõtjate mittetulunduslik, vabatahtlik ja demokraatlikel põhimõtetel tegutsev ühendus.\nLoodetavasti lisab EKFLi liikmelisus täiendavat usaldusväärsust konsultatsiooni- ja nõustamisteenustele.\nTeisest küljest on tegemist kindlasti kohustusega, mis nõuab jätkuvalt kõrge kvaliteediga töö pakkumist.\n27.10.2011 Eesti Kinnisvarafirmade Liit: eraisik vajab üüritulule maksuvabastust\nEesti Kinnisvarafirmade Liidu (EKFL) liikmetest koosnev ümarlaud arutas 26. oktoobril toimunud koosolekul elamispindade üürileandmisega seonduvat. Ümarlaud leidis, et elamispindade üürituru läbipaistvuse suurendamiseks ja reaalse konkurentsi t\n20.04.2018 EKFL: Kinnisvaraettevõtjad plaanivad kasvatada töötajate arvu ja käivet\nEesti Kinnisvarafirmade Liidu (EKFL) uuringu alusel on kinnisvaraettevõtete ootused eelolevale aastale positiivsed. Valitseb mõõdukas ratsionaalsus nii elamispindade kui äripindade sektori osas, analüüsis küsitluse tulemusi EKFLi juhatuse liig\nUuem uudis: Tallinna-Tartu-Pärnu korteriturg languses, kuid kauaks? ››\n‹‹ Vanem uudis: Konverents: Kuhu liigub Eesti kinnisvaraturg?\n14.10.2020 Statistikaamet: Kinnisvaraturg on tormisilmas


Mida võib põhjustada hepatiit A? - Võimsus\nPaljud viirushaigused tekivad täiendavate tüsistustega, mis põhjustavad pöördumatuid tagajärgi. Kas C-hepatiit on surmav? See küsimus puudutab palju inimesi. Kuigi arvatakse, et haigus on Venemaal praktiliselt lüüa ja toimub erinevates kohtades, sageli koos teatud tingimustega, on hepatiidi suremus endiselt märkimisväärne arv.\nC-hepatiit kuulub peamiselt kroonilises vormis esinevate vaevuste kategooriasse. Neid andmeid kinnitab eeskujuks rohkem kui 65% inimestest, kes selle probleemi all kannatavad. Ägeda vormi diagnoosimisel on äärmiselt raske ja see juhtub peaaegu alati juhuslikult. See tõenäosus, et teil õnnestub taastuda ja see haigus ei satuks kunagi, on ainult 18-20%. Ligikaudu 22-23% haigete patsientidest loob kroonilise hepatiidi kestva vormi, millel puudub igasugune aktiivsus, kahjustamata siseorganeid ja avastades sümptomaatika. Ülejäänud 58-62% -l on haiguse krooniline vorm, sealhulgas sügav maksakahjustus. Viimane patsientide kategooria kuulub lihtsalt eririskirühma, kui suremus C-hepatiidi korral suureneb märkimisväärselt, mistõttu on vaja rakendada reageerimismeetmeid ja mitte põhjustada surmajuhtumeid.\nHepatiidi inimese elu eeldavad peamised tegurid on sisemiste organite kahjustus ja immuunsüsteemi seisund. Otsustavaks probleemiks on maksa sügav kahjustus, mis peaaegu alati põhjustab tsirroosi ja vähki. Muudatused on sageli pöördumatud ja aeglaselt ning kindlasti kahandavad patsiendi, muutes tema keha äärmiselt nõrgaks. Haigus langeb peaaegu alati edasi ja suurem osa ravist on suunatud praeguse seisundi säilitamisele, välistades olukorra halvenemise. Sellistel juhtudel võime öelda, et suremus C-hepatiidi vastu ligikaudu 60% -l juhtudest on tingitud maksa tsirroosist ja 39-40% hepatotsellulaarsest kartsinoomist. Peamine raskus on haiguse pikk ja asümptomaatiline suundumus ning peaaegu alati leitakse seda juba kroonilises vormis ja nakkuse tekkimise ja haiguse arengust võib kuluda rohkem kui üks aasta. Sellisel juhul on patsiendil maksa funktsioonide järkjärguline nõrgenemine, mis kajastub südame-veresoonkonna, seedetrakti ja urogenitaalsete süsteemide halvenemises. Sellistel juhtudel võib C-hepatiit olla kaasas 15-25-aastasele inimesele ja põhjustada tsirroosi, steatoosi ja maksafibroosi.\nWHO poolt viimase 30 aasta jooksul koostatud statistika kohaselt sureb tsirroos oma aktiivses staadiumis enam kui 53% inimestest ja enamik neist sureb haiguse esimese 9-10 aasta jooksul. Sageli on neid inimesi kroonilise alkoholismi all kannatavatel inimestel, stimuleerides veelgi surmava stsenaariumi esinemist. Kroonilise hepatiit C diagnoosiga patsientide surmajuhtumite arv ületab HIV-nakkuse ja tuberkuloosi. Isegi kaasaegsed viirusevastased ravimid ei suuda asju paremaks muuta, sest nende kasutamine algab enamikul juhtudel, kui ravi alustamiseks kulunud aega ei kasutata ning patsiendi keha muutuste tsükkel on alanud. Niisiis sureb umbes kümme aastat kestnud hepatiit C-ga inimestel haiguse arengust 10 aasta jooksul suremust, umbes 54% nakatunud inimestest võib pikendada oma elu 18-20 aasta jooksul kompleksse ravi abil ja välistada täiendavate tervisega seotud komplikatsioonide esinemist. Umbes 10-13% patsientidest on esimestel 7-9 aastatel surmaga lõppenud, kõige sagedamini on neid inimesi, kes kannatavad narkomaania ja alkoholisõltuvuse all.\nSiin esitatud statistika üsna täpselt ja selgelt kinnitab C-hepatiidi äärmiselt kõrge suremuse määra, seades haiguse kategooriasse suurenenud risk peaaegu iga inimese jaoks, sest nakatumise tõenäosus on väga suur. Tervist kahjustavate stsenaariumide vältimiseks on hädavajalik, et hepatiidi nakkuse kõrvaldamiseks ja selle edasiseks progressiooniks kroonilises faasis võetakse diagnostilised meetmed. Korrapärased kontrollid, testid, vähemalt korra aastas tehtavad diagnostikameetodid ja veenduge, et puuduvad nakatumise riski suurendavad olukorrad (kaitsmata sugu, infektsioon veres meditsiinilistel ja kosmeetilistel protseduuridel).\nC-hepatiit: surmava epideemia\nIga päev, 28. juulil, on Maailma Hepatiidipäev - selle loomise kuupäev oli Ameerika arsti dr Baruch Samuel Blumbergi, Nobeli auhinna võitja sünnipäev, kes avastas esmakordselt B-hepatiidi viiruse. Hepatiidi viirused peetakse üheks peamiseks inimtervise ohuteguriks, Tervis, hepatiit tabas umbes 2 miljardit inimest kogu maailmas, see tähendab iga kolmandat elanikku planeedil. Hepatiidi vastu on kaks võimalust, öeldes nakkushaiguse arst Oksana Savenko.\nProbleemi ulatus on see, et viirusliku hepatiidi surmajuhtumite arv suureneb igal aastal - igal aastal haigus elab 1,34 miljonit inimest, mis ületab surmajuhtumit AIDSist ja on surmapõhjuseks üle kogu maailma. C-hepatiidi peetakse kõige ohtlikumaks C-hepatiidi hulgas - WHO hinnangul on Ukrainas kuni 2 miljonit inimest nakatunud ja umbes 84 000 sureb igal aastal.\nKuidas kaitsta hepatiidi vastu\nEsiteks võite proovida vältida infektsiooni: säilitada hügieen (see on tähtis kaitseks viiruste A ja E eest), olla ettevaatlik vereülekande ja seksuaalsete kontaktide ajal (see aitab kaitsta end viiruste B ja C eest).\nTeiseks saate vaktsineerida. Reeglina kaitseb vaktsiin inimese kaitset viiruste A ja B eest. Kahjuks puudub hepatiit C vastu vaktsiin.\nHepatiidi C sümptomid peegeldavad peamiselt kahjustust ja maksatalitluse häiret.\nHepatiidi tekkimise sümptomid\nKroonilise hepatiit C märgid\nKroonilise C-hepatiidi puhul on kergeid sümptomeid ja isegi nende pikka aega. Kõige tüüpilisem pikaajaline nõrkus ja väsimus, asteenia sündroom. Mõnikord on krooniline hepatiit märgatud ainult siis, kui selle pöördumatud tulemused on juba välja kujunenud.\nKuidas nakkust tekib C-hepatiit\nSelleks, et C-hepatiidi viirus nakatudaks, on vajalik, et nakatunud inimese veri satub teise inimese vereringesse. Seega sisenevad vereringe viirused maksa, kus nad tungivad läbi maksarakud ja hakkavad seal levima.