Valga sotsiaaldemokraadid valisid uue juhi - Uudised - Lõuna-Eesti Postimees\n17. oktoober 2019, 8:12\nMeeli Tuubel võttis ohjad üle.\nTuubel töötab 2019. aastast sotsiaalkindlustusameti kohalike omavalitsuste nõustamisüksuse Lõuna piirkonna juhina. Eelnevalt oli ta pikalt Valga linnavalitsuse sotsiaalabiameti juhataja.\nTuubeli sõnul hindab ta kõrgelt sotsiaaldemokraatide väärtuspõhist poliitikat, mis hoiab ja austab inimeste õigusi ning vabadusi. «Sotsiaaldemokraadid on ebamugav koalitsioonipartner nendes võimukooslustes, kus tahetakse ellu viia avalike ametite mehitamist parteilise kuuluvuse järgi ning ei peeta vajalikuks asjatundlikku ning avatud riigi- ja omavalitsusjuhtimist.»\nValga sotsiaaldemokraadid tänasid eelmist esimeest Kalev Härki ja tunnustasid tema tööd Valga linnapeana. «Kalev tõmbas linnas elu käima. Kahjuks näeme praegu arengu seiskumist, jätkub vaid Kalevi ettevõetu inertsist,» tõdeti koosolekul.


Fookus Meedia ostis ära ajakirja Mood - vahetub toimetus, sisu ja kujundus\nFookus Meedia ostis ära ajakirja Mood - vahetub toimetus, sisu ja kujundus (2)\nRené Piik, 1. juuli 2016 12:53\nAjakiri Mood värske number.Foto: Arno Saar\nFookus Meedia on peamiselt tuntud naisteajakirja Tiiu tõttu, kuid alates septembrist annab kirjastus välja ka Eesti ainsat moeajakirja Mood.\nEttevõte andis teada, et väljaandja vahetus toob ajakirjale Mood värske sisu ja rohkem rubriike, mitu korda suurema toimetuse ning ka uue välimuse.\nAjakirja peatoimetajaks asub Marii Karell, kes on eelnevalt olnud mitme ajakirja peatoimetaja ning kelle juhtimisel on Eesti telemaastikule lisandunud ka mitu uut telesaadet, näiteks Ringvaade ETVs ja Radar Kanal 2s.\nMoe tegevtoimetaja on kümneaastase toimetajakogemusega Kai Väärtnõu. Kuukirja moeosa juhib Anu Lensment, kes on olnud moetoimetaja ka rahvusvaheliste kuukirjade Marie Claire ja Cosmopolitan Eesti väljaannetes.\nFookus Meedia juhataja Siim Saidla sõnul tundus tehing mõistlik, sest mõlemal kirjastusel on oma tugevused - Moes oli väga tugev reklaamimüük, Fookuse tugevuseks kvaliteetse sisu tootmine ja oskus ajakirju turundada.\n"Koos toimetades saame kogemusi jagada. Tänu tehingule saab Fookuse ajakirjade reklaamimüük uue hingamise ning Mood läbib põhjaliku siseuuenduse, ajakiri saab värske kujunduse ja uuendustega kaasneb tuunduskampaania," teatab Saidla.\nSeptembrinumbrist lisanduvad ajakirja Mood põhjalik reisirubriik ning sisustus- ja disainirubriik, mida koostab ajakirja Diivan endine peatoimetaja Silvia Pärmann.\nAjakirja sisu teravik on endiselt sihitud moele, kuid lisaks saab sellest igakuiselt infot uute restoranide, trendikate poodide ning haaravate kultuurisündmuste kohta. Iga kuu hakkavad Moes kirjutama tuntud kolumnistid ning ilmuma põhjalikud olemuslood.\nFookus Meedia juhataja usub, et Eestis on sellisele ajakirjale kindlasti turg olemas. "Suurtel turgudel näitavad Moega sarnased ajakirjad väga häid tulemusi ja nende müüginumbrite trendid on klassikalistest naisteajakirjadest oluliselt paremad."\nTehingu hinda Saidla Õhtulehega jagada ei soovinud.\nFookus Meedia annab 2011. aastast välja ajakirja Tiiu, mis on suurima trükiarvuga naistekuukiri Eestis. 2014. aasta kevadest kuulub Fookus Meediale ka nostalgia-, ajaloo- ja elulugude ajakiri Elukiri.


Kanter - lihtsurelik mees - Arvamus\nKanter - lihtsurelik mees\n2. juuli 2011, 0:21\nSpordisõbrad mäletavad, kui Gerd Kanter heitis pea igal võistlusel ketast 68-69 meetrit, sekka mõned pikemadki kaared. Võite pudenes kui küllusesarvest ja vägilane ise rääkis vaid maailmarekordi oma nimele saamisest.\nKanter on saanud vanemaks ja enam pole hiigeltulemustega saavutatud võidud tema jaoks igapäevased. Neljapäeval heitis ta Kohilas 67.30, tulemuse, mis parimatel päevadel oleks pannud ta vaid mõtlikult pead vangutama ja rahulolematult nina kirtsutama.\nSeekord oli aga kõik teisiti – staadionile kogunenud fännid nägid ülevoolavaid emotsioone ja mees ise rääkis, et tundis end nii nagu karjääri tipphetkedel. Polnud kahtlust, et mees nautis hetke ja võistlust ennast. Äkki on just võime selliste tulemuste üle rõõmustada see, mis on seganud teda viimastel aastatel tippkonkurentsis tähtsaid võistlusi võitmast.


Elektrimasinad OÜ - Hoolduslepingud\nColumbus Eesti ärikonsultant Andres Ploom kirjutab seekordses blogipostituses seadmete hoolduse olulisusest ning tagajärgedest, mis võivad ettevõtet tabada juhul, kui hooldustööd unarusse jäetakse.Kui kitsamalt vaadata, siis hõlmab hooldus tegevusi ühe seadme kallal, ennetamaks tõrget või tegelemaks tõrke tagajärgedega. Tegelikkuses on hooldusel märksa laiemad piirid ning käesolevas artiklis üritame anda ettekujutuse sellest, mis on hooldus, mida on vaja hooldust planeerides silmas pidada, kuidas võiks hoolduse planeerimist alustada ning mis on korraliku hooldusprogrammi võidud. Tekstis mainime hooldusobjekte erinevate nimetustega (nagu seade ja masin), kuid üldises vaates kehtivad põhimõtted ükskõik millise objekti kohta, juhul kui see on oluline ettevõtte tootmisprotsessis.\nDetailidesse laskumata võib jagada hooldustegevused nelja valdkonda – reaktiivne, proaktiivne, ennetav ja ennustav hooldus.\nReaktiivne hooldus on kõige tavalisem olukord, kus ettevõttes tegeletakse n-ö tulekahjude kustutamisega – varustuse remondiga. Korrastamine võetakse ette peale tõrke esinemist, kuna selle tõttu ei ole võimalik igapäevaseid protsesse teostada.\nProaktiivse hoolduse korral tegeletakse lisaks tõrkele ka selle tekke põhjustega. Tõrke esinemisel analüüsitakse selle olemust ning tekkepõhjuseid. Analüüsi tulemusel koostatakse plaan tõrke tekkepõhjuse esinemise tõenäosuse vähendamiseks.\nEnnetava hoolduse puhul toimub varustuse perioodiline hooldamine. See sisaldab endas igapäevaseid tegevusi – masinaoperaatorid kontrollivad, puhastavad ja määrivad seadmeid vastavalt juhistele; ning perioodilisi tegevusi – hooldustööd vastavalt ettenähtud intervallidele. Antud hoolduse puhul ei arvestata asjaoluga, kas hooldustöö on hetkel vajalik või mitte.\nEnnustav hooldus põhineb masina hetkeseisu hindamisel. Hindamiseks kasutatakse masina enda andureid või analüütikat (vibratsioon, õli seisukord), et täpselt ennustada, kas masina hetkeolukord vastab töökorras masinale või on vajalik mõningane hooldustöö: seadistus, osade vahetus jne. Ennustav hooldus on tegevustest kõige täpsem, kuna masina hetkeolukorra hindamine võimaldab täpsemalt planeerida hooldustöid ning sellega kaasnevaid kulutusi.\nHooldamata varustus või masin on ohtlik. Nagu ütleb rahvatarkus: „Õnnetus ei hüüa tulles!“ Sama kehtib siin – sõltuvalt masina iseloomust võib teadmata ajal tekkinud rike olla ohuks selle kasutajale või ümbritsevatele inimestele. Loomulikult on sõltumatuid tegureid, mis mängivad rolli rikete esinemisel, kuid hooldusega on võimalik tekkeohtu minimeerida.\nHooldamata varustuse kasutusaeg lüheneb. Seadmed on mõeldud töötama kindlatel režiimidel, kindlas keskkonnas, kindlatel tingimustel. Igasugune kõrvalekalle sellest (kulumine, vananenud õli, mustus) on stress ning võib lõpeda tõrkega.\nHooldamatusest on tingitud tõrked tootmises ja on raskendatud tootmise planeerimine. See loomulikult ei tähenda, et tootmine seisab alatasa paigal kui protsessis osalevad seadmed on hooldamata. Samas on kindel see, et igasugune katkestus tootmises häirib oluliselt järgmisi protsesse ning tootmisplaani, juhul kui ei ole paigas protsessiplaan B – mida teha siis kui mõni protsessi osa ei toimi.\nIgasugune tõrge tootmises võib tähendada klientidele tarnete hilinemist. Kui esialgu suudetakse sellega toime tulla, siis pikemaajaliselt võib tõrgetest tingitud tarne ebakindlus akumuleeruda. See omakorda tähendab, et tootmisprotsess ei tegele klienditellimuste täitmisega õigeaegselt, vaid täidetakse tellimusi tagantjärgi, mis omakorda lükkab edasi hilisemate tellimuste tarnet.\nKõiki eelnevaid punkte arvesse võttes tõusevad ettevõtte jaoks kulud:\nSuureneb vajadus toodet uuesti teha või ringi töödelda, mis tõstab kulutusi toote või tellimuse kohta;\nLisanduvad tööjõukulud, mis on vajalikud ringitegemisele – materjalide liigutamine, töötlemine ise;\nTekivad ettenägematud kulutused varuosade näol, juhul kui enamus esinevaid tõrkeid on reaktiivse hoolduse situatsioonis;\nSuureneb energiakulu. Nagu varem mainitud töötavad seadmed teatud keskkonnas ja tingimustel, seega igasugune kõrvalekalle võib tõsta seadme poolt kasutatavat energiahulka. Näiteks kui masinal on ülekanded või laagrid hooldamata, siis olukord nõuab ajamilt suuremat energiahulka masina käitamiseks.\nKõigepealt tuleks vastata mõningatele küsimustele, mis võivad viidata vajadusele hakata tegelema täpsema hoolduse planeerimisega.\nKlientide rahulolu – kas kliendirahulolu on muutunud seoses toote kvaliteedi või tarneaegadega? Kui kliendirahulolu on soovitud tasemest madalam, tuleb analüüsida, kas probleeme on kvaliteedis või tarneajas ning mis võib põhjuseks olla?\nHoolduskulud – kas hoolduskulud on aegade jooksul püsinud samad või on tõusnud? Kui hoolduskulud on tõusnud – olgugi, et olulisi muudatusi ei ole seadmetega tehtud – siis selgitada, mis võib olla selle põhjuseks.\nÜldkulud – kas tehase tarbitav energiakulu on suurem kui varem? Energiakulu on hooldusvajaduse indikaatorina väga üldine ja pealiskaudne, kuid olulise energiatarbimisega tehastes võib suurenenud kulu viidata mõne masina suuremale energiavajadusele.\nTarneaegade kontrollimine – kas tootmine püsib plaanis? Sõltuvalt tõrke tõsidusest võib ootamatult esinev tõrge lüüa tootmisplaani paigast. Peale tõrke eemaldamist jätkab tootmine sealt kus pooleli jäi – täitmata tellimuste tarnimisega. See loomulikult ei tähenda, et ootamatuid tõrkeid üldse ei esine, kuid nende esinemissagedust saab viia miinimumini.\nRikete sagedus – kui tihti toimuvad tootmise seisakud ja mis on nende põhjuseks? Kui tootmises on toimunud järjekordne seisak, tuleb veenduda, kas tegu on regulaarselt esineva tõrkega või pigem ühekordse juhtumiga. Pilti täpsustub veelgi kui vaadata toimunud rikkeid seadmete lõikes – peale arusaama tootmises toimuvate seisakute kohta, võimaldab selline vaade hinnata milliste seadmetega toimub tootmises kõige enam tõrkeid.\nÜks indikaator, mis võimaldab hinnata püsiva kontroll- või hooldusprogrammi vajalikkust, on riketevaheline aeg. Riketevaheline aeg on suhtarv, mis iseloomustab seadme keskmist tööaega kahe rikke vahel:\nRiketevaheline aeg = Kogu töötundide arv / Rikete koguarv\nLeitud tulemuse najal on hea hinnata:\nkas masin vajab püsivat hooldusgraafikut juhul kui hooldust ei ole varem rakendatud;\nkontrolltsüklite pikkust, juhul kui rikked on hakanud korduma sagedamini kui soovitud või valmistaja hooldustsükkel ette näeb.\nKui tehtud analüüside tulemusena paistab üha tõenäolisem, et hooldusele on vaja läheneda süstemaatiliselt, siis millised oleksid järgmised sammud?\nKontroll- või hooldusplaani juurutamisest tuleb alustada kõige kriitilisemast masinast. Iga ettevõte teab, milline seade on tootmisprotsessis kõige olulisem, mille tõrge võib tootmises tekitada suurimat segadust.\nMäärata mõõdikud, mida hakatakse registreerima ning jälgima. Mõõdikute valikul tuleb lähtuda seadme eripärast – kas jälgitakse töötunde, tehtud tööde arvu või hoopis läbitud teekonna pikkust?\nMäärata kontroll- või hooldusvälp. Määratud välpa võib ajas muuta vastavalt vajadusele – tihendada või harvendada kontrolle, kuid esimese perioodi aluseks võib võtta Riketevahelise aja.\nKirjeldada millised tööd käivad hooldustööde alla ning kuidas hinnata masina seisukorda. Kindlasti täiendada majasisesed hooldustööd kontrollnimekirjadega – mis töid on vaja hooldustöö jooksul teostada. Lisaks võimaldab seisukorra hindamise juhend seadmeid kasutatavatel töötajatel võtta osa masina olukorra hindamisel. See omakorda tähendab et seadmeid kasutavad teadlikud töötajad, kes annavad aegsasti märku vajalikust hooldusest.\nEelmisest punktist tulenevalt, võtta kasutusele teavitussüsteem, mille kohaselt saab juba seadme operaator registreerida teavet masina hooldusvajaduse kohta, kuna selle tööseisukord ei vasta normaalsele töörežiimile. Nüüd saavad tööle asuda järgmised inimesed, kes organiseerivad ringi masina töökorralduse ning planeerivad hooldustööde aja.\nViia läbi hooldustööde analüüs – seda pigem tõrgete puhul. Eesmärgiks on tõrgete esinemise põhjustest arusaamine, ning tõrgete esinemise vähendamine.\nKui hooldustöö näeb ette masinaosade vahetamise, siis selle planeerimisel tuleb jälgida, et:\nHoolduskulu (tööaeg, varuosad, paus tootmises) on madalam kui rikke kulu (tarnimata tooted, tööjõukulu, ümbertegemise kulud).\nOn teada keskmine rikete vaheline aeg, ning suudetakse ennustada mõistlikku hoolduse intervalli.\nRikke tagajärjed (mitte otsene remondikulu) on palju suuremad kui hoolduse tõttu tekkinud kulu.\nHooldustööde planeerimine peab olema võimalikult automatiseeritud. Infohulk, mida tuleb hoolduse planeerimisel jälgida, on mahukas – tootmisplaan, masinate ressursiplaan, mõõdikud, hooldustööde plaan jne. Seepärast – mida rohkem on võimalik hoolduses kasutada tarkvara, seda lihtsam on tehtavat tööd jälgida ning võtta vastu õigeid otsuseid. Lisaks tööde planeerimisele võimaldavad tarkvaralahendused planeerida ka sobivate varuosade ostmist ning nende laoseisude haldamist.\nHooldatud masinad on nende kasutajatele turvalisemad, kuna läbi perioodiliste kontrollide ja hooldustegevuste on tõrgete esinemine viidud miinimumini.\nKui seadmed töötavad nii nagu nad peavad, säilib toodete kvaliteet ning vähenevad kulutused praakmaterjalile või toodete ümbertegemisele.\nHoolduse planeerimine võimaldab paremat tootmise planeerimist, kuna on teada, millal seadmed seisavad ning tootmisplaani saab vastavalt ringi sättida, mis omakorda tähendab et tarned klientidele püsivad plaanis.\nJuhul kui ettevõte tegeleb hooldustöödega ise, siis planeeritud hooldus vähendab mehaanikute ületunnitöö vajadust, kui kõik hooldused planeeritud ja teostatavad tööajal.\nSeadmete kasulik eluiga pikeneb ning väheneb tarbitav energiahulk, võrreldes sellega kui hooldada masinaid ebakorrapäraselt või jätta sootuks hooldamata.\nHooldusprogramm võimaldab tuvastada kõrge hoolduskuluga masinad, mis on aluseks otsustele masinat remontida, koolitada operaatorit või masin välja vahetada.\naitab säästa masinaid ning hoida kokku kulusid;\nplaneeritud hooldus säilitab tehase tarnekindluse – tootmisplaan sõltub hooldusplaanist;\ntarkvara kasutamine lihtsustab hooldusplaani haldamist, omatakse parem ülevaade tehtud töödest ning kulude ajaloost ja varuosadest.\nLoetletud võidud korrektse hoolduse tulemustest võivad jääda alguses hoomamatuks, kuid soovin lõppu lisada ühe näite, mis illustreerib hästi, kuidas imepisikesest tegurist võib saada suuri asju. Näite sangar on 14-aastane poiss, kes arvutas kokku, milline oleks sääst trükivärvi pealt, kui USA valitsus kasutaks trükikirjas teistsugust fonti. Tulemuseks oli aastas 30% sääst, summas 130 miljonit dollarit ja seda vaid trükivärvi arvesse võttes.\nMilline on ettevõtte sääst siis, kui tootmine ja masinate hooldus töötab nagu õlitatult?\nHoolduslepingu sisu ja tegevus\nLeping fikseeritud kuuhinnaga, kus lepingus määratud seadmetele teostatakse:\nhooldust ja remonti,\ntegevusjärgset analüüsi ja vajalike raporteid,\n24/7 väljakutse valmidus.\nHooldusleping on tõeline partnerlus kliendi ja teenuse pakkuja vahel, mille eesmärgiks on:\nvähendada seadmete korrashoiukulutusi,\ntõsta tootmisseadmete kasutusastet,\nvähendada avariide arvu.\nPakume terviklahendust n-ö võtmed kätte põhimõttel.


