anda üürile korter, Madala (2 tuba) - Flatfy.ee\nAnda üürile korter, Madala (2 tuba)\nÜürile anda korter, 2 tuba, 600 €, Tallinn, Põhja-Tallinna linnaosa, Madala 16 | HEA ASUKOHT - Uus Maa Kinnisvarabüroo\nüürile anda 2-toaline merevaadega, uus korter asja valmis ehitatud majas. Olemas köögimööbel tehnikaga, pesumasin, sisseehitatud garderoobikappid, söögilaud ja toolid. Korterisse paigaldatud soojustagastusega sundventilatsioon. Olemas ka rõdu, parkimiskoht ja panipaik, hoovis on lastemänguväljak. Mereni vaid 300 m. Läheduses kauplus, bussipeatus ja liivarand. 1 kuu üür 600 EUR, lisanduvad kommunaalmaksed (suvel 60 EUR, talvel 120 EUR). Ettemaks, tagatis ja teenustasu 1 kuu üür. JAGA MINU KONTAKTI KÕIGILE, KES VAJAVAD KINNISVARANÕU! – – – – – – – – – – Telli hindamine UUS MAA Kinnisvarabüroolt *** ning saad: – Eksperthinnangu kuni 20% soodsamalt kui võtad koduga seotud laenu Swedbankist – Pankadest parimad kodulaenutingimused – Kiireima, kvaliteetseima ning usaldusväärseima hindamisteenuse Eestis UUS MAA KINNISVARABÜROO EKSPERTHINNANGUID AKTSEPTEERIVAD KÕIK FINANTSASUTUSED. – – – – – – – – – – Liitu Uus Maa uudiskirjaga ja saa homset kinnisvarainfot juba täna! *** – – – – – – – – – – Kodu aitab osta Swedbank. Pakkumise saamiseks kasuta koodi UUSMAA ja Sind teenindatakse eelisjärjekorras. Võtame ühendust 1 tööpäeva jooksul. Uus Maa kliendile soodsam lepingutasu. Küsi täpsemat infot maaklerilt. Finantsteenuseid pakub Swedbank AS. Tutvu tingimustega, pea nõu.\nAnda üürile korter, 2 tuba - Madala 16, Põhja-Tallinn, Tallinn, Harjumaa\nKorteriomand, paneelmaja Lisainfo: rõdu , köök, parkimine tasuta, panipaik, uus elektrijuhtmestik, kinnine hoov, ühistransport, tsentraalne vesi, elekter, mööbel, parkett, ventilatsioon, lift, aiaga ümbritsetud, tõrvapapist katus Köök: keraamiline pliit, avatud köök, külmik Sanruum: uus torustik, vann, dušš, pesumasin Küte ja ventilatsioon: keskküte Side ja turvalisus: Internet, kaabelTV, naabrivalve, valvesüsteem paigaldatud, turvauks, trepikoda lukus üürile anda 2-toaline merevaadega, uus korter asja valmis ehitatud majas. Olemas köögimööbel tehnikaga, pesumasin, sisseehitatud garderoobikappid, söögilaud ja toolid. Korterisse paigaldatud soojustagastusega sundventilatsioon. Olemas ka rõdu, parkimiskoht ja panipaik, hoovis on lastemänguväljak. Mereni vaid 300 m. Läheduses kauplus, bussipeatus ja liivarand. 1 kuu üür 600 EUR, lisanduvad kommunaalmaksed (suvel 60 EUR, talvel 120 EUR). Ettemaks, tagatis ja teenustasu 1 kuu üür. JAGA MINU KONTAKTI KÕIGILE, KES VAJAVAD KINNISVARANÕU! - - - - - - - - - - Telli hindamine UUS MAA Kinnisvarabüroolt [email protected] ning saad: - Eksperthinnangu kuni 20% soodsamalt kui võtad koduga seotud laenu Swedbankist - Pankadest parimad kodulaenutingimused - Kiireima, kvaliteetseima ning usaldusväärseima hindamisteenuse Eestis UUS MAA KINNISVARABÜROO EKSPERTHINNANGUID AKTSEPTEERIVAD KÕIK FINANTSASUTUSED. - - - - - - - - - - Liitu Uus Maa uudiskirjaga ja saa homset kinnisvarainfot juba täna! *** - - - - - - - - - - Kodu aitab osta Swedbank. Pakkumise saamiseks kasuta koodi UUSMAA ja Sind teenindatakse eelisjärjekorras. Võtame ühendust 1 tööpäeva jooksul. Uus Maa kliendile soodsam lepingutasu. Küsi täpsemat infot maaklerilt. Finantsteenuseid pakub Swedbank AS. Tutvu tingimustega, pea nõu.\nÜürile anda korter, 2 tuba, 400 €, Tallinn, Põhja-Tallinna linnaosa, Madala tn 15 - Uus Maa Kinnisvarabüroo\nMadala tn 15, Põhja-Tallinna linnaosa, Tallinn, Harju maakond\nANDA ÜÜRILE AVAR NING VALGUSKÜLLANE KORTER! PIIRKOND: Korter asub vaikses ning rohelust täis piirkonnas. Stroomi rand jääb majast u 500 m kaugusele, kus on palju erinevaid sportimis ning vaba-aja veetmis võimalusi. Eelmine aasta avati maja lähedal ka uus Dostojevski restoran, kus on hea kõhtu kinnitada. Talvisel ajal on ranna lähedal avatud nii uisuplats, kelgumägi kui ka erinevad metsavahelised suusarajad. Suviti on võimalik ka surfamas käia. Mereäärne piirkond on hea paik, kus saab lõõgastuda ning akusid laadida pärast rasket tööpäeva. Paraja jalutuskäigu kaugusel asub ka Hipodroom, kus saab maalähedast hõngu nautida. Maja ise asub eemal suurest linnakärast. Läheduses asuvad erinevad poed, bussipeatused, raamatukogud ning kõik muu eluks vajalik. Majas on hästi toimiv korteriühistu! KORTER: Korter ise on väga hubane ning valgusküllane. Välisuksest sisseastudes jõuate Te kohe esikusse, kus asub suur peegel ning paremat kätt jääb wc ja vannituba. Elutuba ja köök on mugavalt ühendatud. Köögis on gaasipliit, väike külmik, mikrolaineahi ning Electroluxi elektriahi, millega saab valmistada erinevaid küpsetisi. Elutoas on ka suur lahtikäiv diivanvoodi, mille saab külaliste jaoks lahti tõmmata. Korterisse on sisseehitatud ka väike panipaik, kuhu on võimalik pagutada erinevaid riideid ja tarbeesemeid. Magamistuba on samuti mõnusalt suur ja avar koos laia voodiga. Magamistoast pääseb ka rõdu peale, kus on näha ka veidi merd. Seal asub ka suur lükandustega riidekapp. Vannituba on samuti küllaltki avar. Seal on suur peegel, vann, wc ning pesumasin. Kommunaalid on suvel ca 60€ ja talvel ca 120€ Üür: 400€/kuu + kõrvalkulud Deposiit: 400€ Vahendustasu: 400€ + 20%km Korterisse on oodatud vaiksed, puhtust ja korda armastavad elanikud! Kui Sulle jäi see korter silma ning tunned, et soovid seal mõni aeg peatuda, siis võta minuga julgelt ühendust ning lähme koos seda vaatama! JAGA MINU KONTAKTI KÕIGILE, KES VAJAVAD KINNISVARANÕU! – – – – – – – – – – Telli hindamine UUS MAA Kinnisvarabüroolt *** ning saad: – Eksperthinnangu kuni 20% soodsamalt kui võtad koduga seotud laenu Swedbankist – Pankadest parimad kodulaenutingimused – Kiireima, kvaliteetseima ning usaldusväärseima hindamisteenuse Eestis UUS MAA KINNISVARABÜROO EKSPERTHINNANGUID AKTSEPTEERIVAD KÕIK FINANTSASUTUSED. – – – – – – – – – – Liitu Uus Maa uudiskirjaga ja saa homset kinnisvarainfot juba täna! *** – – – – – – – – – – Kodu aitab osta Swedbank. Pakkumise saamiseks kasuta koodi UUSMAA ja Sind teenindatakse eelisjärjekorras. Võtame ühendust 1 tööpäeva jooksul. Uus Maa kliendile soodsam lepingutasu. Küsi täpsemat infot maaklerilt. Finantsteenuseid pakub Swedbank AS. Tutvu tingimustega, pea nõu.\nAnda üürile korter, 2 tuba - Madala 10, Pelguranna, Põhja-Tallinn, Tallinn, Harjumaa\nKorteriomand Köök: gaasipliit Ümbrus: meri lähedal Üürile anda logistiliselt väga hea asukohaga 2-toaline korter Põhja-Tallinnas. Kaunis Stroomi rand on vaid 5 min. jalatuskäigu kaugusel. Korteri koosseisu kuuluvad: esik, köök, elutuba, magamistuba ja vannituba/WC. Korter asub maja keskel. Planeering on ühele poole maja. Madalad kommunaalkulud. Kortermaja asub 400 meetri kaugusel Stroomi rannast – vaid viieminutiline jalutuskäik viib Sind supelranda. Iga aastaga üha populaarsemaks muutuv liivarand pakub meelelahutusi ja rannamugavusi igale maitsele. Stroomi park on armastatud grilli- ja piknikukoht. Lisaks rannahoonele ja mänguväljakutele on siin ka valgustatud jalgrattateed, spordiväljakud ning 2,5 kilomeetri pikkune Rocca al Mare ja Stroomi randa ühendav rannapromenaad. Samuti Teie kasutuses on selle piirkonna arenenud infrastruktuur – koolid, lasteaiad, kauplused jne. Šoppamiseks pole vaja kaugele sõita – Stroomi kaubanduskeskus koos Maksima XX- ga on Teie uuest kodust väga lähedal, lisaks lähedal ka Selver ja Rimi. Kiire ja mugav ühendus kesklinnaga. Korter on vaba. Eelistame üürnikeks rahulikke, koduhoidvaid, ilma lemmikloomadeta kliente. Üürihind: 350 eur/kuu, millele lisanduvad kõrvalkulud. Tagatis: 350 eur. Vahendustasu: 350 eur (lisandub käibemaks, 20%). Helista ning küsi lisa! JAGA MINU KONTAKTI KÕIGILE, KES VAJAVAD KINNISVARANÕU! - - - - - - - - - - Telli hindamine UUS MAA Kinnisvarabüroolt [email protected] ning saad: - Eksperthinnangu kuni 20% soodsamalt kui võtad koduga seotud laenu Swedbankist - Pankadest parimad kodulaenutingimused - Kiireima, kvaliteetseima ning usaldusväärseima hindamisteenuse Eestis UUS MAA KINNISVARABÜROO EKSPERTHINNANGUID AKTSEPTEERIVAD KÕIK FINANTSASUTUSED. - - - - - - - - - - Liitu Uus Maa uudiskirjaga ja saa homset kinnisvarainfot juba täna! *** - - - - - - - - - - Kodu aitab osta Swedbank. Pakkumise saamiseks kasuta koodi UUSMAA ja Sind teenindatakse eelisjärjekorras. Võtame ühendust 1 tööpäeva jooksul. Uus Maa kliendile soodsam lepingutasu. Küsi täpsemat infot maaklerilt. Finantsteenuseid pakub Swedbank AS. Tutvu tingimustega, pea nõu.\nKivimaja Lisainfo: rõdu , köök, garderoob, seinakapp, ühistransport, elekter, mööbel, mets lähedal Köök: gaasipliit, avatud köök, külmik Sanruum: vann, pesumasin Side ja turvalisus: Internet, kaabelTV, trepikoda lukus, turvauks Ümbrus: meri lähedal ANDA ÜÜRILE AVAR NING VALGUSKÜLLANE KORTER! PIIRKOND: Korter asub vaikses ning rohelust täis piirkonnas. Stroomi rand jääb majast u 500 m kaugusele, kus on palju erinevaid sportimis ning vaba-aja veetmis võimalusi. Eelmine aasta avati maja lähedal ka uus Dostojevski restoran, kus on hea kõhtu kinnitada. Talvisel ajal on ranna lähedal avatud nii uisuplats, kelgumägi kui ka erinevad metsavahelised suusarajad. Suviti on võimalik ka surfamas käia. Mereäärne piirkond on hea paik, kus saab lõõgastuda ning akusid laadida pärast rasket tööpäeva. Paraja jalutuskäigu kaugusel asub ka Hipodroom, kus saab maalähedast hõngu nautida. Maja ise asub eemal suurest linnakärast. Läheduses asuvad erinevad poed, bussipeatused, raamatukogud ning kõik muu eluks vajalik. Majas on hästi toimiv korteriühistu! KORTER: Korter ise on väga hubane ning valgusküllane. Välisuksest sisseastudes jõuate Te kohe esikusse, kus asub suur peegel ning paremat kätt jääb wc ja vannituba. Elutuba ja köök on mugavalt ühendatud. Köögis on gaasipliit, väike külmik, mikrolaineahi ning Electroluxi elektriahi, millega saab valmistada erinevaid küpsetisi. Elutoas on ka suur lahtikäiv diivanvoodi, mille saab külaliste jaoks lahti tõmmata. Korterisse on sisseehitatud ka väike panipaik, kuhu on võimalik pagutada erinevaid riideid ja tarbeesemeid. Magamistuba on samuti mõnusalt suur ja avar koos laia voodiga. Magamistoast pääseb ka rõdu peale, kus on näha ka veidi merd. Seal asub ka suur lükandustega riidekapp. Vannituba on samuti küllaltki avar. Seal on suur peegel, vann, wc ning pesumasin. Kommunaalid on suvel ca 60€ ja talvel ca 120€ Üür: 490€/kuu + kõrvalkulud Deposiit: 490€ Vahendustasu: 490€ + 20%km Korterisse on oodatud vaiksed, puhtust ja korda armastavad elanikud! Kui Sulle jäi see korter silma ning tunned, et soovid seal mõni aeg peatuda, siis võta minuga julgelt ühendust ning lähme koos seda vaatama! JAGA MINU KONTAKTI KÕIGILE, KES VAJAVAD KINNISVARANÕU! - - - - - - - - - - Telli hindamine UUS MAA Kinnisvarabüroolt [email protected] ning saad: - Eksperthinnangu kuni 20% soodsamalt kui võtad koduga seotud laenu Swedbankist - Pankadest parimad kodulaenutingimused - Kiireima, kvaliteetseima ning usaldusväärseima hindamisteenuse Eestis UUS MAA KINNISVARABÜROO EKSPERTHINNANGUID AKTSEPTEERIVAD KÕIK FINANTSASUTUSED. - - - - - - - - - - Liitu Uus Maa uudiskirjaga ja saa homset kinnisvarainfot juba täna! *** - - - - - - - - - - Kodu aitab osta Swedbank. Pakkumise saamiseks kasuta koodi UUSMAA ja Sind teenindatakse eelisjärjekorras. Võtame ühendust 1 tööpäeva jooksul. Uus Maa kliendile soodsam lepingutasu. Küsi täpsemat infot maaklerilt. Finantsteenuseid pakub Swedbank AS. Tutvu tingimustega, pea nõu.\nAnda üürile korter, 2 tuba - Madala tn 11, Põhja-Tallinn, Tallinn, Harjumaa\nKorteriomand, kivimaja Lisainfo: mööbel, mööbli võimalus, pakettaknad, TV, toad eraldi Köök: külmik, köögimööbel Sanruum: wc ja vannituba eraldi, vann, pesumasin Küte ja ventilatsioon: keskküte Side ja turvalisus: kaabelTV, turvauks, trepikoda lukus Ümbrus: teed heas seisukorras, linnas, meri 200 m\nKorter üür; Madala; rooms: 2 rooms