\nAkuutne infektsioon ei ole sageli kliiniliselt diagnoositud, see esineb peamiselt subkliinilistes antikeses vormis.\nKlassikalised haigusnähud on kerged või puuduvad.\nSeal on nõrkus, letargia, väsimus, isutus, söögi stressi taluvus. Mõnikord on pregneuseperioodil raske parempoolne rindkeres, palavik, artralgia, polüneuropaatia, düspeptilised ilmingud. Üldiselt võivad vereanalüüsid leuko- ja trombotsütopeenia tuvastada.\nKõhukinnisus tekib 25% -l patsientidest, peamiselt transfusioonijärgses infektsioonis inimestel. Kollakujuline periood, kõige sagedamini kerge, ikterichnost (naha värvus, limaskestad ja sklera) kiiresti kaob. Haigus on kalduvus ägenemistele, kus taas esineb ikterilise sündroomi ja suureneb aminotransferaaside aktiivsus.\nViiruse hepatiidi C eristav tunnus on mitmeaastane latentne või oligosümptomaatiline rada, mis on nn aeglane viirusnakkus.\nSellistel juhtudel jääb haigus enamasti veel pikaks ajaks tunnustamata ja diagnoositakse kaugelearenenud kliinilistes etappides, sealhulgas maksa tsirroosi ja primaarse hepatotsellulaarse kartsinoomi arengu taustal.\nUkrainas on hepatiidi test võimalik teha igas laboris, kuid kahjuks on see võimatu tasuta anda.\nEelnevalt raviti C-hepatiiti 6 kuud kuni aastani pegüleeritud interferoonidega, mis sarnanesid nende mõjuga keemiaravi, sealhulgas kõrvaltoimetele. Viimastel aastatel on ilmnenud uusimad otsese toimega viirusevastased ravimid, mis võivad haigust ravida kolme kolme kuu jooksul pärast manustamist. Tänu Ukraina patsientide organisatsioonide aktiivsele sekkumisele on Ukraina kursuse hind apteekide ahelas 1368 eurot. Võrdluseks on Euroopas sama kursuse ravimite maksumus 43 215 dollarit, USA-s 72 765 dollarit.\n(viirusliku hepatiidi C monoinfektsiooniga patsientidel ja HIV / viirusliku hepatiidi kaasinfektsiooniga patsientidel)\nKiievi linna kliiniline haigla № 5, st. Vaba aeg, 11\nKiievi linna hepatoloogiakeskus, infektsioonide osakond, st. Kirillovskaya 107\nJäta kommentaar 1,079Hepatiidi viiruse kindlakstegemiseks, et saada teavet haiguse päritolu kohta, viiakse läbi haigusseisundi ja esinemise põhjused, hepatiidi C, b, a serodiagnostika.


Töötajate ühing või liit, samuti ühingute liit ja keskliit võib korraldada streigi tööalaste järeleandmiste saavutamiseks ning tingimusel, et streigile on eelnenud lepitamine. Muid kui tööalaseid nõudmisi võivad ühingud ja liidud esitada oma eesmärkide täitmiseks koosolekutel, miitingutel, tänavarongkäikudel või pikettidel. (p 16) Toetusstreik saab olla seaduslik vaid siis, kui toetatav streik ise on seaduslik. (p 16) Toetusstreike võib korraldada ka ajal, mil toetusstreigis osalevad töötajad on kohustatud pidama oma tööandjaga töörahu. Toetusstreiki ei ole keelatud korraldada muu valdkonna või sektori töötajate streigi toetuseks. ( p 17) Olukorras, kus toetatakse mitut streiki, millest vähemalt üks oli ebaseaduslik ja teine seaduslik, saab toetusstreik olla siiski seaduslik. Kui toetusstreigiga toetatud streigil esitatakse lisaks seaduslikele tööalastele nõudmistele ka poliitilisi nõudmisi, saab samal põhjusel pidada toetusstreiki seaduslikuks. See kehtib ka juhul, kui toetusstreigil esitatakse poliitilisi nõudmisi lisaks toetatud streigil esitatud tööalastele nõudmistele. (p 18)\nTööandjal on kohustus rakendada kollektiivlepingut kõigile töötajatele, olenemata sellest, kas nad kuuluvad töötajaid esindavasse ühingusse või mitte. Kollektiivlepingu rakendamine üksnes töötajate ühingusse kuuluvatele töötajatele on vastuolus töötajate ebavõrdse kohtlemise keeluga. Ka TLS § 101 lg 1 p 2 ei võimalda kitsendada kollektiivlepingu kehtivuse ulatust. Eeliste andmine TLS § 101 lg 1 p 2 mõttes ei tähenda kollektiivlepingu tingimuste kohaldamist. Selle sätte tähenduses tuleb mõista soodustusi, mis antakse töötajale tema ühingusse kuulumise tõttu. Juhul, kui kollektiivlepingut rakendatakse üksnes töötajaid esindavasse ühingusse kuuluvatele töötajatele, rikutakse ühingusse mittekuuluvate töötajate neid õigusi, mida tööleping ette ei näe, kuid mis on sätestatud kollektiivlepingus. Kollektiivlepingu sõlmimise eesmärgiks on anda pooltele lisaks töölepingu seadusest tulenevatele õigustele täiendavaid tagatisi. Töölepingu tingimused, mis on töötaja jaoks halvemad seaduses, haldusaktis või kollektiivlepingus ette nähtust, on TLS § 15 alusel kehtetud. Kui pooled ei lepi kokku uutes tingimustes, kohaldatakse töölepingu kehtetute tingimuste asemel seadust, haldusakti või kollektiivlepingut. Kuna kollektiivleping laieneb ka töötajatele, kes ei kuulu töötajaid esindavasse ühingusse, ei ole selle laiendamise sidumine solidaarsustasuga kooskõlas TLS § 10 lg-tega 2 ja 3 ning §-dega 15 ja 16. Kollektiivlepinguga ei saa panna kohustusi lepinguvälistele isikutele ega siduda nende seadusest tulenevate õiguste rakendumist täiendavate tingimustega, sest VÕS § 8 lg 2 kohaselt on leping täitmiseks kohustuslik üksnes lepingu pooltele.\nTööandjal on kohustus rakendada kollektiivlepingut kõigile töötajatele, olenemata sellest, kas nad kuuluvad töötajaid esindavasse ühingusse või mitte. Kollektiivlepingu rakendamine üksnes töötajate ühingusse kuuluvatele töötajatele on vastuolus töötajate ebavõrdse kohtlemise keeluga. Ka TLS § 101 lg 1 p 2 ei võimalda kitsendada kollektiivlepingu kehtivuse ulatust. Eeliste andmine TLS § 101 lg 1 p 2 mõttes ei tähenda kollektiivlepingu tingimuste kohaldamist. Selle sätte tähenduses tuleb mõista soodustusi, mis antakse töötajale tema ühingusse kuulumise tõttu. Juhul, kui kollektiivlepingut rakendatakse üksnes töötajaid esindavasse ühingusse kuuluvatele töötajatele, rikutakse ühingusse mittekuuluvate töötajate neid õigusi, mida tööleping ette ei näe, kuid mis on sätestatud kollektiivlepingus.


V60 | Volvo Cars Eesti\nMinge koju pikemat teed mööda\nInimestele, kes vajavad universaalauto mitmekülgsust, aga tahavad sportauto täiustatud käsitsemist.\nTäielikult kontrollitud jõudlus\nMudelit V60 iseloomustab puhas sõidumõnu, kiirus ja jõudlus – kõik see väiksema kütusekuluga.\nSelle neljasilindriline mootor arendab sama palju võimsust kui kuue- või kaheksasilindriline. Ja roolisambal olevad käiguvahetuslabad võimaldavad kiiremat ning täpsemat käiguvahetust.\nLOODUD MUGAVUSE JAOKS\nPraktiline ja elegantne\nNautige luksulikku salongi eritellimusel valmistatud ergonoomiliste esiistmete, paindlike volditavate tagaistmete, kvaliteetse naha, küllusliku jalaruumi ning piisava painpaigaruumiga.\nArmatuurlauale nutikalt sisseehitatud lihtsustatud navigatsioonivõimalused. Seadistage sihtpunkt häälkäsklustega või kasutage kaugjuhtimiseks oma nutitelefoni.\nKohtu maailma esimese luksusliku diisel-pistikhübriidiga. Sõida päevas kuni 50 km ilma heitgaase tekitamata, kiirendades kuni 230 km/h. Lisaks sellele on see auto nagu kõik meie autod 85% taaskasutatav.\nV60 Polestar, mis sündis ja arenes võidusõidurajal, on läbinisti sportauto. Loodud vaid ühel eesmärgil - tagada optimaalne sõidetavus kõigil teedel, kõigis tingimustes, aastaringselt. Tervitage kõigi aegade kõige kiiremat, tundlikumat Volvo universaalautot, millega on lõbus sõita.