Euroopa meistrid! Kui kauaks? : Õpetajate Leht\nEuroopa meistrid! Kui kauaks?\n9. dets. 2016 Reemo Voltri EHL-i juhatuse esimees - 1 Kommentaar\nEesti õpetajate esindusorganisatsioon EHL avaldab heameelt Eesti õpilaste tulemuste üle õpilaste rahvusvahelises võrdlustestis PISA. Meie õpilaste oskuste tase on Euroopa parim ja maailmas kahtlemata üks tippudest. Eesti õpilased ja seega ka õpetajad on Euroopa meistrid. Loomulikult ei saa võtta seda testi tõe ainukese kriteeriumina, kuid see näitab siiski, et Eestis saadav haridus on väga hea. Loomulikult on ka meil arenguruumi, kuid praegu võime olla uhked oma õpilaste üle. See hea haridustase on saavutatud meie suurepäraste õpetajate sihikindla töö tulemusena. Hea hariduse saamiseks hakkavad juba lasteaias vundamenti laduma meie tublid lasteaiaõpetajad ning jätkavad seda väga tänuväärset tööd üldharidusõpetajad. Loomulikult on väga olulisel kohal ka kutsehariduse õpetajad, sest meie haridussüsteem on üks tervik. Kogu aja, mis me oleme PISA testidest osa võtnud, on Eesti tulemused paranenud ja oleme jõudnud absoluutsesse tippu.\nParaku tuleb meil ilmselt hakata harjuma mõttega, et edaspidi hakkame selles edetabelis langema – st Eestis antava hariduse tase võib hakata langema. Meil on selleks head eeldused. Eestis on noorte õpetajate osakaal väga väike, õpetajate keskmine vanus üks kõrgemaid ja õpetajate palgad riigi keskmise töötasuga võrreldes ühed väiksemad. Need ongi põhjused, miks tulevikus me Eesti nii heast haridusest enam ilmselt rääkida ei saa.\nSee ei pea nii minema, aga selle vältimiseks peab kiiremas korras muutma õpetaja töö, mis on maailma parim amet, noortele atraktiivseks. Ja tahame või mitte, üks peamine küsimus ameti atraktiivsuse juures on töötasu. Õpetajad on magistriharidusega spetsialistid ning peavad saama vastavat tasu. Seega ootame, millal täidetakse lubadus, et õpetaja saab võrdset palka teiste kõrgharidusega spetsialistidega.\nSeni teeme meie, Eesti õpetajad, ikka oma tööd ja teeme seda täie pühendumusega, ning nagu tulemustest näha, siis teeme väga hästi.\nHetkel ainult üks arvamus teemale “Euroopa meistrid! Kui kauaks?”\n9. dets. 2016, 12:40\nLugupeetav Reemo Voltri, Teie artikli põhisuunaga tuleb igati nõustuda, aga…\nÄrgem mingem kaasa ametnike (ja neid vahendavate ajakirjanike) emotsionaalsete hinnangutega PISA-testi tulemustele. Vaadeldes PISA tulemuste aruannet võib märgata, et seekord on toodud välja STATISTILISELT OLULISELT ERINEVAD grupid. Seega on õige öelda, et Eesti õpilaste tulemused olid maailmas 22-25 PAREMA HULGAS (kohad 3-9 oma aritmeetiliste keskmistega ei oma statistilist väärtust…).\nHoopis tõsisem asi on see, et meie kutseõppeasutustes (olen põhjustest kirjutanud) ja ülikoolides (eriti insenerialadel) on väga suur väljalangevus (nagu ütles üks meie rektor – kui nad jõuavad meile, siis on suurepärased PISA tulemused kadunud – neid tuleb hakata järele õpetama…).\nKaheldav on ka taoliste testide endi TEADUSLIK väärtus. Teame, et näiteks IQ-teste adapteeritakse vastavalt rahvuslik-kultuurilisele taustale. Aga, kui lähtuda tänapäeva nn GLOBALISEERUVA maailma kuvandist, siis (kuidas kunagi öeldigi?) – sitta kah!


UUT MUUSIKAT UUELT ARTISTILT - MARTA LOTTA KUKK "VALSSI" - MuusikaPlaneet\nUUT MUUSIKAT UUELT ARTISTILT – MARTA LOTTA KUKK “VALSSI”\n28. märts 2021 @ 12:37\nLaulja ja laulukirjutaja Marta Lotta Kukk avaldas oma esimese singli “Valssi”.\n“Selle loo kirjutamist inspireeris armumine ning soov tolles fluidumis võimalikult kaua hõljuda,” nentis Marta Lotta.\n“Vahel on lihtsalt armunud olla parem, kui midagi selle jaoks ette võtta. Esimese armumise tunnet olen tihti enda sees hoidnud ja sellest inspiratsiooni-jõudu saanud. Samas võib tunnete varjamine pikapeale tuska tekitada – tahaks ju ikka kellegagi valssi keerutada, eriti kui nad su silmad särama panevad. Too laul ongi minu jaoks nii meenutus mõnusast armumisest kui ka meeldetuletus, et oma unistuste täitumiseks tuleb nende poole minema hakata,” märkis Marta Lotta.\nViljandist pärit ja Pärnus õppinud Marta Lotta Kukk on sinasõber nii kitarri kui lauluga. Neid kombineerides leiab ilusaid kõlasid, mille peale oma mõtteid lisada. Muusikas räägib ta kõigest, mis pähe tuleb: oma eneseotsinguist, tunnetest, inimestest enda ümber jne.\nSildid: Marta Lotta Kukk\nJärgmine uudis KAUAKÜPSENUD KAUNIKENE! PÚR MÚDD ANDIS VÄLJA 2 AASTAT SAHTLIS SEISNUD LOO\nEelmine uudis KOLLEKTIIV NINA AVALDAS TÖÖTLUSE VÄINO JA TOOMAS UIBO LOOLE “VARI”


Kaitseliidu vabatahtlike pealike küsitlus Vabatahtlike_pealike_kysitluse_aruanne.doc »\nVabatahtlike pealike küsitlus\nKaitseliidus viidi Kaitseliidu Peastaabi personaliosakonna initsiatiivil 2010. aasta suvel läbi küsitlus, mille sihtgrupiks olid kõik Kaitseliidu vabatahtlikud pealikud ja nende abid malevkonnast jao tasandini. Küsitluse läbiviimise tingis vajadus analüüsida senisest põhjalikumalt Kaitseliidu vabatahtlike pealike hinnanguid erinevatele aspektidele, mis on seotud nende rolliga organisatsioonis. Küsitlusega uuriti pealike organisatsioonile pühendumist, organisatsioonipõhist enesehinnangut ja rahulolu mitmete organisatsiooni jaoks oluliste teemadega.\nKüsitlusele vastas kokku 313 pealikku, enim vastanuid oli ootuspäraselt Kaitseliidu suurimast, Tallinna malevast. Tulemustele tuginedes saab väita, et vabatahtlikud pealikud on äärmiselt aktiivsed organisatsiooniliikmed, 71% neist osaleb Kaitseliidu tegevuses kord kuus või tihemini. Peamine põhjus, mis motiveerib kaitseliitlasi vabatahtliku pealikuna organisatsiooni arengusse panustama, on soov midagi Kaitseliidu heaks ära teha. Samuti on oluline roll eneseteostusel. Valdav osa pealikest plaanib ka tulevikus vabatahtliku pealikuna Kaitseliidu tegevusse panustada.\nRõõmuga saab tõdeda, et Kaitseliidu vabatahtlike pealike organisatsioonile pühendumine (näitab organisatsiooniliikmete valmidust organisatsiooniga liituda, sinna jääda ja organisatsiooni eesmärkide nimel panustada) on äärmiselt kõrge, eriti kõrgelt hinnati väidet „ma tunnen moraalset vastutust tegutsemaks vabatahtlikuna Eesti riigikaitse hüvanguks“. Tulemustele tuginedes saab lisaks väita, et pühendumine Kaitseliidus kasvab koos vanusega, st üldjuhul mida vanem on liige, seda suurem on tema pühendumine. Organisatsiooniga rahulolu mõõtvatest küsimustest said kõige kõrgema hinnangu väited „„ma tunnen uhkust, et kuulun Kaitseliitu“ ja „mulle meeldivad minu organisatsioonikaaslased“.\nKõrgeim organisatsiooniga rahulolu on Kaitseliidu Lääne maleva vabatahtlikel pealikel. Samuti ilmnesid Lääne maleva vastanute kõrgem organisatsioonile pühendumine ja organisatsioonipõhine enesehinnang võrreldes teiste Kaitseliidu malevate vabatahtlike pealikega.\nNii küsitluse tulemusel ilmnenud üldine madal rahulolu kommunikatsiooniga Kaitseliidus kui ka puudujäägid küsitlust puudutava info liikumises näitavad, et senisest suuremat tähelepanu tuleb pöörata kommunikatsiooniga seotud teemade analüüsimisele ja olukorra parandamisele malevates.\nPõhjalikumat analüüsi küsitluse tulemustest võib vaadata siit.\nKüsitluse tulemustega on tutvunud nii Kaitseliidu kui Kaitseministeeriumi juhtkond, tulemused saavad lähiaastatel oluliseks sisendiks edasiste ülesannete püstitamisel Kaitseliidule. Võrdlemisi suured erinevused hinnangutes sõltuvalt malevast juhivad tähelepanu, et malevasiseselt peab toimuma tulemuste edasine põhjalik analüüs ning sellest tulenevate tegevuste planeerimine.\nNoorte osaluse ilu & valu


Jelena Skulskaja: kes õnnistab neid, keda on õnnistanud jumal? - Arvamus\nJelena Skulskaja: kes õnnistab neid, keda on õnnistanud jumal?\n18. jaanuar 2019, 23:59\nAjakirjanik, kirjanik ja tõlkija Jelena Skulskaja. FOTO: Erakogu\nMind on alati huvitanud just erandid. Nagu ka inimesed, kes tegutsevad vastu igasugust loogikat ja tervet mõistust, poliitilist olukorda ja üldisi suundumusi – minu pea kohal on õnnekombel alati lennelnud valgete vareste parv, kirjutab Jelena Skulskaja.\nMõne aja eest toimus Rakvere teatris pärast etendust „Kuni ta suri“ – mis on läinud enneolematu menuga, piletid on mitmeks kuuks välja müüdud – vestlusring vaatajatega teemal, miks just see melodraama on saanud publikule nii armsaks. Näidendi kirjutas Nadežda Ptuškina (ta viibis ka esietendusel ja hindas erakordselt kõrgelt Rakvere trupi tööd, mida täiendas pealinna tähe Maria Klenskaja osalus), seda on esitatud paljudes Venemaa teatrites ja nüüd siis jõudis liigutav aastavahetuslugu, mil on võimalikud ammu oodatud imed ja elu ise pakub uskumatuid üllatusi, viimaks Rakverre. Mind kutsutigi eriti just arutelul osalema ja me püüdsime koos lavastaja Peeter Raudsepaga leida vastust küsimusele, mis pakkus muude saladuste kõrval sügavat huvi paljudele vaatajatele: mida spetsiifilist venelikku leidub selles näidendis, mis üldse vene kirjanduse eripärast on selles kajastunud?\nMinu meelest pole selles näidendis, omamoodi Tuhkatriinu-loos, midagi rahvuslikku ega saagi olla: 59-aastane vanapiiga kohtab jõukat meesterahvast, armub temasse, leiab vastuarmastust ja üldse täieliku õnne otse enne uue aasta algust. Charles Perrault’ klassikalisest „Tuhkatriinust“ kuni, ütleme, filmini „Pretty Woman“ on see lugu ikka üles ehitatud imele, saatuse uskumatule annile, vahe on ainult teksti kvaliteedis, mis võib olla teravmeelsem, peenekoelisem või siis hoopis sentimendist üle valguda. Kuid Peeter Raudsepal õnnestus ometi leida Nadežda Ptuškinalt üks tüüpiline vene joon: meestegelane hakkab naisele silma viskama just sel hetkel, kui too kõhuvalu käes kannatavat meest pudruga toitma hakkab. Soov hoolt kanda, soojendada, esijoones aga ikka haletsust tunda ja toita olevat venelastele tunnuslik, veenis Raudsepp teatrikülastajaid.