MILLISED ON JÕULUTRADITSIOONID mujal maailmas? | Buduaar\nMILLISED ON JÕULUTRADITSIOONID mujal maailmas?\n2015. aasta 3. detsember 09:32\nKas oled kunagi kodus piparkooke ja hapukapsast mugides ning jõuluvanalt kinke lunastades mõelnud, kuidas tähistatakse jõule teistes riikides? Siin on sulle mõned põnevad ja naljakad jõulutraditsioonid mujalt maailmast. Ehk leiad ka enda perekonna jõulutavadele täiendust!\nKui USA lapsed jätavad jõuluvanale näksimiseks küpsiseid ja piima lauale, siis Iirimaal on kombeks jõuluvanale kehakinnituseks hoopis hakklihapirukaid küpsetada ning need siis koos õllega vanale nosimiseks jätta. Peaasi, et jõulutaat õllega liiale ei lähe ja kõigile ikka kingid kätte jõuab toimetada!\nTšehhis on vallalistel naistel jõulude ajal kombeks mängida kingaviskemängu, et saada teada, kas nad tuleval aastal mehele saavad. Naine peab seisma selg vastu ust ning siis ühe oma kingadest üle õla vastu ust viskama. Kui kinga kand vastu ust lööb, siis jääb naine kindlasti veel aastaks vallaliseks, kui king aga ninaga ukse poole maandub, on neiul aeg kotid kokku pakkida, vanemate juurest välja kolida ning pulmaplaane tegema hakata, sest härra Õige on juba ootamas.\nVenezuela pealinnas Caracases pannakse jõululaupäeva hommikul kõik teed autodele liiklemiseks kinni. Sellel päeval peavad inimesed kirikusse hoopis rulluisutama. Usume, et väike treening enne õhtust jõulupraadi võib isegi hea mõte olla!\nRohkem traditsioone juba ajakirja Buduaar TEEN november-detsember numbris!


Kuidas eristada vana ja uue soojusvaheti - Uudised - Wuxi Hengnuo Chemical Equipment Manufacturing Co Ltd\nKuidas eristada vana ja uue soojusvaheti\nKemikaalide töös kasutame tihti soojusvahetust. Kas teate, kuidas me peaksime kindlaks määrama uue ja vana soojusvaheti? Järgmine Xiaobian teie üksikasjade kohta!\n1. Kontrollige soojusvaheti välimist keevitust, vana keevitada keevitatud soojusvaheti remonditakse pärast paranduste jälgi; 2. Kontrollige veekeha korpust allpool väljundmärgi suu, uus soojusvaheti sepistamine lõpetas Keevitamine pinda pärast värvi siledamaks muutmist ja vana soojusvaheti äärik, kus roostetakse, isegi kui rooste ja tahtmist jäta jälgi; 3. Kontrollige veekogu keha aurust. Selleks, et vältida auru mõju on liiga suur ja porceliini nähtus, on uus soojusvaheti üldiselt sub-auru seade. 4. Uus soojusvaheti jak ja keevisõli on lamedad ja ühtlased, värv on suhteliselt ühtlane.\nSoojusvahetust kaltsineeriti temperatuuril 900 ° C ja jahutati ning klaas seotati pärast jahutamist terasplaadile. Kuna klaasiga vooderdatud klaasi lineaarse laiendamise ja venitamise koefitsient on väiksem kui terasplaadil, on klaasi deformatsioon pärast jahutamist väiksem kui terasplaadil ning klaasvooderdatud klaas on läbinud survetugevus terasplaadi poolt. Pärast soojusvaheti sooritamist esineb survekindlus ja teraslehest on eelpingest tingitud stress. Kuna eelpingestus on seotud lineaarse laienemise ja pikenemise koefitsiendiga, on lineaarne laiendustegur ja pikenemine tihedalt seotud temperatuuga, seega on soojusvaheti töötemperatuuril suur mõju soojusvaheti kasutamisele. Kui klaasi põhjustatud stress on temperatuuri muutusest tingitud stressist suurem, hävitatakse klaasvooder.\nSoojusvaheti on klaas, mis sisaldab kõrge ränidioksiidi, mis vooderdab teraskonteineri sisepinda ja on metallmaterjali pinna külge kinnitatud kõrgtemperatuurse põletusega, et saada komposiitmaterjaliks. Seetõttu on see kahekordsete eeliste klaasist stabiilsus ja metalli tugevus, mis on suurepärane korrosioonikindel varustus. Töötab karmides keskkondades, kus on kõrge temperatuur, peab see olema rangelt töökorras, annab järgmine teave pärast soojusvahetust pärast operatsiooni lõppu:\n1 vastavalt soojusvaheti materjali töötlemise tehnilistele protseduuridele pärast seiskamist segamist ja kontrollige vastava torujuhtme ja seadmete puhastamist;\n2, soojusvaheti jääk pesta, seda ei pesta põhjavee emaili pott, ei saa kasutada happelist lahust roostevabast terasest veekeetjat;\n3, vahetult juhtimissüsteemi, soojusvaheti käitamise ja vahetuses sisalduva juhtumi terviklikkuse range rakendamine.\nSoojusvaheti on klaas, mis sisaldab kõrge ränidioksiidi, mis on vooderdatud terasmahuti sisemisel pinnal ja on kindlalt kinnitatud metallpinnale kõrgete temperatuuride põletamise teel.\nSoojusvaheti töörõhk on kõrge. Veeketil olev rõhk tekib keemilises reaktsioonis või on põhjustatud temperatuuri tõusust. Surve kõikub oluliselt ja on mõnikord ebastabiilne. Ootamatu rõhu suurenemine võib tavalisest rõhust mitu korda ületada. Seepärast kuuluvad enamus soojusvaheti surveanumast. Soojusvahetis viiakse tavaliselt läbi keemiline reaktsioon, et tagada reaktsioonisegu ühtlaselt ja kiiremini, parandada tõhusust, tavaliselt soojusvaheti koos vastav segamisseade, nii et see toob veovõlli dünaamilise tihendi ja takistab lekke. Probleem.\nJaakis, mis läbib kõrgtemperatuuri auru või jääkülma keskmist soojendamist või jahutamist, väheneb esimene väike liitumine ja muu seadme temperatuur tõuseb või langeb teatud temperatuurini ja seejärel suur hulk ligipääsu, et vältida ümbrise portselanist tingitud äkiline temperatuuri muutus. Selleks et vältida selliste sündmuste toimumist, on soovitatav valida kiire temperatuurianduriga termomeetri korpus, et vähendada temperatuuri järsust tõusu ja kiirelt ja täpselt läbida suures koguses jahutatud keskkonda Mõõda paagi sees olevat temperatuuri. Eriti mahuti keskkonnas on reaktsioon intensiivsem või protsessi temperatuuri reguleerimine nõuab rangeid seadmeid. Klaasiga vooderdatud soojusjuhtivusega kihi tõttu tavaline termomeetri korpus on halb, temperatuuri hüsterees põhjustab väga tõsiseid tagajärgi;\nKlaasiga vooderdatud soojusvahetiga kiht on rangelt keelatud, kuum ja külm keskmine otsene mõju ja metallist substraat tagasi, kiire kustutamise ja jahutamise temperatuur võib kergesti viia klaasvooderdatud portselani. Standard sätestab, et klaasiga vooderdatud kihti tuleb hoida temperatuuril 120 ° C ja 110 ° C külmašokil. Kuid sagedase suure temperatuuriga külma, kuumade või klaasist vooderdatud kihi sagedusega portselanist surmaga lõppevad põhjused. Seetõttu tuleks seda nähtust võimalikult palju ära hoida. Näiteks suhteliselt kõrge temperatuuri soojuskandja lisamisel külma reaktsioonipaagile on soovitatav kõigepealt reaktsioonipaaki soojendada. Külma keskkonna lisamisel kuumutatavasse reaktsioonimasinat tuleb see lisada mitu korda väikestes kogustes või seade tuleb jahutada ja seejärel lisada\nPaari: Soojusvaheti soojusülekande lahendus on midagi puudu\nJärgmise: Millised on viilutusmasina kasutamise nõuded?


Eesti koondislane siirdub mängima Aafrikasse - Võrkpall - Postimees Sport: Värsked spordiuudised Eestist ja välismaalt\nEesti koondislane siirdub mängima Aafrikasse\n25. detsember 2019, 11:40\nEesti rahvusmeeskonna nurgaründaja, hiljuti Türgi meistriliigaklubist Arhavist lahkunud Andrus Raadik (33) jätkab karjääri Tuneesia kõrgliigaklubis Sfaxienis, kes paikneb liigatabelis oma suure rivaali Tunise järel hetkel teisel kohal.\nuneesia koondise näol on tegu Aafrika valitseva meistriga, kes sai 2017. aastal Maailmaliiga kolmandas tugevusgrupis Montenegros peetud kohtumises jagu muuhulgas Eestistki, vahendab Võrkpall24.ee. Maailma edetabelis paikneb Tuneesia (paljuski tänu oma geograafilisele asukohale) 16. ja Eesti 45. positsioonil.\nTuneesia liigat tuntakse võrkpalliringkondades eelkõige kui kohta, kuhu eurooplased tänu heale palgale karjääri lõpetama lähevad. Sfaxien baseerub 300 000 elanikuga Sfaxi linnas, mis asub pealinnast Tunisest 270 kilomeetrit kagu-suunas.


Privaatsusreeglid – Jõgeva Valla Noorteinfo\nMeie veebisaidi aadress on https://noorteinfo.ee.\nSinu e-posti aadressi põhjal on loodud anonüümne tekstijada (räsi), mida võidakse edastada Gravatari teenusele, et kontrollida selle kasutamist. Gravatari andmekaitsetingimused leiad siit: https://automattic.com/privacy/. Peale kommentaari heakskiitmist on sinu profiilipilt kommentaari juures avalikult nähtav.\nKui valid parooli taastamise, siis sinu IP aadress sisaldub selles e-kirjas.


22/07/2015 - Saarte Hääl\nGALERII: Kuressaare tennisekeskus avas uued väljakud\nKolmapäeva pärastlõunal avati Kuressaare tennisekeskuses kolm uut väljakut. Lähemalt loe juba homsest Saarte Häälest! Fotod: Irina Mägi\nSH Videoküsitlus: Mida ostavad saarlased ja suvesaarlased Kuressaare turult?\nAnni Viskus uuris Kuressaare turul olevatelt inimestelt, miks ja kui tihti käiakse turul ning miks eelistatakse turukaupa poekaubale. Video: Irina Mägi, Mihkel Väin\nKalanduse strateegia: rohkem raha sotsiaalvaldkonda ja kaluritele (1)\nKui aastatel 2008–2014 läksid Saare maakonnas Euroopa merendus- ja kalandusfondist saadud toetused peamiselt taristu edendamisse, siis eeloleval, 2020. aastani kestval rahastusperioodil on rõhuasetused muutunud ja toetused suunatakse enamalt jaolt sotsiaalvaldkonda […]\nOoperikohvikus allkirjastati leping Poola ooperiteatriga\nEesti Kontserdi juhatuse liige Jüri Leiten ja Wrocławi ooperiteatri esindaja Anna Leniart allkirjastasid eile Arensburgi hotelli sisehoovis koostöölepingu tuleval aastal toimuvateks üheksandateks Saaremaa ooperipäevadeks. Jüri Leiteni sõnul on neil Wrocławi […]\nVooglaid kutsub linnajuhid ööbima (31)\nKuressaares Uime baari pidav Marko Kesküla esitas linnavalitsusele omapoolsed seisukohad seoses surfibaariga Uim. Seletused ei rahuldanud aga Uime kõrvalmajas korterit omavat Märt Vooglaidu, kes kutsus linnajuhid sel nädalavahetusel enda juurde […]\nPöide kirikus taastatakse peaportaali\nPöide kirikus jaanipäevast saati on restauraator Eva Mölder tegelenud Pöide kiriku peaportaali taastamisega. Eile oli ta tööga peaaegu lõpule jõudmas. Samal ajal valmistavad OÜ Rändmeister spetsialistid ette kirikutorni esimese korruse […]\nTalunik tahab luba metssigu sööta (4)\nMullutu-Loode hoiualal tegutsev teraviljakasvataja taotleb kaitsealustele taimedele ja teraviljapõldudele ulukite tekitatava kahju ärahoidmiseks metssigade lisasöötmise keelu tühistamist. Mullutu külas paarikümnel hektaril teravilja kasvatav Madis Mikola märgib kirjas keskkonnaametile, et sel […]\nUmbes 2000 sõidukit ähvardab sundkindlustus (11)\nOktoobrist lõppeb üleminekuaeg, mis vabastas liikluses mittekasutatavad sõidukid aastaks liikluskindlustuse lepingust. Saare maakonnas võib seetõttu ligi 2000 sõidukiomanikku seista silmitsi sundkindlustusega. Eesti liikluskindlustuse fondi (LKF) juhatuse liikme Lauri Potsepa sõnul […]\nPeaminister tuleb Saaremaale (9)\nReedel kohtub peaminister Taavi Rõivas Lääne-Saare vallavalitsuse ja volikogu esindajatega. Kohtumisel osaleb ka riigihalduse minister Arto Aas. Lääne-Saare valla infotöötaja Merike Lipu sõnul saadab peaministrit visiidil peaministri büroo juhataja Kairi […]\nSaaremaa õpilased tegid Šveitsis teatrit\nŠveitsis Rüdlingenis toimus 6.-19. juulini kümnes Euroopa noorte teatrikohtumine. Kuueliikmelisse Eesti õpilaste delegatsiooni kuulus ka kaks saarlast – Saaremaa ühisgümnaasiumi Kreputlastest Elo Nõmm (juhendaja Rita Ilves) ja Orissaare gümnaasiumi Mo-teatrist […]\nSaarlased esinevad Saksamaal uue laevaliini avamisel\n19. augustil Saksamaal toimuval Cuxhaveni-Brunsbütteli laevaliini avamisel esinevad ka saarlased. Ülesastujate hulgas on Orissaare kultuurimaja noorte segarühm Viirelind Anne Keerdi juhatusel. Noored tantsijad saavad oma tantsuoskust näidata nii laevadel kui […]\nTaritus peeti laulupidu (FOTOD) (4)\nKuigi taevaväravad olid valla ja vihm tahtis kangesti krae vahele pugeda, ei lasknud peolised ennast häirida ja nii saigi Taritu rahvamaja hoovis teoks üks ilus pidu, 54. Taritu laulupidu. Taritu […]\nMeil siin Saaremaal suletud uste aegu (10)\nSuvi on tänavu pikaldane tulema, pilved katavad kadedalt päikest ja inimeste meeled kipuvad seeläbi kurvaks ja kurjaks minema. Mõtlemata pillutud sõnast või loetud lausekatkest Facebooki seinal hakkavad idanema lood ja […]\nVilsandi päevadel vaadati taevasse ja sõuti võidu\nEsmaspäeval lõppesid Vikati sadamas lipulangetamisega 12-ndad Vilsandi päevad. Saarevanem Neeme Ranna sõnul kulges kõik plaanipäraselt ja tagasiside külastajatelt oli väga positiivne. “Pigem kurdeti just selle üle, et teha oli nii […]\nRohkem raha sotsiaalvaldkonda ja kalurielu väärtustamisse\nMagnus Kaldjärv tõi Taanist pronksi (1)\n12.–19. juulini Taanis Aarhusi ülikoolis toimunud rahvusvaheliselt bioloogiaolümpiaadilt tõi Saaremaa ühisgümnaasiumi värske vilistlane Magnus Kaldjärv Eestisse ka ühe pronksmedali. Olümpaadil tuli õpilastel näidata oma teadmisi zooloogias ja botaanikas, lahendada teooriaülesandeid […]\nHommikupost tuuakse autodega\nLähiajal asendab Omniva varahommikuse kojukande Kuressaare linnas autodega. Seni tegid postiljonid seda kojukannet jalgratastega. “Varahommikuse kande asendame tõepoolest autokandega. Seda põhjusel, et varahommikul peaks vähem kirjakandjaid hommikul tööle tulema ja […]\nSilja Vipre annab sügisel välja oma esikplaadi\nSaaremaal Mändjala kämpingutega tegelev ja vabal ajal musitseeriv Silja Vipre (fotol) jõuab tänavu septembris oma esimese LP-ni. Autoriplaat kannab ingliskeelset pealkirja “There´s No Lies”. Vipre ise mainib aga, et lugusid […]\nJÄÄR Kaldud täna olema reserveeritum kui tavaliselt ja seetõttu on sinuga raske suhelda. Hea päev õppimiseks. SÕNN Suudad nüüd ületada piire, mis sind tavaliselt kammitsevad ja ahistavad. Tänu oma vabale […]\n“Roukli” esilinastus Serbia filmifestivalil\nSaarlasest režissööri Veiko Õunpuu uus mängufilm “Roukli”, mille võtted toimusid möödunud aasta juulis Saaremaal Rahuste külas ja Harilaiul, esilinastus eelmisel pühapäeval Serbia filmifestivalil. Filmi produtsendi Tiina Savi sõnul on tegemist […]


