Missugused ootamatud tunnused viitavad sellele, et lapsel võivad olla parasiidid – agnes kalliti koralliklubi tervisekuurid\nseptember 28, 2016 aprill 11, 2017 Agnes Kallit\nMis tahes tervisehäire tekkimisel tuleks alati kõigepealt vabaneda parasiitidest. Parasiitidest täielik vabanemine on ainult siis võimalik, kui antiparasitaarseid meetmeid kasutavad üheaegselt kõik pereliikmed ja pärast esimese ravikuuri lõpetamist tehakse 7-10 päeva pärast uus kuur. Nimelt on parasiidid kavalad ja osad poevad peitu, kui näevad et läheb suurpuhastuseks, pausi ajal ronivad nad uuesti välja ja kui siis lajatada uus kuur peale, siis on suurem tõenäosus ka need kavalpead kätte saada\nMillised kaebused võivad viidata parasiitidele?\nKuidas hoiduda parasiitidest?\nLaste jälgimine nii lastevanemate, õpetajate, kasvatajate ja hoidjate poolt – halb isu, nihelemine, tuharate sügamine, ebamäärane köha ja kõhuvalu võib olla põhjustatud soolenugilistest. Julge nõupidamine perearstiga ja vastavad uuringud ning ravi.\nParasiitide väljaajamise kuur täiskasvanutele\nKroonilistest haigustest vabaks kahe kuuga\nPrevious Article Borrelioosist Taastumiseks-Tugevdamiseks\nNext Article OMFG Mu kehas vohab PÄRMSEEN:(


Suupiste Lehtkapsa krõpsud – Dinee\nSuupiste Lehtkapsa krõpsud\nPärmihelbed ehk maitsepärm\nPärmihelbeid on nimetatakse ka supertoiduks, kuna sisaldavad palju toitained. Helvestes on rohkelt B-grupi vitamiine, foolhapet, seleeni , kroomi ning tsinki. 100g toodet sisaldab 51,1 g valku. Gluteenivaba.\nKategooriad: 2018-04-16, 2018-04-23, 2018-04-30, 2018-05-07, 2018-05-14, 2018-05-21, 2018-05-28, 2018-06-04, 2018-06-11, 2018-06-18, 2018-06-25, 2018-07-09, 2018-07-16, 2018-07-23, 2018-07-30, 2018-08-06\nEelsoojenda ahi 200 C. Pese lehtkapsas jooksva vee all, kuivata. Eemalda varred ning rebi lehed ampsu suurusteks tükkideks.\nAseta kaussi, vala üle võimalikult vähese õliga, et segades kõik lehed sellega kokku saaksid. Pigem vähem kui rohkem õli, kuna muidu jäävad krõpsud pehmed. Raputa peale pool kaasa pandud maitsepärmi helbeid.\nAseta küpsetuspaberiga kaetud ahjuplaadile ühtlaselt laiali ning lisa ülejäänud maitsepärmi helbeid. Küpseta ahjus umbes 5-8 minutit, kuni lehtkapsas on krõbe.\nKrõbista ja jaga sõbraga.


Maja mändide vahel. Väljast must, seest hele ja helge | Kodus.ee\nNõmme mändide all asuva ühekorruselise pika ja kitsa maja terrassiala kavandati päikese liikumist arvestades. | Terje Ugandi\nMaja Nõmme mändide all pole kaugeltki esimene projekt, mille isa-tütar on ühiselt ette võtnud – tugeva tandemina töötatakse külg külje kõrval perebüroos Studio-3, kus praktiseerivad sisearhitektina ka ema Reet ning arhitektina Liisa õde Anu Põime; meeskonda kuulub veel arhitekt Lauri Vaimel. Arhitektuuribüroo on tuntud oma oskusliku ja nõtke puidukasutuse poolest ning pälvinud mõjusalt selgete ja funktsionaalsete lahendustega mitmeid preemiaid ning auhindu.\nEramu Nõmmel on läbinisti puitmaja. “Fassaadimaterjal oli kohe selge: puit on Nõmme tingimustes loogiline ja keskkonda arvestav valik. Kuna ka maja kandekonstruktsioon on puidust, oli see tegelikult ainuvõimalik lahendus,” selgitab arhitekt Andres Põime. Teiseks on konstruktiivses mõttes tegemist moodulmajaga, tehases on valmistatud nii hoone välisseinad kui ka katuse kandefermid. “Maja paigaldati vundamendile sisuliselt kahe tööpäevaga. Vaid fassaadilaudis pandi paika kohapeal – see võttis märksa kauem aega. Peale tehasemaja paigalduse kiiruse rääkis moodulmaja kasuks ka teostuse täpsus,” lisab arhitekt.\nMaja pika ühekorruselise vormi tingis krundi asukoht ja kuju, samuti määras krundile kehtestatud detailplaneering üsna jäigalt ära hoone ehitusaluse pinna, ehitusala ja kõrgused. Arhitekti sõnul sai hoone mahu kujundamisel otsustavaks just pikk ja üsna kitsas krunt. “Keerukust lisas ka krundi asetus ilmakaarte suhtes. Sellest tuligi mõte kujundada ühekorruseline pikk ja kitsas maht, mis võimaldaks saada päikesevalgust ka krundi privaatsemasse tsooni. Ideed toetasid ka naaberkinnistul olevad üsna väikesed ja madalad hooned.”\nPikaks venitatud maja jagab krundi piki tänavat pooleks. “Tänava poole tekkis traditsiooniline eesaed ja maja taha tänava poolt varjatud privaatsem terrassiala, kuhu pääseb nii elutoast kui ka sauna eesruumist. Ka terrassi kuju leidmisel oli oluline osa päikese liikumisel,” tutvustab Andres Põime projekti tagamaid.\nEsmapilgul tagasihoidlikuna mõjuvat hoonet ehivad head proportsioonid ja tore akende rütm. Eriliseks kirsiks on suur elutoa nurgaaken, mille konstruktiivselt põnev tugipostita teostus annab nurgalahendusele kerge ja õhulise ilme.\nVäljast must maja on seestpoolt hele ja helge. Sees jätkub kaunis puidukasutus, seekord perenaisele hingelähedase materjali –vineeri näol. Meile omane materjal jookseb sisearhitekt Liisa Põime loodud interjööridest sageli läbi.\nPeale visuaalse poole on vineeril täita ka praktiline roll. “Puitmaja puhul tuleb arvestada, et kipsplaati tekivad kergesti praod,” täpsustab Liisa. Valge Osmo õlivahaga viimistletud vineerplaatidega on kaetud maja pika koridori seinad ja aknapaled. Puidukasutus lubas majja kavandada ka Liisa erisooviks olnud ja eritööna valminud piitadeta vineerist uksed. “Lastega peres õigustab materjal ennast hästi, eriti nurkade puhul,” muigab sisearhitekt. Pere kaks mudilast võivad muretult pikas koridoris väikestel ratastel tuure võtta, ilma et nad toanurki maha rammiksid.\nElutuppa joonistas Liisa huvitavalt liigendatud vineerlae: nimelt on lakke kinnitatud 33 eri mõõdus vineertahvlit, mille julge kompositsioon paneb suure pinna vahvalt elama. “Mida iganes me oleksime kipsiga välja mõelnud, oleks see ennast suurel pinnal lõhki tõmmanud,” räägib Liisa. “Sellest tekkis idee, et teeme kohe praod sisse, teeme vineeriga!”