Robot all paremas nurgas — Sirp\nÕpetajal peab olema õigus kaugõpetamisest kui praagitootmisest keelduda.\nKolmkümmend aastat jõupingutusi eesti kooli reformimisel pole peaeesmärgile lähedale viinud. Värskelt avastati, et eesti kooli asemel on segakool, õpetajate defitsiit ja hariduslik kihistumine kasvavad, nendega käsikäes ka bürokraatia. Haridus on masinate mänge täis, kuid abi süsteemi sisu-, keele- ja ressursiprobleemide lahendamisel pole neist mõtet loota.\nTehniliste abivahendite koolis õpetamiseks kasutamises ei ole midagi uut, juba krihvel ja tahvel kuulusid selle alla. 1980ndate lõpupoolel, kui suur osa ülikoolis õppijatest sai viieaastase stuudiumi käigus kohustuslikus korras ka õpetajakutse, pidi iga tudeng pedagoogikadotsentide juhtimisel sooritama arvestuse dia-, grafo- ja epiprojektori hingeelu tundmise alal. Kursus algas masinate vooluvõrku ühendamisest, sisaldas lambi- ja kaitsmevahetust ning lõpuks ka lüümikute meisterdamist ning aja peale diapositiivide kasseti tühjendamist ja laadimist. Eesti koolides neid masinaid just liiga palju ei olnud, kuid neil pidi seisma kooliõpetuse tulevik. Samal ajal oli näha, kuidas kasvava tihedusega jõudis ülikooli üha uusi arvutikoormaid, alguses humanitaarabina ja pisut hiljem ka ametlike ostudena. Õpetati vana ja kasutut, kuid ei läinud kümnenditki, kui valitsuse otsusel kogu vana kola prügimäele pühiti teadmises, et ajaga sammupidamiseks ei piisa ka jooksmisest, vaid peab hüppama.\n„Tiigrihüppe“ projekti algusest on möödas 25 aastat ja tagasivaates on selge, et omas ajas mõnelegi radikaalse või utoopilisena tundunud ideestik oli vägagi realistlik, sest pani kokku teadaoleva ja tehtava. Taristu poolelt käis riigis niikuinii hoogtöö korras kaablivahetus ja mobiilsidevõrkude rajamine ning vaja oli vaid hoolitseda selle eest, et koolid nende külge riputamata ei jääks. Kaupmehed ja Eestis arvuteid kokku panevad ettevõtted olid ülihuvitatud riigist ja haridussüsteemist kui potentsiaalsest suurkliendist, kes toodab muu hulgas ostjate järelkasvu. Loomulikult oli teada, et õpetajaskonnas on vanameelsete osakond, mille vastuseis tuleb murda. See oli ka võimalik, sest kes veel kui mitte õpetajad teadsid ja teavad, kui suur on ühiskonnas varjatud kihistumine. Baasmõte, et tehnoloogiline uuendus koolis tugevdab ühtluskooli ning tasandab õpilaste sotsiaalset ebavõrdsust, oli vastuvaidlematu.\nPraeguseks on haridusvalla tehnoutopistidel „Tiigrihüppe“ algusajaga võrreldes kontakt reaalsusega hõredaks jäänud. Aga seda ei ole ju vajagi, sest reaalsust asendab liitreaalsus, kus saab tegelikkust digitaalselt manipuleerida ehk vabaneda mis tahes ressursipiirangutest. Kui kuskil on tunda lohisemas muutusi pidurdavat pommi ja ahelat, peab vaid menüüriba tööriistakastist leidma sobivad giljotiinkäärid ja selle ahela katki lõikama. Kui puudujääk on inimressursis, on lahenduseks inimeste elimineerimine, rahapuuduse vastu aitab aga klõps ikoonile „genereeri“, mis toodab süsteemile aina uute mänguasjade loomiseks lisaraha paremini ja rohkem, kui seda paiskavad globaalsesse ringlusesse keskpangad.\n„Tiigrihüppe“ sünnipäeval tutvustas riigi haridus-ja noorteamet „Hariduse tehnoloogiakompassi“ järjekordset väljalaset, teemaks „Unelmate distantsõpe“. Nagu pealkirjast selge, on tegu väärt nähtusega, mille täiuslikkuse poole püüelda. Vähem kui aastaga on saanud puudusest voorus ja hädast õndsus. Kui tehnoloogia kord võimaldab kaugõpet (iseasi on kvaliteet), siis järelikult on see ka hariduse tulevik. Samameelsete unistajate kõlakambrites juhtub alatihti, et võimekate koalitsioon vähem suutlike opositsiooni ja tema probleeme märgata ei võta või pisendab need tühisteks ja kergesti ületatavateks (kantseleikeeles on tegu „väljakutsega“). Kriitilised hääled ja ilupilti sobimatud faktid on ette tühistatud. Kauaaegse haridusautoriteedi Lauri Leesi väide, et kaugõpe annab kontaktõppega võrreldes õppurile parimal juhul vaid veerandi teadmistest, ei vääri kontrollimist ega sõltumatut uurimist.\nPaar tsitaati. „Kaugõpe ehk distantsõpe on võimalus unelmate haridussüsteemi ülesehitamiseks. See on võimalus jõuda iga õppijani.“ Järelikult praegune vahetusse vormi valatud koolikohustus seda ei võimalda. Helge tulevik skeptilistele õpetajatele aga näeb välja selline: „Kaugõpe on võimalus hariduse sisu kvaliteedi arendamiseks ja kitsaskohtade lahendamiseks – näiteks õpetajate kogukonna laiendamine valdkonna spetsialistidega või aineõpetajate puuduse leevendamine õpetajate jagamisega koolide vahel. Aga mitte ainult. See loob õpetajale paindlikkuse, võimaldab oma töö- ja eraelu ning professionaalset arengut korraldada.“\nPuhas põrgutee. OECD statistika näitab küll, et Eesti õpetajate tunnikoormus klassitundide arvestuses on rikaste riikide võrdluses üks tagasihoidlikumaid, kuid kahjuks ei ole võrdlusandmeid selle kohta, mitu tundi nädalas peavad pedagoogid pühendama haridusbürokraatide kasvavate ja kuhjuvate aruandlusnõuete täitmiseks. Kaudsete allikate põhjal otsustades on haridusbürokraat selleks ajaks, kui õpetaja koos koolidirektoriga e-koolimajja jõuab, oma uute digiplatvormide, -keskkondade ja -vahenditega terve tare hõivanud. Õpetamise asemel istub õpetaja arvuti taha ning asub formulare täitma. Kaugõpe (ja mida individualiseeritum, seda hullem) kasvatab e-bürokraatiat veelgi ega saa kuidagi lahendada õpetajate defitsiidi küsimust.\nIdee leevendada aineõpetajate puudust „õpetajate jagamisega koolide vahel“ kõlab moodsa jagamismajanduse raamistikus uhkelt – ongi veel puudu ainult äpp, mis asetaks haridusteenuse ühte ritta diivani-, auto- ja toidujagamisega. Ma pole siiani kohanud ühtki kokka, kes arvaks, et tema valmistatud toidu kvaliteet ja väljanägemine pärast veerandtunnist raputamist jalgratturi seljas kuidagi on paranenud. Hädaabina ehk kõlbab, aga au pihta käib ka. Miks peaks pedagoogi pakutavaga pärast vahendaja käes vintsutamist teisiti minema?\nMõte leevendada õpetajate puudust nende koolist kooli jooksutamisega on sama vana kui kooliharidus Eestis ja juba O. W. Masing taunis kavatsust palgata koolmeistreid, kes, aabits põues, ühest külast teise käiks lugemist õpetamas. 200 aastat hiljem aga kihutavad pedagoogid eriti maal endistviisi ringi, et aga normkoormus ja palk kätte saada.\nKaugõpet ei tohi Eestis sallida päevagi kauem kui viirust ja selle põhjustatud ajutist olukorda. Uneleda ju võib, kuid enne selle alustamist peab suutma vastata küsimusele, kas kaugõpe üldse saab teenida ühtluskooli (president Kaljulaiu sõnul „üht meie suurimat loodud ühisväärtust“) ja võrdsete võimalustega hariduse põhimõtet. Või on kaugõpe vaid lisamoodus hariduses seisuslike vaheseinte ehitamiseks (loe ka lk 4-5) ning õpetaja taandamisel dialoogikastikeseks ekraaninurgal, kuhu ilmub alati küsimus „Kuidas saan aidata?“, kuid kuhu tehisintellekt mitte iial arukat vastust ei tooda. Ja lõpuks: mida hakata peale koolihoonetega üle maa, kui unelmate kaugõppeks neid vaja ei lähe?\nTeie teate, et Eestimaal ei üheski kihelkonnas ei ainustki valla- ega kihelkonna kooli ei ole, et küll jo kadunud Keisri praua Katariina ajal Riia Kindral-Kuberner Brown kanged käsku andis, meie maal valla koolisid seäta; mis siis õmetige ei saanud olema. Riia-maal asutati sel ajal küll igas vallas koolisid, kus lapsed lugema pidid õppima, ja veel muud head, mis talurahval tarvis teada, kui ta mitte ei nenda rumalaks, ega nenda harimataks pea jääma, kuida Jumal parako! veel tänapäev oma maa rahvast näeme ja teame olevad. Aga ei olnud, ega pole nüüdki veel Riia Kubermangus, kõigist neist koolidest, mis seäl olnud ja veelgi olemas, kogoniste seda head rahva kasuks saanud olema, mis valitsuse nõu ja igatsemist mööda neist loodati ja oodati. Kust see kasu ka oleks võind ehk pidand tulema? Kas pime pimedale teed võib näidata? Sellega ütleme seda: et kõlbliko koolmeistridest teie maal kogoniste puudust on: ega pole ka teadagi, kust neid võtta. Kes koolmeistriks tahab minna, ja kõlbav laste-õpetaja olla, see peab mõnda mõistma ja teadma; ja peab temal ka seda teadmist ja mõistmist olema, kuida lapsi vaevamata sigiva kasuga viisi pärast õpetada. Ei ole sest küll, et ta isi tönkades mõistab lugeda, – ega küsita ka mitte seda ükspäinis, et lapsed aga lugema, ja katekismuse tükid umbsest pähe õpiksid: vaid et koolmeister kui haritud inimene nende südant teaks harida, ja nende meelt lahti peästa, et õiete inimesest ja tema kutsumisest teaksid arvata; ning et ta neid jo noorelt oma rahva peritud ebausust ja tema rumaluse võrkudest mõistaks lahti peästa. Seda ei ole tänini veel Riia-maal olnud, et seäl küll, neis maakondades, kus maakeelt räägitakse, peäle neli sada valla-kooli on.\nMaarahva Nädalaleht 13. XII 1822, nr 50