haridusreform - teema viimased uudised - PostimeesSoov.eeKV.eeosta.eeTartu PostimeesPärnu PostimeesSakalaVirumaa TeatajaJärva TeatajaValgamaalaneKanal2ReporterKukuMyHitsElmarKavaTänane lehtPostimeesArvamusMajandusMaailmTeadus ja tehnikaKultuurSportTarbijaNaineTervisIlmElu24Kõik loodTänane lehtEestiTallinnTartuTMWSoome 100SetoMaa EluKrimiKoduReisLemmik60+KoomiksPaberlehe PDFEsmaspäev, 26. juuni 2017 |In English |На русском |Saada vihje |Tule tööle |ReklaamPostimeesTänane lehtPostimeesArvamusMajandusMaailmTeadus ja tehnikaKultuurSportTarbijaNaineTervisIlmElu24Kõik loodTänane lehtEestiTallinnTartuTMWSoome 100SetoMaa EluKrimiKoduReisLemmik60+KoomiksPaberlehe PDFPostimees > Teemad | Teavita veastharidusreformInfoSeotud isikud Jaak Aaviksoo Tõnis Lukas Andres Keevallik Peeter Kreitzberg Helmer Jõgi Mailis Reps Seotud kohad Türi Eesti Poola Tšiili Itaalia Paideharidusreform - Viimased uudisedPoolas avaldasid tuhanded inimesed meelt haridusreformi vastuPoolas avaldasid tuhanded inimesed täna meelt haridusreformi vastu, mis parempoolse valitsuse kritiseerijate sõnul viiks tuhandete töökohtade kadumiseni.\n19.11.2016, AFP/DW/BNSPMIndrek Teder: praeguse haridusreformi tulemus saab olla vaid hariduse pohmell (7)Kui riik tahab erakoolide rahastamist kärpida või selle sootuks kaotada, tuleb selleks reformiks anda ühiskonnale mõistlik kohanemisaeg, kirjutab endine õiguskantsler, vandeadvokaat Indrek Teder.\n10.03.2016, Indrek TederSakHaldusreform takistab haridusreformiKolga-Jaanis oodatakse suve. Siis saab selgeks põhikoolide ja lasteaedade edasine saatus. Esialgne otsus liita Leie põhikool samas majas asuva lasteaiaga lükati haldusreformi tõttu edasi.\n03.03.2016, Kristiina BaumSakHaldusreform takistab haridusreformiKolga-Jaanis oodatakse suve. Siis saab selgeks põhikoolide ja lasteaedade edasine saatus. Esialgne otsus liita Leie põhikool samas majas asuva lasteaiaga lükati haldusreformi tõttu edasi.\n03.03.2016, Kristiina BaumPMNils Niitra: elu pärast haldusreformiKuidas peatada Eesti külade ja maaelu väljasuremine, küsib ajakirjanik Nils Niitra.\n26.01.2016, Nils NiitraPMKatrin Niglas: haridusteaduste arendamise võimalikkusest Eestis teadussüsteemisHiljuti Õpetajate Lehes ilmunud intervjuus avaldas Eesti teaduste akadeemia president Tarmo Soomere haridusteadlaste seas «kahinaid» tekitanud seisukoha Eesti teadussüsteemi ummikseisust, haridusteaduste kuulumisest mudaliigasse ja mõne olulise teadusvaldkonna puudumisest Eestis. Tarmo Soomere tõstatatud teemadel mõtleb Õpetajate Lehes kaasa Tallinna ülikooli teadusprorektor Katrin Niglas.\n31.10.2015, Katrin NiglasPMGarri Raagmaa: kõrgkool on parim regionaalpoliitiline meedePõhjamaades luuakse väikelinnadesse kõrgkoole just ühtlasema arengu tagamiseks, kirjutab TÜ regionaalplaneerimise dotsent Garri Raagmaa.\n18.09.2015, Garri RaagmaaPMJoel Starkopf: kõrgkoolide liitmine toimugu sisulise väärtuse järgiTervishoiu kõrgkoolide liitmine Tallinna Ülikooliga ei parandaks Eesti meditsiiniharidust, vaid suurendaks meditsiinihariduse killustatust, kirjutab Tartu Ülikooli arstiteaduskonna dekaan Joel Starkopf.\n18.09.2015, Joel StarkopfPMAndrei Kuzitškin: avalik kiri eestlastele, venelastele ja Yana Toomile (3)Eesti turul ei ole inimene eesti keele oskuseta konkurentsivõimeline – seda peaksid meeles pidama need venekeelsed vanemad, kes ei taha, et nende lapsed õpiksid eesti keelt, kirjutab arvamusportaali kolumnist Andrei Kuzitškin.\n08.09.2015, Andrei KuzitškinPMMarti Aavik: kas tööandja polegi jõhkard?Eesti Tööandjate Keskliit esitles eile manifesti, arutamiseks poliitikutele ja kogu ühiskonnale. Kas mäletate veel pahameelt, mis järgnes eelmisele manifestile (2010)? Toona, majanduskriisi harjal, olid inimesed siiralt solvunud eelkõige kurjast, empaatiavabast jutust, millega autorid seda tutvustasid. Kusjuures dokument ise polnudki kes teab mis pöörasus.\n15.10.2014, Marti AavikPM+Tööandjad nõuavad reforme haridusesJuba kolmandat korda esitles tööandjate keskliit riigikogu valimiste eel «Tööandjate manifesti», millega tehakse oma ettepanekud järgmiste aastate pakilisemate Eesti majandusarengut puudutavate reformide osas – neist tähtsaimaks peavad tööandjad konkurentsivõime ja hariduse edendamist.\n15.10.2014, Kadri HansaluPM+Marti Aavik: kas tööandja polegi jõhkard?Eesti Tööandjate Keskliit esitles eile manifesti, arutamiseks poliitikutele ja kogu ühiskonnale. Kas mäletate veel pahameelt, mis järgnes eelmisele manifestile (2010)? Toona, majanduskriisi harjal, olid inimesed siiralt solvunud eelkõige kurjast, empaatiavabast jutust, millega autorid seda tutvustasid. Kusjuures dokument ise polnudki kes teab mis pöörasus.\n15.10.2014, Marti AavikPMKaivo Thomson: cui bono?\nKuigi meie õpilaste teadmistega tundub kõik korras olevat, ei osata neid väljaspool klassi- ja eksamiruumi alati rakendada. Küsimus on, kas ja kuidas suudab haridusreform haridussüsteemis vajalikke muudatusi esile kutsuda, kirjutab Tallinna ülikooli professor Kaivo Thomson Õpetajate Lehes. 11.05.2014, Kaivo ThomsonSakHaridusreformi vastased koguvad kohturaha\nSotsiaalvõrgustikus Facebook levib palve, milles Suure-Jaani koolireformi vastu protestivad Tääksi, Sürgavere ja Kildu kooli lapsevanemad paluvad rahalist abi.\n15.04.2014, JTKoeru hariduselu kiire muutus ei ähvarda\n27.03.2014, Järva TeatajaPMJuan Carlos Monroy Perez: Hispaania haridusreformide panoraam\nHispaanias on alates 1980. aastast olnud seitse haridusreformi, kuid neist hoolimata pole tulemuslikke muutusi toimunud, ikka on tulemuseks pettumus, sest hariduskvaliteet on teiste riikidega võrreldes halb, kirjutab Tallinna Ülikooli doktorant Juan Carlos Monroy Perez Õpetajate Lehes.\n25.01.2014, Juan Carlos Monroy PerezPMAaviksoo: eesti koolid on alati valmis vene õpilasi vastu võtma\nHaridus- ja teadusminister Jaak Aaviksoo kinnitas, et eesti koolid on alati valmis venekeelseid õpilasi vastu võtma ning ta ei tea juhtumit, kus koolid oleksid olnud selles küsimuses tõrjuvad.\n26.08.2013, Teelemari LoonetPMRuta Arumäe: tasuline põhi- ja tasuta kõrgharidus\nLapsevanemad on andnud selge signaali, millise hariduse järele on nõudlust. Turu signaalide järgi tuleb tegutseda, mitte neid signaale tappa, kirjutab majandusanalüütik Ruta Arumäe.\n27.06.2013, Ruta ArumäePM+Ruta Arumäe: tasuline põhi- ja tasuta kõrgharidus\n27.06.2013, Ruta ArumäePM+Minister Aaviksoo: vajame muutust koolikultuuris\n11.06.2013, PostimeesMehhiko õpetajad süütasid parteikontoreid\nHaridusreformi peale pahased õpetajad ründasid eile Mehhiko edelaosas erakondade kontoreid, lõhkudes aknaid ning süüdates valitseva partei peakorteri.\n25.04.2013, Liisa TagelE24Haridusministeerium paneb asekantsler Küttise koolivõrgu juhiks Haridus- ja Teadusministeerium teatas, et loob riigi koolivõrgu kestlikkuse ja tugevuse kindlustamiseks koolivõrgu juhi ametikoha, millele asub praegune üld- ja kutsehariduse asekantsler Kalle Küttis.