\nLihtne ja askeetlik\n130 ruutmeetri suuruses majas on ruumiga säästlikult ümber käidud ja iga sentimeeter hoolikalt läbi mõeldud. Garderoobid on nutikalt peidetud seinaniššidesse ja varjatud tumehallide tekstiilide taha. Maja madalamas osas asuvas kolmes pisikeses magamistoas on puitlaudisega kaetud laed ning toredad väikesed tuulutusaknad. Rõõmsate värvilaikudega askeetlik kujundus mõjub koduselt ja soojalt.\nMaja vastastiiba jääb elutuba, mis planeeriti teistest ruumidest kõrgemana, et lisada õhku ja avarust. Elutoa ja magamistubade vahele jääb ülejäänud hoonemahust välja astuv saunaplokk, kust pääseb terrassile. Sauna eesruum on tihti kasutusel kodukontorina, seetõttu mõtles Liisa siia välja n-ö nähtamatu ukse – suletuna sulandub saunauks seina puitpaneelidega täielikult ühte.\nVannitoas, kus pole aknaid, kasutati seintes klaasi. Kergelt kumav klaas võlub ruumi hetkega avaramaks ja õhurikkamaks. “Muud trikki siin ei olegi!” naerab Liisa.\nSisearhitektina peab ta kõige olulisemaks head plaanilahendust ja funktsionaalsust. “Ma pole kunagi oma klientidele dikteerinud, millise laua, tooli või seinavärvi nad valima peavad. Kodu olgu ennekõike pererahva nägu. Hea plaan on aga kõige alus! Professionaalina pean inimeste jaoks paika panema panipaigad ja eriosade – elektri-, ventilatsiooni- jt sõlmede lahendused. Tapeeti oskab igaüks oma maitse järgi valida.”\nPraegugi on Liisal käsil paari eramu kujundus, samuti töötatakse koos isa Andres Põimega Studio-3 erinevate projektide kallal. “Mõtleme isaga hästi sarnaselt, hea klapp ja teineteisemõistmine teeb töö lihtsaks. Samas on suuremaid koostööprojekte alati põnev teha teise seltskonnaga – see sunnib mugavustsoonist välja astuma,” leiab Liisa, kes erialaselt põnevaid ja keerukaid väljakutseid ei karda.


Nädala horoskoop – 13.-19. jaanuar 2020 — Horoskoop24\nMida rohkem teised püüavad sind panna millegi suhtes meelt muutma, seda kindlamalt pead sõrad vastu suruma ja mitte järele andma. Sina tead, mis on õige ja mis vale, nii et otsusta ise ja jää oma otsuse juurde.\nSel nädalal pead perega suheldes kõiki võrdselt kohtlema. Kui jääb vähimgi mulje, et eelistad ühte inimest teisele, siis võid põhjustada emotsionaalset pahameelt. Kui sul on oma lemmik, siis ära näita seda välja.\nLeia vaikne kena kohakene, kus saad end maailmast välja lülitada ja mõtteid koguda. Ja pea meeles: kui soovid oma elus rahu leida, siis esmalt pead selle leidma oma peas ja südames.\nPole mõtet närvi minna millegi pärast, millega sa ei saa midagi ette võtta. Sa ei pruugi saada muuta asju sotsiaalsel või poliitilisel tasandil, küll aga isiklikul. Ole lihtsalt parem inimene.\nPole mingit mõtet ärrituda asjade üle, mis on sinu kontrolli alt väljas – sa tead seda. Nii et miks lased millelgi, mida kõik üsna tühiseks asjaks peavad, oma elu tõsiselt raputada? Saa sellest üle – kohe!\nPüüa mitte vihastuda inimeste peale, kes on aeglasemad ja ei suuda otsustada nii kiiresti kui sina. Kui tahad asjad tehtud saada, siis pead kas üksi tegutsema või liituma nendega, kellel on sama suur edunälg.


Peaminister Jüri Ratase kõne 2021. aasta riigieelarve eelnõu algatamisel, 30.09.2020 | Eesti Vabariigi Valitsus\nMul on hea meel anda Riigikogule üle 2021. aasta riigieelarve eelnõu, mille koostas Eesti Konservatiivse Rahvaerakonna, Isamaa Erakonna ja Eesti Keskerakonna valitsus. Koroonakriisis kujunenud majandusolukorras on palju määramatust ning tulevikuprognoose üsna keerukas teha, aga eelarve sisu eest võlgneme tänu meie inimestele ning ettevõtetele. Kõik nad on aastate jooksul oma töö ja pingutustega Eesti majanduse arengusse panustanud.\nJärgmise aasta eelarvega püüdleme struktuurse eelarvetasakaalu poole, lähtudes majanduse olukorrast ja väljavaadetest. Seepärast tugineb 2021. aasta riigieelarve tavapärastele reeglitele ja arvestab kriisist tingitud erandeid. Valitsussektori eelarve on järgmisel aastal prognoosi järgi nominaalselt 6,7 protsendiga ja struktuurselt 6,6 protsendiga SKPst puudujäägis. Meie eesmärk on, et 2024. aastaks väheneb valitsussektori struktuurne eelarvepuudujääk tavapäraste reeglitega lubatud tasemele – nominaalselt 2,5 protsendile ja struktuurselt 1,3 protsendile SKPst.\nValitsus palub Riigikogul võimaldada riigikassal vajadusel võtta 2021. aastal laenude ja võlakirjadega täiendavaid kohustusi 2,3 miljardit eurot. Seega võib Eesti valitsussektori võlakoormus kasvada järgmisel aastal 6,6 miljardi euro ehk 23,6 protsendini SKPst, kuid ka siis jääks see Euroopa Liidu madalaimaks.\nRiigieelarve ei ole siiski pelgalt tulud, kulud ja finantsnäitajaid, vaid iga arvu taga peame me nägema inimesi ja seda, kui hästi neil läheb. Seda silmas pidades võtame 2021. aasta riigieelarvega sihiks targalt, turvaliselt ja jõukohaselt koroonakriis nii majanduses kui ka tervishoius seljatada, et meie inimeste elujärg vaid paraneks ja majandus taas kasvaks.\nEesti ja kogu maailm on koroonaviiruse leviku ja selle tõkestamise tõttu palju muutunud. Ühest küljest oleme võidelnud meie inimeste elu ja tervise eest. Teisalt muutus ning pidi kohanema majandus ja ettevõtlus. Pärast erakordselt kiiret langust kevadel nägime suvekuudel taastumise märke ja mõõdukat optimismi. Sügise saabumisel aga hakkas nakatumine taas suurenema ning taastumise kiirus kaotas hoogu. Mitmed riigid kehtestasid viiruse vastu võitlemiseks taas piiranguid ning kasvas töötus.\nPraegune kriis erineb varasematest selle poolest, et majanduse väljavaateid ümbritseb äärmiselt suur ebakindlus ning samas valitseb üksmeel, et riiklik sekkumine sellesse on hädavajalik. Selge on see, et peame vähemalt veel mõnda aega viirusega koos elama ning end selle eest vajalikul määral kaitsma. Sellisel ajal on riigi panus taastumiseks kindlustunde loomisel ülioluline, et tagada meile kaasav, kestlik ja kiirem majanduskasv.\nSiiani on Eestil kriisis läinud paremini, kui võisime karta. Tegime riigi ja ühiskonnana pingutusi ning astusime vajalikke samme. Kindlasti ei saa me eeldada, et taastumine kriisieelsele tasemele tuleb kiire.\nEesti Panga värskes prognoosis hinnatakse, et mõningates majandusharudes võib suurem langus olla kahjuks alles ees. Nende hinnangul lükkab koroonaviiruse uus puhang majanduse taastumise kaugemasse tulevikku ja järgmisel aastal oleme nullkasvu lähedal.