Lapsesuu ei valeta:D\nanahid - 26.04.2005 kell 12:59\noli lihtsalt nii hea teks, et pidin siia panema:\nAadam oli minu järgi ristitud. Ta sõi Evaga õunu. Aga ainult ühe\nkorra-ja siis oli nagu läbi kah.\nJa veel enne seda plahvatas maakeral dünamiit ja dinosaurused surid\nVanasti oli kiviaeg,aga siis leiutas üks mees tsemendi ja siis tuli\nKui mõtlen vanaisast lapsena,kujutlen teda mustvalgena. GABRIEL,7-A\nAlguses saad rakuks, siis saad lapseks, siis saad emaks, siis saad\nvanaemaks, siis saad vanavanaemaks ja siis saad vanavanavanaemaks.\nLõpuks on savi. MARIA,6-A\nArmastus on siis, kui näed kedagi,aga tunned seda kõhus. SOFIA,5-A\nKui isa seeme ei lähe emme muna sisse, siis sünnib lihtsalt harilik\nKui pead koos vastu 65 aastat, siis saad kuldmedali. Siis peetakse\nkuldpulmi ja juuakse ja lõbutsetakse. Kui lahutad,saad ainult mõne\nMõnedel vanadel tädidel on habe, aga seda neile öelda ei tohi, sest\nnad hakkavad reageerima. JOHAN,5-A\nVanainimesed murravad palju luid, sest nad komistavad pidevalt vaipade\nja äärte ja ämbrite otsa. Ühel tädil, kes oli vist keegi muu kui minu\nvanaema, murdus enne tagumine jalg ja kui see paranes, siis murdus\nPaljusid asju ei tohi vanadekodus teha. Näiteks ei tohi sõita\nrulaga,närida nätsu või kanda lühikesi ruudulisi spordipükse.\nKui inimesed vanaks jäävad, siis nad enam ei ütle, et armastavad\nteineteist. Siis nad küsivad, et kas tahad kohvi juurde küpsist ka\nKui sured, jäävad käed ja jalad maa peale. Jumal tahab ainult hinge,\nsest see on nii õhuke. Muu jaoks tal ruumi pole.\nKui oled surnud, siis graveeritakse või kremeeritakse. Kui valid\nviimase, siis see tähendab,et sust tehakse kreemi. Aga see ei ole\nvaniljemaitsega,vaid tavaline hall kreem. JACOB,6-A\nKeisrilõige on see, kui beebi lõigatakse välja tagavaraväljapääsu\nJõuluvana keha on punavalge, sest ta reklaamib Coca-Colat. JULIAN,5-A\nInimesed on ehitatud keharakkudest. Rakud on nii pisikesed, et neid\npeab silmadega jõllitama, muidu ei näe.\nNina on tegelikult hingamise lihas. Aga seda võib kasutada ka tati\nNärvid on nagu mingi kampsun, mille jumal on meie sisse kudunud. Kui\nüks lõng katki läheb, siis lähed hulluks ja paistad näost imelik.\nMaainimesed naeravad väga palju, sest nad saavad nii palju värsket\nõhku. Ma ei usu, et nende lapsed peavad lasteaias käima, sest neil on\nkodus õues nii palju värsket õhku. Pealegi nad söövad lilli, sest see on\nkasulik.Maainimesed paistavad täitsa harilikud, eriti tagantpoolt. Aga\nkui on udu, siis neid ei ole näha.\nNeed lehmad, kes rohkem ringi jooksevad ja udarat raputavad, teevad\nVanavanaemadel on väga suured rinnahoidjad. Need on nii suured, et\nühte kaussi mahub terve minu pepu ja mõlemad põlved. Teise mahub minu\nÄmm on vanaema, kes ei ole selle ema, kellest juttu on. HANNE,6-A\nJeesus pidigi vee peal käima, sest mootorpaati polnud veel leiutatudja\nujulesti tal ka ei olnud. Mootori leiutas keegi, kelle nimi oli\nBell.Tal oli õun pea peal.\nSee on tobe küll, et peab surema. Minu meelest ei pruugi inimesi kogu\naeg vahetada. Mina arvan, et kui juba siin olla, siis las olla.\nHilikas - 26.04.2005 kell 23:16\nväike laps avastab maailma ja suured saavad kõhutäie naerda\nPipilota - 26.04.2005 kell 23:21\npeaasi et lapse juuresolekul ei naera, muidu kaotab see laps eluksajaks avastamistahtmise.\naga naljaks on see kyll. olen varem seda lugenud, aga ka nyyd sain naerda terveks paevaks\nPipilota - 26.04.2005 kell 23:24\nminu lemmik ja jutt jumala tosi... eks armastust saab ka teisiti valjendada\nboomkat - 27.04.2005 kell 14:59\nkontorihiir - 27.04.2005 kell 15:37\nlahe jah ...kui mul poisid väiksed olid, sisi tuli torumees ja üks poiss küsis - kas sina oledki torujüri ....ega ta polnd kade, ütles muidugist et on\nKayleigh´n I - 27.04.2005 kell 18:00\n* Keha peab toitu saama, et ellu jääda. Ja see on kallis lõbu. Itaaliasalat\nmaksab näiteks üle viie krooni ruutmeeter. (5a Vidar)\n* Toit kukub otse sellesse potti, mis meil kõhus on. Ja siis voolab pissipõie\nkaudu pepust välja. (6a Julie)\n* Kui siga paaritada lambaga, võib juhtuda, et sünnib metssiga. Kui loomad\npaarituvad, siis nad värisevad hullusti, nagu kardaksid jubedasti. (6a Thomas)\n* Aafrika lehmad söövad banaane, aga kui nad on ahvid, siis elavad nad\ndzunglis ja otsivad kirpe. (5a Christel)\n* Inimesel on mitmesugust nahka. Eesnahk on näiteks nahk, mis on inimesel\neespool, ja taganahk asub tagumikus.(6a Therese)\n* Vanad inimesed ei pea autos istuma lastetooli. Aitab sellest, kui neil on\nkitsas rihm ümber. Kui juhtubki avarii, siis pole ka häda midagi, sest nad\nniikuinii surevad varsti ära. (7a Alex)\n*Et lapsi saada, peavad seemned võistlema. Kui seemned päris kõvasti\nspurdivad, siis võib juhtuda, et sünnib kolm kaksikut... (7a Johan)\n* Ega ei peagi abielluma kirikus. Seda võib teha ka sotsiaalkontoris. Või võib\nkokku kolida, nii et ei räägi kellelegi. Peaasi, et ise tead(6a Nina)\n* Nina on tegelikult hingamise lihas. Aga seda võib kasutada ka tati vedamiseks.\n* Närvid on nagu mingi kampsun, mille jumal on meie sissekudunud. Kui üks lõng\nkatki läheb, siis lähed hulluks ja paistad näost imelik. ROBERT,7-A\n* Maainimesed naeravad väga palju, sest nad saavad nii palju värsket õhku. Ma ei\nusu, et nende lapsed peavad lasteaias käima, sest neil on kodus õues nii palju\nvärsket õhku. Pealegi nad söövad lilli, sest see on kasulik. Maainimesed\npaistavad täitsa harilikud, eriti tagantpoolt. Aga kui on udu, siis neid ei ole\n* Vanasti öeldi teistele «ma armastan sind». Tänapäeval ei pea õnneks nii kohutavalt pingutama. Minu meelest piisab täiesti, kui öelda «tule siia!» / Holger, 8 a.\nKayleigh´n I - 27.04.2005 kell 18:04\nLAPSESUU EI VALETA...\nMida kõike netis liikudes ei leia\nsusanna - 27.04.2005 kell 20:19\n..tuju läks kohe heaks\nkahju, et pole enda kodus sellist kausta sisse seadnud, et hiljem oleks mida lugeda\nLumeleopard - 28.04.2005 kell 12:15\nMa lausa salvestasin selle enesele, et välja printida ja mõnikord lugeda...\nkui oma vanamehe käest küsin, et kas kohvi juurde küpsist ka tahad\nNüüd lähen oma krampe ravima-naerukrampe\nli-li - 20.05.2005 kell 11:53\nKeha sees on mingid nöörid, mida nimetatakse soolikateks. Need ripuvad kõhu siseküljel. Kui nende sisse tuleb sööki, siis nad hüppavad ringi, kuni söök on pudi (6a Camilla)\nToit kukub otse sellesse potti, mis meil kõhus on. Ja siis voolab pissipõie kaudu pepust välja (6a Julie)\nLehmal on neli käppa, mis ulatuvad maani, kui ta jookseb (5a Ingeborg) Loomade keha asub tavaliselt pea taga ja käpad tolknevad allpool (6a\nKui siga paaritada lambaga, võib juhtuda, et sünnib metssiga. Kui loomad paarituvad, siis nad värisevad hullusti, nagu kardaksid jubedasti (6a\nAafrika lehmad söövad banaane, aga kui nad on ahvid, siis elavad nad dzunglis ja otsivad kirpe (5a Christel)\nInimesel on mitmesugust nahka. Eesnahk on näiteks nahk, mis on inimesel eespool, ja taganahk asub tagumikus (6a Therese)\nNaised koosnevad munasarjadest, ja nad mõtlevad rohkem (6a Siri)\nMeeste kehal on rohkem esiosi (6a Julie)\nVanad inimesed ei pea autos istuma lastetooli. Aitab sellest, kui neil on kitsas rihm ümber. Kui juhtubki avarii, siis pole ka häda midagi, sest nad niikuinii surevad varsti ära (7a Alex)\nEt lapsi saada, peavad seemned võistlema. Kui seemned päris kõvasti spurdivad, siis võib juhtuda, et sünnib kolm kaksikut... (7a Johan) . ja halvemal juhul saab nelimunalisi lapsi (5a Ville)\nEga ei peagi abielluma kirikus. Seda võib teha ka sotsiaalkontoris. Või võib kokku kolida, nii et ei räägi kellelegi. Peaasi, et ise tead(6a Nina)\nAlguses saad rakuks, siis saad lapseks, siis saad emaks, siis saad vanaemaks, siis saad vanavanaemaks ja siis saad vanavanavanaemaks.\nLõpuks on savi (6a Maria)\nMaainimesed naeravad väga palju, sest nad saavad nii palju värsket õhku. Ma ei usu, et nende lapsed peavad lasteaias käima, sest neil on kodus õues nii palju värsket õhku.\nPealegi nad söövad lilli, sest see on kasulik. Maainimesed paistavad täitsa harilikud, eriti tagantpoolt. Aga kui on udu, siis neid ei ole näha.\nPipilota - 21.05.2005 kell 01:20\nnatuke off-topic on, aga lapse kehakeelest raakides...\nyhe mu tuttava aastane laps magab vanemate yhes voodis ja eks ta on vist nii monegi asja korva taha pannud. igatahes yhel seltskonnayritusel koperdas plika rahva sekka ja hakkas oma vaikse taguotsaga teatavaid liigutusi tegema, ise vastavalt haalitsedes. aratundmisroom oli yldine.\nLumeleopard - 21.05.2005 kell 04:55\nAastane laps peaks magama juba omas voodis ja võimalusel ka omas toas.\nIme siis, et paneb kõrvataha selliseid asju.\nVanematele siis meeldib teha sexi kui keegi pealt vaatab\nasunder - 03.07.2005 kell 12:51\nPole küll laste ütlused, aga hea nali ikkagi\ndelilah - 03.07.2005 kell 17:32\nSõidame autoga, temal aken all ja käsi aknast väljas. "Emme, kas tuulel valus ka on, kui ma teda pigistan?"\n"sest tuulel pole keha, mis valu tunneks."\n"Aga kui ma hästi kõvasti pigistan?"\nsinukalla - 14.08.2005 kell 13:03\nMadame - 14.08.2005 kell 16:57\nSelle sahiseva telekapildi nimi on tegelikult sipelgate sõda :-)\nkui raha otsa saab, siis tuleb lihtsalt seina seest uus raha võtta (Markus, 5a)\nEagles - 09.10.2005 kell 19:16\nMa olen seda saadet raadiost ka kuulanud, vahest.\nzipelgatydruk - 09.10.2005 kell 19:55\nVäikesed on armsad.\nHäid asju mõtlevad nad välja kui täpselt ei tea millega tegu\ndelilah - 09.10.2005 kell 20:45\nKusjuures võivad nad väga nupukad olla.\nKui ma kiirekiirel hommkul keeldusin lapsel pid¾aamat seljast aitamast, kuna ta seda väga hästi ise suudab, heideti mu poole altkulmu pilk ja mossis suust tuli:\n"Sa üldse ei hoolitse oma väikse lapse eest!"\nLola69 - 10.10.2005 kell 14:40\nKui emme teeb ühepajatoitu, siis meite suurim ikka küsib, et "Millal sa teise-päeva-toitu teed" ...\ndelilah - 10.10.2005 kell 15:02\nJa meil olli see ühepojatoit hoopis\nVanapaks - 10.10.2005 kell 15:11\nSai kunagi kevadel lilli istutatud. Ja ikka sellist sõnnikukomposti ka ikka hoolega. 6 aastane preili seisis kõrval ja konstanteeris: " Jah! Ilma sitata ikka ei kasva midagi!"\nmiranda - 10.10.2005 kell 21:55\nmõned minu tipsi killud:\n* Küsimus: miks lumememm kevadel nutab?\nVastus: sest Henry teeb talle kogu aeg haiget!\n*Mul on uued unenäod silmas\n*Mida hundid teevad?- hundid hundivad.\n*Ma digimuutun suureks kollaseks lilleks!\n*Emme, palgapäeval osta mulle mustad kingad, valge kleit ja võlukepp! Neid müüakse\ntelemootori poes! Siis ma olen nagu Bella!(Tweenied).\n*Ilm tuleb pika isu peale- pill tuleb pika ilu peale\n*Mu varvaste sees on pallikesed!\n*Vaata vihm sajab sealt valguse seest välja!\nli-li - 01.04.2006 kell 21:18\n-Kui siga paaritada lambaga, võib juhtuda, et sünnib metssiga.\nKui loomad paarituvad, siis nad värisevad hullusti, nagu kardaksid\njubedasti. (6a Thomas)\n-Aafrika lehmad söövad banaane, aga kui nad on ahvid, siis elavad nad\n-Inimesel on mitmesugust nahka. Eesnahk on näiteks nahk, mis on inimesel\neespool, ja taganahk asub tagumikus. (6a Therese)\n-Vanad inimesed ei pea autos istuma lastetooli. Aitab sellest, kui neil\non kitsas rihm ümber. Kui juhtubki avarii, siis pole ka häda midagi, sest\nnad niikuinii surevad varsti ära.\n-Et lapsi saada, peavad seemned võistlema. Kui seemned päris kõvasti\n-Ega ei peagi abielluma kirikus. Seda võib teha ka sotsiaalkontoris. Või\nvõib kokku kolida, nii et ei räägi kellelegi. Peaasi, et ise tead(6a\n-Alguses saad rakuks, siis saad lapseks, siis saad emaks, siis saad\nvanaemaks, siis saad vanavanaemaks ja siis saad vanavanavanaemaks. Lõpuks\non savi (6a Maria)\n-Nina on tegelikult hingamise lihas. Aga seda võib kasutada ka tati\n-Närvid on nagu mingi kampsun, mille jumal on meie sissekudunud. Kui üks\nlõng katki läheb, siis lähed hulluks ja paistad näost imelik.\n-Maainimesed naeravad väga palju, sest nad saavad nii palju värsket\nkasulik. Maainimesed paistavad täitsa harilikud, eriti tagantpoolt. Aga\nkui on udu, siis neid ei ole näha. VICTORIA,6-A\n-Ämm on karistus selle eest, kui abiellud isikuga, keda sa ei tunne.\n-Kui inimesed vanaks jäävad, siis nad enam ei ütle, et armastavad\nteineteist. Siis nad küsivad, et kas tahad kohvi juurde küpsist ka või.\nkes oli vist keegi muu kui minu vanaema, murdus enne tagumine jalg ja kui see paranes, siis murdus esimene jalg. ROBERTO,6-A\n-Kui oled surnud, siis graveeritakse või kremeeritakse. Kui valid viimase, siis see tähendab,et sust tehakse kreemi.\nli-li - 09.07.2006 kell 19:10\nEnika - 10.07.2006 kell 16:57\nmiilo - 10.07.2006 kell 20:38\nNõrgaku - 11.07.2006 kell 13:33\nzitazitikaz - 11.07.2006 kell 15:11\nEnika - 12.08.2006 kell 17:23\nhedy - 21.08.2006 kell 22:03\nSpiritraver - 23.08.2006 kell 23:46\nKally - 24.08.2006 kell 20:50\nLadyButterfly - 24.08.2006 kell 21:31\nchrystal - 25.08.2006 kell 14:26\nChess - 23.09.2006 kell 14:07\npisimimm - 21.11.2006 kell 13:56\nsossuke - 21.11.2006 kell 20:19\njenix - 29.11.2006 kell 02:03\njenix - 29.11.2006 kell 02:05\nSybill - 29.11.2006 kell 08:43\nVeenus - 05.11.2007 kell 11:25\njenni - 05.11.2007 kell 11:44\ndelilah - 05.11.2007 kell 13:19\nVeenus - 05.11.2007 kell 15:31\nmmunk - 21.11.2008 kell 16:32\nmadu - 21.11.2008 kell 17:24\nsossuke - 21.11.2008 kell 23:54\nsossuke - 11.08.2011 kell 14:38\nQqpai - 07.10.2011 kell 14:23\nTundub fabritseeritud, kuid suu võttis muigele.\nsales - 17.03.2012 kell 16:28\nMeie koolis läbi viidud anonüümse küsitlusega tuli välja, et kõige vaadatavam seep 13+ tüdrukute hulgas on "Lõbulinne päevik"\nLiilia - 17.03.2012 kell 22:13\nMäletan ühte oma väikese sugulasetirtsu imestust.Tee ääres musta-valgekirjut lehmakarja nähes,hõikas:"Emme,vaata dalmaatsia lehmad"!!!\nkodukäija - 18.03.2012 kell 06:29\nOma laste suust:\n"emme, emme, lauda taga on viis koorepuiki!", vaatama minnes nägin toonekurgi.\nBussile sõitis vastu treiler linttraktoriga, pojake röögatas südantlõhestavalt:"heida maha, tank tuleb!"\nPliidi juures vahtides läks pojukesele suits silma:"emme, tule appi, mul läksid silmad sassi!"\nlapselaps mängis "titanicut", olles eelnevalt saanud minult rahustava seletuse, et filmis olid näitlejad ja keegi neist tegelikult ära ei uppunud:"me oleme kõik head näitlejad, me ei taha ära surra..."\nTeine lapselaps seisab oja kaldal:"Uju siia, konn, mina päästan sind!"\nmariia - 18.03.2012 kell 22:22\nmoor72 - 20.10.2012 kell 15:41\nsales - 29.08.2013 kell 20:45\neerik2 - 30.08.2013 kell 00:14\nAnna50 - 13.03.2018 kell 19:54


Ungari Kultuuriselts – Vikipeedia\nUngari Kultuuriselts ehk UKS (ungari keeles Magyar Kulturális Egyesület) on Tartus registreeritud mittetulundusühing, mille liikmeskond koosneb Eestis elavatest ungarlastest, ungari keelt õppivatest tudengitest ning teistest Ungari-huvilistest. Ühingu eesmärk on tutvustada Ungari kultuuri Eestis ning edendada Eesti ja Ungari vahelisi kultuurisuhteid erinevate ürituste kaudu. Selts korraldab selleks kirjandusõhtuid, filmipäevi, näitusi, kontserte, seminare ning infopäevi. Eriline tähelepanu on Ungari kirjanduse tõlkimisel ning tutvustamisel eesti publikule. Ungari Kultuuriseltsi silmapaistvaim üritus on oktoobriti Tartus korraldatavad Ungari filmipäevad.\nUngari Kultuuriselts asutati HEEMP Eesti-Ungari Kultuuriseltsi nime all 2004. aastal. Samal ajal loodi ka Budapestis seltsi sõsarorganisatsioon, mis tegutseb Ungaris Eesti kultuuri edendamise heaks. Eestis tegutsev selts muutis oktoobris 2007 nime Ungari Kultuuriseltsiks.\nPeale Ungari Kultuuriseltsi tegutseb Eestis ka Eesti-Ungari Selts ning Mihály Munkácsy nimeline Eestimaa Ungarlaste Ühing. Eestis elas 2000. aasta rahvaloenduse andmetel 172 ungarlast.\nHEEMP Hungarian Estonian Massive Progress\nUngari Kultuuriseltsi põhikiri\nUngari Kino (Ungari filmipäevad)\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Ungari_Kultuuriselts&oldid=5192178"\nSelle lehekülje viimane muutmine: 10:34, 11. jaanuar 2019.