Kuidas saada lahti pöidla imemisest. Meditsiinimeedium rahva raamat\nKuidas saada lahti pöidla imemisest reneezeylmans.nl\nmeditsiinimeedium rahva raamat\nKas keegi on lapse pöidla imemise harjumusest jagu ka\nKuidas saada lahti sipelgatest aias ja toas. Veenilaienditest vabanemiseks; 12 suurt saladust, mille inimkond on unustanud Kuidas teada saada, kas su kodus on negatiivset en Kuidas vabaneda tumedatest silmaalustest; siis tee pöidla peal harjutusi. Kui sul on lihase- või seljavalud, siis vali nimetissõrm. Kui sa oled väsinud, kui\npöidla imemisest :S | Anonüümne foorum | Üle 9500\nKas oskab keegi anda hea nõu, kuidas on võimalik nendest lahti saada ja kas võib üheks põhjuseks olla ka kõrval olev hooldamata naabri krunt. Emmi: 2005-06-09 22:13:00 Tihti olen kohanud inimesi,kes astuvad teo katki ja mõtlevad,et nüüd ongi teo hävitanud.Ausalt öeldes aastaid tagasi mõtlesin ja tegutsesin ka nii.\nBuduaari foorum - Kuidas saada lahti pöidla imemise kombest?\nRE: Käte ja pöidla lutsimine= vale hambumus? Mul oli titena pöidlaimemiskomme, olin veel 3-4-aastane, kui öösel poolunes pöidla suhu panin. Hambumusega kõik korras, ilusad sirged hambad. Piimahambad ju asenduvad jäävhammastega ja titeea pöidlaimemine (kui see sellest kombest õigel ajal lahti saada) jäävhammaste hambumust ei mõjuta.\nKuidas vabaneda valudest ja halbadest emotsioonidest\nRE: Pöidla imemisest. Lihtsalt uudishimust küsin. Kas ka luti kauaaegne imemine võib õiget hambumist takistada? Esimene laps võttis lutti( \_”tänu\_” ämmale, kes ütles, et pole nõus last hoidma, kui lutti pole. Ja ma ei tea, kuidas ta seda tegi, et laps hakkaski lutti imema 1 päevaga.\nKui tüütu harjumus muutub probleemiks | Kodutohter\nSuurem pöidla imemine sai alguse vist sellest, kui võõrutasin ta 1 a 1 k vanuses tissist. enne seda kasutas ta pöialt vaid uinumisel, kuna lutti ta ei võtnud (nagu ta kaksikõdegi). Õde pistab pöidla suhu vaid uinumisel ja kui öösel ärkab, et uuesti magama jääda, ööpäevas siis ca 20-30 min. Tema aga pistab pöidla suhu, kui on\nPöidla imemine - Perekooli Foorum\nPöidla liigesevalu, mis on artriidi põhjuseks, nimetatakse põhiühendite artriidiks. Basaal-liigese artriit on osteoartriidi vorm. Kui inimene kannatab basaalartriidist, tunneb ta pöidla liigeses hirmsat valu ja turset.\nHarjutus, kuidas saada nina vaid 2 minutiga lahti - Tervis\nKuidas saada lahti soolatüükast näpu peal? Jubedalt häirib ja kole on ka.Miks need üldse tekivad? Vasta Tsiteeri . n31 27. juuli 2005, kl 11.44: Lugu toimus kooliajal, mul oli pöidla peal marusuur soolatüügas. Sõbranna juures siis kekutasin Kuu ees, et mul on ja sul ei ole Asi ununes kui äkki paari nädala pärast sõbranna\nLahti tulevad küüned | Nahahaigused | Arsti nõuanded\nMure järgmine. Laps juba 1,4 aastane ja nüüdseks oleme võõrutamisega niikaugel, et on jäänud ainult õhtune enne und söögikord. Imekombel ta nüüd magab terve öö ja ärkab alles varahommikul. Enne oli igal öösel ca 4-5 korda üleval ja nõudis rinda. Nüüd olen sellise probleemi ees, et laps tuleb hommikul kaissu ja hakkab mind suvalisest kohast imema.\nPerekeskus Sina ja Mina - sinamina.ee\nIga lapse imemisvajadus on erinev ja mõnel on see üsna tugev kuni poolteise eluaastani. Kui tita kipub olema sellepärast liiga palju rinna otsas või imema pöialt, võib kaaluda luti pakkumist, kuigi pöidla imemist arstid lapse hambumusele ohtlikuks ei pea. Lutist on lihtsam lahti saada …\nMulle meeldib väga oma mehe riista imeda. Mind ajab see pöördesse, kui näen kuidas mees mu tegevuse peale mõnust oigab. Tavaliselt imen ta peenist niikaua kuni tunnen, et tal võib hakata igahetk tulema. Jätan siis imemise pooleli ja vaatan, kuidas mees ägiseb mõnust. Nii teen mitu korda. Kui näen, e


kiired ajad – PilleRiini internetielu\nPosted on 24. nov. 2008 by PilleRiin\njube kiire on. kõik asjad ühel ajal. puhata ja mängida ei saa. eks siis kunagi teine kord.\nlume ja tuisuga on kõik korras. igalt poolt läbi murtud. lumme ei mattunud. kuigi hea meelega mattuks ja sulaks alles kevadel välja.


Kalev Kaljuste: hoiame ja märkame! - Sotsiaaldemokraadid\nElu keskel on inimesel kaks muret: et hoitud oleksid nii tema väikesed lapsed kui ka eakad vanemad. Kuidas riik saaks siin aidata, mõtiskleb Kalev Kaljuste.\n„Issi! Emme! Ärge viige mind lasteaeda! Palun! Palun kutsuge Baba (vanaema), palun, palun!“ Niiviisi peaaegu igal õhtul ja hommikul.\nOlen tihti mõtisklenud, kuidas saada lapsi leppima sellega, et nad elavad kaheksa-üheksa tundi päevas vanematest eemal, küll selleks koolitatud, aga siiski võõraste hoole all. Usun, et see pole üksnes minu isiklik probleem, vaid laiem. Tõsi, teinekord on võimalik appi paluda vanemad, kui nad on veel elus ja terved ega ole läinud kaasa elukestva õppe või töötamisega. Pensioniiga tõuseb, tööealiste hulk väheneb ja minusugusel 40-aastasel pole arvatavasti võimalik penisonile saada enne, kui olen 70 või üle selle. Kurb, aga tõsi – minu lapsed ei saa oma laste hoidmisel mulle toetuda. Ma olen tööl.\nTeine võimalus on palgata lapsehoidja. See aga eeldab, et lapsevanemate sissetulek seda võimaldab. Mida siis teha?\nLasteaial on oma agad\nSuured rühmad. Kakskümmend või enam last. Kes ees, see mees, kes tugevam, sel jõud ja võim. Kisa ja karjumine.\nProgramm vs. individuaalne lähenemine. Õpetused, õueskäigud, kindel päevaprogramm … väikelaps ei ole robot! Ta on vastuvõtlik hing, kes vajab eelkõige vanemate lähedust. Ta tahab turvalisust, mõistmist ja naudib mängulisust.\nHaigused. Sel aastal on meil juhtunud neli korda järjest nii: kaks kuni neli päeva lasteaias, siis kaks nädalat haigena kodus. Võib loomulikult öelda, et haigusi läbi põdedes saabki tugevaks, aga ma ei jaga seda seisukohta. Kui kellegi laps on haige, siis teda lasteaeda tuua ei tohi! Valus on vaadata, kuidas laps haigena piinleb, püüdes ise sealjuures rõõmus olla ja mängida. Lapsevanem kaotab samal ajal suure osa sissetulekust ja see mõjutab pere toimetulekut järgneval ajal. Haige lapse hooldamise peaks vanemale täielikult hüvitama.\nLahendus võiks olla see, et laps saab veeta rohkem aega kodus, näiteks kuni kolmeaastaseks saamiseni. See aga oleneb vanemate võimekusest ja vanemahüvitise süsteemist. Kindlasti aitab ka praegune vanemapalk, aga seda saab praegu piiratud aja (1,5 aastat) ja see jätab jälje lapsevanema riiklikku sotsiaalkaitsesse, sest näiteks sotsiaalmaksu makstakse vanemahüvitiselt ainult miinimumkohustuse aluseks oleva kuumäära ehk 500 euro pealt. Ka võiks vanemahüvitise maksmist pikendada vähemalt kahe aastani, mida vanemal oleks õigus jagada kolme aasta peale.\nTeine võimalus oleks riiklikult soodustada lapsehoidja palkamist 250 euroga kuus. See soodustus võiks kehtida, kuni laps saab nelja-aastaseks, siis on ta juba tugevam ja küpsem, et käia lasteaias.\nVõiks kaaluda ka tasuta alusharidust, seda aga väiksemate rühmadega (praegu on mõnes rühmas rohkem kui 20 last), kus laste õpetamine ja nendega tegelemine oleks individuaalsem. Niisugune tasuta ehk riigipoolne alusharidus ei tohiks aga saada takistuseks lasteaiaõpetajate ja õpetajaabide palgatõusule.\nTeine teema, mis mind väga lähedalt puudutab, on väärikas vanaduspõlv.\nMeie üks põhilubadusi on, et laiendame koostöös kohalike omavalitsustega nende hooldusteenuste valikut, mis võimaldavad eakatel elada kodus täiendava abiga võimalikult kaua. Vajadusel peab aga olema tagatud kõigile abivajajatele pensioni eest hooldekodukoht.\nMulle on see lubadus sümpaatne. Olen midagi sarnast teinud Tootsi vallas umbes kuus aastat tagasi, kui ehitasin üles kolmel tasandil põhineva väärika vananemise teenuse. Esimese tasandi jaoks korrastasin ühe kaheksa korteriga maja, kus olid eakatele sobivad tingimused ja madalad kulud (sotsiaalkorterid). Eakad suutsid ise tubaselt toime tulla, aga vajasid koduhooldusteenust näiteks kaupade ja ravimite kättesaamiseks ning sotsiaaltransporti pere- või eriarsti juurde minekuks. Ka oli neil võimalus saada sooja toitu, seda toodi kord päevas koolisööklast neile koju. Eakate endi elamispinnad olid liiga suured või ei vastanud tingimustele, mida nad sel eluetapil liikumiseks või hügieeniks vajasid.\nTeine tasand oli sotsiaalkorter kaheksa kohaga, kus oli ööpäevaringne hooldusteenus, s.t pesu pesemine, toitlustamine neli korda päevas, tegevusjuhendaja, esmane hooldus ja perearsti külastus ning ööpäevaringne valve. Selle kompleksteenuse said eakad endale lubada pensioni eest (maksumus 90% pensionist).\nKolmanda tasandina ehitasin hooldekodu, kus on hooldamiseks täiskomplekt teenuseid (k.a õendusteenus). Omavalitsus rahastas hooldekodu eakate inimeste lastega võrdses osas. Kui mõni laps oli toimetulekuraskustes, arvati tema sellest arvestusest välja.\nOlen viimasel ajal kogenud, et kui inimene on tervisliku seisundi tõttu hooldekodus, on talle kõige tähtsam lähedaste tähelepanu. See on talle toimetulekuks võib-olla kõige olulisem. Palun ärge jätke eakaid üksi ega teid liiga kauaks ootama! Tunnustan kõiki hooldustöötajaid, te teete rasket ja tänuväärset tööd! Olen kohalikus omavalitsuses volikogu liikmena võidelnud madalapalgaliste kiirema palgatõusu eest. Minu kurvastuseks on nende seas ka paljud hooldustöötajad, minu arvates peaksid nad saama vähemalt Eesti keskmist palka.\nHooligem üksteisest rohkem, olgu elukaare alguses, keskel või lõpus. Kõik tähtsad asjad ongi sinu lähedal.\nPreviousPrevious post:Indrek Tarand: „Nõrgemaid tuleb toetada!“NextNext post:Kadri-Aija Viik: mulle meeldib vaadata tulevikku


Valupunkt asub tavaliselt põlvekedra kõõluste kinnituskohal või otse põlve all asuval kühmul. Kui põlvede krudinaga ei kaasne valu, pole muretsemiseks põhjust. Käisin uuesti arsti juures ka. Seniks aga kevadet kõigile!\nPindluu pea tugiposti taoline luu, mis asub sääreluust väljaspool pakub natuke stabiilsust ning põlvekeder on abiks lihase Polve valus libises liigese vahelisele koostööle. Kuna liigeses saavad omavahel kokku reieluu, sääreluu ja põlvekeder, siis nende otsmised põlvekedra puhul tagumine pinnad on kaetud liigeskõhrega. See libe kude aitab luudel teineteise suhtes sujuvalt libiseda, kui painutad või sirutad põlve.\nOn üsna tugevad, vastupidavad ja veidi kummitaolised ning aitavad liigest pehmendada ja stabiliseerida. Nende ülesanne on takistada Millised on kuunarnukkide liigesed külgsuunalist liikumist põlv on hing AINULT painutus-sirutus liigutustel, kui see toimib hingena küljelt-küljele, oleks aeg rääkida spetsialistiga.\nPõlve puhul on üsna laialt levinud sidemevigastused. Külgsidemete MCL ja LCL vigastused tekivad, kui sundida põlv mingi Polve valus libises jõu abil liikuma külgsuunas nt sõidab keegi pallimängus külje pealt sisse.\nvalu põlves | Füsioteraapia | Arsti nõuanded | Küsi nõu Eesti tipparstidelt! - too24.ee\nKui on näha, et põlv on lihtsalt turses ja valulik, kuid siiski liigub ja valu pole väga tugev, siis RICE rest, ice, compression, elevation ehk puhkust, külma, kompressiooni tugisidekõrgemale. Samas ei tohiks kindlasti käsitada põlve kui puupulka ja Polve valus libises tikksirgena hoida. Valu piires põlve liigutamine aitab paranemisprotsessidele tunduvalt rohkem kaasa.\nKergemate venituste ja Polve valus libises rebendite puhul ei ole see tõenäoliselt vajalik, eriti kui suurt valu ei ole ja põlv liigub. Pigem oleks vaja konsulteerida füsioterapeudiga, lasta põlv hinnata ning teha põhjalik ja juhendatud taastumine.