\nSellele toetudes pean oluliseks, et hoiaksime keskmes inimest. Olen peaministrina pidanud oluliseks panustada Eesti inimeste sissetulekutesse, tervishoidu, haridusse, turvalisusse ja teistesse meid kõiki puudutavatesse valdkondadesse.\nSelleks, et tänavu Eestit ja terve maailma tabanud kriisi mõju meie elujärjele ja majandusele oleks võimalikult väike, koostasime lisaeelarve, mis täitis värskete majandusprognooside kohaselt oma eesmärki kahjude vähendamisel ning majanduslanguse pidurdamisel. Nüüd peame astuma järgmise sammu, et vältida elujärje halvenemist ja aidata majandus võimalikult kiiresti taas kasvule. Sellele aitab kaasa ka mõistlik laenamine ja selle arukas kasutamine. Soovin tänada Riigikogu lisaeelarve eest, mille te otsustasite ja vastu võtsite.\nEuroopa Komisjon soovitas Eesti riigil võtta 2020. ja 2021. aastal kasutusele vajalikud meetmed, et pandeemiale tulemuslikult reageerida, toetada majandust ja tagada selle taastumine. Arvestades majandustingimusi, järgime eelarvepoliitikat, mille eesmärk on saavutada usaldusväärne eelarvepositsioon keskpikas perspektiivis ja tagada võla jätkusuutlikkus, suurendades samal ajal kindlasti investeeringuid.\nÜleantav riigieelarve eelnõu peegeldab valitsuse terviklikku plaani, kuidas saame koroonakriisi targalt, turvaliselt ja jõukohaselt seljatada. Jätkame tuleval aastal meetmetega, mis viivad meid edasi neljas tegevussuunas: peame püsima terved, peame aitame neid, kes seda enim vajavad, peame kiirendama nutikat arengut ja peame jätkama investeeringuid tulevikku.\nToon nende tegevussuundade lõikes välja olulisemad kavandatud tegevused. Järgmise aasta riigieelarves on tervishoiule kavandatud kokku üle 1,76 miljardi euro. Selleks, et hoida koroonaviiruse levikut kontrolli all ja õppida sellega koos elama, tugevdame veelgi meie võimekust nakatumisi tuvastada, nakkuse levikut jälgida, haigestunuid ravida ja parandame tervishoiusüsteemi vastupidavust. Panustame koroonaviiruse vastasesse võitlusesse üle 40 miljoni euro. Üheks näiteks on 177 täiendavat isolatsioonipalatit üle Eesti.\nTervisekriisi lahendamisel parandame ka üldist kriisidega toimetulekut. Oleme algatanud Eesti Varude Agentuuri loomise, mis koondab tsiviilkriisiga toimetulekuks vajalike toidu-, ravimite-, isikukaitsevahendite ja esmatarbekaupade varud ning vastutab, et need oleksid alati olemas. Nelja aasta jooksul panustame sellesse kokku 45 miljonit eurot.\nEesti tervishoiusüsteemi arendamiseks ja arstiabi kvaliteedi tõstmiseks alustame Euroopa Komisjoniga läbirääkimisi haiglate investeeringute tegemiseks üle Eesti, sealhulgas taotleme Euroopa Liidu vahenditest 380 miljonit eurot Tallinna Haigla projekteerimiseks ja rajamiseks.\nParema arstiabi osutamiseks ja kaasajastamiseks viime lõpule Viljandi Maakonnahaigla ja tervisekeskuse rajamise ning algab psühhiaatrilise sundravi teenuse hoone rekonstrueerimine ja juurdeehitus. Hiiumaa ja Järvamaa Haigla saavad toetust erakorralise meditsiini osakonna renoveerimiseks, toetust saavad ka Põhja-Eesti Regionaalhaigla, Ida-Virumaa Keskhaigla ning Tartu Ülikooli Kliinikum. Selleks taotleme Euroopa Liidu vahenditest kokku pea 65 miljonit eurot ja eraldame riigieelarvest 4,5 miljonit eurot. 56 miljonit eurot on kavas investeerida kolme uue kiirabihelikopteri soetamiseks.\nSotsiaalkaitsele on 2021. aasta riigieelarves kavandatud kokku ligi 2,46 miljardit eurot. Selle keskmes on jätkuvalt meie eakate väärikus ja pensionäride toimetulek. Aastatel 2010-2019 kasvas keskmine palk pea 78 protsenti, aga keskmine vanaduspension vaid 46,4 protsenti. Kui oleksime suutnud hoida kümnendi jooksul keskmise pensioni ja palga suhet, oleks keskmine pension praegu ligi 65 euro võrra kõrgem.\nKuigi majandusprognoosist tulenevalt peaksid tuleval aastal pensionid samaks jääma, tõstame vanaduspensioni keskmiselt pea 20 euro võrra. Sellest 16 eurot moodustab baasosa tõus. Sellele lisandub täiendav pensionilisa iga lapse eest. Samuti on ettepanek tõsta aastaid samana püsinud rahvapensioni 30 euro võrra ehk 251,61 euroni kuus.\nMajanduse taastumise nimel soovime kiirendada ettevalmistatud avaliku sektori projektide elluviimist. Kredexi kaudu jätkame ettevõtjatele riiklike tagatiste, laenude, ekspordikindlustuse ja riskikapitali pakkumist.\nSamuti kiirendame nutikat arengut, panustades teadus- ja arendustegevusse ning rohe- ja digipöördesse. Kui tahame elada järjest paremini, siis peame kõikides sektorites muutuma nutikamaks ja innovaatilisemaks. 2021. aasta riigieelarves suureneb teadus- ja arendustegevuse rahastus 56 miljoni euro võrra ja jõuab seeläbi ühele protsendile SKPst ehk 282 miljonile eurole.\nLisaks tagame baasfinantseerimise ja uurimistoetuste jätkuva kasvu, et toetada ülikoolide ja teadusasutuste järjepidevust ning leevendada tihedat konkurentsi toetuste taotlemisel. Ühtlasi suurendame ka toetust eesti keele, kultuuri- ja haridusuuringutele, et kindlustada Eesti kultuuriruumi, keele ja hariduse arenguks vajalik teadus- ja arendustegevus. Kõrgkoolide tegevustoetust suurendame viis protsenti, et panustada akadeemilise järelkasvu tagamisse. Kokku eraldame kõrgharidusõppe sihtotstarbeliseks ja tegevustoetuseks üle 170 miljoni euro.\nRohepööre on suund, millesse teeme samuti väga olulisi investeeringuid. Näiteks vesiniku terviktehnoloogiate kasutuselevõttu plaanime lähiaastail toetada kokku 30 miljoni euroga. Selleks valitakse konkursiga lahendused, mis ulatuvad tootmisest tarbimiseni. Kavas on toetada ka rohetehnoloogiate arendamisele suunatud investeerimisprogrammi, et aidata kaasa Eesti ettevõtete vastavale arendustegevusele.\nEesti digivõimekuse suurendamiseks panustame 232,3 miljonit eurot. Selles sisaldub üle 26 miljoni eurot nutika taristu arendamiseks. Praegune kriis tõi esile, kuivõrd olulised on majandustegevuse tagamise seisukohast digitaalsed ja uuenduslikud lahendused. Kuigi e-valitsus on hästi toiminud, aitaks ettevõtete edasine digitaliseerimine suurendada nende vastupanuvõimet ja kiirendada majanduse taastumist, tuues kaasa tootlikkuse kasvu.