BLOGI | Levadia kaotas lisaajal Fääri saarte klubile, kripeldama jääb eksimus penaltil - Sport\nBLOGI | Levadia kaotas lisaajal Fääri saarte klubile, kripeldama jääb eksimus penaltil\nKarl Rudolf Õigus on Fääri saartel kohal ning alustab tõenäoliselt Levadia algkoosseisus.Foto: Martin Pedaja\nFCI Levadia jaoks sai tänavune eurosari läbi ühe kohtumisega, kui Euroopa liiga esimeses eelringis kaotati lisaaja järel 3:4 Fääri saarte meeskonnale B36.\nLevadial oli suurepärane võimalus juhtima minna juba 22. minutil, kuid Markus Jürgenson põrutas penalti posti. Väravaid hakati lööma alates teisest poolajast. Esmalt viis Karl Rudolf Õigus 52. minutil ilusa soorituse järel Levadia juhtima.\nSellele järgnes fääride taanlasest ründaja Sebastian Pingeli soolo. B36 esiründaja kõmmutas peaga palli väravasse nii 72. kui ka 76. minutil. Levadia õnneks vastas sellele Trevor Elhi 80. minutil, kelle tabamus viis kohtumise lisaajale.\nLisaajal sai Levadia esmalt Manucho 101. minuti väravast juhtima, kuid juba 106. minutil pani Ragnar Samuelsen taas Levadia mehed õhuvõitluses paika ning viigistas seisu. 112. minutil tegi Pingel hea eeltöö ning Hannes Agnarsson lükkas palli tühja võrku. Sellega oligi B36 edasipääs selge.\nB36 - FCI Levadia\nJa ongi kõik. B36 pääseb 4:3 võiduga Euroopa liiga teise eelringi! https://www.instagram.com/p/CEaB2gBnEOf/\nElhile kollane kaart.\nVahetab ka B36. Petersen mängu, Johansen pingile.\nLevadia teeb teise vahetuse. Roosnupp pingile, Peetson mängu.\nPingel annab 113. minutil terava palli värava alla. Agnarsson lükkab palli tühja väravasse! B36 juhib 4:3!\nHentze võtab Elhi maha, kuid kohtunik penaltit ei anna. Lepistu saab protesteerimise eest kollase kaardi.\nSamuelsen saab tsenderdusele hästi pea vahele ning pall on võrgus! 3:3!\nLisaaja teine poolaeg on alanud!\nLevadia teeb esimese vahetuse. 17-aastane ründav poolkaitsja Komlov pingile, keskkaitsja Lipp mängu.\nEsimene lisaaeg lõppenud!\nLevadia ei ole teinud ühtegi vahetust. Tõele au andes ei ole pingilt suurt kedagi ka võtta.\nJohansen teeb Podholjužini vastu üsna robustse vea ning saab kollase kaardi.\nKruglov lööb kaugelt peale. Roosnupp võidab õhuvõitluse ning Manucho rammib 101. minutil palli kuuelt-seitsmelt meetrilt võrku.\nLevadia ei jäta jonni ning Maucho viib Levadia 3:2 juhtima!\nLevadial suurepärane võimalus, kuid Manucho löök tuuakse posti kõrvalt ära.\nFrederiksberg võtab Levadia kiirrünnaku maha ja saab kollase kaardi.\nRoosnupp keerab 97. minutil end hästi löögile, kuid kahjuks kindlalt üle.\nManucho paneb madala palli värava ette. Elhi on palli noolimas, kuid Hentze püüab.\nLisaaeg on alanud väga rahuliku tempoga.\nLisaaeg on alanud!\nNormaalaeg läbi! Kohtumine läheb lisaajale!\nB36 teeb esimesel üleminutil vahetuse. Jacobsen pingile, Samuelsen mängu.\nKruglov lööb umbes 25 meetri pealt tugevalt müüri alt, kuid pall läheb otse Hentze sülle.\nNattestad saab 88. minutil kollase kaardi. Levadiale heast kohast karistuslöök.\nÕiguselt tsenderdus karistusalasse. Elhi saab peaga löögile, kuid Hentze püüab kindlalt.\n85 minutit mängitud. Kas näeme täna lisaaega?\nManuchole 83. minutil kollane kaart.\nLevadia viigistab! Elhilt terav löök esimese posti äärde! Seis 2:2!\nJacobsenile 77. minutil kollane kaart.\nLepistul hea löögikoht, kuid üle.\nPodholjužin jätab Pingeli markeerimata ning taanlane lööbki 2:1!\nPingel lööb kohe teise veel!!! B36 juhib 2:1!!\nLevadia laseb Pingelil hoo üles võtta ning taanlane lööb võimsalt peaga palli väravasse! Seis 1:1! Tundub, et Levadia lõikas näppu tõsiasjaga, et nurgalöögi ajal mängiti tsooni, mitte mees-meest ja nii sai Pingel vabalt soleerida.\nKomlovil 70. minutil suurepärane võimalus. Pall lendab rikošetist napilt ristnurgast mööda.\nJürgensoni 69. minuti löök lendab kõrgele tribüünidele.\nHentze võtab 65. minutil Roosnupu kauglöögi ära.\nB36 teeb esimese vahetuse. Radosavlevic pingile, Agnarsson mängu.\nKomlov saab 60. minutil kollase kaardi.\nPealelöögid 10:6 Levadia kasuks.\nB36 on muutunud teravamaks. Proovitakse rünnata läbi parema ääre, kus soovitakse ülekaalu saavutada Kruglovi vastu. Viimati pidi kogenud vanameister võitlema juba kolme vastasega korraga.\nRoosnupp ja Õigus kombineerivad taas, kuid sel korral läheb pall üle otsajoone.\nRoosnupp keerab B36 kaitse sõlme ning annab hea söödu Õigusele. Õiguselt hea puude, suunamuutus ning löök tagumise posti suunas. Levadia juhib 1:0!\nLevadia asub juhtima!\nB36 on teist poolaega alustanud intensiivsemalt.\nKohtunik lõpetab esimese poolaja!\nKruglov kõmmutab karistuslöögist otse peale, kindlalt mööda.\nKomlovi pea on kinni seotud ja mäng jätkub.\nMäng ikka seisab, kohtunik annab avapoolajale kolm lisaminutit.\nKomlovil on veri lahti, arstid on väljakul.\nNielsen tabab jalaga Komlovi pead. Nielsenile kollane kaart.\nLevadia jätkuvalt surub ning pressib fääre kõrgelt. Kahjuks ei ole see värava näol veel tulemust toonud.\nKomlov kõmmutab 31. minutil madalalt peale. Tagumisse posti läinud löögi suudab Hentze siiski ära võtta.\nRoosnupp saab 25. minutil kaugelt löögile, kuid Levadia õnnetuseks veidike mööda.\nJürgenson paneb 22. minutil penaltist tugeva paugu peale, kuid lööb vastu parempoolset posti! Seis püsib 0:0!\nManucho võetakse 21. minutil kastis maha. Levadiale PENALTI!\nKomlov teeb 17. minutil hea eeltöö ja Jürgenson saab korralikult löögile. Hentze kiire reaktsioon päästab aga B36 halvimast.\nMellemgaard võtab 17. minutil Komlovi maha ning saab kohtumise esimese kollase kaardi.\nViimasel viiel minutil on omakorda kodumeeskond saanud mängu paremini enda kontrolli alla.\nB36-l 13. minutil ohtlik olukord. Vasakust äärest tulnud karistuslöögile saab pea vahele taanlasest ründaja Sebastian Pingel, kelle löök läheb siiski napilt üle värava.\nEsimesel kümnel minutil on Levadia suutnud oma mängustiili peale suruda.\nLevadia teeb 8. minutil esimese löögi raami. Lepistu lööb kaugelt, kuid pall läheb otse väravavahile sülle.\nLevadia on kohtumist alustanud väga agressiivselt ning Fääri saarte klubi pressitakse kõrgelt. Taktikaliselt mängitakse sarnaselt nagu viimastes Eesti liiga kohtumistes ehk äärekaitsjad Kruglov ja Jürgenson liiguvad rünnakute ajal keskväljale.\nKihlveokontorites on soosikuks koduvõistkond B36. Ilmselt on sellele oma suure osa andnud mitme Levadia põhimehe puudumine.\nLevadia peatreeneri Vladimir Vassiljevi mängueelsed mõtted: https://www.instagram.com/p/CEXsBjShoou/\nMida rääkis kohtumise eel Levadia kapten Brent Lepistu? https://www.instagram.com/p/CEXsR4Mh-aY/\nFääri saartel ollakse kohtumiseks valmis! https://www.instagram.com/p/CEZrGMOFLYQ/\nKaimar Saagi endine koduklubi B36 on varasemalt eurosarjas eestlastega kohtunud. 2017. aasta suvel mindi Euroopa liiga esimeses eelringis vastamisi Nõmme Kaljuga. Kalju võitis mõlemad kohtumised 2:1 ning läks koondskooriga 4:2 teise eelringi.\nFääri saarte pealinnas Torshavnis asuval Torsvölluri staadionil on täna valitsemas pilvised ilmastikuolud ning õhutemperatuur on kõigest 10 kraadi. Kohtunikebrigaad tuleb Šotimaalt. Peakohtuniku ametis on Donald Robertson, keda assisteerivad Douglas Ross ja Alan Mulvanny. Neljandaks kohtunikuks on Fääri saarte kohalik mees Alex Troleis.\nLevadia asetus tänaseks kohtumiseks:\nLevadial on pingilt võtta Aland, Lipp, Peetson, Veering, Petrunin, Krutogolov. Ootamatult on koosseisust puudu ukrainlasest leegionär Igor Žurahhovski. Hiljuti raskest traumast taastunud poolkaitsja on Eesti liigas saanud tasapisi mänguaega ja mitme olulise mehe puudumisel oodati sel korral temast suurt abi, kuid nüüd ei ole teda isegi koosseisus.\nLevadia algkoosseis: Kotenko, Kruglov, Otšigava, Podholjužin, Jürgenson, Lepistu, Komlov, Roosnupp, Elhi, Õigus, Manucho.B36 algkoosseis: Hentze, Heinesen, Eriksen, Nattestad, Mellemgaard, Jacobsen, Przybylski, Nielsen, Frederiksberg, Pingel, Radosavlevic.\nMis võib Kalju ja Mura kohtumisest edasi saada? https://sport.delfi.ee/news/jalgpall/eesti/terviseameti-ja-valitsuse-otsus-voib-tahendada-et-eesti-koondiste-ja-klubide-kodumangud-toimuvad-edaspidi-poolas-voi-ungaris?id=90867051\nNagu kõik ilmselt juba teavad, siis üks Eesti klubi eurokohtumine jääb täna ikkagi ära. https://sport.delfi.ee/news/jalgpall/eesti/valitsus-ei-andnud-nomme-kalju-euromanguks-eriluba-tana-matsi-ei-toimu?id=90863257\nLevadia peab tähtsas kohtumises hakkama saama nelja olulise ründava mängijata. Eelmistel aastatel teiste klubide eest pallides saadud mängukeeldude tõttu jäid koju Bogdan Vaštšuk ja Robert Kirss. Õigeks ajaks ei saanud vajalikku viisat kätte aga ukrainlane Juri Kolomojets ja kamerunlane Aime Gando Biala.\n„Kahjuks läks viisadega niimoodi. Ukrainlase Zurab Otšigava viisa saabus näiteks esmaspäeval, kuid Kolomojetsi oma jäi kuhugi kinni. Lükkasime isegi lennuki (Levadia tšarterlend Fääri saartele väljus kolmapäeva hommikul kell 11.00) starti tunni aja võrra edasi, kuid pass ikka ei jõudnud. Tõenäoliselt jõuab see homme (täna), kuid sellest on vähe kasu,“ tõdes Levadia tegevjuht Sergei Hohlov-Simson. „Tulevikuks on see õppetund, et välismaalastel peab olema dubleeritud pass.“\nSportland Arena teenis taas FIFA kõrgeima sertifikaadi 26.08.2020\nEuromängudest rääkides on Eesti klubid ajalooliselt saanud eelkõige loota just Levadia peale. Kui näiteks FC Flora on aastate jooksul suutnud Euroopas üle mängida kaks vastast, siis Levadia puhul on antud number koguni 11. Samas viimastel aastatel on ka levadialaste käsi käinud pigem kehvasti. Viimane eurovõit pärineb 2016. aasta suvest, kui Euroopa liiga esimeses eelringis alistati Fääri saarte tiim HB kahe mängu kokkuvõttes 3:1.\nB36 ja Levadia kohtumise võitja järgmine vastane selgub 31. augustil toimuval loosimisel. Euroopa liiga teise eelringi matšid peetakse 17. septembril.\nB36 ja Levadia kohtumine algab Eesti aja järgi kell 21.00. Delfi Sport hoiab lugejaid matši käiguga kursis.\nValepositiivne koroonatest tekitas Nõmme Kalju leeris suurt ärevust\nVassiljev kaotusest: domineerisime mõlemat poolaega ja oleksime pidanud normaalajaga asja...\nÜmmarguse tähiseni jõudnud Jürgenson: väljanägemine on ju päris hea!


Kuidas kahe katla tööd? - Tips for you - Tipsed.Com\nKuidas kahe katla tööd?\nkahe katla kasutab kaudne meetod kütta õrn pakke nagu šokolaadi, piima, juustu, vanillikaste ja mõned kastmed.Need toiduained on kergesti kõrvetada või põletada, nii tüüpiline meetod kuumutamine üle otse peal pliit või pot ahjus võib rikkuda neid.Katlad ka on hea viis hoida keedetud toitu soojas enne serveerimist, ilma üleküpsetamise neid.\nkatlad koosneb kahest paigaldatud potid, tavaliselt valmistatud klaasist, roostevabast terasest või alumiiniumist.Ühe Kaas peal pott.Mida suurem pott saab toimida eraldi potis, kuid sageli top pan on õhem alt, et ei ole nii kõlbavad küte.Konstruktsioon võib olla üks pot nestled peal teine põhja väiksemad pot sees suuremat ühe või ühte väiksemat pot paigaldatud enamasti sees teise.\nKokk lisab vee põhja pan, mis siis, kui keedetakse, soojendab koostisosade top pot läbi auru või kaudse soojuse.Kahekordse katla konstruktsioon takistab maksimaalne temperatuur top pan temperatuuri keeva veega, mis tavaliselt ulatub\nvaid 212 kraadi F. See võimaldab ainete top pan kütta aeglaselt ja põhjalikult, riskimata põletamine.Kahe katla saab improviseeritud kaks kastrulid kus üks sobib mugavalt peal teine, või pott keeva veega klaasi köögitarbed kausi peal.Topelt seinaga pot kui isik lisab vett kahe potid toimib ka kahe katla.\nChocolate eriti tuleb alati soojendusega kahe katla, sest otsese kuumuse võib rikkuda selle järjepidevus.Candy tegijad kasutavad kahe katla hoida oma siirupid sooja enne vormimist.Delicate kastmed, nagu hollandi, on parem teha topelt boiler.Inimesed seebi ja küünlad kasutada ka katlad hoida koostisainete vedelal kujul, vaid ka vältida nende põletamine.Esemed, mis vajavad pidevat segamist või mida ei saa lisada vett kondenseerumine, nagu šokolaad, tuleb kuumutada ilma kaaneta.