\n24.04.2013, Oliver KundPMHeljo Pikhof: aiast ja august\n02.04.2013, Heljo PikhofPMHaridusreformi eelnõu läks riigikokku\n06.12.2012, Merike TederPMKatrin Hommik: õpetaja mõtleb õpilasele\n03.10.2012, Oliver KundPMToomas Kruusimägi: liiga kiire sõit ajab vankri kraavi\nEesti koolijuhtide ühenduse juhatuse esimees Toomas Kruusimägi kirjutab Õpetajate Lehes, et pedagoogide palgatõus on hädavajalik, kuid sellega kaasnevate palgakorralduse ja koolikorralduse muudatustega ei tohi kiirustada.\n28.09.2012, Toomas KruusimägiPMEpp Rebane: arenguvestlus jääb kooli enda otsustada\n28.09.2012, Epp RebanePMJuhtkiri: kitsas või lai viil matemaatika õunakoogist Matemaatika ainemahu muutmist gümnaasiumis kahetasemeliseks – 8 või 14 kursust – võiks vaadelda kui kompromissi ühiskondlike vajaduste ja iga õpilase isikliku võimekuse vahel.\n11.09.2012, Mikk SaluPM+Väikekoolid kardavad matemaatikat\n11.09.2012, PMPPKaupo Meiel: Väike uus hea, suur uus halb?\nTänaseks on kõigis koolides, neiski, kus septembri esimese päeva asemel kolmandal päeval avaaktusele koguneti, õppetöö alanud. Väikesed muutused võtavad õppeaasta alguses vastu kõiki kooliõpilasi ja -õpetajaid ning see muudabki vana ja kulunud väljendi “kõik, kõik on uus septembrikuus” alati paikapidavaks.\n05.09.2012, Kaupo MeielPPVäike uus hea, suur uus halb?\n04.09.2012, Kaupo MeielPPSirje Suurevälja: Kuhu me kihutame?\nReformid haridusmaastikul ei üllata tänapäeval enam kedagi. Kooliuuenduslikke ideid tekib nagu seeni pärast vihma ja uute mõtetega mittekaasaminejad lahterdatakse kergesti konservatiivseteks mugavustsoonis istujateks.\n01.09.2012, Sirje SuureväljaPPKuhu me kihutame?\n31.08.2012, Sirje SuureväljaPMHaridusministeerium infoleht: ideaalne kool ja võrk\nPostimehe arvamusportaal avaldab muutmata kujul tänaseks kõikidesse koolidesse jõudnud infolehehe, mis selgitab detailselt haridusministeeriumi kavandatava hariduskorralduse kaasajastamise eesmärke, põhimõtteid ja tegevusi.\n28.08.2012, Postimehe arvamusportaalPMPäeva karikatuur: koolivaheaeg hakkab lõppema\n25.08.2012, Urmas NemvaltsPM+Haridusavalikkus võttis Jaak Aaviksoo ainekavade kärpeidee hästi vastu\n27.06.2012, PMPMHariduskorralduse reform seab keskmesse motiveeritud õpetaja Haridusminister Jaak Aaviksoo sõnas täna hariduskorralduse kaasajastamise põhimõtteid tutvustades, et kava rõhuasetus on õpetajaametil ja selle väärtustamisel.\n26.06.2012, Merike TederPMArved Breidaks: veel üks vabatahtlik reform\n19.06.2012, Arved BreidaksVTSiret Kotka: ennasthävitav haridusreform viib Eesti riigi hukule\n02.05.2012, Siret Kotka-RepinskiPMJanar Holm: praeguses koolivõrgus pole kvaliteetne õpe võrdselt kättesaadav\nTäna Tallinnas peetud Haridusfoorumil 2012 esitas haridusministeeriumi kantsler Janar Holm ministeeriumi seisukohad uue haridusstrateegia küsimustes ning tõi valusaima teemana välja asjaolu, et pragune koolivõrk ei taga kõigile lastele võrdset kvaliteetset õpet.\n27.04.2012, Teelemari LoonetPMAaviksoo loetles eelseisva haridusreformi põhipunktid\nHaridusminister Jaak Aaviksoo loetles tänasel hariduskonverentsil 12 põhipunkti, millest lähtudes ta eelseisvat haridusreformi ette valmistab.\n11.04.2012, Merike TederPM+Vello Kukk: häda hariduse pärast\nVarem tähendas see, kui inimesel oli mingi haridustunnistus, et enamasti igal pool olid teada ka tema võimed. Paraku avastati, et need õpilased, kes keskkoolist ülikooli tulid, polnud ühtäkki enam teps mitte sellised, nagu nad pidid olema. Just nimelt pidid, nagu kuskil kirjas oli, kõik muu oli sellest lähtudes üles ehitatud ja äkki oli noortel jultumust olla hoopis teistsugused. Vähehaaval, kuid vääramatult oli pidev muutumine pihta hakanud. 10.04.2012, Vello KukkPMEnn Kirsman: reformi peavad toetama õppekavauuendused\nEesti Lastevanemate Liidu juhatuse esimees Enn Kirsman kirjutab Õpetajate Lehes, et gümnaasiumireformi kava peavad toetama õppekavauuendused.\n31.03.2012, Enn KirsmanPMMinisteerium tuvastas gümnaasiumireformi esimesed ühisosad\n13.02.2012, Martin ŠmutovRepKõrgharidusreform sai riigikogu heakskiidu09.02.2012, Reporter.eePMTartu koolireformi kavasse pääses vaid pisiparandusi\n30.01.2012, TPMPM+Asekantsler kannustab mõtlema ja koostööd tegema\n30.01.2012, Vilja KohlerPMAnsip: õpetajate palgatõusuks lihtsalt pole raha\nPeaminister Andrus Ansipi sõnul pole riigil õpetajate palgatõusuks raha ja suuremat töötasu on pedagoogidel oodata alles siis, kui muudetakse efektiivsemaks kogu Eesti haridussüsteem.\n27.01.2012, Oliver KundPMAgo Samoson: haridussüsteem valija (taas)tootmiseks\nPoliitiline nomenklatuur püüab igal pool ja igal ajal kindlustada endale elustandardit, millest on võimatu loobuda. Südametunnistuse vaigistamiseks leitakse piisavalt põhjendusi, fetišeerides oma «erakordseid võimeid» ja «rahva valikut». Üksikud Jukud ja Kalled kas kohanduvad või nügitakse ringist välja.\n11.01.2012, Ago SamosonPM+Ago Samoson: haridussüsteem valija (taas)tootmiseks\n11.01.2012, Ago SamosonPMMikk Salu: poliitiline argus\n10.01.2012, PMRepTudengid tuletavad ennast meelde09.01.2012, Reporter.eeRepTudengite tervitus jättis poliitikud külmaks!09.01.2012, Reporter.eePMJuhtkiri: «rauakooli» edulugu\n04.01.2012, PMPM+Maakonnas oli 13 kooli, peab jääma viis\n04.01.2012, Anneli AmmasPM+Maavalitsused korrastavad koolivõrku\n07.12.2011, Martin ŠmutovPMAadu Must: ülikoolis on toimunud keskkooliseerumine\nRiigikogu liige Aadu Must rääkis ETV saates «Foorum», et ülikoolides on toimunud keskkooliseerumine ning on levinud arvamus, et ülikool on lapsepõlve pikendamine ja loogiline jätk.\n23.11.2011, Berit-Helena LampRepNõutakse kõrgharidusreformi edasilükkamist17.11.2011, Reporter.eePMRiigikontroll: põhikooli gümnaasiumist lahutamine oli poolik idee\nRiigikontorolli hinnangul oli nii põhikooli gümnaasiumist lahutamise kui riigigümnaasiumide loomise idee poolik ja ebapiisavalt ette valmistatud.\n13.10.2011, Alo RaunPMHeiki Kalberg: Inimesi ja betooni tuleb hoida ka languse ajal\n27.09.2011, Elina RandojaPM+Kui paljudele jätkub tasuta kõrgharidust?\n12.09.2011, Mati HeidmetsPMTööandjate keskliit toetab gümnaasiumihariduse reformi\nTööandjate keskliit toetab haridus- ja teadusministeeriumi koolivõrgu korrastamise kava, mis võimaldaks suletavate nõrkade gümnaasiumite arvelt tõsta keskastme hariduse kvaliteeti ja maksta headele õpetajatele väärilist palka.\n12.09.2011, Berit-Helena LampPM+Mati Heidmets: vaikne haridusrevolutsioon\n12.09.2011, Mati HeidmetsPMMadis Filippov: tööst ei päästa ka reform\n05.09.2011, Madis FilippovPM+Madis Filippov: tööst ei päästa ka reform\n05.09.2011, Madis FilippovPM+Päeva karikatuur\n05.09.2011, PMKümned tuhanded Tšiili tudengid protesteerivad haridusreformi vastu\nLondoni rahutuste varju on jäänud teinegi suur meeleavalduste laine, mis on viimastel päevadel kujunenud samuti üsna vägivaldseks.