EZ-Pilot PRO - Trimble GPS\nTrimble EZ-Pilot PRO elektriline automaatjuhtimissüsteem\nTrimble EZ-Pilot PRO elektriline automaatjuhtimissüsteem pakub suurt täpsust igat tüüpi põllumajandustehnika jaoks. EZ-Pilot PRO süsteemi eelised võimaldavad automaatse roolimise aktiveerida ka tagurpidi tagurdamisel või peatumisel (maksimaalselt 15 sekundit). Need funktsioonid tagavad masina langetamisel või sisselülitamisel täpse juhtimise esimesest sekundist.\nSuur täpsus taskukohase hinnaga\nOskab sõita tagurpidi kuni 15 sekundit\nVõrdlusjoonel on võimalik peatuda ja seda uuesti käivitada ilma süsteemi lahti ühendamata\nLihtsalt teisele masinale üle kantav.\nTrimble navigaator GPS-vastuvõtjaga\nTrimble'i maastiku kareduse kompenseerimise güroskoobid\nTrimble SAM-200 elektriline roolimootor\nKoolitus süsteemiga töötamiseks


ÜLEVAADE TETRA KANADE TõUST: OMADUSED, FOTOD JA VIDEOD - KANAD - 2020\nPõllumajandustootjad otsivad alati kodulindude tõugu, kes suudavad rõõmustada oma väärtuslike tulemustega tootlikkuse osas. Ärge jätke ilma nende tähelepanuta kanad tetra. Milliseid kodulindukasvatajate omadusi see tõug hindavad, mõistame koos.\nTetra kanad sobivad väikestele taludele ja kodulindudele. Kasvatajad hindavad neid kõrge muna ja liha omaduste kombinatsiooni eest. Samuti on oluline, et noored kasvaksid kiiresti ja kaaluksid. Ka selle tõu kanadele on iseloomulik varajane munade munemine. Kuid nende omaduste säilitamiseks on vaja pakkuda lindudele nõuetekohast toitumist ja hooldust.\n40 aastat tagasi kasvasid Ungari tõuaretajad kanade tetra. Peamine ülesanne, millega eksperdid kokku puutusid, oli hübriidliha tõu hankimine, millel oli kõrge munatootlikkuse tase ja mis edukalt rakendati. Praeguseks on nende aretus tegelenud enam kui kahekümne maailma riigiga. Videol (kanal Zsolt Hendinger) pakume teile, millised on selle tõu kanad.\nEsitame teie tähelepanu tõu kirjeldusele:\nselle väikese peaga perekonna esindajad;\nneil on väga tugev nokk, millel on helekollane värvus;\neristab tõugu lehtköögiku kammi. See on hästi arenenud, hoolimata kanade soost;\nTetra kanadel on pikk kael, muutudes sujuvalt ristkülikukujuliseks kehaks;\nlindudel on hästi arenenud keskmise suurusega saba;\nüksikisikute käpad on värvitud valge-kollase värvusega, samas kui need on võrdeliselt proportsionaalsed;\ntiivad on keskmise suurusega ja keha lähedal;\npruuni peibutuspilt sarnaneb siidiga.\nMehed on oma poos naissoost erinevad: kanadel on ümmargune kõht, ja roostidel on pingeline rind. Seetõttu ei ole kanade sugu määramine keeruline. Kõik muu, värvid on erinevad. Kanad on õrnad ja mehed on kergemad. See omadus on eriti oluline optimaalse emapakendi valimisel.\nKanade tootlikkus ulatub 19 nädala vanuselt 90% -ni kogu karjast, ja 21. päeval kõik kanad kiirustavad. Aasta jooksul annab üks kana tetra umbes 250 muna. Puuvilja kest on pruuni värvusega, samas kui need on üsna suured.\nLisaks väärilistele munakatsetavatele omadustele iseloomustavad tetra nimetusega kanad suurepäraseid lihaomadusi. Nende liha struktuur on delikaatne ja toitumine. Arvestades, et tetra on hübriidsort, on kanad oma suuruses veidi klassikalisemad. Juba 18 nädala jooksul ulatub kana kaal 1,5 kg-ni. Täiskasvanud inimese kehakaal on 2,5 kg.\nEsiteks tuleb arvesse võtta varajast munade tootmist ja lindude kiiret juurdekasvu. Seetõttu peaks toidu tetras sisalduva piisava kaltsiumi ja valgu sisaldus olema kohustuslik. Seega moodustuvad munad õigeaegselt ja tootlikkus vastab tõugude standarditele.\nEbakorrektne toitumine kanad põhjustavad erinevaid haigusi. Selle tööstuse eksperdid soovitavad tetra esindajatele spetsiaalset kõrge kvaliteediga segu. Ka lindude toitumine peaks olema teravilja. Et mitmekesistada oma toitu, tuleks teravilja segu koostist perioodiliselt muuta. Suvel tuleb lisaks söödale ja teraviljale anda rohelist aed ja rohi. Lisaks peaks sööturite läheduses olema alati vesi, kriit ja kest.\nParasiitide sulgemise sulgemiseks suledesse on vaja kanalisse panna liiva ja tuhaga konteinereid, et kanad saaksid neid ujuma.\nOmanike ülevaated kanade tõu kohta tetra erinevad. Kõik need tähistavad selle hübriidi positiivseid ja negatiivseid omadusi. Eelised hõlmavad suurt kombinatsiooni munatootmisest ja sama tõu hea kvaliteediga lihast. Lisaks hindavad omanikud lindude immuunsust ja munade varajast paigaldamist. Kasvatajad valivad selle tõu, sest see annab suured munad.\nMis puudutab puudujääke, siis nende hulka kuulub suurem sööda tarbimine kui teiste hübriidsortide kasvatamisel. Näiteks tibude puhul kuni 18 nädalat on vaja umbes 7 kg sööta. Täiskasvanud tarbivad ühe aasta jooksul üle 46 kg sööta.\nMillises riigis tetrakanad kasvatati?\nFoto 1. Kodulinnud söögi ajal Foto 2. Kana tänavalinnus Foto 3. Kana tetra jooksmisel


Kuidas Terasest Treppi Värvida 🔧 Näpunäiteid Kodu Paranemist. Tee Oma Käed - 2019\nVinüültormi Ukse Värvimine\nVärske värvikiht võib teie terasest treppile uue elu anda. Õnneks on teras kerge metall värvida, kas see on tühi või on seda varem maalitud. Võtme pind on korralikult lihvitud. Järgige neid lihtsaid samme oma terasest treppide värvimiseks. Etapp 1 - liiv Kui materjalil on juba materjali, libistage seda ära, kasutades 80-liivapaberit.\nVärske värvikiht võib teie terasest treppile uue elu anda. Õnneks on teras kerge metall värvida, kas see on tühi või on seda varem maalitud. Võtme pind on korralikult lihvitud. Järgige neid lihtsaid samme oma terasest treppide värvimiseks.\nEtapp 1 - liiv\nKui materjalil on juba materjali, libistage seda ära, kasutades 80-liivapaberit. Kõigi kriimustuste eemaldamiseks kasutage 200-liivapaberit. Sileda, peene viimistluse saamiseks järgige 400-grammist paberit.\n2. samm - Puhastage ja pealmine\nPuhastage metall ja veenduge, et see on kuiv. Terasest treppide ja puust treppide värvide erinevus on see, et puit praimerit leotab. Siledast metallist pind ei jäta praimerit haarata.\nKasutage oma terasest trepist söövitavaid praimereid. Kandke metalli peale kerge kattekihiga, seejärel pestakse mitu kihti kõrgel asetsevat praimerit. Kõrge kukkumise praimer jääb söövituspraimerile ja tagab maalimisele kindel pind.\nEtapp 3 - Märg liiv\nKui praimer on kuiv, kasutage kuiva praimeri siledaks puhastamiseks liivapaberit. Mähke mõni 600-grammeline liivapaber ja hõõruge õrnalt, et vältida liiga palju praimerit. Eesmärgiks on krunditud pinna tasandamine, mitte praimeri eemaldamine. Seejärel niiske 800-graanulise liivapaberiga ja hõõruge see krunditud pinnale, et viimistlus seda välja tõsta.\nVärvige pind 2 kuni 3 kihiga suureläbipaistvat emaileeruvat värvi, mis võimaldab värvidel kihtide vahel kleepuda.\nEtapp 5 - Poola või hermeetikuga pealekandmine\nLõpuks võite lisada polaari või hermeetiku. See võimaldab oma terasest trepist parima võimaliku viimistluse.\nVideod Seotud Artiklid: Õpetus: Kuidas värvida lenksu.\nPõhiline » Sisustus Home » Kuidas Terasest Treppi Värvida\nMarmorist Plaat Lõikamine\nSeinaplaadi paigaldamine võib olla üsna hea mõte ruumi kaunistamiseks, nagu näiteks köök, magamistuba või vannituba. Pidage meeles, et te ei saa lihtsalt plaate osta ja neid otse installida. Esiteks peate valmistama ruumi seinu. Meetodid erinevad, kui sein on juba värvitud või mitte, kuid neil on ikkagi sama funktsioon, nii et plaadid ei lange seest ja et liim jääb ka seina külge.\nKuidas Ühendada Puidust Voodilinad\nKuidas Püsti Ventilaatoriga Mootor


Määrusega nr 861/2007 seotud riigikohane teave ja elektroonilised vormid\nEuroopa Parlamendi ja nõukogu 11. juuli 2007. aasta määruse (EÜ) nr 861/2007, millega luuakse Euroopa väiksemate kohtuvaidluste menetlus, eesmärk on täiustada ja lihtsustada selliseid tsiviil- ja kaubandusasjade alaseid menetlusi, mille puhul nõude väärtus ei ületa 5000 eurot.\nKõnealust määrust kohaldatakse kõigi Euroopa Liidu liikmesriikide vahel, välja arvatud Taani.\nVäiksemate nõuete menetlus toimib standardvorme kasutades. Tegemist on kirjaliku menetlusega, välja arvatud juhul, kui kohus peab vajalikuks korraldada suulise ärakuulamise.\nKui kohtul on olemas vajalik varustus, võidakse suuline ärakuulamine korraldada tele- või videokonverentsina.\nMäärusega on vaidluste lahendamise kiirendamiseks kehtestatud pooltele ja kohtule ka tähtajad.\nMääruses on nähtud ette neli standardvormi.\nEuroopa e-õiguskeskkonna portaalist leiate teavet määruse kohaldamise kohta ja vormid, mida võite oma arvutis täita ja välja trükkida.