Dokumendid | Kasulik teave kõigile.\nMilliseid dokumente tuleb siseneda Iisraelisse Venemaalt?\nMilliseid dokumente on vaja Venemaalt Iisraeli sisenemiseks? pass (kehtib vähemalt 6 kuud) edasi-tagasi piletites küsitakse mõnikord palgatõendit ja muid dokumente, mis kinnitavad võimalust maksta passide koopiaid, kellele te lendasite ...\nmida vajate viisale Hispaanias? ja kui kaua see on tehtud?\nmida vajate Hispaania jaoks viisat ?? ja kui kaua see aega võtab? Nädal ja minimaalselt dokumente heade sõprade juuresolekul, kes saavad seda korraldada. Rahvusvaheline pass kehtib vähemalt 3 kuud pärast ...\nMa pean oma aadressi kirjutama inglise keeles. Mis on kirjutamise järjekord?\nPean kirjutama oma aadressi inglise keeles. Mis on kirjutamiskorraldus? Tšeljabinski oblast. Nagaybaki ringkond. Ferschampenoise küla. tänava mehhaniseerijad maja 38 korter 9. Braer Juri Andreevich. sihtnumber 457650 Riik, linn, ...\nKas ma vajan passi Moskvast Kaliningradisse ja tagasi?\nKas mul on vaja passi Moskvast Kaliningradi ja tagasi sõites? hämmastav. Ühekordseks reisiks Venemaa kodanikel, kellel pole Leedu Vabariigi viisat, Kaliningradi oblasti ja ülejäänud Venemaa ...\nMis on Multivisa?\nMis on Multivisa? Multivisa kohta on teile juba vastatud. ja kuna mõned kirjutasid täielikku jama, siis vastan ülejäänud küsimustele)) Teatud aja jooksul konkreetse saatkonna äranägemisel. tihedamini…\nKas ma pean Gruusiasse sisenema passi?\nkas mul on vaja Gruusiasse sisenemiseks passi? ... teil on vaja ... ta ei ole SRÜ liige .. Gruusiasse sisenemiseks ei pea Venemaa kodanikud, mitte kauem kui 90 päeva, viisat. Piiri ületamisel ...\nMillised dokumendid on vaja rongist Kaliningradisse Moskvasse ja tagasi?\nMilliseid dokumente on vaja rongiga Moskvast ja tagasi Kaliningradi sõitmiseks? mis sa mees oled? Venemaalt Venemaale reisimiseks ja isegi mõned transiididokumendid? pass…\nKui kaua viimane pass?\nKui kaua pass pärast perekonnanime muutmist kehtib? Tundub, et see on sama mis Venemaa pass, umbes kuu annab aega muutusteks! Ta ise abiellus sel aastal, vahetas perekonnanime, aga ...\nMis on e-pilet? Mis on kontserdi e-pilet, kuidas seda saada, mida peate sellega hiljem tegema?\nMis on e-pilet? Mis on kontserdi elektrooniline pilet, kuidas seda saada, mida peaksite sellega hiljem tegema? Kontserdile või etendusele pileti eest maksate Interneti kaudu. Siis tule ...\nMilliseid dokumente vajatakse alaealise lapse passi saamiseks?\nMilliseid dokumente on vaja alaealise lapse passi saamiseks?\nKuidas kontrollida, kas minu suhtes algatatakse kohtumenetlus?\nKuidas ma saan kontrollida, kas mind on kohtusse kaevatud? sa ei saa ... minge sealsesse siseasjade direktoraati ja saate teada =)) kes teab, kuidas perekonnanime järgi teada saada, kas mul on kohtuprotsess. Kui…\nMitu tundi on elektrooniliste piletite müük Venemaa Raudteede veebilehel?\nmis ajast algab Vene Raudtee veebis elektrooniliste piletite müük? Avasin saidi Moskva aja järgi 7–40, kell polnud veel 8, kuid piletite müük juba käis ja enam normaalseid pileteid polnud ...\nmaailma suurim saar\nmaailma suurim saar 10 maailma suurimat saart Maailma kümme suurimat saart, kirjutab dekatop.com. Saar on looduslikku päritolu maapiirkond, mis on ümbritsetud igast küljest ...\nkui kaua võtab viisat Itaaliasse saamiseks?\nKui kaua kulub viisa saamiseks Itaaliasse? Viisa vormistamine võtab nüüd 3 tööpäeva, kui olete isiklikult konsulaadis või saatkonnas kutse saatel. Kuid nad ütlevad, et maksimaalselt ...\nMida tähendab avatud edasi-tagasi lennupilet?\nMida tähendab avatud edasi-tagasi lennupilet? Kui te ei tea täpselt, millal tagasi naasete, siis on parem osta pilet avatud tagasikuupäevaga. Ava ...\nKas ma vajan passi, et reisida Ukrainasse 2016 aasta jooksul\nKas 2016. aastal Ukrainasse reisimiseks on vaja passi? Jah, venelased vajavad Ukrainasse sisenemiseks passi. Ukrainasse reisimiseks on vajalik pass, sest ...\ntöögraafik. passi registreerimine\nViiburi oviiri lahtiolekuajad. välisriigi passi registreerimine Enam pole OVIR, vaid FMS. Helistage ja saate teada: Viiburi Viiburi linnaosa FMS, st. Travyanaya, 26 (81378) 508-11, 8- (813-78) -5-07-63 http://vbgcity.ru/?q=ru/node/3583 TÖÖMÄÄRUSED VÄLISMAAL ...\nMitu aastat on müüdud laste raudteepilete ja kui palju protsente nad on odavamad kui täiskasvanud?\nKuni vanadeni müüakse laste raudteepileteid ja umbes mitme protsendi võrra on need odavamad kui täiskasvanud? Laste vedamise reeglid Vene Föderatsiooni valitsuse 2. märtsi 2005. aasta dekreedi alusel 111 "...\nKuidas printida Aeroflot'ile elektrooniline pilet?\nKuidas Aerofloti e-piletit printida? Saada saadud Aerofloti fail PRINTER-ile ... käsu abil oma isiklikust registreeritud kontorist ettevõttes või seebist, kuhu saite veebiostu kinnituse .... loputage ...\nTere, Kust maksta konsulaaresindust Ameerika viisa eest?\nTere! Kust maksta USA viisa eest konsulaartasusid? Panga kaudu tasumine sularahas Iga taotleja peab maksma konsulaarlõivu Raiffeiseni panga mis tahes filiaalis. Tasumine toimub sularahas. Pangas peate täitma ...\nlehekülg 1 lehekülg 2 ... lehekülg 4 Järgmine\n37 päringud andmebaasis genereeritakse 0,609 sekundi jooksul.


Meeste Levi's vabaajajalatsid - Vabaajajalatsid - Vabaajajalatsid - Mehed | Weekendi e-pood\nMeeste Levi's tennised on mugavad, stiilsed ja aegumatud. Jalatsite pealismaterjalina on kasutatud vastupidavat tekstiili. Vahetallas on kasutatud spetsiaalset põrutusi summutavat vahusegu. Välistald on valmistatud kõrge kulumiskindlusega kummist. Punased Levi's kirjad keelel, kannal ja väliskülgedel. Paelkinnitustega. Värv: Must\n/ Meeste Levi's vabaajajalatsid\n40,99 € norm:\n46,49 € Hinnavõit: 5.50€\tAl. 59€ ostuga transport Omniva pakiautomaati TASUTA (norm 2,99€), kaup kätte 1-2 päevaga!\t* Hind kehtib Tallinna, Tartu ja Pärnu kpl/ladudes. Ülejäänud poodides võib hind erineda.


1366x768 Tapeet reisimine. 1366x768 - tasuta töölaua tausta 7370318\n1366x768 Tapeet reisimine, 1366x768 - taustapildid töölaual. 7370318\nKauneid fotosid töölaua tapeet tasuta - 1366*768 töölaua tausta fotograafia. Unistus taju, 1366 * 768 desktop tapeet tasuta. 1366 - 768 suurepärane tasuta tapeet, 1366/768 HD wallpaper laadi.\nRannas annab meile võimaluse parandada oma tervist, leevendada stressi ja nautida unikaalset vaikust. Põnev reisida on eriline osa meie elust. Kaunis mererand on lemmik koht erakorralise lõõgastust. Looduse ilu. Romantiline puhkus eelarvega. Tapeet 7370318: Rannaturismi on kõige lemmik kujul puhkuse maailmas. Ammustest aegadest on inimesed sõitsid muud põnevat riikides erinevatel eesmärkidel. Lühidalt nädalavahetusel Getaways. Kasulik mereõhk on tõeline allikas tervist. Seal on ilusad kohad meie planeedil, kus aju keeldub mõelda ratsionaalselt ja loogikat pudeneb enne Majesty suurepärane looduse. Imeline koosseisu kauni mere veeris on väga mitmekesine. Odavad suvised puhkused. Iseloomu tapeet taustaga. Iseloomu tapeet Full HD.\n1366x768 - Tasuta töölaua tausta. Vaata imetlusväärne maailm. Ahvatlev vaba taustapildid taustaga, Hd taustapildid, Tasuta tapeet pilte - Võimu Savvy. Tasuta taustaga pildid, Tasuta tapeet pildid - Unistus Inspiratsioon. Tasuta töölauapiltide, Desktop pildid - Unistus Õnn. Tasuta tapeet pildid, Vaata hämmastav maailm. Tapeet tasuta - Unistus kaastunne. Tasuta foto taustaga - Võimu leidlikkus. Tapeet reisimine, Puhkust taustaga · Tasuta taustaga pildid\nParimad puhkusepiirkonnad. Puhkust on hämmastav mere on meeldiv ajaviide heli surf, värskendav suplus ja meeldivat tan rannas. Teekonna, kuidas me mõtleme, juurdunud harjumusi, tunnused, saab läbi olulisi muudatusi. Gites on parim valik inimestele tulevad linna lühikest aega ja ei taha kulutada suuri summasid tavaline hotell. Kust saada day seda terve elu? Kui sa seista ilus meri ja hingata seda imelist lõhna, mingeid probleeme muutub ebaoluliseks. Mõnikord on see lihtsalt võimatu kirjeldada sõnades looduse loomingust. Puhkus meeles pidada. Miks puhkused on teie tervisele kasulikud.\nPaljud reisijad hämmastav hubane rand ja imeline meri kehastavad ideaalne koht lõõgastumiseks. Tekkimist turismi, või midagi sellist, hakkas juba muinasajal. Digifotograafia ekskursioonid - Fotokunst galeriid. Digitaalse online-meedia, Web kunstigalerii - digifotograafia 7370318: Seal on palju imelisi paiku Maal. Laadi maastik muutub paar korda aastas, esitama iga kord meie ees uus vorm haldjas.


90ndate hiphopi ja R & B naised, kelle ikoonilist stiili me tahtsime varastada - Kodu Ja Sisustus\n90ndate hiphopi ja R & B naised, kelle ikoonilist stiili me tahtsime varastada\n90ndate hiphopi ja R&B naised, kelle stiili tahtsime enda jaoks varastada.\nPiltKrediit: Ron Galella / Tim Mosenfelder / Getty\n90-ndad olid täidetud üsna meeldejääva moega, mis töötab ka tänapäeval (Doc Martensi ja babydolli kleidid, keegi?), Kuid miski ei hoidnud küünalt välimusest, mida pop-hopi ja R & B-stseeni valitsenud naised populariseerisid. Kuna paljusid selle ajastu suundumusi on tänapäeval praktiliselt kõikjal näha, tapaksid moodsa stiili moenid nende väljanägemise eest.\nHeitke pilk neile kümnele 90ndate hiphopi ja R&B stiilsele naisele, kelle moemeel ikka inspireerib!\nspcollage.jpgKrediit: Ron Galella / Michael Ochsi arhiiv / Ron Galella / Getty\nVärvilistest ülikondadest pintsakutest ja kuldketidest kuni põrandani ulatuvate kardiganide ja reideni olid need räpijumalannad alati tipptasemel.\nqueenlatifahCollage.jpgKrediit: Jeff Kravitz / Jim Smeal / Jeff Kravitz / Getty\nKuninganna Latifahi stiiliarendus hõlmas Aafrikast inspireeritud rõivaid ja üleni punast nahast pükskostüümi.\nnenehCollage.jpgKrediit: Steve Eichner / Michael Ochsi arhiiv / Stringer / David Redfern / Getty\nKuldsed uksekoputaja kõrvarõngad ja dollarimärgid olid mõned 'Buffalo Stance' laulja stiilis allkirjad.\nmaryjbcollage.jpgKrediit: Ron Galella / SGranitz / SGranitz / Getty\n“Hip-hopi hingekuninganna” fännas intensiivseid pealaest jalatallani mustreid ja ühevärvilisi toone. Keegi ei saanud temasugust leopardtrükki tõmmata.\ntlccollage.jpgKrediit: Jim Smeal / Jim Smeal / Ron Galella / Getty\nT-Boz, Vasak silm ja Chilli tegid ülisuured kombinesoonid ja kottis metallist püksid tõesti väga lõbusad välja.\nlilkim-kollaaž-1.jpgKrediit: KMazur / Ron Galella / Ron Galella / Getty\nLil ’Kim mähkis ennast kommivärvilistesse naaritsatesse, mis seda teeksid Scream Queens ’ Chanel Oberlin kadedusest roheline. Tänapäeval on moekuningannade kantud värvilised kunstkarusnahad vähem vastuolulised - kuid peate siiski hindama Kimi kartmatut stiilitunnetust.\nlilkimcollage2.jpgKrediit: Jim Spellman / Jim Smeal / Kevin Fendi / Getty\nKim harrastas merineitsi juukseid aastakümneid enne, kui neist sai asi. Ja kas keegi teine saaks temasuguse NÄOPUURI maha tõmmata?\nfoxyCollage.jpgKrediit: Ron Galella / Ron Galella / KMazur / Getty\nFoxy Brown fännas ka vikerkaare igas värvitoonis kasukaid.\neveCollage.jpgKrediit: Ron Galella / Ron Galella / New Yorgi Daily News Archive / Getty\nEve oskas täiuslikult naiselikku tasakaalus hoida, ilmselt seetõttu nimetas ta ennast „seelikukujuliseks”.\naaliyahCollage.jpgKrediit: Chris Walter / KMazur / Barry King / Getty\nThe vaba aja veetmise trend - koos oma Calvin Kleini spordirinnahoidjate ja siidipommitajatega, mida eelistavad sellised nagu Kylie Jenner ja Gigi Hadid - on kahtlemata inspireeritud keskpärasest paljastavast, kombeliku stiilis, mille on välja pannud Aaliyah ja ka beebitüdruk.\nmissyelliottCollage.jpgKrediit: Jeff Kravitz / Jeff Kravitz / Jim Spellman / Getty\nMis iganes värvi Adidase kombinesoonides, oli Missy “väärteo” Elliottil erinevad rõivad, mis avaldasid austust 2001. aastal lennuõnnetuses hukkunud sõbrale ja sagedasele koostööpartnerile Aaliyahile.\nkas on halb menstruatsiooni varakult alustada\nkuidas toituda tervislikult, kui olete uuesti murdunud\nkuidas sõpradega kasu saada\nkui kaua saab tampooni ohutult kanda