\nInvesteerime täiendavad 15 miljonit eurot Eesti digiriigi kestlikkuse kindlustamiseks. Lisaraha eesmärk on kaasajastada aegunud süsteeme ja taristut ning tugevdada küberturvalisuse nõuete täitmist. Toetame kiire internetiühenduse üle-eestiliselt kättesaadavaks tegemist viimase miili projektiga. E-residentsus saab juurde 2,5 miljonit, et viia ellu e-residentsus 2.0 tegevuskava eesmärgid ja muuta programm kliendisõbralikumaks, laiendada e-residentidele suunatud teenuseid ja arendada riskipõhist eel- ja järelkontrolli.\nJätkame ka nende valdkondade tugevdamist, millest sõltub otseselt Eesti tulevik. Kaitsekulude ja siseturvalisuse valdkonnas on meil aastaid olnud puudujääke, mille leevendamisse me tuleva aasta eelarvega panustame. Lähtume eelmises riigi eelarvestrateegias kokku lepitud kaitsekulutuste tasemest ja suurendame rannakaitse võimekust. Võib öelda, et see on aegade suurim kaitseinvesteeringute eelarve. Siseturvalisuse valdkonnas jätkub 2021. aasta eelarves politsei ja piirivalve kriisireservi loomine ning mere- ja lennuvõimekuse tugevdamine uue aluse ning helikopterite abil.\nTransporditaristu valdkonnas jätkame investeeringuid, mis toetavad paremat ligipääsu ja seeläbi terve Eesti elukeskkonda. Oleme otsustanud käivitada täiendavaid ehitusobjekte, mida saaks juba 2021. aastal rajama hakata. On oluline, et maanteeamet jätkab kolmel põhisuunal neljarajaliste teede arendustega. Samuti kiirendame Tallinna-Tartu maantee ehitust. Lisaks just valminud Võõbu-Mäo lõigule alustab Maanteeamet Kärevere-Kardla lõigu neljarajaliseks (2+2) ehitamisega, mille kogumaksumus on hinnanguliselt 18 miljonit eurot.\nTartu linnas panustame Riia tänava eritasandilise ristmiku rajamisse 10 miljonit eurot, see leevendaks oluliselt tipptunni autoliiklust. Kohalikud teed saavad transiittee ja ettevõtlusega seotud rekonstrueerimiseks pea 20 miljonit eurot ja ligipääsetavuse parandamiseks kaks miljonit. Kruusateede tolmuvabaks muutmine tõstab maakohtade elukvaliteeti ja sinna on plaanis panustada lisaks 10 miljonit eurot.\nRail Balticu Eesti osa rajamiseks on eelarves kavandatud 70 miljonit eurot. Lisaks raudtee projekteerimisele ja ehitamisele hõlmab see ka Ülemiste ja Pärnu reisiterminalide projekteerimist ja ehitamist ning Muuga ja Pärnu kaubaterminalide, Ülemiste depoo ning Vanasadama trammiliini projekteerimist.\nKinnisvara valdkonnas otsustasime järgmisel aastal investeerida lisaks varem otsustatule 85 miljonit eurot. Kokku investeerib riik sellesse sektorisse järgmisel aastal üle 130 miljoni euro. Paljud kohad, näiteks Ruhnu, saavad uued päästekomando hooned. Samuti on ettepanek alustada Tallinna kahe tänapäevase õppekeskkonnaga riigigümnaasiumi rajamist, investeerides selleks kokku 50 miljonit eurot. On plaanis renoveerida ka Toompeal asuv Rüütelkonna hoone riigi esindushooneks, mis läheb kokku maksma üle 13 miljonit eurot. Asume rekonstrueerima Sisekaitseakadeemia Kase tänava ühiselamut ja Tallinna rajame Ädala Politsei- ja Piirivalveameti ühise kompleksi, mille maksumus on ca 10 miljonit.\nSelleks, et kriisile vaatamata säiliks ja areneks Eesti kultuur, panustame tuleval aastal valdkonda 275 miljonit eurot. Soovime kindlustada kooride, rahvatantsurühmade ning orkestrite juhtidele palgatoetuse, et laulu- ja tantsupidude traditsioon jääks kestma. Selle eeldus omakorda on elujõuline kollektiiv ja motiveeritud haritud juhendaja.\n2021. aasta riigieelarve seaduse eelnõus on filmitootmise toetamiseks ette nähtud täiendavalt kolm miljonit eurot lisaraha. Riik jätkab 2021. aastal ka sel aastal palju positiivset vastukaja saanud jalgpalli sisehallide rajamist, et neid saaks kasutada aastaringselt. Selliste hallide rajamist toetame riigieelarvest kuue miljoni euroga. Tallinna Linnateater on oodanud suure saali valmimist alates teatri loomisest. Praeguse vabaõhulava alla rajatakse uus saal, milleks on tuleva aasta riigieelarve eelnõus ette nähtud täiendavalt kolm miljonit eurot.\nSamuti jätkame panustamist ka regionaalsesse arengusse, et kõikjal Eestis oleks hea elada. Täiskasvanute tööalaseks täiendkoolituseks ja ümberõppeks kutseõppeasutustes ning kõrgkoolides on eraldatud üle kolme miljoni eurot. 2021. aastal prognoosime 11 000 ümberõppes osaleva täiskasvanu lisandumist. 2021. aastal alustavad õppetegevust uued riigigümnaasiumid Saaremaal ja Tabasalus. Valmib Paide riigigümnaasiumi õppehoone ning algab kahe Tallinna riigigümnaasiumi ehitamise ettevalmistus. Noorte huvihariduse ja huvitegevuse rahastamisel toetame omavalitsusi jätkuvalt 15 miljoni euroga.\nKinnitan lõpetuseks, et valitsus on eelarvet koostades pidanud silmas, et riik oleks meile jõukohane. Järgmisel aastal hoiame 10 miljonit eurot ehk 1,7 protsenti kokku riigiasutuste majandamiskuludelt. Selle suuname IT-arendustesse, mis aitavad hoida Eesti e-riiki tasemel ja pakkuda senisest paremaid ja kvaliteetsemaid e-teenuseid. Investeeringud infotehnoloogiasse võimaldavad inimeste tööjõudu mõistlikumalt kasutada. Meie eesmärk on teha vähema rahaga tõhusat tegevust.\nTänan südamest Rahandusministeeriumi ametnikke ja kõigi teiste ministeeriumide tublisid töötajaid ja teenistujaid, kes on aidanud kaasa riigieelarve eelnõu valmimisele, samuti Riigikantseleid. Tunnustan siiralt koalitsioonipartnereid, Eesti Konservatiivset Rahvaerakonda ja Isamaa Erakonda, ning ka oma erakonnakaaslasi Keskerakonnast. Tänan heade mõtete ja olulise sisendi eest ka kõiki teisi erakondi Riigikogus, Riigikogu saadikuid, Eesti Panka ning erasektorit ja kodanikuühendusi.\n2021. aasta riigieelarve saab valmis tänu kõigile mainitud osapooltele. Meil lasub suur vastutus ja roll, sest meie eelarveotsustest sõltub meie inimeste, meie riigi, meie majanduse käekäik koroonakriisis ning selle järel.\nSoovin teile head ja edasiviivat riigieelarve arutelu!