\n10.08.2011, Inga HöglundPMTartu linn otsib noortele uusi koolikohti\n06.07.2011, Elina RandojaPM+Omavalitsused venitavad koolide sulgemisega\n04.07.2011, Martin ŠmutovPMIivi Anna Masso: hariduse hind – ja väärtus\nKolumnist Iivi Masso tõdeb, et hariduse kahese rolli – hariduse kui millegi iseenesest väärtusliku ning teisalt kui karjääriks ettevalmistamise – vahel on tõeline dilemma.\n27.06.2011, Iivi Anna MassoPM+Iivi Anna Masso: hariduse hind – ja väärtus\n27.06.2011, Iivi Anna MassoPM+Raul Eamets: tuleviku haridusvalikutest\n13.06.2011, Raul EametsPMTiit Land: tahame muutuda rohkem teadusülikooliks\nTallinna Ülikooli peetakse humanitaarülikooliks, kuu aega tagasi ametisse astunud ülikooli rektor Tiit Land on aga maailmatasemel keemik, kes tahab kindlustada Tallinna Ülikooli rolli universaalülikoolina.\n07.06.2011, Mikk SaluPM+Tiit Land: tahame muutuda rohkem teadusülikooliks\n07.06.2011, Mikk SaluPMJuhtkiri: tasuta ei tähenda tingimusteta\n06.06.2011, PMPM+Juhtkiri: Tasuta ei tähenda tingimusteta\n06.06.2011, PMPMAndres Keevallik: kõrgkoolid peavad erialasid kärpima\nTehnikaülikooli rektor Andres Keevallik räägib, kuidas vähendada ülikoolide dubleerimist, mida ühendada ja mida mitte. «Peame mõtlema selles suunas, milline optimaalne kõrgharidusmaastik Eestis võiks olla,» märgib ta.\n01.06.2011, Mikk SaluPM+Andres Keevallik: kõrgkoolid peavad erialasid kärpima\n01.06.2011, Mikk SaluVmLinnavalitsus pakkus välja uue lahenduse koolivõrgu tuleviku osas\nValga linnavalitsuse 19. mail toimunud istungil otsustati suunata Valga linna üldharidusvõrgu korralduse arengukava 2011–2015 linnavolikogule kinnitamiseks. Kava eelnõu järgi moodustatakse Valga linna 1. septembrist 2012 uus gümnaasium (10.–12. klassid) ja põhikool (1.–9. klassid), mis moodustub senise Valga gümnaasiumi põhikooliastme ja Valga põhikooli ühendamisel.\n20.05.2011, Piret KaruPMJaak Aaviksoo: õigus haridusele või saapavabrik? Haridusminister Jaak Aaviksoo (IRL) sõnastab viis küsimust, millele tuleks vastata enne kõrghariduse reformimist.\n04.05.2011, Jaak AaviksooPM+Jaak Aaviksoo: õigus haridusele või saapavabrik? Haridusminister Jaak Aaviksoo (IRL) sõnastab viis küsimust, millele tuleks vastata enne kõrghariduse reformimist.\n04.05.2011, Jaak AaviksooPMHelmer Jõgi: puhta lehena valikuvõimaluste juurde\n14.02.2011, Jüri SaarJTÕpetajate konkurss kogub hoogu\nNädala algul Türi uute koolide õpetajate kohtade täitmiseks väljakuulutatud konkursid pole veel avalduste tulva kaasa toonud, küll on kohtade vastu huvi üles näidanud inimesed, kes praegu Türi koolides ei tööta.\n08.01.2011, Merili NikkoloPMVaja läheb uut direktorit ja uut koolimaja\n04.01.2011, Jüri SaarJTTüri pööras Paide ühinemisettepanekule selja Türi vallavolikogu otsustas eilsel istungil, et pole huvitatud Paide linna ettepanekust alustada läbirääkimisi haldusterritoriaalse reformi läbiviimiseks.\n30.12.2010, Tiit ReinbergPMTüri lapsevanemad koguvad allkirju koolireformi vastu Türi vallas koguvad lapsevanemad allkirju haridusreformi peatamiseks\n26.12.2010, Berit-Helena LampPMVähemusrahvuste esindajad peavad haridusreformi assimileerimiseks\n27.10.2010, Merike TammPMHeljo Pikhof: õpetaja vajab selgust ja aega endale\n04.10.2010, Heljo PikhofPM+Koolivaheajad on Eestis ühed Euroopa pikimad\nEesti kooliõpilased puhkavad rohkem kui Euroopa õpilased keskmiselt, selgus Euroopa hariduse informatsioonivõrgustikust Eurydice.\n17.08.2010, BNSPMToomas Jürgenstein: Tartut ootab ees kuum haridussuvi\n14.07.2010, Toomas JürgensteinPMÜlo Veldre: müüge parem sild maha\n14.06.2010, Mailis RepsPMLaar näeb poliitikas positiivseid arenguid\n12.06.2010, Merike TammPMLukas: koostöö säilitab väikegümnaasiumi\nHaridusministeerium pole kunagi rääkinud põhikooli ja gümnaasiumi lauslahutamisest ning väiksemate gümnaasiumide jätkamise eeltingimus on koostöö, leidis minister Tõnis Lukas riigikogus hetk enne põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse vastuvõtmist peetud kõnes. 09.06.2010, Tõnis LukasPMMailis Reps: võitleme põhikooli ja gümnaasiumi lahutamise vastu\nMailis Reps põhjendas riigikogu ees keskfraktsiooni ootamatut vastuseisu põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse eelnõule arusaamaga, et selle seadusega annab riigikogu haridusministrile mandaadi viia läbi reform just selliselt, nagu ta algusest peale on seda plaaninud, ehk põhikooli ja gümnaasiumi teineteisest lahutades.\n09.06.2010, Mailis RepsPMKreitzberg: värske kooliseadus vajab muutmist\nSotsiaaldemokraat Peeter Kreitzbergi sõnul saab põhikooli- ja gümnaasiumiseadusse (PGS) jäänud vead enne nende jõustumist ära likvideerida, mistõttu ei tasu olla nii pessimistlik kui eelnõu vastu hääletamisest teatanud keskerakondlane Mailis Reps.\n09.06.2010, Alo RaunPMKeskerakond ei toeta lõpphääletusel põhikooli- ja gümnaasiumiseadust\n09.06.2010, Raul SulbiPM+Osa gümnaasiume kaob kompromissist hoolimata\n09.06.2010, Alo RaunPMKoolireform jätab vallad linnu rahastama\nTäna riigikogus teisel lugemisel olev põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse eelnõu ei kaota korda, kus mitmed vallad maksavad tugevaid koole pidavatele linnadele seal õppivate oma võsukeste eest raha.\n02.06.2010, Alo RaunPMJuhtkiri: samm edasi\nKiiduväärt! Koolireform pani poliitikud ühte asja ajama\n02.06.2010, PMPM+Riik asub suurpopitegijatest õpilaste vanematele saatma trahvinõudeid\n02.06.2010, Alo RaunPM+Juhtkiri: samm edasi\n02.06.2010, PMPMHaridusreform liigub tavatus üksmeeles elluviimise poole\nLigi poolteist aastat kestnud tuliste, ent sisukate vaidluste järel on valitsusliit ja vastasrind jõudnud harvaesinevale üksmeelele ning lubavad hääletada järgmisel nädalal riigikogus viimasele lugemisele mineva seaduseelnõu poolt.\n01.06.2010, Alo RaunPM+Haridusreform liigub tavatus üksmeeles elluviimise poole\nLigi poolteist aastat kestnud tuliste, ent sisukate vaidluste järel on valitsusliit ja vastasrind jõudnud harvaesinevale üksmeelele ning lubavad hääletada järgmisel nädalal riigikogus viimasele lugemisele mineva seaduseelnõu poolt. Postimees toob joonisel välja kuus olulisemat tahku, mis Eesti hariduses põhikooli- ja gümnaasiumiseadusega muutuvad.\n01.06.2010, Alo RaunSakLeping määras koolide reformi\nHaridusminister Tõnis Lukas ei andnud riigigümnaasiumi loomise lepingule allkirja kerge südamega, sest sellega kaasnevad suured rahalised kohustused.\n10.05.2010, Marko SuurmägiPMLukas: maavanema kooliveto eeldab haldusreformiHaridusminister Tõnis Lukase sõnul ei peaks maavanematele koolide avamise ja sulgemise kaasotsustusõiguse andmist otsustama samal ajal põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse vastuvõtmisega. 