Kas Eesti rekord? See naine on olnud valimiskomisjonide liige 68 aastat - Maaleht\nVaike Nõmmiste. Mobiilifoto: Bianca Mikovitš\nKomisjoni esimees Elve Tilk ütleb, et Vaike kutsutakse alati kohale, sest lisaks kauaaegsele kogemusele on ta ka äärmiselt tore inimene.\nEi ole. Vist 1953 jäi vahele ja siis korra veel. Olin külanõukogu saadik ja siis ei pandud komisjoni. Ühe korra olin rajoonikomitee saadik, siis ka ei pandud.\nKui praegu komisjoni kutsutakse, siis olen öelnud, et vaadake, mis numbrid mul ID-kaardil on, aga ikka kutsuvad. (Naerab mõnusalt.)\nKüllap siis olete aktiivne inimene?\nKoju päris istuma pole jäänud tõesti. Käin käsitööringis, seal õpetan telgedel kudumist. Saviringis käin, teeme keraamikat. Suvel liigun rattaga, talvel kelguga, aga suusasõidu jätsin maha, sest kambameest ei ole enam. Läks ära, jalad ees... Aga rahvatantsus löön veel kaasa ja näiteringis ka.\nMobiilifoto: Bianca Mikovitš\nMis eriala inimene enne pensioni olite?\nOlin algklasside õpetaja ja algkooli juhataja. Kümme aastat käisin veel tööl peale pensioniiga, aga nüüd on tehnikaajastu, sellega ma enam kaasa minna ei jaksa. Aeg läheb kiiresti edasi ja internetis ma end kindlalt ei tunne ning kui võimeline pole, siis ikka enam ei lähe.\nKuidas vanasti valimiste osalusprotsent nii kõrgeks saadi?\nAgitaatorid tegid suure töö ära ja kastiga käidi küla peal, see kõik aitas. Kuna tehti igasugu üritusi, näidati filme ja müüdi häid raamatuid, siis tuldi varakult kohale, juba kuuest, sest päeva peale said paremad asjad otsa. Eks seda aega inimesed meenutavad siiani.\nTookord toodi rahvas ju veokite ja bussidega kohale.\nKas teie nimel on staažikaima valimiskomisjoniliikme rekord Eestis?\n(Puhkeb naerma.) Kes seda öelda oskab!


Juukseharjad - TARVIKUD\nAvaleht TARVIKUD Juukseharjad\nTooted 1 kuni 30 koguhulgast 74\nOlivia Garden Nano Thermic ThinkPink Edition Set\nKomplektis ioonidega laetud nailonharjastega keraamiline föönihari 34 mm ja lapikhari Olivia Garden Nanothermic + Ion rullhari Ioon- ja nanotehnoloogiaga rullhari loki tegemiseks. Uus turbohari eriti suurte avadega kiiremaks ja tõhusamaks juuste kuivatamiseks ja viimistlemiseks. Lisaks on harjal lainelised kuumakindlad ja pehmeotsalised piid, mis ei tee juustele ega peanahale liiga. Nanotermiline tehnoloogia: - antibakteriaalne toime - tagab tervemad juuksed ja lihtsa viimistlemise Keraamiline kate: - Võimendab kuumust ja kiirendab juuste kuivamist, viimistleb paremini Ioontehnoloogia: - ioonidega laetud piid - taastab juustel tasakaalu ja läike Olivia Garden Nanothermic + Ion lapikhari Ioon- ja nanotehnoloogiaga rullhari loki tegemiseks. Uus turbohari eriti suurte avadega kiiremaks ja tõhusamaks juuste kuivatamiseks ja viimistlemiseks. Lisaks on harjal lainelised kuumakindlad ja pehmeotsalised piid, mis ei tee juustele ega peanahale liiga. Nanotermiline tehnoloogia: - antibakteriaalne toime - tagab tervemad juuksed ja lihtsa viimistlemise Keraamiline kate: - Võimendab kuumust ja kiirendab juuste kuivamist, viimistleb paremini Ioontehnoloogia: - ioonidega laetud piid\nKokkupandav väikse peegliga käepidemel juuksehari ioonidega laetud nailonpiide ja 100% metsseakarvadest harjastega. * spetsiaalne kumer disain * unikaalne disain tagab kiire juuste kuivatamise * ioonidega piid ennetavad staatikat ja kahu * ergonoomiline käepide.\nPlastikpiidega tunnel-föönihari. Kuumakindlad nailonpiid\nKõrgtemperatuurhari Copper/Ceramic kõrgtemperatuuriharjal on õhuavad, mis lasevad fööni õhuvool jõuda paremini juusteni. Kasuta harja lokkide ja lainete tegmiseks või kiire volüümika soengu saamiseks. Alumiiniumist vase-keraamilise kattega hari kannab kuumust edasi 50% efektiivsemalt kui tavalised harjad.\nFöönihari Bambusest föönihari, mis on tugev, kuid samas kergekaaluline. Suurepärane hari juuste viimistlemiseks ning pusade lahti harutamiseks, samal ajal peanahka ja juukseid mitte ärritades. Ioontehnoloogia - ioonidega laetud harjased. Taastab juuste sära.\nJuuksehari Bambusest lapikhari, mis on tugev, kuid samas kergekaaluline. Suurepärane hari juuste viimistlemiseks ning pusade lahti harutamiseks, samal ajal peanahka ja juukseid mitte ärritades. Ioontehnoloogia - ioonidega laetud harjased.\nKõrgtemperatuurhari Ümar kõrgtemperatuurhari on kaetud keraamilise kattega, mis kiirendab juuste kuivamisaega ning võimaldab juukseid mugavamalt viimistleda. Ioontehnoloogia - ioonidega laetud harjased. Taastab juuste sära. Ø 33 mm\nHari Olivia Garden Nano Thermic 24mm\nOlivia Garden Professional antistaatiline keraamiline rullhari. Soojeneb kiiresti ja hoiab temperatuuri kauem. Lisab kauni läike ja on juustele õrn. Juukse käepidemes kaasas salgunõel. Korpusel on eriti suured õhuavad mis teevad juuste kuivatamise ja kujundamise tunduvalt kiiremaks. Diameeter 24mm\nA professional 3-row teasing brush with natural boar bristles placed in a “M-pattern” (the outer rows are pointing inwards).\nErgonoomiline pusahari Kvaliteetne ja vastupidav, uudse disainiga pusadevastane hari. Ideaalne märgade juuste kammimiseks. * revolutsiooniline ergonoomiline disain * pehme juustele ja peanahale * elastsed Memory-Flex™ 0,7 mm plastikpiid * antistaatiline * sobib ka juuksepikendustele\nKõrgtemperatuurhari Ümar kõrgtemperatuurhari on kaetud keraamilise kattega, mis kiirendab juuste kuivamisaega ning võimaldab juukseid mugavamalt viimistleda. Ioontehnoloogia - ioonidega laetud harjased. Taastab juuste sära. Ø 23 mm\nTurmaliinkattega kõrgtemperatuurhari taastab juuste sära ja pehmuse ja silendab juukse pealispinda. Võimaldab juuste kiiremat viimistlemist, pehme otsaga harjased ei ärrita peanahka. Ei lõhu ega kisu juukseid. Ergonoomiline käepide. Ø 25 mm\nFööni- ja stiliseerimishari ioonidega laetud nailonpiide ja 100% metsseakarvadest harjastega. * spetsiaalne kumer disain * unikaalne disain tagab kiire juuste kuivatamise * ioonidega piid ennetavad staatikat ja kahu * ergonoomiline käepide * käepidemest eraldatav sektsiooninõel\nFramar Detangle Brush - Jolly AF\nImeline pusahari kõikidele juuksetüüpidele\nFramar Detangle Brush - Resting Grinch Face\nÜmarate otstega nailonpiidega väike lapik juuksehari\nKepro Magic Tangle Black\nUnikaalsete harjastega juuksehari on ideaalne abimees juustest pusade lahtikammimiseks. Sobib nii kuivade kui niiskete juuste kammimiseks. Sobib väga hästi laste juuste kammimiseks kuna hari on väga õrn ja ei kahjusta juukseid.\nIoonidega laetud nailonharjastega keraamiline 9-realine viimistlushari. Kaasaegne tehnoloogia. Unikaalne disain. Turmaliin-ioontehnoloogia. Toidab juuksekutiikulit ning lisab juustele läiget. Elimineerib kahu ja taltsutab juukseid. Antistaatiline. Nano-hõbe tehnoloogia. Kindlustab antibakteriaalse kaitse. Tervemad ja lihtsamini käsitletavad juuksed. Mugav ergonoomiline käepide. Reguleeritav ots salkude eraldamiseks.\nIoonidega laetud nailonharjastega keraamiline juuksehari. • Kaasaegne tehnoloogia ja unikaalne disain. • Turmaliin-ioontehnoloogia. Toidab juuksekutiikulat ning lisab juustele läiget. Elimineerib kahu ja taltsutab juukseid. • Nano-hõbe tehnoloogia kindlustab antibakteriaalse kaitse. Tervemad ja lihtsamini käsitletavad juuksed. • Mugav ergonoomiline käepide. • Reguleeritav ots salkude eraldamiseks. • Antistaatiline.\nIoonidega laetud nailonharjastega keraamiline föönihari. Kaasaegne tehnoloogia. Unikaalne disain. Turmaliin-ioontehnoloogia. Toidab juuksekutiikulat ning lisab juustele läiget. Elimineerib kahu ja taltsutab juukseid. Antistaatiline. Nano-hõbe tehnoloogia. Kindlustab antibakteriaalse kaitse. Tervemad ja lihtsamini käsitletavad juuksed. Mugav ergonoomiline käepide. Reguleeritav ots salkude eraldamiseks.\nOvaalne juuksehari naturaalharjaste ja nailonpiidega.\n– Fileerkäärid (1)\n– Fööniharjad (15)\n– Harjade puhastajad (2)\n– Juuksepikendustele (1)\n– Kõrgtemperatuur-harjad (5)\n– Lapikharjad (8)\n– Massaažiharjad (1)\n– Ovaalharjad (6)\n– Piklikud harjad (5)\n– Pusaharjad (7)\n– Rullharjad (24)\n– Tupeerimisharjad (1)