Arne Hiob: Objektiivi on vaja tasakaalustamaks domineerivat vasakpoolsust • Objektiiv\nObjektiiv TV » Arne Hiob: Objektiivi on vaja tasakaalustamaks domineerivat vasakpoolsust\nArne Hiob: Objektiivi on vaja tasakaalustamaks domineerivat vasakpoolsust\nTeoloogiadoktor Arne Hiobi sõnul on Objektiivi vaja tasakaalustamaks üleliia domineerivat vasakpoolsust, mis ei ole loomulik. “Elus on olemas ka parempoolsus või konservatism, ütleme nii, ja seda suunda Objektiiv teadlikult esindab, et tasakaalustada vasakliberalismi kalduvat üldist meediat,” ütleb Hiob.\nArne Hiob: Miks on vaja portaali Objektiiv? Kõigepealt muidugi selleks, et elu ongi mitmekesine. Alati on elus paljusid elemente ning on olemas mingid raamid või ääred, just nagu inimeselgi. Üks on parem käsi, teine on vasak käsi. Parempoolsus ja vasakpoolsus kui mõttelaadid, vaimulaadid, poliitikasuunad on ka kõigile tuntud.\nTundub aga, et praeguses moodsas maailmas on vasakpoolsus ja vasakliberalism asunud domineerima. See ei ole loomulik. Elus on olemas ka parempoolsus või konservatism, ütleme nii, ja seda suunda Objektiiv teadlikult esindab, et tasakaalustada vasakliberalismi kalduvat üldist meediat.\nTeiseks on oluline juhtida tähelepanu sellele, et parempoolne ja konservatiivne on minu arvates ka meie elu alus – mitte ainult inimeste, vaid isegi loomade puhul. Konservatiivsus on see, et elu põhiantused antakse meile ette, n-ö ülevalt. Vasakpoolsuse tunnuseks on see, et inimene valib ise ja altpoolt tegutsedes üritab leida õigeid viise.\nPõhiliselt on aga elu kaasa antud, mitte ainult inimestele, vaid ka loomadele. Mitte ükski inimene ega indiviid pole saanud valida oma vanemaid, välimust, võimeid, andeid, rassi, aega, paika, kus sündida, või seda, kas üldse tahaks sündida.\nElu on nii korraldatud, et ta antakse meile kingitusena teatud võimalustega ja indiviiditi on need võimalused erinevad. Nüüd, mingil juhul ei tohi seda vasakpoolset elementi, individuaalset vabadust, maha suruda. Inimisik on väärtus iseeneses.\nEnt asi ei saa minna ka vastupidiseks, et inimene võtab kõige esmaseks indiviidi ning hakkab looma teooriaid ja mõttelaade oma abstraktse mõtlemisega ning seeläbi kogu tegelikkust ümber tegema. Enamasti on see suurelt osalt olnud lõhkuv tegevus, kui ei ole tasakaalustavaid jõude.\nPortaal Objektiiv tasakaalustab. Ta toob parempoolse, konservatiivse ilmavaate kõikide nende tänapäevaste-, näiteks sooideoloogiate juurde, millega püütakse elu teistmoodi teha, mõtlemata, et oli Prantsuse revolutsioon, oli Vene revolutsioon, millega kõik tahtsid elu ümber ja paremaks teha.\nVõiks juba õppida, et head tahted alati ei täitu, kui me lihtsalt ei tea, kuidas teha. On vaja, et vasakpoolsus täiendaks parempoolsust ja kui vasakpoolsus domineerib, nagu täna, siis seistakse selle eest, et parempoolne maailmavaade esile kerkiks ja tuleks. Seda teeb, või üritab teha, portaal Objektiiv.\nSildid Arne Hiob kevadkampaania 2017 Objektiiv


Berliini hingus Kalamaja köögis | Toidutare\nBerliini hingus Kalamaja köögis\nTiiu Suvi, 6. juuni 2016, 04:38\nAnu AunFoto: Krõõt Tarkmeel\nVaatepilt on lummav: ebamaiselt rohelised piri-hapud laimid, kärniline kaheksajalg, tündrikesed ürtidega, klaaskannu voolav tumeoranž ebaküdooniasiirup. Köögis askeldavad režissöör Anu Aun (36), kelle esimene mängufilm “Polaarpoiss” linastus maikuus, ning tema kaasa, samuti režissöör ja “Polaarpoisi” produtsent Priit Pääsuke (41).\nOma Maitse on üks mu lemmikajakirju, kodus on kõik aastakäigud aegade algusest saadik,” teatab Anu rõõmsalt. Hambaklambrid välgatavad, Anu ongi heatujuline ja naeratab sageli.\nOMA MAITSE, on tütar Mona (9) moodustanud külmkapile magnettähtedest kirja. “Sallin neid tähti ainult hariduslikul eesmärgil, üldse pole minu värvid!” muigab Anu. Kohe saabub idee, et kriiskavate värviplärtsude asemel võiks spetsiaalselt emadele pakkuda hoopis mahedamat kapimagnetite kooslust: mündinätsuroheline, puudriroosa, vana kooli koogelmooglikollane ja virsikuõhetusega beež, see juba läheks.\nToas volksab ringi küülik Ruudi, Anu sõnul imeline komposter, kellele sööta ahjuviljade puhastamise nukid ja laastud; ei lausu sõnagi, ainult nuhutab, nagu otsiks miskit, sametised kõrvad vastu põrandat lohisemas. Õues paemüüril passib kass Miu Miu, koera kombel pererahva kannul kõndija ning iseenda ristiisa (“No mis me sulle nimeks paneme?” küsis Anu tookord ammu, ja kass vastas: “Miu! Miu!”). “Ja see on meie kolmas koduloom, kombucha,” osutab Anu viieliitrisele purgile, milles laiutab nooruke, alles kasvama pandud teeseen. Lapsepõlvest mäletab Anu kummalist vaatepilti vanatädi riiulil ning otsustas, et suureks saades tahab ka seda seent.\nKöögist pääseb terrassikesele ning toa rohmakas telliskivisein moodustab suurepärase tausta hulgale lillevaasidele. Anule meeldivad ilusad nõud, eriti igat masti kannud. “Olen neid ostes läinud totaalselt liiale. Aga alati läheb neid ju vaja lillede ja morsi jaoks,” leiab ta reipa põhjenduse. “Ja kui on esilinastus, siis ükskõik kui palju vaase on, ikka tuleb puudu!”