06.05.2010, Alo RaunPMKreitzberg lubaks maavanemal valdade kooliego taltsutadaRiigikogu kultuurikomisjoni esimehe Peeter Kreitzbergi sõnul võiks maavanemal olla vetoõigus koolide sulgemise või asutamise küsimuses. 06.05.2010, Alo RaunPM+Haridusministeerium muutis meeltKui kahe kuu eest toetas haridusministeerium ideed lubada abituriendil tulevikus valida kolme kohustusliku riigieksami kõrvale veel neljaski, siis nüüdseks on ametnike seisukoht muutunud.03.05.2010, Alo RaunPMÕpilasliit taunib komplekseksamist loobumistEesti Õpilasesinduste Liidu (EÕEL) juhi Sille Luki sõnul võiks abituriendid saada läbida gümnaasiumi lõpus mitut ainet korraga katvaid komplekseksameid, millist ideed aga haridusministeerium enam ei toeta. 02.05.2010, Alo RaunPMTartu Ülikool: riigi käik tähendab eksamilisaHaridusministeeriumi soov loobuda neljanda riigieksami läbimise võimalusest tähendab Tartu Ülikooli prorektori Birute Klaasi sõnul seda, et noored peavad tegema tõenäoliselt senisest rohkem ülikooli sisseastumiseksameid. 02.05.2010, Alo RaunPMMinisteerium loobus neljandast riigieksamistKui kahe kuu eest kiitis haridusministeerium ideed lubada abituriendil valida tulevikus kolme kohustusliku riigieksami kõrvale veel neljaski, siis nüüdseks on võimuasutuses meeleolud muutunud. 02.05.2010, Alo RaunPMJüri Sasi: koolivõrgu uuendamine jõuab lõpusirgeleMõõnad ja tõusud, mis vahelduvad Emajõel ja kogu looduses, toimivad samamoodi enamikus muudeski eluvaldkondades. Nii nagu me ei saa suurveeaegset jõge oma sängi tagasi suruda, peame ka haridussüsteemis kohanema muutunud demograafilise olukorraga. Muutused ja arengu sunnib meile peale elu ise. 20.04.2010, Jüri SasiPM+Jüri Sasi: koolivõrgu uuendamine jõuab lõpusirgeleMõõnad ja tõusud, mis vahelduvad Emajõel ja kogu looduses, toimivad samamoodi enamikus muudeski eluvaldkondades. Nii nagu me ei saa suurveeaegset jõge oma sängi tagasi suruda, peame ka haridussüsteemis kohanema muutunud demograafilise olukorraga. Muutused ja arengu sunnib meile peale elu ise. 20.04.2010, Jüri SasiPM+Õpilased soovivad pikka kevadvaheaega Lõppenud nädalavahetusel toimunud Eesti Õpilasesinduste Liidu (EÕEL) kevadkooli kogunenud peavad vajalikuks muuta kevadist vaheaega nädala võrra pikemaks ning kasutada aprillist juunini kestval õppeveerandil enam klassiväliseid õppeviise.30.03.2010, PostimeesPMLukas: kvaliteet langeb seal, kus inimesed ei jaksa või ei taha end täiendada Haridusminister Tõnis Lukas ütleb koolireformist rääkides, et kui lapsed hakkavad mõistma, et nad õpivad endale, mitte õpetajale , siis on haridusuuendused võitnud. Rohkem valikuid ja vabadusi peaksid laste vaimu vabaks tegema.29.03.2010, Sigrid KõivPM+Lukas: kvaliteet langeb seal, kus inimesed ei jaksa või ei taha end täiendada Haridusminister Tõnis Lukas ütleb koolireformist rääkides, et kui lapsed hakkavad mõistma, et nad õpivad endale, mitte õpetajale , siis on haridusuuendused võitnud. Rohkem valikuid ja vabadusi peaksid laste vaimu vabaks tegema.29.03.2010, Sigrid KõivPMPajula: vähemuutuv haridussüsteem on Eesti õnnTallinna haridusameti juhataja Andres Pajula sõnul on Eesti haridusedu taga asjaolu, et see ei allu eriti poliitilistele tõmbetuultele ehk seda on raske reformida. 26.03.2010, Alo RaunPMMerike Sisask: nüüd on süü suurem - olen omandanud võime «ajudest kisselli keeta»Tunnen, et hakkan väsima. Kui töötasin aastaid nn tavakoolis, pidin ajakirjandusest lugema arvukaid arutelusid «äärelinna rämpskoolide» mõttetusest ja nende peale kulutatava raharessursi raiskamisest.24.03.2010, Merike SisaskPM+Merike Sisask: nüüd on süü suurem - olen omandanud võime «ajudest kisselli keeta»Tunnen, et hakkan väsima. Kui töötasin aastaid nn tavakoolis, pidin ajakirjandusest lugema arvukaid arutelusid «äärelinna rämpskoolide» mõttetusest ja nende peale kulutatava raharessursi raiskamisest.24.03.2010, Merike SisaskPM+Õpetajad ei poolda vaheaja kärpimistEesti koolilastel on küll rohkem õppetööst vaba aega kui enamikul maailma lastel, kuid ometi suhtuvad nii õpetajad, õpilased kui ka haridusministeerium ideesse suvevaheaega lühendada kahtlevalt.24.03.2010, Alo RaunPMMaris Hellrand: millal lõpeb agraarajastu Eesti koolis? Eesti haridusreformi arutelu jälgides on mind hakanud vaevama üks ketserlik mõte, mis ei ole kuskil mainimist leidnud. Nimelt on Eesti koolisüsteem vähemalt ühes aspektis ikka veel sajanditaguses agraarajastus. Selgitan kohe lähemalt, taustaks vaid niipalju, et olen viimase 20 aasta jooksul eri kontinentide ja maade koolisüsteeme nii omaenda kui oma laste nahal tunda saanud.23.03.2010, Maris HellrandPM+Maris Hellrand: millal lõpeb agraarajastu Eesti koolis? Eesti haridusreformi arutelu jälgides on mind hakanud vaevama üks ketserlik mõte, mis ei ole kuskil mainimist leidnud. Nimelt on Eesti koolisüsteem vähemalt ühes aspektis ikka veel sajanditaguses agraarajastus. Selgitan kohe lähemalt, taustaks vaid niipalju, et olen viimase 20 aasta jooksul eri kontinentide ja maade koolisüsteeme nii omaenda kui oma laste nahal tunda saanud.23.03.2010, Maris HellrandPMLukas: Viljandi superkoolist saaks eeskuju kogu EestileHaridusminister Tõnis Lukas kiitis Viljandi võimukoalitsiooni kava jätta linna ainult üks riiklik supergümnaasium, leides, et nii võib sündida kool, mis on eeskujuks teistele maakonnakeskustele. 17.02.2010, Alo RaunPMTarand: Eesti haridussüsteem on sisulises pankrotisTäna riigikogus riikliku tähtsusega küsimuse «Ettevõtluskeskkonna arendamine tööhõive suurendamiseks» arutelul märkis Eestimaa Roheliste fraktsiooni nimel esinenud europarlamendi saadik Indrek Tarand, et korralik lahenduseks majanduse struktuursele viletsusele ja suurele tööpuudusele on haridusreform ja rohelised töökohad.16.02.2010, Raul SulbiPMEesti saab kaks matemaatika riigieksamitNelja aasta pärast saavad õpilased tõenäoliselt valida, kas teevad kerge või raskema matemaatika riigieksami. 12.02.2010, Alo RaunSakKalle Küttis: põhikoolis peab õppima kella tundmaKehtiv põhikooli- ja gümnaasiumiseadus on haridusministeeriumi asekantsleri Kalle Küttise hinnangul oma aja ära elanud. Palju kõneainet andnud uus seadus võtab tema väitel arvesse nii iga õpilase kui ühiskonna vajadusi.27.01.2010, Katrin JohansonPM+Matemaatikaõpetajad soovivad eraldi eksamitMatemaatikud soovivad muuta äsja kodanikeühenduste pahameeletormi kiuste valitsuses kinnitatud riiklikku õppekava, sest uus kohustuslik riigieksam ei käi nende hinnangul kavandatava õpetamiskorraga kokku. 26.01.2010, Alo RaunPMMinisteerium: matemaatika riigieksam ei kao kuhugiHaridusministeeriumi pressiesindaja Asso Ladva sõnul ei pääse ükski õpilane tulevikus matemaatika riigieksami või mõne selle aktsepteeritud alternatiivi läbimisest. 25.01.2010, Alo RaunPMÕpilased: eksamireformijad mõelgu ka ülikoolileEesti Õpilasesinduste Liidu nõuniku Eimar Veldre väitel peaks matemaatika riigieksami korra reformimisel küsima, kas uus lahendus annab motiveerituma üliõpilase. 