Igaühel on õigus elule. Seda õigust kaitseb seadus. Meelevaldselt ei tohi kelleltki elu võtta.\nÕigust elule võib pidada kõige olulisemaks põhiõiguseks, sest see on eelduseks kõigi teiste õiguste ja vabaduste kasutamisele. Õigus elule kaitseb kehalist olemasolu. Õigus elule saab olla ainult füüsilistel isikutel.\nÕigust elule kaitsevad ka kesksed rahvusvahelised inimõigusaktid. Paragrahvi 16 sõnastus on peaaegu identne kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelise pakti art 6 lg 1 sõnastusega. Õiguse elule sätestavad ka inimõiguste ülddeklaratsiooni art 3 ning lapse õiguste konventsiooni art 6. EIÕK art 2 lg 1 kohaselt kaitstakse igaühe õigust elule seadusega. ELPH art 2 lg 1 sätestab, et igaühel on õigus elule.\nParagrahv 16 ei keela iseenesest surmanuhtlust (st surma mõistmist ja hukkamist) (vt RKÜKo 25.09.1996, 3-1-1-97-96, eriti Rait Maruste eriarvamust), küll aga keelustab rahuaegse surmanuhtluse EIÕK 6. lisaprotokoll. 13. lisaprotokoll keelustab surmanuhtluse igas olukorras. Peaaegu kõik Euroopa riigid, sh Eesti, on mõlemad nimetatud lisaprotokollid ratifitseerinud ning need on Eesti suhtes jõustunud (6. protokoll 01.05.1998 ning 13. protokoll 01.06.2004) (surmanuhtluse kohta vt ka komm-d 14–16). Ka ELPH sätestab, et kedagi ei tohi surma mõista ega hukata (art 2 lg 2).\nParagrahv 130, mis lubab erakorralise või sõjaseisukorra ajal riigi julgeoleku ja avaliku korra huvides piirata isikute õigusi ja vabadusi, ei luba piirata §-s 16 sätestatud õigusi. EIÕK-s sisalduv sarnane säte, art 15, mis lubab sõja ajal või muus hädaolukorras, mis ohustab rahva eluvõimet, teatud ulatuses peatada konventsiooniga võetud kohustuste täitmise, ei luba samuti peatada art-st 2 tulenevaid kohustusi, välja arvatud inimeste hukkumine õiguspärase sõjategevuse tagajärjel. 6. ja 13. lisaprotokolliga võetud kohustuste täitmist ei või peatada.\nParagrahv 16 sätestab isiku subjektiivse õiguse elule, millele vastab riigi kohustus mitte võtta inimese elu. Lisaks kaitsele elu tahtliku võtmise eest hõlmab § 16 ka kaitset selliste rünnete eest, mis pole otseselt suunatud elu võtmisele, kuid mis võivad elu võtmise endaga kaasa tuua.\nPeale isiku subjektiivse õiguse sätestab § 16 ka riigi objektiivse kohustuse inimelu kaitsta. Sellele viitab paragrahvi teine lause. Elu kaitseks on riik KarS-ga kehtestanud kriminaalõiguslikud sanktsioonid eluvastaste süütegude eest (KarS §-d 113–117). Kriminaalkorras on karistatavad ka mitmed muud süüteod, mis ei ole suunatud otseselt elu vastu, kuid millega on ettevaatamatusest põhjustatud inimese surm või on põhjustatud oht inimese elule (nt ka liiklussüütegude puhul on peamiseks kaitstavaks õigushüveks inimese elu ja tervis, vt RKKKo 03.03.2016, 3-1-1-12-16, p 12). Riigi roll ei piirdu aga vaid KarS kehtestamisega; riik peab tagama ka kuritegude uurimise ning kurjategijate vastutuselevõtmise ja karistamise. Nende kohustuste täitmata jätmine elu vastu suunatud kuritegude puhul võib kujutada endast § 16 rikkumist. Tapmise ja tapmiskatse puhul eeldatakse kriminaalmenetluses avaliku huvi olemasolu ja selliste kuritegude menetlemisel kehtib eranditult kohustuslikkuse põhimõte ning otstarbekuse kaalutlusel menetluse lõpetamine ei ole lubatud (vt RKÜKo 22.03.2011, 3-3-1-85-09). Kaudsemalt teenivad eesmärki kaitsta elu ka mitmesugused muud riiklikud abinõud avaliku korra ja julgeoleku, riigi- ja tervisekaitse jm valdkondades.\nRiigi positiivne kohustus kaitsta elu ei ole piiramatu. Nii pole mõeldav, et riik kaitseks iga tema jurisdiktsiooni all olevat isikut ihukaitsja abil. Igasuguse vägivalla vältimine ei ole praktiliselt saavutatav. Küll aga on riigil aktiivne kaitsekohustus juhul, kui võimud teavad või peaksid teadma, et konkreetse isiku elule on olemas tegelik ja vahetu oht kolmanda isiku poolt ning võimudel on võimalik oma pädevuse piires võtta tarvitusele abinõusid, mis mõistlikult hinnates võiksid seda ohtu vältida (EIKo 87/1997/871/1083, Osman vs. Ühendkuningriik, 28.10.1998; EIKo 33401/02, Opuz vs. Türgi, 09.06.2009; EIKo 2668/07, 6102/08, 30079/08, 7072/09 ja 7124/09, Dink vs. Türgi, 14.09.2010; EIKo 19400/11, R. R. jt vs. Ungari, 04.12.2012). Oluline on siinkohal, kas võimudel on olemas asjasse puutuv informatsioon – kui isiku elule on tema arvates olemas tegelik ja vahetu oht, ei teki võimudel siiski aktiivset kaitsekohustust, kui isik ei ole võime sellest ohust teavitanud ning kui puudub alus arvata, et nad oleksid pidanud sellest muul viisil teadlikud olema (EIKo 25316-25321/94 ja 27207/95, Denizci jt vs. Küpros, 23.05.2001; koduvägivallaga seoses vt EIKo 62903/15, Kurt vs. Austria, 04.07.2019 ning EIKo 41237/14, Talpis vs. Itaalia, 02.03.2017).\nVõimalik on ka eelkirjeldatuga vastupidine olukord, kus küsimus ei ole konkreetse inimese kaitsmises, vaid võimude kohustuses kaitsta ühiskonda üldiselt teatud isiku eest, kes võib kujutada endast ohtu mis tahes inimese elule. Juhul kui vägivaldse kuriteo eest vangistust kandev süüdimõistetu paneb eluvastase süüteo toime lühiajalise väljasõidu ajal vanglast, tekib küsimus, kas võimudel oli või pidanuks olema informatsiooni, et selle süüdimõistetu käitumine võib kujutada endast tegelikku ja vahetut ohtu teiste inimeste elule. Kui lühiajalise väljasõidu õiguse andmine otsustati kohase hoolsusega läbi viidud menetluses ja miski ei viidanud sellele, et isik võiks olla teiste elule ohtlik, ei ole tegemist riigi kaitsekohustuse rikkumisega (EIKo 37703/97, Mastromatteo vs. Itaalia, 24.10.2002). Samasugusele seisukohale jõudis EIK asjas, kus eluaegse vabaduskaotuse kandmisest tingimisi vabastatud süüdimõistetu pani mõni kuu pärast ennetähtaegset vabastamist toime tapmise (EIKo 46846/08, Choreftakis ja Choreftaki vs. Kreeka, 17.01.2012). Riigi kaitsekohustuse rikkumisega oli aga tegemist asjas, kus eluaegset vabaduskaotuslikku karistust kandval ning jätkuvalt kuritegusid toime paneval ja võimudele teadaolevalt uusi kuritegusid kavandaval süüdimõistetul lubati teha ühepäevaseid väljasõite vanglast, mille käigus ta pani taas toime tapmise (EIKo 28634/06, Maiorano jt vs. Itaalia, 15.12.2009). EIK on leidnud ka, et riik ei täitnud oma kaitsekohustust juhul, kui ohtlik vaimuhaige vang tappis oma kambrikaaslase, kusjuures võimudele oli tema ohtlikkus teada, kuid seda infot ei edastatud asjasse puutuvale vanglale, samuti oli puudulik vanglasisene kontroll saabuvate vangide osas (EIKo 46477/99, Paul ja Audrey Edwards vs. Ühendkuningriik, 14.03.2002).\nPolitseiametnikele, kellele on usaldatud teenistusrelvad, tuleb tagada vajalik praktiline väljaõpe; samuti tuleb põhjalikult kaaluda, millistele ametnikele relvakandmisõigus anda (EIKo 36146/05 ja 42418/05, Gorovenky ja Bugara vs. Ukraina, 12.01.2012 ning EIKo 49382/06, Sašo Gorgiev vs. endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik, 19.04.2012). Riigikohus on leidnud, et kuriteos kahtlustatavale või süüdistatavale relvaloa andmisest keeldumine või tema relvaloa kehtivuse peatamine, samuti kriminaalkorras karistatud isiku relvaloa kehtetuks tunnistamine on iseenesest sobivad ja vajalikud vahendid kaitsmaks teiste inimeste elu ja tervist. Samas ei ole absoluutsed piirangud, mis täielikult välistavad kaalutlusõiguse, mõõdukad. Piirangute kohaldamisel tuleb arvestada kahtlustuse või süüdistuse sisuks olevate asjaoludega või kuriteo asjaoludega, samuti kahtlustatava, süüdistatava või kriminaalkorras karistatud isiku isikuomaduste ning muude oluliste asjaoludega (RKPJKo 26.03.2009, 3-4-1-16-08; RKPJKo 14.12.2010, 3-4-1-10-10; RKPJKo 26.04.2011, 3-4-1-2-11; RKPJKo 23.05.2013, 3-4-1-12-13). Kaalumist võib teostada ka seadusandja, jõudes seejuures järeldusele, et teatud asjaolude puhul tuleb isiku relvaluba kohustuslikus korras kehtetuks tunnistada (RKPJKo 18.06.2019, 5-19-26/13).\nLisaks eluvastaste süütegude karistatavuse sätestamisele ning nende uurimise ja süüdlaste vastutuselevõtmise tagamisele hõlmab riigi kaitsekohustus reeglite kehtestamist ning nende järgimise tagamist mitmesuguste muude potentsiaalselt elu ohustavate tegevusvaldkondade ja olukordadega seoses. Vajaduse korral – sõltuvalt tegevusvaldkonna ohtlikkusest – peavad asjasse puutuvad reeglid hõlmama ohtlikus tegevusvaldkonnas tegutsemise litsentsimist, sellise tegevuse läbiviimise korda, ohutusnõudeid ning järelevalvet. Nii leidis EIK, et riik ei täitnud oma kohust kaitsta elu, kui jäätmehoidlast eraldunud metaani plahvatuse tagajärjel hukkusid inimesed. Võimud olid sellest ohust teadlikud, kuid ei võtnud ette küllaldasi samme, et kaitsta inimesi vahetu ja teadaoleva ohu eest (EIKo 48939/99, Öneryildiz vs. Türgi, 30.11.2004). Ka näiteks tervishoiuvaldkonnas peab riik kehtestama reeglid, mis tagavad, et nii era- kui ka avaliku sektori meditsiiniasutused võtaks kohaseid meetmeid oma patsientide elu kaitseks. Kui sellised reeglid on kehtestatud, ei vastuta riik meditsiinilise valeotsuse puhul oma kaitsekohustuse täitmata jätmise eest (EIKo 56080/13, Lopes de Sousa Fernandes vs. Portugal, 19.12.2017), samuti ei ole õigus elule rikutud, kui kehtivate reeglite alusel ei võimaldata terminaalses seisundis haigele juurdepääsu müügiloata eksperimentaalravimile (EIKo 47039/11 ja 358/12, Hristozov ja teised vs. Bulgaaria, 13.11.2012). Meditsiinisüsteemi süsteemne või struktuurne mittetoimimine, mille tõttu isik jääb ilma elupäästvast erakorralisest abist, võib aga kaasa tuua riigi vastutuse (EIKo 56080/13, Lopes de Sousa Fernandes vs. Portugal, 19.12.2017). Näiteks kui enneaegne vastsündinu jäi arstiabist üldse ilma ning suri kiirabiautos pärast sõitmist mitme haigla vahel, kes keeldusid teda vastu võtmast, ei olnud tegemist meditsiinilise valeotsusega ning riik vastutas kaitsekohustuse rikkumise eest (EIKo 24109/07, Asiye Genç vs. Türgi, 27.01.2015). Sama oli järeldus juhtumil, kus raseduse lõppfaasis naisel oli näidustatud kiireloomuline operatsioon üsas surnud loote eemaldamiseks, kuid perekonna suutmatuse tõttu tasuda ravi eest ettemaksu ravist ühes haiglas loobuti ning patsient suri kiirabiautos teel teise haiglasse (EIKo 13423/09, Mehmet Şentürk ja Bekir Şentürk vs. Türgi, 09.04.2013). Riigi positiivset kohustust astuda kohaseid samme oma jurisdiktsiooni all olevate isikute elude kaitseks on käsitletud ka näiteks asjades, mis puudutavad looduskatastroofe (EIKo 15339/02, 21166/02, 20058/02, 11673/02 ja 15343/02, Budayeva jt vs. Venemaa, 20.03.2008 ning EIKo 14350/05, 15245/05 ja 16051/05, M. Özel jt vs. Türgi, 17.11.2015), päästeoperatsioone mägedes (EIKo 42994/05, Furdík vs. Slovakkia, 02.12.2008), laevade tehnilist kontrolli ja merepäästeoperatsioone (EIKo 44617/98, Leray jt vs. Prantsusmaa, 16.01.2001), tööohutust ehitustel (EIKo 60255/00, Pereira Henriques vs. Luksemburg, 26.08.2003) ning liiklusohutust (EIKo 37393/02, Rajkowska vs. Poola, 27.11.2007). Otseselt või kaudselt inimese elu kaitseks kehtestatud regulatsioone sisaldub paljudes seadustes, nt EhS-s, TTOS-s, TuOS-s, SeOS-s, TKS-s, KemS-s, VäetS-s, RdtS-s, LS-s jpt. Riigikohus on nt leidnud, et mootorsõiduki juhtimisõiguse peatamine liiklusalaste õigusrikkumiste eest teenib muu hulgas eesmärki kaitsta inimeste elu (RKÜKo 27.06.2005, 3-4-1-2-05).\nIsikuid, kes viibivad kinnipidamiskohas, peetakse eriti haavatavas seisundis olevaiks, ning avalikul võimul on kohustus kaitsta nende tervist ja heaolu, sh tagada neile selline arstiabi, mis on vajalik nende elude päästmiseks. Kui kinnipidamiskohas viibiv isik terviseprobleemide tõttu sureb, peab riik suutma mõistlikult põhjendada, miks surm saabus, ning andma selgitusi isikule enne tema surma antud arstiabi kohta. Oluline on, et heas usus ja õigeaegselt tehtaks kõik, mis mõistlikult võimalik, et surma ära hoida (EIKo 15509/12, Karpylenko vs. Ukraina, 11.02.2016). Riigi kaitsekohustus on ulatuslik ka teiste piiratud vabadusega isikute – nt psühhiaatriahaiglasse paigutatute – puhul (EIKo 47848/08, Centre for Legal Resources on behalf of Valentin Câmpeanu vs. Rumeenia, 17.07.2014). Hooldekodu kliendi suhtes kaitsegarandikohustusest tuleneva vastutusega seoses vt RKKKo 10.10.2019, 1-17-7111/81.\nKohustus kaitsta elu hõlmab ka protseduurilist aspekti ehk kohustust läbi viia tõhus ametlik uurimine – seda nii juhul, kui inimene on surnud võimudepoolse jõu kasutamise tagajärjel (EIKo 18984/91, McCann jt vs. Ühendkuningriik, 27.09.1995), kui ka näiteks juhul, kui isiku surm seondub meditsiinisfääriga (EIKo 32967/96, Calvelli ja Ciglio vs. Itaalia, 17.01.2002 ning EIKo 71463/01, Šilih vs. Sloveenia, 09.04.2009; vt ka EIKo 3853/14, A. V. vs. Eesti, 29.03.2016 ning EIKo 49045/13, Rõigas vs. Eesti, 12.09.2017). Sellise uurimise põhiline eesmärk on tagada õigust elule kaitsvate seaduste tõhus rakendamine ning süüdlaste vastutuselevõtmine. Võimud peavad uurimise läbi viima omal initsiatiivil ega või jätta uurimise algatamise taotlemist ohvri lähedaste õlule. Kui isiku surma on põhjustanud võimuesindajad, on oluline, et uurimist läbi viivad ja selle eest vastutavad isikud oleks õiguslikult ja faktiliselt sõltumatud ja erapooletud. Uurimine peab olema tõhus ning selgitama välja, kas konkreetsel juhul oli kasutatud jõu rakendamine õigustatud, samuti tuleb kindlaks teha süüdlased ning neid karistada. Võimudel tuleb teha kõik, mida võib mõistlikult pidada nende võimuses olevaks, et tagada juhtumiga seonduvate tõendite kogumine. Uurimistulemused peavad tuginema kõigi asjaolude põhjalikule, objektiivsele ja erapooletule analüüsile (EIKo 5878/08, Armani Da Silva vs. Ühendkuningriik, 30.03.2016 ning EIKo 43577/98 ja 43579/98, Nachova jt vs. Bulgaaria, 06.07.2005). Oluline on ka, et uurimine viidaks läbi kiiresti ning et ohvri lähedane isik oleks menetlusse kaasatud määral, mis on vajalik tema õigustatud huvide kaitseks (EIKo 24746/94, Hugh Jordan vs. Ühendkuningriik, 04.05.2001). KrMS sätestab, et füüsiline isik on kannatanuks mh juhul, kui kuriteo või süüvõimetu isiku õigusvastase teoga on põhjustatud tema lähedase surm ja talle on surma tagajärjel kahju tekkinud. Seega on sellisel juhul tagatud isiku osalemine kriminaalmenetluses. Kui EIK kasutab tõendite hindamisel üldiselt mõistlike kahtluste puudumise standardit (beyond reasonable doubt), siis näiteks juhtudel, mil terve inimene võetakse vahi alla ning ta vahi all pidamise ajal saab vigastusi või sureb, tekivad kaalukad faktioletused ning tõendamiskoormus esitada toimunu kohta rahuldavad ja veenvad seletused lasub võimudel (EIKo 21986/93, Salman vs. Türgi, 27.06.2000). Sama kehtib ka näiteks kainestusmajja kainenema paigutatud inimese surma korral (EIKo 11818/02, Mojsiejew vs. Poola, 24.03.2009).\nKa juhul, kui õiguse elule rikkumine ei ole olnud tahtlik, peavad olemas olema õiguskaitsevahendid, mis võimaldavad tuvastada juhtunu asjaolud, võtta vastutusele süüdlased ning tagada ohvrile kohase hüvitise (EIKo 19776/04, Ciechońska vs. Poola, 14.06.2011; EIKo 14350/05, 15245/05 ja 16051/05, M. Özel jt vs. Türgi, 17.11.2015 ning EIKo 41720/13, Nicolae Virgiliu Tănase vs. Rumeenia, 25.06.2019). Samas ei pruugi tõhusa uurimise nõue sellisel juhul tingimata tähendada kriminaalmenetluse läbiviimise kohustust. Näiteks arstliku hooletuse korral võib olla piisav, kui ohvritele on tagatud tsiviilõigusliku õiguskaitse võimalus (EIKo 56080/13, Lopes de Sousa Fernandes vs. Portugal, 19.12.2017). Kõne alla võib tulla ka distsiplinaarmeetmete rakendamine (EIKo 32967/96, Calvelli ja Ciglio vs. Itaalia, 17.01.2002). EIK on leidnud, et riik võib olla oma kaitsekohustust rikkunud, kui arstliku hooletuse kahtluse tõttu läbi viidavad menetlused on ebamõistlikult pikad (EIKo 11562/05, Byrzykowski vs. Poola, 27.06.2006).\nEIK on leidnud, et isiku väljaandmine riigile või väljasaatmine riiki, kus teda ootaks reaalne surmanuhtluse ning EIÕK art 2 vastase kohtlemise oht (nt surmamõistmine ebaõiglases kohtumenetluses või karistamine surmanuhtlusega usutaganemise eest), võib kujutada endast EIÕK art 2 rikkumist väljaandva riigi poolt (vt EIKo 13284/04, Bader ja Kanbor vs. Rootsi, 08.11.2005 ning EIKo 43611/11, F. G. vs. Rootsi, 23.03.2016). EIK on ka märkinud, et kuigi EIÕK koostamise ajal ei peetud surmanuhtlust rahvusvaheliste standarditega vastuolus olevaks, näitavad viimase aja arengud, eriti 6. ja 13. lisaprotokolli ratifitseerimine peaaegu kõigi Euroopa riikide poolt, et EIÕK art 2 on muudetud nii, et see keelab surmanuhtluse igas olukorras. Seetõttu ei ole art 2 lg 1 tekst enam takistuseks, et tõlgendada art 3 viisil, et „piinamise, ebainimliku või alandava kohtlemise või karistamise” keeld hõlmab ka surmanuhtluse. EIK on leidnud, et isiku väljaandmine riigile, kus talle võidakse karistusena mõista ja täide viia surmanuhtlus, on vastuolus EIÕK art-ga 3, mh vaimsete kannatuste tõttu, mis sellises olukorras isikule osaks said, võtmata konkreetses asjas seisukohta, kas väljaandev riik rikkus ka EIÕK art 2 ning 13. lisaprotokolli art 1 (EIKo 61498/08, Al-Saadoon ja Mufdhi vs. Ühendkuningriik, 02.03.2010). Hilisemas praktikas on EIK sarnases situatsioonis leidnud ühtaegu nii EIÕK art 2 kui ka art 3 rikkumise koostoimes 6. lisaprotokolli art-ga 1 (EIKo 28761/11, Al Nashiri vs. Poola, 24.07.2014). Lisaks eelnevale on EIK pidanud ka isiku väljasaatmist relvakonflikti piirkonda EIÕK art 2 rikkumiseks väljasaatva riigi poolt (vt nt EIKo 40081/14, 40088/14 ja 40127/14, L. M. jt vs. Venemaa, 15.10.2015). Väljasaadetava poliitilise tegevusega seoses vt EIKo 23378/15, A. I. vs. Šveits, 30.05.2017 ning EIKo 50364/14, N. A. vs. Šveits, 30.05.2017.\nTeisalt on EIK tuvastanud EIÕK art 2 menetlusliku rikkumise juhul, kui täitev riik keeldus ebapiisavatele põhjendustele tuginedes täitmast Euroopa vahistamismäärust ning takistas sellega mõrvasüüdistuse uurimist taotlevas riigis (EIKo 8351/17, Romeo Castaño vs. Belgia, 11.06.2019).\nKrMS sätestab, et kui isiku väljaandmist taotlevas riigis võib väljaandmistaotluse aluseks oleva kuriteo eest mõista karistuseks surmanuhtluse, võib isiku välja anda üksnes tingimusel, et taotleva riigi pädeva asutuse kinnituse kohaselt ei mõisteta talle surmanuhtlust või ei viida seda täide, kui surmanuhtlus on mõistetud enne väljaandmistaotluse esitamist (vt ka RKEKo 29.01.2010, 3-3-1-72-09).\nVRKS kohaselt ei saadeta üldjuhul pagulast välja ega tagasi riiki, kus tema elu on ohus mingisse rassi, rahvusesse või usku või sotsiaalsesse gruppi kuulumise või poliitiliste veendumuste tõttu. Sama seaduse kohaselt tunnustatakse täiendava kaitse saajana pagulaseks mittekvalifitseeruvat isikut, kelle tagasi- või väljasaatmine päritoluriiki võib talle kaasa tuua tõsise ohu (nt surmanuhtluse kohaldamise või täideviimise või tema elu ohtu sattumise rahvusvahelise või riigisisese relvakonflikti tõttu).\nJuhtudel, kus väljasaatmine kujutab ohtu isiku elule ja tervisele arstiabi puudulikkuse tõttu vastuvõtvas riigis, võib samuti kerkida küsimus väljasaatva riigi kohustusest isiku elu kaitsta. EIK on niisugustel juhtudel pidanud EIÕK art-te 2 ja 3 alusel esitatud kaebusi lahutamatult seotud olevateks, kuid pigem eelistanud selliseid asju käsitleda art 3 (piinamise ja ebainimliku kohtlemise keeld) valguses. Nii või teisiti on väljasaatva riigi arsti-, sotsiaal- vm abi ärajäämisest tulenev vastutus väga piiratud (vt nt EIKo 30240/96, D. vs. Ühendkuningriik, 02.05.1997 ning EIKo 17868/03, Ndangoya vs. Rootsi, 22.06.2004).\nParagrahv 16 ei välista absoluutselt elu võtmist. Sellele viitab § 16 kolmas lause, mis keelab meelevaldse elu võtmise.\nElu võtmine võib osutuda õiguspäraseks juhul, kui tegemist on mingi muu olulise õigushüve kaitsega. Nii võib jõu kasutamine (mis võib viia selle isiku elu võtmiseni, kelle vastu jõudu kasutatakse) olla õigustatud ja õiguspärane teiste inimeste kaitseks õigusvastase vägivalla eest, seaduslikul vahistamisel või seaduslikult kinnipeetud isiku põgenemise vältimiseks, samuti rahutuste või mässu mahasurumisel (vt EIÕK art 2 lg 2). Elu võtmine ei tohi aga ka neil juhtudel olla omaette eesmärgiks. Elu võtmine võib olla vaid teise õigushüve kaitsega kaasnev kahetsusväärne tagajärg.\nPotentsiaalselt surmava jõu kasutamine ülalviidatud eesmärkidel on lubatav vaid juhtudel, mil see on „absoluutselt vajalik”. Absoluutne vajadus kasutada jõudu tähendab, et rakendada tuleb rangemat proportsionaalsuse testi võrreldes nende põhiõigustega, mille piirang peab olema lihtsalt „vajalik demokraatlikus ühiskonnas” (EIKo 18984/91, McCann jt vs. Ühendkuningriik, 27.09.1995 ning EIKo 23458/02, Giuliani ja Gaggio vs. Itaalia, 24.03.2011). Sellist absoluutset vajadust ei ole näiteks juhul, kui põgenik ei kujuta ümbritsevate inimeste elule ega tervisele ohtu ja kui teda ei kahtlustata vägivaldse kuriteo toimepanemises – isegi kui surmava jõu kasutamata jätmise tõttu põgeniku kinnipidamine luhtuks (EIKo 43577/98 ja 43579/98, Nachova jt vs. Bulgaaria, 06.07.2005). Jõu kasutamine peab olema seadusega lubatud ning piisavalt reguleeritud; omavoli ja jõu kuritarvitamise ning isegi välditavate õnnetusjuhtumite ärahoidmiseks peab olema loodud küllaldaste ja tõhusate abinõude süsteem. Eelöelduga seonduvalt ei uuri EIK mitte ainult nende võimuesindajate tegevust, kes vahetult jõudu rakendasid, vaid võtab vaatluse alla kogu situatsiooni laiemalt, sh jõu kasutamise planeerimise ja selle kontrolli (EIKo 50385/99, Makaratzis vs. Kreeka, 20.12.2004; EIKo 23458/02, Giuliani ja Gaggio vs. Itaalia, 24.03.2011ning EIKo 26562/07 jt, Tagayeva jt vs. Venemaa, 13.04.2017), samuti jõu kasutamisele järgnenud päästeoperatsiooni (EIKo 18299/03 ja 27311/03, Finogenov jt vs. Venemaa, 20.12.2011).\nEIK on analüüsinud asju EIÕK art 2 aspektist – ja leidnud selle artikli rikkumisi – ka juhtudel, kui potentsiaalselt surmava jõu kasutamine konkreetsel juhul ei viinud ohvri surmani. Sealjuures võetakse arvesse muu hulgas seda, mil määral ja millist jõudu kasutati ning milline oli jõu kasutamise eesmärk (EIKo 50385/99, Makaratzis vs. Kreeka, 20.12.2004; vt ka EIKo 49382/06, Sašo Gorgiev vs. endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik, 19.04.2012).\nElule potentsiaalselt ohtliku jõu kasutamist reguleerivad näiteks KorS, PPVS, APolS, KKS, KaLS, JAS, RSVS, RiPS, TS, TurvaS, VangS ning VSS. RelvS reguleerib relvade kui ühtede enim levinud ohtliku jõu kasutamist võimaldavate vahendite käitlemist.\nElule ohtliku jõu kasutamist võib teatud tingimustel õigustada ka hädakaitse (vt nt RKKKo 15.10.2015, 3-1-1-65-15; RKKKo 04.05.2011, 3-1-1-26-11; RKKKo 21.02.2011, 3-1-1-108-10; RKKKo 20.06.2008, 3-1-1-34-08; RKKKo 04.02.2005, 3-1-1-111-04; RKKKo 25.03.2004, 3-1-1-17-04; RKKKo 21.01.2002, 3-1-1-124-01).\nVeidi lihtsustatud oleks seisukoht, et õigus elule algab sünniga ning lõpeb surmaga. Elu ei teki hetkeliselt sünnimomendil; elu tekkimist võib vaadelda pigem protsessina. Seega kaitseb § 16 ka veel sündimata elu – loodet. Ühest ja väljakujunenud seisukohta ei ole küsimuses, kas lootel on ka subjektiivne õigus elule või kaitseb loodet ainult objektiivne õigus (vt ka RKTKm 11.05.2011, 3-2-1-31-11, p 11, kus Riigikohus viitab sündimata lapse kui inimelu kandja õigusele elule § 16 mõttes). Ka EIK ei ole võtnud selget ja ühest seisukohta, kas ja mil määral EIÕK art 2 pakutav kaitse laieneb lootele, jättes selle küsimuse riikide otsustada (vt nt EIKo 6339/05, Evans vs. Ühendkuningriik, 10.04.2007; EIKo 53924/00, Vo vs. Prantsusmaa, 08.07.2004 ning EIKo 50490/99, Boso vs. Itaalia, 05.09.2002).\nLoote kaitse puhul võib tekkida kollisioon ema õigusega enesemääratlemisele. Riik – vähemalt ilmalik riik – ei saa ema möödapääsmatult ja sunniviisiliselt kohustada sünnitama. Riigikohus on sedastanud, et raseduse katkestamine on lubatud niivõrd, kuivõrd naise õigus vabale eneseteostusele, sh enesemääramisõigus, § 19 tähenduses kaalub üles sündimata lapse kui inimelu kandja õiguse elule § 16 mõttes (RKTKm 11.05.2011, 3-2-1-31-11, p 11). Selge on, et tulevane elu ei ole kaitstud samal määral juba sündinud inimese eluga. Raseduse katkestamist reguleerib RKSS. Selle seaduse kohaselt võib üldjuhul naise soovil tema raseduse katkestada, kui rasedus on kestnud vähem kui 12 nädalat. Teatud tingimustel võib katkestada ka kauem kui 12 ning vähem kui 22 nädalat kestnud raseduse. Raseduse ebaseaduslik (sh hilinenud) katkestamine on kriminaalkorras karistatav.\nNii nagu elu algus ei ole ka elu lõpp – surm – alati momentaanne. Ka surm on pigem protsess. Tänapäeva meditsiin on võimeline inimorganismi teatud funktsioone (nt hingamist, südametegevust) pikaajaliselt kunstlikult alal hoidma. Õiguslikus mõttes peetakse surmaks enamasti ajusurma, st olukorda, kus aju on pöördumatult kahjustatud ning seetõttu oma tegevuse lõpetanud (vt ka SPTS).\nVaieldav on küsimus, kas isiku surmale kaasaaitamine – ja millisel määral kaasaaitamine – on §-ga 16 keelatud ja kriminaalõigusega karistatav. Lubatavaks peetakse passiivset eutanaasiat, st loobumist terminaalses seisundis haige ravist (vt ka EIKo 46043/14, Lambert jt vs. Prantsusmaa, 05.06.2015, kus arstide poolt pärast täielikult halvatud patsiendi lähedastega konsulteerimist tehtud otsust lõpetada patsiendi elu toetav ravi – eristades seda siiski eutanaasiast – ei loetud riigi kaitsekohustuse rikkumiseks; elu toetava ravi lõpetamise kohta vt ka EIKo 39793/17, Gard jt vs. Ühendkuningriik, 27.06.2017). Aktiivset eutanaasiat peetakse enamikus riikides, sh Eestis, kuriteoks.\nEIK on leidnud, et EIÕK art-st 2 ei tulene õigus surra kolmanda isiku või avaliku võimu kandja kaasabil (EIKo 2346/02, Pretty vs. Ühendkuningriik, 29.04.2002; vt ka EIKo 31322/07, Haas vs. Šveits, 20.01.2011, kus käsitleti EIÕK art 8 valguses küsimust elu lõpetamiseks kasutatava medikamendi kättesaadavusest).\nKeelatud ega karistatav ei ole enesetapp – § 16 ei kohusta inimest elama. Riigil on siiski õigus sekkuda, kaitsmaks inimese elu inimese enda eest: § 20 lg 2 p 5 kohaselt võib vaimuhaigelt võtta vabaduse, kui ta on endale ohtlik. Samuti on vanglavõimudel kohustus astuda oma pädevuse piires mõistlikke samme kaitsmaks suitsidaalsete kalduvustega kinnipeetava elu, kui võimudele on teada või peaks teada olema, et tema elu on tegelikus ja vahetus ohus (EIKo 27229/95, Keenan vs. Ühendkuningriik, 03.04.2001 ning EIKo 49790/99, Trubnikov vs. Venemaa, 05.07.2005; vaimuhaige enesetapu kohta haiglas vt EIKo 78103/14, Fernandes de Oliveira vs. Portugal, 31.01.2019 ning EIKo 1967/14, Hiller vs. Austria, 22.11.2016). Ka tuleb positiivseid ennetusabinõusid rakendada psüühiliste probleemidega ajateenija enesetapu vältimiseks sõjaväes (EIKo 28809/05, Lütfi Demirci jt vs. Türgi, 02.03.2010). Samas ei leidnud EIK rikkumist asjas, kus kinnipeetav, kellele oli tagatud kohane arstiabi, suri näljastreigi tagajärjel (EIKo 1639/03, Horoz vs. Türgi, 31.03.2009; vt ka EIKo 73175/10, Rappaz vs. Šveits, 26.03.2013, kus otsust näljastreiki pidavat vangi sundtoita, selle asemel et teda vabastada, ei peetud isiku õigust elule rikkuvaks).