\nTänane menüü põhineb suuresti laimil, see läheb nii salatikastmesse kui ka tordi sisse. Anule nimelt meeldib igasugune hapu; talv möödub laimi- ja sidrunihapu seltsis kevadise rabarberihapu ootuses; isegi koogi kohvikus valib ta hapu.\nKoolitus kaadri taga\nAnu töö filmiilmas sai alguse võtteplatsil meeskonnale võileibu valmistades. Aastail 2003–2005 toimetas ta köögisaateid. Kes mäletab? “Lihtne gurmee” ja saatejuht Imre Kose; “Köögist kööki” ja Oleg Alasi, “Hommikuköök” ja Martti Koppel.\n“Imre on mu esimene õpetaja, enne ma süüa teha ei osanud,” lausub Anu. “Ja mu teine õpetaja on Priit, kes on minust kõvemgi söögitegija.” Tippkokkadelt sai Anu jooksu pealt korraliku koolituse alates tõhusatest nippidest kuni põhimõtteni, et tooraine olgu alati värske ning parimal tasemel. Mõnikord kappas Anu saateid toiduainetega varustades läbi mitu poodi, enne kui leidis sobiliku. Ja sai aru, et nii peabki.\n“Minu kodus tehti lihtsaid ja koduseid toite, mis olid väga maitsvad. Lapsena olin motiveeritud aitama nende toitudega, mis mulle endale maitsesid: kui tehti kapsasuppi, siis see mind ei erutanud,” muigab Anu. “Mõned toidud olid erilised, näiteks tiramisu, mida isa alati pidulikul puhul valmistas. Või pitsa, millest toona eriti ei teatud – retsepti saatis emale tema kirjasõber Soomest! Toiduhuviline olen alati olnud, aga ülikoolis polnud aega ega raha, niisiis elasin praekartulite ja korterinaabri isa tehtud silmude najal ...” Ent niipea kui Anu läks tööle ja hakkas saama palka, asus ta köögis katsetama. Kõige menukamate roogade retseptid koondas ta kataloogi “Anu lemmikud”. Puhas toit on nende peres äärmiselt oluline, ometi leiab kataloogist ka ühe tuunitud valmistoidu intrigeeriva pealkirjaga “rummipelmeenid”. Lihatäidisega pelmeenid tuli üle kallata rummi ja vahukoore seguga ning küpsetada ahjuvormis.\n“Mulle on seda serveeritud,” tuleb Priidule meelde. Ühtlasi vallanduvad magushapud mälestused ajast, mil ihaldusväärne näis Uncle Ben’si kaste riisiga.\nAga mida te tavaliselt sööte?\nHommikueineks suristatakse kokku smuuti või röstitakse ahjus leiba. “Eesti on ju rukkimaa! Pannitäis rukkibruschetta’sid kaob kiirelt,” ütleb Priit. Mona ja poeg Elias (5) söövad hea meelega – oh mis armas! – putru, millele riputavad külmutatud marju, toormoosi või agaavisiirupit. “Puder on meie kodus kindla peale minek, lapsed lausa soovivad seda. Mõnikord isegi õhtul, kui meil endil tekib soov vürtsikama toidu järele,” tähendab Anu. Jah, hommikust söövad nad korralikult; välja arvatud nendel kordadel, kus ta keskpäeval avastab, et täna polegi süüa jõudnud. Siis sõidab mõnesse lemmiktoidukohta, Anni Arro või Angeelika Kangi kohvikusse või NOP-i. Sageli ta ka töötab seal, stsenaariumi kirjutamise kõrvale joob rohelist jasmiiniteed meega. “Tonnide viisi! Ilma selleta olen töövõimetu,” avaldab ta. “Kontoris ei saa ma üldse kirjutada. Miljöö on mulle tähtis, laud peab olema vanast puidust ja õhkkond inspireerima.”\nPraegu on Anul käsil dokfilm “Vetelkõndija” Kristiina Ehinist. Samuti töötab ta juba uue, koguperefilmiga “Eia jõulud Tondikakul”. Kui käsikiri saaks lõhnata ...! See oli toiduteemadest lihtsalt läbi imbunud. Anu annab endale aru, et ega vaatajale pole oluline, mis pirukad parajasti ahjus paisuvad, temale aga meeldis kirjeldada kitsejuustu tekstuuri.\nNädalavahetuste laisemad hommikueined on omlett, juustusaiad või pannkoogid. Liha söövad nad üsna vähe, see-eest armastavad kala ja mereande. “Kõige õnnelikumad oleme olnud, reisides Kreetale ja Lõuna-Prantsusmaale. Vahemere köök on lemmik,” märgib Anu.\n“Emme pani ükskord Instagrami üles pildi, kus kaheksajalg kuivab pesunäppidega nööril, ja kirjutas, et õhtusöök võtab päikest,” ütleb Mona.\nProbleemid kerkivad õhtusöögiga. “Kui varem “töötasid” lastele alati ühepajatoit või kapsahautis, siis maitsed muutuvad ja üleöö ei söö keegi näiteks keedetud porgandit,” nendib Anu. “Muide, linna- ja maakodus on meil erinevad menüüd. Maal teeme igasuguseid risotosid ja püreesuppe ja mulgiputru. Ja seeni, sest kukeseenekoht on otse maja taga.”\nViinasokikook ja kihutavad teod\nAnule tikub naer peale, kui pärida toiduäparduste kohta. Kord tehti väikesele Anule palaviku leevendamiseks viinasokke. Köögilauale unus kauss viinaga, millest lapse sokikesed läbi käinud, õnneks puhtad, räägib Anu. “Ema palus, et isa klopiks koogi jaoks munad lahti. Isa vahustaski. Imestas veel, et issand kui hästi täna läheb vahtu! Pärast kõik sõid himukalt kooki ja ema küsis isalt, et kuule, kuhu sa selle viinakausi panid?”\nSeepeale meenub Priidule, kuidas nad paar aastat tagasi parti tegid. Keerasid ahjukuuma 120 peale ja mõtlesid, et lähevad vahepeal rahulikult ujuma: part küpseb ju nagunii mitu tundi. Jõudsid tagasi, pliit ühes pardiga huugas harjumusest 200 kraadil ... imekombel polnud veel söestunud.\nJa kord proovisid nad kodutiigist pärit tigusid süüa, kuid need siiski ragisesid hamba all. Priit teab küll, et tigude liivast puhastamiseks on mingi trikk kohupiima ja kaldteega, see tuleb kunagi järele proovida. “Maal korjasin viinamäeteod ühe põõsa alla kokku ja läksin tuppa anumat tooma. Mõtled, et no kui kiiresti need teod liiguvad, aga kui tagasi jõudsin, oli põõsaalune tühi. Olid minema kihutanud!” imestab Anu.