25.01.2010, Alo RaunPMÕpetajad kangutavad uut matemaatika riigieksamitMatemaatikud soovivad muuta äsja kodanikeühenduste pahameeletormi kiuste valitsuses kinnitatud riiklikku õppekava, sest uus kohustuslik riigieksam ei käi nende hinnangul kavandatava õpetamiskorraga kokku. 25.01.2010, Alo RaunPMÕigus on headuse kunstRiigikohtu esimees Märt Rask ütles intervjuus Sigrid Kõivule, et pronksöö tegelaste kohtus õigeks mõistmine andis talle kindlustunde: ka kõige tugevama avaliku surve korral toimub Eestis objektiivne ja tõenditel põhinev kohtumõistmine.23.01.2010, Sigrid KõivPM+Õigus on headuse kunstRiigikohtu esimees Märt Rask ütles intervjuus Sigrid Kõivule, et pronksöö tegelaste kohtus õigeks mõistmine andis talle kindlustunde: ka kõige tugevama avaliku surve korral toimub Eestis objektiivne ja tõenditel põhinev kohtumõistmine.23.01.2010, Sigrid KõivVTTõnis Lukas: Tugevad põhikoolid kõrvuti tugevate gümnaasiumidegaRiik ei ole kuni tänase päevani koolivõrgu korrastamisse sekkunud, see on jäetud kohalike omavalitsuste teha. 21.01.2010, Tõnis LukasPMMinisteerium: võtsime soovõrdsust arvesse küllHaridusministeerium teatas naisaktivistide kriitikale vastuseks, et uute õppekavade ja ainekavade koostajad on soolise võrdõiguslikkuse temaatikat arvestanud. 19.01.2010, Alo RaunPMNaisaktivistid: värsked õppekavad kinnistavad soorolleEesti Naisteühenduste Ümarlaua juht Eha Reitelmann kritiseeris neljapäeval vastu võetud õppekavasid, sest need kinnistavad aegunud soorolle.19.01.2010, Alo RaunPMSoosaar: toome põhiseadusse rohkem haridusjuttuRiigikogu sotsiaaldemokraatliku fraktsiooni liige Mark Soosaar tegi ettepaneku kirjutada põhiseaduses haridusega seonduv pikemalt lahti. 19.01.2010, Alo RaunPMTõnisson: õppekavades ei tehta kellelegi liigaHaridusministeeriumi õppekava talituse juhataja Ain Tõnisson sõnul ei saanud eelmisel nädalal valitsuse heaks kiidetud õppekavad ideaalsed, kuid kellelegi ei tehtud ka liiga. 19.01.2010, Alo RaunPMAlo Raun: haridusreform kui varblaneHaridusreformiga on nagu haldusreformiga – mõlemast räägitakse pidevalt, kuid kumbagi ei ole suudetud aastaid ellu viia. Süüdi on – nagu Eestis ikka juhtub – poliitika. Meie valitsuste eluead on selliste keeruliste uuenduste tegemiseks lihtsalt liiga lühikesed.19.01.2010, Alo RaunPMKiisler: probleemid pole koalitsiooni nõrgestanudRegionaalminister Siim Kiisler kinnitas täna Kuku raadiole antud intervjuus, et õhkkond koalitsioonis on vaatamata mitmete reformide takerdumisele väga hea. 19.01.2010, Veiko PesurPM+Alo Raun: haridusreform kui varblaneHaridusreformiga on nagu haldusreformiga – mõlemast räägitakse pidevalt, kuid kumbagi ei ole suudetud aastaid ellu viia. Süüdi on – nagu Eestis ikka juhtub – poliitika. Meie valitsuste eluead on sellisteks keerulisteks uuendusteks lihtsalt liiga lühikesed.19.01.2010, Alo RaunPMJõemaa: akadeemilist puhkust ei peaks veetma palmisaarelÕpetajate liidu esimehe Lehte Jõemaa väitel võiks lubada gümnaasiumiõpilasi akadeemilisele puhkusele vaid siis, kui puhkus kannab selget enesearendamise eesmärki.18.01.2010, Alo RaunPMMinisteerium: õpilaste puhkuseideed tasub kaaludaHaridusministeeriumi hinnangul väärib kaalumist õpilasliidu idee lubada kooliõpilastel akadeemilist puhkust võtta. 18.01.2010, Alo RaunPMKreitzberg: hoolekogu vastutagu ka eksimuste eestRiigikogu kultuurikomisjoni esimehe Peeter Kreitzbergi hinnangul peab enne kooli hoolekogule võimu juurde andmist kaaluma, kas sama kogu suudab ka oma otsuste tulemuste eest vastutada. 18.01.2010, Alo RaunPMEÕEL: koolis antagu akadeemilist puhkustEesti Õpilasesinduste Liit (EÕEL) tegi ettepaneku lasta gümnaasiumiõpilasi akadeemilisele puhkusele, nagu seda tohib praegu teha kutsekoolis ja ülikoolis. 18.01.2010, Alo RaunPMÕpilasliit annaks koolis ohjad hoolekoguleEesti Õpilasesinduste Liit (EÕEL) tegi ettepaneku muuta õppeasutuse juhtimist demokraatlikumaks, andes hoolekogule kooli kõrgeima otsustuskogu staatuse. 18.01.2010, Alo RaunPMMaaülikooli rõõmustab kohustuslik matemaatikaeksamMaaülikooli õppeprorektor Jüri Lehtsaar tervitab matemaatika riigieksami kohustuslikuks muutmist ja loodab selle toel kõlbulike sisseastujate arvu kasvatada. 17.01.2010, Alo RaunPMTLÜ: eduka noore pääs ülikooli lihtsustuguTallinna Ülikooli akadeemilise prorektori Priit Reiska hinnangul ei muutu edukale gümnaasiumilõpetajale kodumaisesse ülikooli astumine raskemaks, pigem ikka lihtsamaks. 17.01.2010, Alo RaunPMTTÜ: ülikoolid võivad sõlmida eksamileppeidTallinna Tehnikaülikooli õppeprorektori Jakob Kübarsepa hinnangul võivad ülikoolid sõlmida omavahel kokkuleppeid, et vähendada õpilastele uuest riigieksamikorrast kaasneda võivat lisavaeva. 17.01.2010, Alo RaunPMÕpilasliit: supertest pole riigieksamist paremEesti Õpilasesinduste Liidu (EÕEL) aseesimehe Kristo Petersoni hinnangul ei ole riiklikust akadeemilise võimekuse testist abi, sest see ei mõõda näiteks motivatsiooni konkreetset eriala õppida. 17.01.2010, Alo RaunPMIdee: üks test aidaku igasse ülikooli astudaTartu Ülikooli õppeprorektor Birute Klaas võtaks kasutusele laiapõhjalise sisseastumistesti, mille läbimisel saaks igasse ülikooli kandideerida. 17.01.2010, Alo RaunPMMuuli: faktiõppe vastu ei pea võitlemaAjakirjanik Kalle Muuli hinnangul ei peaks nii aktiivselt faktiteadmiste vastu võitlema, nagu seda viimasel ajal haridusuuendajad tegema kipuvad. 17.01.2010, Alo RaunPMNestor: vallad ei suuda gümnaasiume kaotadaSotsiaaldemokraadist riigikogu liikme Eiki Nestori sõnul ei suudaks vallad omavahel kokku leppida, milline gümnaasium muutub põhikooliks ja milline mitte. 16.01.2010, Alo RaunPMRakenduskõrgkoolide rektorid toetavad haridusreformiRakenduskõrgkoolide rektorite nõukogu (RKRN) toetab algatatud haridusreformi, mis on suunatud muutustele üldhariduskoolide koolivõrgu korrastamiseks ja õppekavade sisulisele arengule ning arvestab Eesti ühiskonna demograafilist situatsiooni.14.01.2010, Raul SulbiPMÕpilasliit: ülikool mõõtku sisseastuja motivatsiooniEesti Õpilasesinduste Liit (EÕEL) tegi ettepaneku kehtestada Eesti ülikoolides individuaalsed vastuvõtulävendid, mis vähendaksid riigieksamite osakaalu ja kasvataksid muu hulgas motivatsioonikirja rolli. 12.01.2010, Alo RaunPMÕpilasliit lubaks eksameid kodukoolis kontrollidaEesti Õpilasesinduste Liit tegi riigikogu kultuurikomisjonile saadetud kirjas ettepaneku tõsta riigieksamite tulemuste selgumise kiirust seeläbi, et usaldada eksamite kontroll sama kooli õpetajate kätte. 11.01.2010, Alo RaunPMLukas läheb õppekavadega riigikogust möödaHaridusminister Tõnis Lukas eraldas haridusreformist riiklikud õppekavad kui kõige kiireloomulisema tüki ning plaanib need valitsuse toel riigikogust mööda minnes vastu võtta. 11.12.2009, Alo RaunPMLukas ja Ruus: ärge alahinnake põhikooleHaridusminister Tõnis Lukas ja Tallinna Ülikooli emeriitprofessor Viive-Riina Ruus kutsusid eliitkoolide juhte üles haridusreformi kritiseerides mitte alavääristama põhikoole. 