Mudel: CYTOPLAN BACOPA MONNIERI\nBacopa Monnier turgutab ainevahetust ning mõjub rahustavalt ärritunud soole sündroomi korral. Vähendab gaase. Mõjub positiivselt stressi, ärevuse, paanikahoogude, närvilisuse ja depressiooni korral. Avaldab kasulikku toimet ajutegevusele, mõttelennule ja keskendumisele. Aitab kaasa epilepsihoogude ja paanikahoogude ärahoidmisele. Kasutatakse artriidisümptomite leevendamiseks. Sisaldab antioksüdante. Mõjub turgutavalt elutule nahale ning aitab vaimse väsimuse ja jõuetuse korral. Mõjub positiivselt õppimisele ja parandab üleüldist vaimset võimekust. Mõjub soodsalt maksa puhastamisele.\n1 kapsel sisaldab keskmiselt 500 mg Bacopa Monnierit.\nMitte ületada päevast soovitatud annust. Mitte kasutada mitmekesise toitumise asendajana. Oluline on toituda mitmekülgselt ja tasakaalustatult ning harrastada tervislikku elustiili. See toode ei sobi neile, kes võtavad kolinergilisi/antikolinergilisi ravimeid ja atsetüülkoliinesteraasi inhibiitoreid. Soovitame vajadusel konsulteerida oma arstiga. Ei sobi rasedatele ja imetavatele emadele.\nOrgaaniline Bacopa Monnieri, kapsel (taimne tselluloos).\nKapsli suurus ca 20 mm\nLisainfo Hoida kuivas ja jahedas, otsese päikesevalguse eest kaitstuna. Hoida lastele kättesaamatus kohas. NETOKOGUS: 60 kapslit. Kapsli suurus ca 20 mm. PARIM ENNE: vt purgi põhja. PÄRITOLURIIK: Suurbritannia\nSTRESSILEEVENDUS viiruk kuulub stamfordi traditsiooniliste viirukite hulka, mille retsept on ..\nNUNDERIIT on kaunis kristall, mille peamisteks värvusteks on pruun ja roheline, mis segunevad omavah..\nSildid: CYTOPLAN, Tervisetooted, ajurveeda, ajurveeda ravimtaim, bacopa monnieri, cytoplan bacopa, ainevahetus, ärritunud soole sündroom, gaasid, stress, ärevus, paanikahood, närvilisus, depressioon, ajutegevus, mõttelend, keskendumine, epilepsiahoog, epilepsia, artriit, antioksüdandid, vaimne väsimus, jõuetus, õppimine, vaimne võimekus, maks, vega, taimne, vegantoode