\nElutempo sunnib takka, tänapäeva noored sageli ei tegele enam enda otsimisega; pole lihtsalt aega, kahetseb Anu, vahitakse ninapidi instas ja Facebookis laikides-šeerides. Vanasti võis laps kooliteed kõmpides kilomeetrite kaupa omi mõtteid mõelda, nüüd visatakse ta tihti autoga kooliukse ette. Eneseotsingute teema võttis Anu üles filmis “Polaarpoiss”, mille stsenaariumi arendades elas ta pool aastat Berliinis. See linn tundus toidunautlejale kõigi oma imeliste taimetoidukohvikute, mahla- ja smuutibaaridega paradiis. Samuti tärkas Berliinis Anu armastus Vietnami ja Liibanoni köögi vastu. Kaks korda nädalas käis oma linnaosa Prenzlauer Bergi turul viit sorti seeni ja beebikalmaare ostmas; valik võttis silmad kirjuks ja lausa tõukas köögis katsetama. Sestpeale on Anu Berliini-vaimustust ohtralt jaganud sõpradele. “Viie aastaga on Eestis nii palju muutunud!” rõõmustab ta. “Berliinist on väga palju šnitti võetud, nüüd on meil ka ökopoed ja disainilaadad ja poes suureneb maheveinide valik. Tallinn on Berliiniks kätte läinud."\n... Anu peaks valima lohutustoidu, oleks see ilmselt lollikindel salat vaid mõne koostisosaga: spargel, hööveldatud parmesan ja salatikaste.\n... Anu tahaks midagi head, sobib alati juustukook. Tal on kasutusel vähemalt tosin juustukoogi retsepti! Kohupiima- ja hapukoorekoogid meeldivad ka.\n... Anule midagi ei maitse, siis lagrits ja fenkol. Väga vürtsikat ka ei soosi, restorani menüüst valib ühe tšillikaunakesega tähistatud roa.\n... Anu leiab esimese puraviku, siis praeb selle või ja soolaga ning paneb leivale ja nii ongi parim. Ikka ja alati.\nAnu salajase salatikastme retsept\nSelle kohta küsitakse alati: “Mis sa sinna sisse panid?!”\n1/3 sidruni või 0,5 laimi mahl 4 sl vahtrasiirupit 50 ml oliiviõli.\nSega kõik koostisosad, tulemus on mõnusalt tasakaalus: soolane, magus ja hapu.\nTai värske kurgi ja kreveti salat


Toetame geneetilise ADA ensüümipuudulikkusega Mattiast - Lastefond\nLastefond > Lapsed > Toetame geneetilise ADA ensüümipuudulikkusega Mattiast\nToetame geneetilise ADA ensüümipuudulikkusega Mattiast\nToetuse sisu: Toetame geneetilise ADA ensüümipuudulikkusega Mattiase ravivisiiti Newcastle’i haiglasse, aidates katta ravireisiga kaasnevaid majutus- ja transpordikulusid.\nToetuse suurus: kuni 7200 eurot\nToetamise aeg: september 2019 – august 2020*\nKui Mattias (2019) Lastefondi jõudis, oli tal kahtlus primaarsele immuunpuudulikkusele. Eestis tehtud uuringutega polnud selgunud immuunpuudulikkuse täpne vorm ning ilma täpse diagnoosita ei saanud planeerida edasist ravi. Seepärast pidi Mattias minema Inglismaale Newcastle’i haiglasse immuunpuudulikkusega haigetele spetsialiseerunud keskusesse täiendavatele uuringutele, eesmärgiga leida haiguse täpne vorm. Sealsetel arstidel õnnestus Mattiasele täpne diagnoos leida, geneetiline ADA ensüümipuudulikkus, ning otsustati talle teha luuüdi siirdamine, mis Mattiase terveks teeb. Siirdamine toimub 2020. aasta jaanuari algul.\nKaasasündinud immuunpuudulikkuse korral on patsientidel väga suur risk eluohtlike infektsioonide tekkeks ja hilisem ravi vähendab ravi edukust. Seepärast peab Mattias saama täpsustava diagnoosi ja ka ravi võimalikult kiiresti.\nLapse uuringute, protseduuride ning haiglas viibimise eest tasub Eesti Haigekassa, kuid ravivisiidiga kaasnevad transpordi-, kindlustus-, majutus- ja elamiskulud on pere kanda.\nRavivisiit Inglismaale on kulukas ning pere pöördus toetuse saamiseks Lastefondi poole. Lastefond ulatas perele abikäe ravivisiidiga kaasnevate kulutuste katmiseks. Lastefond toetab eluasemega seotud kulude katmist 450 eurot kuus ning aitame katta edasi-tagasi lennupiletite kulusid. Kohalik omavalitsus toetas ravivisiiti 5000 euroga. Kuna hetkel pole teada, kauaks Mattiase pere peab Inglismaale jääma, võivad kulud olla ka suuremad.\nTee ühekordne annetus Tartu Ülikooli Kliinikumi Lastefondi annetuskontodele, lisades selgitusse “Mattiase ravivisiit”


www.militaar.net • Vaata teemat - Puhas jama metsavendadest\nTänane kuupäev 19 Jaan, 2018 22:24\nPuhas jama metsavendadest\nTeema pealkiri: Puhas jama metsavendadest\nPostitatud: 09 Jaan, 2017 20:52\nTekitaks veidi intriigi ... aga ainult tõe huvides!\nSattusin sellisele artiklile:\nhttp://mehele.ohtuleht.ee/780876/21-saj ... avendadest\nMuidu polekski reageerinud, kuid viide on sellisele ... "tükile":\nhttps://www.cia.gov/library/readingroom ... 1_0032.pdf\nNo vot. Nüüd ma siis tean, kust need müüdid võetakse.\nKännud punkriusteks ja puutüved korstnaks\nSadu meetreid tunneleid!\nTuhanded tapetud kommunistid\nKaotuste vahekord 1:10 metsavendade kasuks\n100% elanikkonna toetus\nKes nõustub minuga, et tegemist on täieliku jamaga?\nKes nõustub minuga, et sellise lolluse levitamine on ohtlik?\nViimati muutis Martin Herem, 10 Jaan, 2017 17:39, muudetud 1 kord kokku.