11.12.2009, Alo RaunVTKas tänapäeva kool on sotsiaalasutus?Igikestva haldus- ja haridusreformi sildi all oleks haridusideoloogidel ning koalitsioonipartneritel viimane aeg üheskoos selgeks mõelda ja öelda, mis saab koolidest kui institutsioonidest ja organisatsioonidest.11.12.2009, Ramo PenerPMPäeva karikatuur: haridusreformi käänuline tee10.12.2009, Urmas NemvaltsPMTulviste: koolide lahutamisel ei pea lähtuma õpilaste arvustRiigikogu kultuurikomisjoni kuuluva Peeter Tulviste arvates ei ole mõistlik lähtuda gümnaasiumihariduse pakkumisel õpilaste arvust, teatas ERR Uudised.10.12.2009, Erik HennoPMRiigikogulane soovitab koolireformi kulu ühe maakonna näitel välja arvutadaRiigikogu liige, reformierakondlane Lauri Luik pakub välja, et haridusreformi kuludest mingigi ettekujutuse saamiseks võiks haridusminister Tõnis Lukas ühe maakonna näitel ümberkorralduste hinna välja arvutada.24.11.2009, Merike TammVTJuhtkiri: Kas kokkulepe jääb kehtima?Eile allkirjastati valitsuskomisjoni ja omavalitsusliitude koostöökogu delegatsiooni läbirääkimiste lõppprotokoll 2010. aasta riigieelarve kohta.26.09.2009, Virumaa TeatajaPMPäeva karikatuur: meie kiisul kriimud silmad...16.06.2009, Urmas NemvaltsPMPeeter Kreitzberg: see tobe haridusreform Muudatused Eesti koolivõrgus tuleb läbi mängida kooli täpsusega 07.05.2009, Peeter KreitzbergTCPealinna koolijuhid ei toeta põhikooli ja gümnaasiumi lahutamist Tallinna haridusamet korraldas märtsis linna koolijuhtide seas küsitluse, millest selgus, et direktorid ideed lahutada gümnaasiumi- ja põhikooliaste üldiselt heaks ei kiida. 13.04.2009, Merike TammPMEkspert pakkus maapõhikoolide murele teise lahenduseViljandi maavanem Kalle Küttis ei poolda lastevanemate liidu ettepanekut jätta maapiirkondades gümnaasium ja põhikool lahutamata, sest loeb seda gümnaasiumiõpilastele kahjulikuks. 24.03.2009, Alo RaunPMAidi Vallik: poisteklassi plussid ja miinused Meie oludes ja meie rahvakooli ajaloo taustal näib haridusminister Lukase arvamusavaldus tüdrukute- ja poisteklassidest põhikooli vanemas osas lausa revolutsiooniline samm. Aga seda küll ainult meie endi pisikeses mõõtkavas, sest see, et möödunud sajandi jooksul on sellisest koolitüübist üle kogu maailma peamiselt ikka loobutud, annab märku sammu valest suunast.19.03.2009, Aidi VallikPMLiit nimetab haridusreformi inimkatseteksLastevanemate liidu väitel võib kavandatavad haridusreformi võrrelda inimkatsetega, mille puhul pole lõppresultaat teada ja millele pole eelnenud põhjalikke uuringuid. 18.03.2009, Alo RaunPMLiisa Ringo: tuupimine koolis tapab innovatsiooniKärpimine on tänapäeval moes. Üks järjekordne kärpimine, nimelt riikiliku õppekava kärpimine, kujunes keskseks teemaks väitlusel, mille korraldasid 3. märtsil sihtasutus Noored Kooli ja Tartu Ülikooli väitlusklubi.17.03.2009, Liisa RingoPMReporter.ee: Leesi peab haridusreformi tooreks ja kalliksTallinna Prantsuse Lütseumi direktori Lauri Leesi sõnul on kavandatav haridusreform toores ning väga kallis.16.03.2009, Erik HennoPMERR.ee: omavalitsused hakkavad kohalikku koolivõrku kujundamaStatistika kohaselt väheneb lähiaastatel gümnaasiumiõpilaste arv ning uue haridusrefomi kohaselt hakkab kohalikku koolivõrku kujundama omavalitsus.16.03.2009, Erik HennoPMLukas rajaks rohkem poisteklasseEelkõige poiste koolist väljalangevuse vähendamise ühe lahendusena võidakse haridusminister Tõnis Lukase sõnul hakata looma rohkem poiste ja tüdrukute klasse. 16.03.2009, Alo RaunPMLukas: koolipäeva pikkus reformiga ei lüheneHaridusminister Tõnis Lukase sõnul ei ole kavandatava haridusreformi käigus võimalik lühendada koolipäevi. 16.03.2009, Alo RaunPMTõnis Lukas: emakeele roll koolis on olulineVäitlus emakeeletundide arvu üle kisub pigem emotsionaalseks kui sisuliseks. Nii piisab vaid väite lendulaskmisest, nagu oleks plaan Eesti koolides eesti keele õpet vähendada, ja kohe vallandub paanika. See on liigne üldistus, sest ettepanek vähendada emakeeletundide kohustuslikku mahtu puudutas vaid gümnaasiumiosa nagu teistegi ainete puhul. Koht, kus omandatakse suur osa keele ja kirjanduse alusteadmisi, on põhikool ja selle õppekavas ei ole tehtud mingit vähendamise ettepanekut.06.03.2009, Tõnis LukasPMERR.ee: hoolekogud tahavad lapsevanemate kaasamist haridusreformiHaridusreformi ja koolivõrgu ümberkujundamisse tuleb kaasata lapsevanemad, leidsid Põlvamaa koolide hoolekogude liikmed.21.02.2009, Erik HennoPMKrista Kaer: sünge luguIlfi ja Petrovi raamatus «Kaksteist tooli» on tore tegelane Inimsööja Ellotška, kes saab elus hakkama 30 sõnaga. Nii näiteks oli üks väheseid omadussõnu, mida ta kasutas, «sünge» – «sünge kass», «sünge lugu».20.02.2009, Krista KaerPMJuhtkiri: vaba valikRiik peab tagama, et ka väikeasulate noored pääseksid kooli 14.02.2009, PMEliitkoolide eelised jõuavad igasse gümnaasiumiMõne aasta pärast ei pea näiteks reaalainetes andekas laps tingimata pürgima pealinna eliitkooli, sest kohustus pakkuda süvendatud õppega eriklasse hakkab lasuma kõigil gümnaasiumidel.14.02.2009, Dagne HanschmidtPMLeesi: esmalt parandagem õpetajate taastootmistKõigepealt tuleks Eestis mõelda, kuidas taastoota õpetajaid ning alles seejärel hakata haridussüsteemi reformima, ütles Tallinna Prantsuse lütseumi direktor Lauri Leesi «Terevisioonis». 03.12.2008, Alo RaunReuters: Itaalia õpilased protestivad haridusreformi vastuItaalia senat kiitis heaks poleemikat tekitava haridusreformi, millega pole rahul ei õpilased ega õpetajad.30.10.2008, Berit-Helena Lamp Telli Postimehe paberleht siitKuuluta Postimehe paberlehesLIITU POSTIMEHE UUDISKIRJAGAja ole kursis huvipakkuvate uudistega!LIITUE-posti aadressKalenderSudokuRistsõnaViimased uudised00:30Colombia laevaõnnetuses hukkus vähemalt üheksa inimest 00:12Juhtkiri: eestlase puhkus – töö, töö ja veel kord töö 00:02Jaanus Piirsalu: Tšetšeenias avameelselt Venemaast (5)23:59Hiinlased tegid maailma pikima tontliku kvanthüppe (1)23:59Piimaühistud vaidlustasid 15 miljoni jagamise (1)23:59Jaak Allik: getostuv Eesti? (2)23:59Ivan Makarov: kas soov, et mehed poliitikas käituksid meestena, on ajale jalgu jäänud? 23:59Keskerakonda ootab 220 000-eurone nõue 23:59Ostja eelistab eestimaist 23:59Välismaa lühiuudised 23:59Rummus läheb asjaks 23:59Idaringtee ehitaja tahaks jõuluks koju jõuda 23:59FOTO: Plahvatanud kütuseveok söestas Pakistanis inimesi 23:59Keskerakonnal oht poolduda (4)23:59Ülemkogu andis Eestile võimaluse eesistujana kaitsega tegeleda 23:59KOHALIK VAADE: Kreeka pingutab pagulastega, veri ninast väljas 23:59EL püüab vähendada ametite jagamise politiseeritust 23:59Suursaadik Tael: tuleb alustada, täis tahtmist, aga kõik ei sõltu meist endist 23:59Suurpanga filiaal otsib Eestis kasvuvõimalusi 23:58Peeterpaulipäevast saab vist väike ooperifestival Kõik viimased uudised