★★★ Seal ja tagasi jälle - Able lugu ja miss Baker ... ruumis ★★★\nÜle kahe aastakümne enne, kui Buzz ja Neil panid oma jalgu kuule, valmistusid inimesed sellel päeval, saates kosmosesse teisi elusorganisme. 1947. aastal purustas Ameerika Ühendriigid puu lendud kosmoses kinni püütud natside V-2 raketist. Koos rukki ja puuvillaseemne pakenditega oli kärbserandi esialgne kavatsus määrata kindlaks kosmiliste kiirte mõju elusorganismidele. Kui lendude mahuti langeb tagasi Maale, leevendas teadlasi, et leida puu lendud veel elus. 1948. aastal võttis Ameerika järgmiseks sammuks ja saatis ahvile ruumi. See ei läinud hästi. Albert I, reesus-ahv, anesteseeriti enne, kui ta isegi oli V-2 Blossomile pandud. Kuigi rakett edukalt käivitati, leidsid teadlased hiljem, et Albert tõenäoliselt ei olnud lennukile elus, kuna ta oli enne selle õhkutõusu tõenäoliselt hinganud väga kitsas kapslis. Isegi kui ta oleks reisile elus, kui raketi jõudis vaid 39 miili (62 km) kõrgusele, langevari mehhanism ebaõnnestus ning raketil oli vägivaldne löök, mis oleks võinud teda surmata. Vähemalt nimi "Albert" elas sellepärast, et sellest ajast alates olid Ühendriikide ahvidega seotud menetluskatsed tuntud kui "Albert'i projekt".\nAlbert II saatus ei olnud parem, kuigi talle anti rohkem hingamisruumi ja üle elanud. Kuid pärast seda, kui jõudis 83 miili kõrgusele ja saavutas ametlikult Kármani liini, mis sai kosmosesse esimeseks primaatiks, suri ta löögi ajal, kui langevarjud ebaõnnestus.\nAlberts III-V kõik saadeti kosmosesse ja ükski ei jää ellu löögi, löögiõhu plahvatuse või tüsistuse tõttu. Kuni 1959. aastani ei tulnud ükski primaat Maast elavast kosmosest tagasi.\nVahepeal Nõukogude Liidus saatsid venelased suurt teadmatut erinevat tüüpi looma. Umbes samal ajal tegid ameeriklased oma ahvi katseid, venelased saatsid küülikuid, hiiri ja rotte. Seejärel otsustati, et koerad on järgmine loogiline samm, sest Moskva lennundusmeditsiini instituudi kosmoseuuringute bioloogilise programmi juhataja Vladimir Yazdovsky ütles: "Valisime koera bioloogiliste objektidena, sest nende psühholoogia on väga hästi - õppinud, nad sobivad hästi väljaõppega, on väga kommunikatiivsed ja sotsiaalsed inimestega. "See aitas ka koertel kergesti kättesaadavaks, samal ajal kui Moskvas oli ummikseisuga koletis.\n1951. aasta augustis viidi taevasse Dezik ja tsygan (mis tähendab "mustlane"). Pärast 62-kilomeetrist (100 km) kõrgust kallale kaldale kahe koletisi kukkus maale üsna raske, jättes venekeelsed teadlased kardavad halvimat. Kapsli avamisel aga tervitas neid koorimine. Dezik ja Tsigong olid esimesed olendid (peale puuviljakärbrite ja ehk mikroobide), et minna kosmosesse ja tagasi Maale ohutult - välja arvatud väike liikumispuhkus.\nJärgneva kaheksa aasta jooksul saatsid Nõukogude Liit paljud koera kosmosesse, millest hea osa jõudis tagasi Maale elusalt ja suhteliselt hästi. Famously, 1957. aastal sai esimeseks Maa ringjooneks poiss nimega Laika. See, kas Laika oli sellel esimesel orbiidil tegelikult veel elus, on palju arutelusid, kuna tema varajane surm on tõenäoliselt tingitud ülekuumenemisest ja paanikast, kuigi tuleb märkida, et kahjuks ei kavatsenud Laika pärast orbiidile tagasi taastada. Üks Laika missiooni kaasatud teadlane Oleg Gazenko teatas hiljem sellest: "Loomadega töötamine on meile kõigile kannatuste allikas ... Mida rohkem aega kulgeb, seda rohkem vabandan. Me ei oleks pidanud seda tegema ... Me ei saanud sellest missioonist piisavalt teada, et õigustada koera surma. "\nKuigi venelased on kindlasti edukad koertega, on koerad inimestelt kaugel. Teisalt on primaadid samas perekonnas.\nOlles otsustanud lõplikult oma jõupingutusi jõudma, NASA valis 1959. aastal oma järgmise missiooni jaoks kaks ahvi. Esimene oli veel üks naissoost reesusobaks nimetusega Able. Valitud 24-st, mis saadi Independence'i loomaaias, Kansas, valiti missiooniks Able president Eisenhoweri otsese tellimusega. Selle põhjuseks oli algne primaatide ruumikadets, kes on India-sündinud ja kuna mõned India arvavad reesus-ahvi püha, leidis president Eisenhower, et poliitilistel põhjustel oleks kõige parem saada selle asemel Ameerika-sündinud reesus-ahv.\nTeine missioonile valitud ahv valiti ka 25-aastasest suurelt grupilt, kes ostsid Miami lemmikloomade pood. Kaheaastane, üks nael Lõuna-Ameerika sündinud Miss Baker oli otsustanud olla parim kamp, sest tema kalduvus ei paista meelde, et on piiratud pika aja jooksul, tema nõiaalsuse olemus, intelligentsus, näib olevat, et neid käideldakse, ja üldine sõbralikkus inimeste vastu, kusjuures tema hüüdnimi muutub "TLC" (Tender Loving Care). Valiku tegemisel saadeti kaks ahvi kooli ajaloos.\nIga ahv oli varustatud spetsiaalselt valmistatud ülikondadega koos anduritega, et jälgida pulsi, kehatemperatuuri ja liikumist.Able's oli tihedalt paigaldatud, võimaldades minimaalset liikumist, kuid andes talle piisavalt ruumi lendudele lihtsa ülesande täitmiseks - koolitati seda nuppu vajutama, kui punane tuli põleb, nii et allpool olevad inimesed saaksid testida oma koordineerimist ja fookust samal ajal ruumi.\nMiss Bakeri ülikond vooderdati vahtkummiga ja nahaga ning ta paigaldati väga väikeseks elutarvekapslisse, peaaegu termose suurusest, mis ei andnud talle võimalust liikuda. Mõlemal ahvidel olid klaaskiust kiivrid.\n28. mail 1959.a. kell 02:35 löödi hiiglaslik Jupiter AM-18 taevasse, ulatudes kiirusele üle 10 000 mph, kusjuures kaks primaati ei paigutunud nina-koonusesse nii mugavalt. Nende lend kestis umbes 17 minutit, enne kui nad ujusid ookeani umbes 250 miili kaugusele San Juanist, Puerto Rico-st. Taastamismeeskond käis kohe otsima neid. Esialgu oli hirm, et kapsel oli vajunud, nagu nende eelkäija. Kuid siis meeskond märkas, et see vesi põrkub.\nSeejärel sai lühike ülevaade Canaverali kapteni juhtruumist, "Able Baker täiuslik. Ei ole vigastusi ega muid raskusi. "Need kaks ahvi olid saanud esimeseks primaatideks, kes sõidavad kosmosesse ja jõuavad kodus ohutult.\nAble ja Miss Baker jõudsid Ameerika Ühendriikidesse tagasi kangelase teretulekusse, esmakordselt läksid oma erakohvitseridesse hiljuti paigaldatud kliimaseadmega. Seejärel sõidavad nad Washington DC'ile "tervitatav tagasi" pressikonverentsil. Seal läksid korrespondendid "üksteisele surudes ja klapisid üle tooli, et lähemale jõuda," teatas ahvidele New York Times. Nagu kangelased ise, "ahvid olid palju vähem põnevil kui inimesed. Nad koondasid maapähklid ja kreekerid. "Able ja Miss Bakerile anti medalid ja väärtused. Kuu aega hiljem olid nad LIFE Magazine kaanel. Able jaoks kahjuks kuulsus oli lühike.\nSee pidas olema väike operatsioon, üks lihtsalt eemaldada jäänud elektroodid reisi nelja päeva varem. Arstid olid temaga väga ettevaatlikud, kuid pärast anesteesia manustamist läks ahv seletamatult südame seiskamiseni ja lõpetas hingamise. Pärast seda, kui ta kulutas peaaegu kaks tundi Able'i päästmist, püüdsid tema juures töötavad arstid paratamatult nõustuda - ta oli läinud. Able suri 1. juunil 1959, ainult päeva pärast kodust tagasisidet. Tänapäeval on ta säilinud ja kuvatud Washingtoni Riiklikus õhu- ja kosmosuuseumis.\nMiss Bakeri puhul läks ta elama USA kangelase väärtust. Pärast oma meediumi blitzit läheb ta pensionile Pensacolos asuvas mereväe õhutreenimisjaamas kohandatud kodus. Kolm aastat hiljem oli ta "abielus" Peruu oravaprelli nimega "Big George" kena mereväe tseremoonial. 1971. aastal läks õnnelik paar edasi Huntsville'i, Alabama U.S. kosmose- ja raketikeskusesse.\n1979. aastal suri Big George, kuid pärast lühikest leinaperioodi läks Miss Baker uuesti abielu. Huntsville'i tseremoonial võtsid ta oma teise auhinna ahviga nimega Norman. Miss Baker, kes oli varustatud pulmakleitiga, purustas, ilmselt mitte eriti ametliku kulumise jaoks.\nViis aastat hiljem, 29. novembril 1984, suri Miss Baker, kes elas kuni valmivasse vanuseklassi 27. Peale kosmoseuurija oli miss Baker ka kõige vanim elav orav ahv. Viidetena on orava ahvi keskmine eluiga looduses 15 aastat ja vangistuses umbes 20. Kolm sada inimest ja Norman osalesid Ameerika Ühendriikide kosmose- ja raketikeskusel Huntsvilleis Alabama matustel. Ta on maa-aluses ruumikeskuses maetud sageli külastatud markeriga.\nKuigi Miss Baker ja Able ei pruugi sama tunnustust saada kui Buzz Aldrin ja Neil Armstrong, on nad ilmselt ajaloo kõige kuulsamate ahvide seas, saades võimaluse teha midagi, mida enamik inimesi ainult unistanud.\nUngari-Ameerika füsiistri Theodore von Karmani nimega Kármán Line on piir, mis eksisteerib 62 miili kõrgusel merepinnast ja on üldiselt aktsepteeritud Maa atmosfääri ja kosmosesõidu vahele jääva joonega.


KORTER KASSISABA MILJÖÖVÄÄRTUSLIKUS PIIRKONNAS\nLisainfo: köök, tsentraalne vesi, panipaik, seinakapp, toad eraldi, kinnine hoov, ühistransport, TV, mööbel, parkett, aiaga ümbritsetud, sileplekk-katus\nHubane korter asub 3-korruselise maja 1-sel korrusel. Ümbruses tuksuva linnasüdame melu korterisse ei kostu. Kassisabale omaselt kuulub maja juurde avar siseõu, mis on piiratud aiaga. Suletud siseõuel on laste mänguala ja parkimiskohad autodele. Korteri juurde kuulub üks kindel autokoht kinnises hoovis ja panipaik (3,1m2 ) keldrikorrusel. Keldrikorrusel on ka eraldi ruum jalgrataste hoiustamiseks. Autoga pääseb Luise tn 27/2 korterelamule ligi Luise tn poolt.\nÜürihinnale lisanduvad igakuised kommunaalkulud, mis on aasta lõikes keskmiselt 85 eurot kuus. Üürilepingu sõlmimisel tuleb tasuda ettemaksuna esimese kuu üür, tagatiseraha 1 kuu üürisumma ulatuses ja maakleritasu 550 eur +km. Korter on saadaval alates 01.09.2020 ja ootab ilma koduloomadeta üürnikku.\n~ 390 m A. Adamsoni 1 22 40 41 41B\n550 € 13.6 €/m2\nTere Soovin saada rohkem informatsiooni KV.EE'st leitud kuulutuse kohta - Anda üürile korter, 2 tuba - Luise tn 27/2, Kassisaba, Kesklinn, Tallinn, Harjumaa Vastust ootama jäädes


Möödunud aasta vihatuima ja edukaima koomiksifilmi "Suitsiidisalk" järg leidis režissööri - Kinoveeb\nMöödunud aasta vihatuima ja edukaima koomiksifilmi "Suitsiidisalk" järg leidis režissööri\n"Suitsiidisalk" ("Suicide Squad")Forum Cinemas AS\nMöödunud aasta enimteeninud filmide edetabelis 10. kohale tõusnud, üle 745 miljoni dollari tagasi teeninud ning kriitikute poolt siiralt vihatud "Suitsiidisalk" võitis aasta alguses isegi ühe Oscari, kuigi need saavutused polnud piisavad, et tuua järje jaoks tagasi filmi väga sõnakas režissöör David Ayer, kes asendati Variety teatel "Audiitori" ("The Accountant") ja "Võitleja" ("Warrior") lavastajaga Gavin O’Connor.\nDavid Ayer ("Raev", "Karmid ajad", "End of Watch") saatis enne "Suitsiidisalga" linastumist Marveli sinna, kuhu päike ei paista, andes sellega mõista, et DC teeb paremaid filme. See, et nii Marveli ja DC filmid teenivad korralikult tagasi, ei ütle veel kvaliteedi kohta midagi. Marveli filmid on vähemalt tuntud arusaadavate tegelaste ja enam-vähem huvitavate lugude poolest, aga "Suitsiidisalk" oli ülemonteeritud, alaarendatud ja fantaasiavaene film, kus oli tunda stuudio karvast kätt niivõrd hästi, et režissööri enda stiil lämbus erinevate kokkade arvamuste all ära.\nAyer hakkas pärast filmi linastumist rääkima, et tema teeb ka "Suitsiidisalga" järje ja plaanitava "Gotham City Sirens" ekraniseeringu, kuid paljud panid need väited kahtluse alla, sest vaatamata filmi edule võttis Warner Bros. kriitikute hinnanguid südamesse.\nAyer lavastas vahepeal 100 miljoni dollariga Netflixi jaoks fantaasiamäruli "Bright" ning andis filmi promodes mõista, et voogedastusgigandi heaks töötades sai ta ennast väljendada ja teha, mida tahab, vihjates seejuures ühele teisele stuudiole, mis seda kohe kindlasti ei lubanud. See stuudio oli muidugi Warner Bros., kelle tänavune "Wonder Woman" on 2013. aastal "Terasmehega" alguse saanud uue DC filmiuniversumi jaoks esimene film, mis tegi korraliku kinokassa ja meeldis ka kriitikutele.\nKerime aja tänasesse päeva ning saame kinnitada, et "Suitsiidisalk 2" on juba valmimas ja seda teeb kvaliteetsete põnevike poolest tuntud Gavin O’Connor, kelle "Audiitor", "Võitleja", "Jane Got a Gun", "Pride and Glory" ja "Miracle" on kõik enamjaolt hästi vastu võetud. Enamasti krimifilmide poolest tuntud O'Connor paistab olevat järje jaoks hea valik, aga seda paistis samuti enamjaolt krimifilmide poolest tuntud David Ayer.\nJärje jaoks peaksid olema tagasi ka Will Smith, Margot Robbie ja Jared Leto. Kaks viimast said ka oma filmi, mis kujutab nende kehastatud Jokkeri ja Harley Quinni armuloo algust. Hiljuti kuulutati välja ka uus Jokkeri film, milles ei löö kaasa enam Jared Leto, sest kuulujuttude kohaselt tahab Warner Bros. klouni rollis näha Leonardo DiCapriot, sest filmi produtseerib ei keegi muu kui legendaarne Martin Scorsese.\n"Suitsiidisalk 2" võtted peaksid algama järgmisel aastal.


'Head ööd John Boy' | Kas sa mäletad? - Lood\n'Head ööd John Boy' — 2021\nVirginia Blue Ridge'i mägedes saab suure depressiooni ajal Waltoni perekond väikese sissetuleku Waltoni mäel asunud saeveskist. Lugu jutustatakse John Boy silmade läbi, kes tahab olla romaanikirjanik, läheb ülikooli ja viib lõpuks oma unistuse ellu. Saaga järgib perekonda läbi majandusliku depressiooni, II maailmasõja ning suureks saamise, kooli, kurameerimise, abielu, töö, sünni, vananemise, haiguste ja surma. Siin on 22-issi fakte ühe meie lemmiktelevisiooni perekonna The Waltonsi kohta:\n1. Waltoni perekonna aluseks olid sarja looja Earl Hamner Jr tegelikud pereliikmed. Hamner kasvas koos veel 7 õe-vennaga, kellest igaüks oli aluseks igale noorele Waltoni tegelasele. Samuti lähtus ta The Waltonsi vanavanemate tegelastest vanaisa ja vanaema mõlema poole, ema ema, ema isa, isa ema ja isa isa komposiitidest.\nDaily Mail (Getty Images'i kaudu)\n2. „Head ööd” rutiin iga saate lõpus oli tegelik tegevus looja Earl Hamneri, noorema kodus, kui ta oli laps. Ta ütles, et see tegevus kestab seni, kuni isa käsib neil lõpuks vait olla.\n4. 'Franklin Delano Roosevelti laipa kandev rong liikus Gruusias Warm Springsist aeglaselt riigi pealinna poole. Kuhu see kunagi läks, kogunesid inimesed, kes teda armastasid, tähistamaks selle möödumist, meenutades meest, kes viis rahva selle kõige kripeldavast madalseisust välja ja võitis suurimas sõjas. Vennaskonna seemnete istutamine sel teel ... kui see Charlottesville'i läbis, oli minu pere seal oma viimast austust avaldamas ”- Earl Hamner Jr.\nMeenutusi ühest Vagabonde blogijast\n5. “Waltoni maja” asus Warner Bros. Studios ’krundi džunglipiirkonna põhjaosas ja Waltoni mägi, mida oli näha maja esikult, oli tegelikult Hollywoodi mägede nõlv.\nWaltoni maja komplekt (Flickr)\n7. Sama maja (välisust) kasutati vana Dragonfly Innina, mille ostsid ja renoveerisid Lorelai ja Sookie filmis „Gilmore Girls”.\nDragonfly Inn filmis 'Gilmore Girls' (maja külge kinnitatud)\nfirmaväärtusest leitud aare\n8. Sarja esimeses osas koguneb perekond pärast debüütfilmi The Waltons: The Foundling (1972) oma uue raadio ümber, et kuulata Edgar Bergeni ja Charlie McCarthy saadet.\nSee oli noogutus Bergenile, kes mängis sarja pilootfilmi The Waltons: The Homecoming: A Christmas Story (1971) originaalset vanaisa.\n(Vanaema Walton koos Bergeniga) Wikimedia Commons\n9. Kui saade esilinastus CBS-is hooaja 1972–73 alguses, tundsid enamus meediaspetsialiste, et tal pole võimalust, eetrisse jõudis see nagu kahe pikaajalise reitinguvõimla vastas, Flip (1970) NBC-s kahel eelmisel hooajal Ameerikas esinev saade nr 2 ning ABC Mod Squad (1968) oli samuti kauaaegne favoriit.\n10. 'The Waltons' esitas mõlemad reitingutes suure varuga. “Mod Squad” tühistati hooaja lõpuks ja Flip Wilson teatas selle asemel, et tema näitusega juhtuks sama lugu, et hooaeg 1973–74 jääb tema viimaseks.\n11. Vanaema Walton ei nõustunud suitsetamisega\n'Kui hea Issand kavatses inimestel suitsetada, oleks ta korstna neile pea otsa pannud'\n12. Irooniline, et tegelikus elus oli vanaema Walton ahelsuitsetaja. Pole kahtlust, et kohe pärast stseeni lõpetamist oli tal sigaret käes!\n[kogu küsitluse ID = 35306]\nLugemise jätkamiseks klõpsake nuppu „Järgmine“\nmõistatus oma nimele\njetonid valasid nimesid\npere dollar ja dollari üldine