Professor Emeritus Leonhard Lapin In Memoriam — Eesti Kunstiakadeemia\nAkadeemiaUudisedErialadArhitektuuriteaduskondProfessor Emeritus Leonhard Lapin In Memoriam\nProfessor Emeritus Leonhard Lapin In Memoriam\nProfessor Emeritus Leonhard Lapin. Foto: Kalju Suur\nLahkunud on Eesti Kunstiakadeemia kauaaegne ja erakordne õppejõud, emeriitprofessor, arhitekt, kunstnik ja poeet Leonhard Lapin.\nTa oli üks mitmekülgsemaid ja silmapaistvamaid loojaid 20. sajandi II poole ja 21. sajandi alguse Eestis, kelle energia ja originaalsus leidis väljundi nii piltides, majades kui kirjasõnas. Lapin armastas end iseloomustada avangardistina, kes liigub vastassuunas ühiskonnas heakskiidetud seisukohtadele. Sellisena seisis ta vastu nii Nõukogude bürokraatlikule nürimeelsusele kui hilisemale uusrikaste väärtuste pealetungile, ent vastuvoolu ujumine lubas tal end kunstnikuna ikka ja jälle uuesti leiutada.\nLapin sündis 29. detsembril 1947 Räpinas ja lõpetas seal keskkooli 1965. aastal. 1966. aastast asus ta õppima Eesti Riikliku Kunstiinstituudi arhitektuuri erialale, sattudes ühele kursusele muu hulgas Vilen Künnapu, Avo-Himm Looveeri ja Ülevi Eljandiga. Sellest seltskonnast kasvas välja hilisema Tallinna Kooli arhitektide tuumik, kes kritiseerisid massehitust ja otsisid sellele alternatiive. Samal ajal disaini õppinud Ando Keskküla ja Andres Toltsiga moodustas Lapin rühmituse Soup 69, kus vaimustuti popkunstist ja häppeningidest ning tõlgendati neid kohaliku nõukogude olme kontekstis. Nii seisis Lapin veel enne instituudi lõpetamist samaaegselt Eesti arhitektuuri- ja kunstiuuenduse keskpunktis. Sellest ajast on pärit ka tema põhimõte tegutseda eri valdkondade vahel, mitte jääda kinni ühe kitsa eriala piiridesse. Kujutavale ja ruumikunstile lisaks luuletas ta Albert Trapeeži pseudonüümi all ning kirjutas kunstiteoreetilisi tekste ja manifeste (mh „Objektiivne kunst“, 1975).\nPärast ülikooli lõpetamist töötas Lapin Vabariiklikus Restaureerimisvalitsuses ning uuris ja kaardistas Eesti 20. sajandi arhitektuuripärandit Helmi Üpruse käe all. Sealt kasvas välja tema tegevus arhitektuuriajaloolasena, aga ka huvi sajandialguse funktsionalismi võimalikust taastõlgendamisest arhitektina oma kaasajas. 1970. aastate keskel avastas Lapin enda jaoks Vene 1910.-1920. aastate avangardi, eriti Kazimir Malevitši loomingu. Varasemad popi vaimus sündinud graafikaseeriad („Tootmine“ (1972), „Loomine“ (1974)) asendusid geomeetrilisema ja minimalistlikuma lähenemisega seerias „Masinad“ (alates 1973) ja „Protsess“ (1980). 1970. aastate keskel lõi ta Malevitši eeskujul oma esimesed arhitektoonid, millest järgmiste kümnendite jooksul arenes välja täiesti iseseisev ja ainulaadne loominguline valdkond. Avangardi huvi kandus Lapinil ka teistesse meediumitesse. 1980. aastal kujundas ja lavastas ta Noorsooteatris multimeediaetenduse „Multiplitseeritud inimene“, 1976-79 projekteeris (koos Sirje Rungega) Kirovi Kalurikolhoosi tehismaastiku „Punane Pompei“ ja 1982 koos Toomas Reinuga Valgevene kolhoosi „Rassvet“ lasteaia tehismaastiku.\n1990. aastatel töötas Lapin õppejõuna Helsingi kunstikoolis Maa ning hiljem pikka aega Eesti Kunstiakadeemias, kus ta oli professor ja juhatas kompositsiooni õppetooli. Oma õpetamismeetodi on ta kokku võtnud raamatutes „Tühjus ja ruum“ I ja II osas (1998 ja 2004). Tihedad suhted Soomega viisid mitme olulise avaliku ruumi tellimuseni Helsingi piirkonnas, mille kulminatsiooniks oli 300 meetri pikkune seinamaal Kivistö metrookompleksi juures (2014). Teos põhines 2000. aastate alguses alustatud „Koodide“ seerial, mis kombineeris kaupu identifitseeriva vöötkoodi motiivi värviõpetuse ja minimalistliku kunsti printsiipidega.\nLeonhard Lapin oli arvukate preemiate laureaat, sh Kristjan Raua preemia (1989, 2018), Eesti Vabariigi kultuuripreemia (1997), Valgetähe IV klassi teenetemärk (2001).\nAvangardi totaalse kunstiteose loogikast lähtuvalt püüdis Lapin oma tegevusega hõlmata inimelu tervikut. Selle juurde kuulus ka elu organiseerimine ja kunstielu korraldamine, näitused, sündmused, vestlusõhtud ja peod. Tohutu loomingulise aktiivsuse kõrval oli Lapin väsimatu organisaator, inimeste konsolideerija ja kunstnike ja arhitektide õiguste eest võitleja. Soe ja suure südamega inimene, kes elas ümbritsevat ebaõiglust väga tugevalt läbi, kes uskus, et parem maailm on võimalik ja et kunstnike roll on sellise maailma nimel võidelda.\nMälestame head sõpra ja kolleegi, unustamatut inimest!\nViimati muudetud 2. märts 2022\nArhitektuuriteaduskondVabade kunstide teaduskond


E-Abi.ee - pangalingi moodulid -Also XML Import moodul Magentole - XML importmoodulid - Magento\nImpordi kõik soovitud ALSO hulgilao tooted mugavalt ning tõrgeteta oma veebipoodi!\nAntud moodul võimaldab Sul vaid paari seadistusega paigaldada oma veebipoodi kõik soovitud ALSO hulgilao tooted, et neid siis ALSO vahendusel edasi müüa. Juhul kui Sa kõiki võõrlao tooteid edasi müüa ei soovi, saad Sinu jaoks sobivad kategooriad ise välja valida, linnukestega ära märkida ning siis vaid nupulevajutusega, oma veebipoodi importida. Mooduli seadistamine ise, on lihtne, olles võimeline töötama kasvõi praktiliselt seadistamata e-poes. Ligi 6000 võõrlao tootet imporditakse Sinu veebipoodi vaid mõne tunniga. Vähemate toodete import võtab aega loomulikult vähem.\n• Impordib kõik soovitud tooted otse ALSO hulgilaost Sinu veebipoodi.\n• Samuti saad kasutada ALSO hulgilao kategooriapuud oma veebipoes. Ehk teisisõnu Sinu e-poodi tehakse ALSO hulgilao kategooriapuust koopia ning kõik Sinu tooted saavad jaotatud samade kategooriate nimetuste alla nagu need on ALSO hulgilaos. (Soovid oma kategooriapuu hoopis ise luua. Vajuta siia).


Abielule - 123 õppematerjali - Annaabi.ee\n"abielule" - 123 õppematerjali\nabielule – ta valib Sofja, kuna ta mäletab seda tüdrukut, kellega tal olid ühised huvid.\nMaria Theresa Walburga Amalia Christina\nmai 1717 - 29. november 1780) oli ainuke naissoost valitseja Habsburgide ülemvõimu ajal. Ta oli Austria, Ungari, Böömimaa, Mantova, Milaano, Lodomeria, Calcia, Austria madalmaade ja Parma valitseja. Tänu oma abielule oli ta Lorraine hertsoginna, Toscana suurvürstinna ja püha Rooma imperaator. Ta alustas oma nelikü...\nSissejuhatuseks Püramiiditekstid on vanimad teadaolevad surnukultusega seotud kirjalikud allikad, mis ilmuvad Vana- Egiptuse kultuuri suhteliselt järsku Vana Riigi lõpul, täpsemalt 5. dünastia lõpus ja esinevad 6. dünastia valitsejate püramiidides. Encyclopaedia Britannica määrab ajaperioodiks 2686 - 2160 aastad e. Kr. Esimese vaheperioodi tulekuga püramiiditekstid kaovad ja nende funktsiooni võtavad ü...\nAndrese võitlus maaga. Vargamäe suurimad hädad on need, et on soine maa, mida on raske harida ja metsa on vähe 1. aastal kaevab Andres koos Pearuga kraavi. Tehakse palju tööd, kuigi tulemused jäid kesiseks (lk 72). 2. aastal tehti veelgi rohkem tööd, tulemused olid veelgi paremad: sõnnikut rohkem, vilja rohkem, kari suurem (lk 81). 3. aastal oli peale töö tegemise...\n"Anne Boleyni õnn ja hukk" - Robert Widl\nOktoober 2008 Ajalooline romaan ''Anne Boleyni õnn ja hukk'' Robert Widl 1 Anne Boleyn  kes ta oli ? Anne Boleyn (1501 või 1507  19. mai 1536) oli Inglise kuninga Henry VIII teine abikaasa ning kuninganna Elizabeth I ema. Anne oli krahv Thomas Boleyni ja tema naise, Norfolki krahvi Thomas Howardi tütre Elizabeth Boleyni tüta...\n"Tõe ja õiguse" Andrese abielud\nAndrese abielud Liisi Pajula 11 b Andrese esimene abielu Krõõdaga oli kindlasti õnnelikum kui tema teine abielu Mariga. Kuna ta oli oma esimese naisega koos Vargamäele tulles alles väga noor ja täis uudishimu ja teotahet, siis ülistatkse seda perioodi romaanis. Tema elu...\nTeos on ilmunud 2001 aastal, Tallinnas. Raamat räägib ajast Inglismaal, kus on ohtilkud ajad, võimuahne prints John ning julmad halastamatud rüütlid, kes toovad maale verevalamist ja kannatusi. Keegi ei tea, keda usaldada, kõige vähem teab seda noor rüütel Ivanhoe, kes pöördub päranduse ja auta tagasi oma kodumaale. Ta peab võitlema oma nime, õi...\nÕpilaste Suhtumine Seksuaalvähemusse\nKuressaare Gümnaasium ÕPILASTE SUHTUMINE SEKSUAALVÄHEMUSTESSE Uurimistöö Kuressaare 2008 Sisukord Sissejuhatus...\nRichard Wagner - Referaat\nmail 1813 aastal Saksamaal Leipzigis, oli saksa helilooja-romantik, dirigent, ooperite autor ja ooperiuuendaja, muusikateoreetik, -kriitik ja -kirjanik ning poliitikategelane. Erinevalt teistest suurtest ooperi heliloojatest kirjutas Wagner mõlemad nii libreto ning...\nIsa Goriot väga täpne kokkuvõte\nHonoré de Balzac ,,Isa Goriot" August 2009 · Alguses kirjeldatakse pikalt üht pansioni (kostikorter) Tegelased: (kõik elavad pansionis) Proua Vauquer  pansionipidaja, paks, vana ja kole naine Preili Michonneau  nägi välja vana ja kulunud, hoolitses kunagi ühe vanahärra eest, vana naine, vanat...\nTegevuspaik: 12. sajandi Inglismaa 2. Tegelased: Ivanhoe  õilis, osav, truu rüütel; ta ei olnud mees, kes vaataks lahingut kõrvalt, vaid pigem soovis meeleldi selles osaleda Rebecca  juuditüdruk, ilus nagu leedi Rowena ning suurepäraste ravimisoskustega, mille tõttu teda ka nõiaks peeti Prints John  kuningas Richardi vend, kes naudib trooni, kuni vend on ära, kuid kard...\n"Raha inimene ja inimsuhted"\n,,Raha inimene ja inimsuhted" Maailmas on väga erinevad inimesed, mõned on vaesemad ja mõned rikkamad. Vaesemad ihkavad sellist elu, kus neil on palju raha, kuid päris tihti pole see võimalik. Öeldakse, et raha valitseb inimese mõtteid. Kitzbergi näidend ,,Kauka Jumal" jutustabki just sellest kuidas peategelane Mogri Märt oli väga ahne ja hoolis ainult rahast...\nSoren Kierkegaard,Arthur Schopenhauer, Friedrich Nietzsche\nvastu oli H soov kuulutada objektivset tõde, K kirjutas aint iseendast. Filos on praktika, mis seostub eluga, ei karda välja öelda tõde, raskusi. Tähtis mõista saatust, leida eluidee. Elada iseenda maailmas, mitte ehitada seda teistele. Objekt tõde- kammitseb inimest, 2x2, piirid, upsakus, nt teadus. Elamiseks ON oluline usk, filos vaid...


Eesti hea raamatupidamistava vahetab välja rahvusvaheline standard - Raamatupidaja\nEesti hea raamatupidamistava vahetab välja rahvusvaheline standard\nKui kõik läheb plaani järgi, tõuseb rahvusvaheline väikestele ja keskmise suurusega üksustele mõeldud standard IFRS for SME-s 2013. aastal Eesti hea raamatupidamistava ja IFRS-i kõrvale kolmandaks ning vahetab 2015. aastal hea raamatupidamistava üldse välja.\nEesti raamatupidamiskohustuslastel on seejärel (kel IFRS ei ole otseselt kohustuslik) valida IFRS-i või IFRS for SMEs vahel ning Raamatupidamise Toimkonna juhendid pakuvad huvi üksnes ajaloolastele, kirjutavad Sulev Luiga ja Karin Luigelaht-Teder BDO Eesti AS-st Äripäeva käsiraamatute foorumis rubriigis "Autor annab nõu". – finantsaruandluse standardid väikestele ning keskmise suurusega üksustele) on IASB (International Accounting Standards Board – Rahvusvaheline Raamatupidamise Standardite Nõukogu) poolt juulis 2009 välja antud eraldiseisev standard, mida võivad rakendada olenemata suurusest kõik, kes ei ole avaliku huvi üksused. IFRS for SME-s tugineb täiemahulisel IFRS-le, mida on lihtsustatud, et see sobiks väikestele ning keskmise suurusega majandusüksustele. Tegemist on olulise standardiga, sellele viitab kas või asjaolu, et isegi Ameerika Ühendriikides arutatakse teatud ettevõtete puhul IFRS for SME-s kasutuselevõttu senise standardi US GAAP (United States Generally Accepted Accounting Principles – Ameerika Ühendriikide hea raamatupidamistava) asemel.\nEsimese sammuna määratakse kindlaks Eesti hea raamatupidamistava ning finantsaruandluse standardi IFRS for SME-s erinevused ning selle tulemused peaksid selguma juba 2011. aastal.IFRS for SME-s (Financial Reporting Standards for Small and Medium-sized Entities\nOluline on toonitada, et avaliku huvi üksus võib, kuid ei pruugi olla avaliku sektori üksus. Samuti ei ole avaliku huvi üksus ning avaliku sektori üksus üksüheselt kattuvad mõisted.\nEestis loetakse avaliku huvi üksuseks (audiitortegevuse seaduse § 13 kohaselt):1. äriühing, mille väärtpaberitega on lubatud kaubelda reguleeritud väärtpaberiturul väärtpaberituru seaduse tähenduses;2. äriühing, mis on krediidiasutus krediidiasutuste seaduse tähenduses;3. äriühing, mis on kindlustusandja kindlustustegevuse seaduse tähenduses;4. kohaliku omavalitsuse üksus, mille haldusterritooriumil elab bilansipäeva seisuga üle 10 000 inimese või mille raamatupidamise või konsolideerimisgrupi raamatupidamise aastaaruandes bilansipäeva seisuga toodud varad kokku on üle 20 000 000 euro;5. ministeerium (seaduse tähenduses) riigiraamatupidamise kohustuslasena;6. juriidiline isik, välja arvatud riik, mille raamatupidamise või konsolideerimisgrupi raamatupidamise aastaaruandes toodud aruandeaasta näitajatest vähemalt kaks ületab alljärgnevaid tingimusi:*müügitulu või tulu 66 000 000 eurot;*varad bilansipäeva seisuga kokku 33 000 000 eurot;*keskmine töötajate arv 1000 inimest.7. avaliku sektori üksuse enamusosalusega või valitseva mõju all olev äriühing, sihtasutus või mittetulundusühing või muu isik, mille raamatupidamise või konsolideerimisgrupi raamatupidamise aastaaruandes toodud aruandeaasta näitajatest vähemalt kolm ületab alljärgnevaid tingimusi:*müügitulu või tulu 14 000 000 eurot;*varad bilansipäeva seisuga kokku 7 000 000 eurot;*keskmine töötajate arv 200 inimest;*nõukogu liikmete arv 8 inimest.\n2015. aastaks võivad eelnimetatud piirmäärad muutuda, kuid ilmselt mitte vähenemise suunas. Seega üksused, kes nende piirmääradeni ei küündi (ehk suurem osa Eesti majandusüksustest), on potentsiaalsed IFRS for SME-s rakendajad lähitulevikus.\nMis on IFRS for SME-s?\nEhkki IFRS for SME-s tugineb täismahulisel IFRS-i standardil, on sel võrreldes viimasega:\n* lihtsustatud arvestuspõhimõtteid;\n* lihtsustatud ja vähendatud nõudeid (finantsaruannete lisades) avalikustatava informatsioonile; * lihtsustatud esmakordse kasutuselevõtu reegleid.\nStandardi IFRS for SME-s eeliseks on lihtsustatud käsitlus ühtse aruandluskeele loomisel.\nVõrreldes täismahus IFRS-ga on standardi IFRS for SME-s suur eelis lihtsustatud käsitlus ühtse rahvusvaheliselt tunnustatud aruandluskeele loomisel. Kuid ka selle puhul on ikkagi vajalik esitada ülevaade finantsaruannete koostamisel kasutatud arvestus- ja aruandluspõhimõtetest ning anda finantsaruannete mõistmiseks piisavalt lisainfot.Üleminek standardile IFRS for SME-s on esmakordsel kasutuselevõtul muudetud väga lihtsaks. Nii näiteks ei tule suure tõenäosusega ühelgi Eesti head raamatupidamistava rakendanud ettevõttel teha suuri muudatusi algsaldodes. Ülemineku kuupäevaks loetakse IFRS for SME-s reeglite järgi koostatud aruandes esitatud kõige varasema aruandeperioodi kuupäev (aruandes esitatud näitajad peavad olema võrreldavad). Varem tehtud hinnanguid ja arvestuspõhimõtteid ei muudeta. Keerukamad on juhtumid, kus standardi IFRS for SME-s kasutamisest mingil põhjusel loobutakse, kuid seejärel soovitakse rakendamist taasalustada. Sel juhul esmakordse rakendamise lihtsustused enam ei rakendu ning majandusüksusel tuleb vahepeal kasutatud teise raamatupidamistava mittelubatavad mõjutused tagasiulatuvalt välistada.Põhiaruanneteks on IFRS for SME-s finantsseisundiaruanne (ehk bilanss), koondkasumiaruanne, omakapitali muutuste aruanne ja rahavoogude aruanne. Kui aruandeperioodi omakapitali muudatused piirduvad aruandeaasta tulemusega, dividendide jagamisega ning eelmiste perioodide vigade ja arvestuspõhimõtete korrigeerimisega, on lubatud kasumiaruande ning omakapitaliaruande ühendamine üheks aruandeks – aruandeaasta ja jaotamata kasumi aruandeks (Statement of Income and Retained Earnings). Nimetatud aruannete ühendamine ei ole aga lubatud näiteks juhul, kui omanikud on teinud aktsia- või osakapitali mitterahalisi sissemakse.Kui täismahus IFRS koosneb ligikaudu 3000 leheküljest tekstist ja Eesti hea raamatupidamise tava aluseks olevate Raamatupidamise Toimkonna juhendite mahuks on võrreldavalt ca 500 lehekülge, siis standard IFRS for SMEs mahub ära kõigest 230 lehele. Need arvud iseloomustavad suhteliselt täpselt lihtsustuste hulka, mida standardi kasutuselevõtt tähendaks seni IFRS või Eesti head raamatupidamistava rakendanud majandusüksustele. Väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele mõeldud aruandlusstandardist võib leida ka sektsioone, mis Eesti kontekstis tunduvad vähetähtsatena. Näiteks arvepidamine ja aruandlus hüperinflatsiooni tingimustes, töötajate boonus- ja pensioniskeemid jmt, kuid suures osas on standard Eesti ettevõtetele siiski aktuaalne ning hästi rakendatav.Järgnevalt mõned näited harjumuspärasteks saanud arvestuspõhimõtetes tehtavatest muudatustest:\n* Firmaväärtust kajastatakse soetusmaksumuses, millest on maha arvatud akumuleeritud kulum ja võimalikud vara väärtuse langusest tulenevad allahindlused. Kui firmaväärtuse kasulikku eluiga ei ole võimalik määrata, loetakse selle kasulikuks elueaks 10 aastat. Sama kehtib teiste määramata elueaga immateriaalsete varade puhul.\n* Investeeringuid sidus- ja ühisettevõtetesse on lubatud investori konsolideeritud aruandes esitada lisaks kapitaliosaluse meetodile ka soetusmaksumuse või õiglase väärtuse meetodil. Kui kinnisvarainvesteeringu õiglast väärtust ei ole võimalik usaldusväärselt määrata, esitatakse selline investeering materiaalse põhivarana (ja amortiseeritakse). * Puudub “müügiootel põhivarade” kontseptsioon – amortiseeritavaid varasid amortiseeritakse eeldatava kasuliku eluea lõpuni või võõrandamiseni. Laenukasutuse kulutusi ning arendusväljaminekuid ei tohi kapitaliseerida, vaid tekkimisel kohe kuluks kanda. Tingimusteta sihtfinantseerimist kajastatakse tuluna, ootamata tegevustest kulude tekkimist.\nEnamasti on tegemist tänuväärsete lihtsustustega väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete arvepidamises ja aruandluses. Siiski usume, et ettevõtted ei kiirusta Eesti healt raamatupidamistavalt uuele standardile üleminekuga. Põhjuseks see, et senine Eesti hea tava ei ole keerukam ning ka arvestus ja aruandlussüsteemi lihtsustumisest saadav efekt on üldiselt tagasihoidlikum kui paljudes teistes riikides kas Euroopas või mujal maailmas.\nArtikli algul viitasime teatavale tõenäosusele, et IFRS for SMEs kasutuselevõtt võib takerduda. Põhjuseks eelkõige see, et standardi kasutuselevõtu kinnitamiseks Euroopa Komisjoni poolt on vaja kaotada kuus vastuolu Euroopa Liidu direktiividega 4 (käsitleb raamatupidamisarvestust ja aruandlust liikmesmaades) ja 7 (käsitleb konsolideeritud finantsaruandlust liikmesmaades).Kui tõsine see probleem tegelikult on?Kõige problemaatilisem valdkond on tõenäoliselt õiglase väärtuse rakendamine. IFRS for SMEs nõuab seda teatavate finantsinstrumentide puhul, mida EL-i direktiivid ei luba. Mõned kohad (näiteks “erakorraliste” tulude ja kulude käsitluse ühtlustamine) vajavad teatavat kosmeetikat, teiste erinevuste esinemise tõenäosus on samas üsna väike (näiteks firmaväärtuste allahindluste tühistamise käsitlus).Üldiselt tundub, et vastuolud ei ole ületamatud ning 1970. aastate lõpust ja 1980. aastate algusest pärit direktiivid vajaksid igal juhul teatavat “tuulutamist”.Tahaks loota, et need vastuolud kaotatakse enne IFRS for SMEs kasutuselevõttu Eestis (ehk siis enne 2013. aastat). Vastasel korral võib järjekordselt Eesti tavade kujundamisel tekkida situatsioon, kus me oleme “usklikumad kui paavst ise”. Tavaliselt on nii, et selline olukord ei tekita juba olemasolevate raamatupidamiskeelte rohkuses “kaosest korda”, vaid kahjuks vastupidi.\nAutor: Kairi Luigelaht-Teder, Lemmi Kann, Sulev Luiga


Bakalaureus Paderborn - Paderborn bakalaureuse programmid 2021\nBakalaureus Paderborn - Parimad bakalaureuse programmid Paderborn siit!\nLeia kiirelt kogu info Paderborn bakalaureuse programmide kohta! Säästa aega ja võta Paderborn ülikoolidega otse ühendust! Alusta juba täna!\nKoolitus rahvusvahelise ärijuhina - valik: bakalaureus\nEttevõtte tegelikkus on täna multikultuurne ja kiire tempo. Töötajad üle kogu Euroopa peavad läbirääkimisi Lõuna-Ameerika klientidega ja Aasia äripartneritega. Internetti ei o ...\nKoolitus manager sportina\nAmetikohad on populaarsed mitte ainult hea karjäärivõimaluste tõttu. Nende erinevate tegevusvaldkondade tõttu on need nii atraktiivsed. See kehtib eriti spordihalduse ja spord ...\nKoolitus mängu kujundajatena\nMängude arendamine on meeskonnatöö ja eksperdid on erinevatel aladel nõudlikud. Mängu disainerid arendavad mängu kontseptsiooni ja kehtestavad mängu reeglid. Mängukunstnikuna ...\nKoolitus / halduri / -in Marketing\nOkupatsioonide majanduse ei ole mitte ainult populaarne, sest hea karjäärivõimalusi. Nende eri tegevusvaldkondadesse muuta need nii atraktiivne. See kehtib eriti buumi tööstus ...