\nTeema pealkiri: Re: Puhas jama metsavendadest\nPostitatud: 09 Jaan, 2017 21:15\nEerik Heinet sai kunagi arutatud siin:\nHeine kohta otse:\nhttp://ekspress.delfi.ee/kuum/alfons-re ... d=27682889\nhttp://www.sirp.ee/s1-artiklid/c7-kirja ... kirjamees/\nPostitatud: 10 Jaan, 2017 11:34\nJama tekib ikka, kui teadmist (konkreetsed nimed, ajad, kohad, allikas) ei kasutata üldse või miksitakse seda üldsõnalise mulliajamise, romantilise soovmõtlemise või vinge äraäsamise sooviga (ükspuha mis leeri poolt). Tänapäeval on käepärast andmeid, mida polnud võtta ühel põgenikul 1962.a. tollasele propagandavalede laviinile vastu seistes. Wikipedia, mille ÕL ajakirjanik on endale üheks aluseks võtnud, on rahvasuu kirjalikul kujul (tarkus-lollus läbisegi), ei enamat. Jama tõsiselt võtmine ja paljundamine on alati tobe või ohtlik. Jõudu selguse poole püüdlemisel ja jamale osutamisel.\nPostitatud: 10 Jaan, 2017 12:32\nKa Laari algusaja raamatud sisaldasid liialdusi ja tihti nö suusõnalisi mälestusi, kus langenud vaenlaste hulk 100 korrutati. Eks see jutt neid nõukaajal loetud raamatuid meenutab, kuidas tubli lendur olles alla lasknud 100 Saksa lennukit, rammis padrunite lõppemisel veel viimase alla ja lõpuks juhtis oma viga saanud lennuki kütust tankivate Saksa tankide peale ning suri kangelassurma. Lugesin neid raamatuid lapsena, tundusid täieliku jamana, vaevalt et ka keegi tänapäeval eelpoolmainitud meie poole muinasjutte tõsiselt võtab, pigem võtavad muigele. Ohtlikumad on minu arvates eestikeelsed raamatud, kus viimasel ajal üritatakse enamikele metsevendadele mõrvarite ja bandiitide maske ette kleepida (mitte et nad kõik paipoisid olid, kuid tina said üldjuhul miilitsad ja äraandjad, kuid oli ka tapmisi sassi läinud isiklike suhete tõttu või muudel põhjustel, ka kuritegelikel). Selliste raamatute autorid ise on tavaliselt mingi kahtlase taustaga "pseudoajaloolased" ja raamatuid välja andvad firmad suhtkoht tundmatud. Minuteada tegi üks selline pseudotegelane isegi oma raamatu tutvustus turnee ala kohtumine lugejaga, kus ta siis kannataja ilmega jutustas "metsavendade metsikustest" ning vahelehõikajaid ignoreeris.\nViimati muutis Roamless, 10 Jaan, 2017 13:48, muudetud 1 kord kokku.\nPostitatud: 10 Jaan, 2017 13:33\nPostitatud: 10 Jaan, 2017 14:07\nÜks tolleagne intervjuu ka lisaks.\nhttp://virumaateataja.postimees.ee/8194 ... vriterohke\nPostitatud: 10 Jaan, 2017 15:28\n"21. sajandi metsavennad" on ÕL Mehele lugudesari, kus õpetame tänapäeva meestele metsas ellujäämise nippe\nKas ajalugu või selle tõepärasus on sel juhul üldse teema? See sari keskendub hoopis nippidele, ilma milleta pidavat tänapäeva mees metsas ka ilma tapmiseta ära koolema.\nPostitatud: 10 Jaan, 2017 15:37\nMari, soe soovitus, googelda teema algatajat, esineb ta oma õige nimega.\nPostitatud: 10 Jaan, 2017 15:44\nAitäh soovitamast, tema uurimised ei ole mulle võõrad, minu lugupidamine. Lihtsalt äkki on palju tahtagi ÕL Meeste- või Naistenurgast, et see jama (või ohtlik) ei oleks\nPostitatud: 10 Jaan, 2017 17:19\nEnnuksemäe punkrile saigi muide saatuslikuks too mäekülge pidi alla kaevatud käik. Sinna alla otsa tehti tuli ja mõne minutiga töötas see kõik nagu suur korsten. Viimased mehed andsid seepeale alla.\nVõitlus oli muidugi lootusetu nagunii.\nLihtsalt äkki on palju tahtagi ÕL Meeste- või Naistenurgast, et see jama (või ohtlik) ei oleks\nKahetsusväärsel kombel jah. Üldise kirjaoskuse varjuküljed.\nPostitatud: 10 Jaan, 2017 17:38\nEga mul selle ÕLi vastu väga polnudki midagi. See kännujuure viide tundus naljakas. No ja eks see ellujäämiskunsti smoorimine metsavendlusega, kujuneb ka tihti läägeks soustiks.\nMind tõmbas käima hoopis lingitud kirjatükk Erik Heine sulest. Mulle tuli järsku tuttav ette. Siin foorumis loen ma tihti (liiga tihti) erinevaid väiteid ja oletusi metsavendadest, millel pole reaalsusega suurt pistmist ja mis ikka ja jälle üles kerkivad. Ühest küljest jama. Teisest küljest ohtlik. Kui täna mõni inimene hakkab sellisest jamast eekuju võtma, siis ... lõppeks see ainult tema lõppemisega.\nNäiteks 100% elanikkonna toetust. Küsimus ei ole mitte toetuses. Metsavendade probleem oligi selles, et nad usaldasid inimesi isiklikke tutvuste või nö poliitilise tausta pärast. NKGB aga omakorda värbas selle põhjal kaastöötajaid.\nNäiteks punkrite kaevamine (issand jumal halasta). Põhimõtteliselt pole see vale, kuid enamasti seda ei tehtud. Ma julgen isegi arvata, et enamus metsavendi, enamus ajast, ei veetnud üldse punkris (metsa ehitatud onnis). Ammugi mitte maaaluses punkris.\nNäiteks kohalike võimuesindajate (kollaborantide) tapmine. Seegi on statistiliselt tõestatud, palju täitevkomitee esimehi ja partorge 1944-53 surma sai. Ei viisti otsida, kuid pakun, et alla saja kindlasti. Ja miks pidanukski, kui nad tihti omad mehed olid. Ka partorgid.\nNäiteks 1:10 kaotuste suhe. Tegelikult oli see vaat et vastupidine.\nPostitatud: 10 Jaan, 2017 17:54\nKa Laari algusaja raamatud sisaldasid liialdusi ja tihti nö suusõnalisi mälestusi, kus langenud vaenlaste hulk 100 korrutati. Eks see jutt neid nõukaajal loetud raamatuid meenutab, kuidas tubli lendur olles alla lasknud 100 Saksa lennukit, rammis padrunite lõppemisel veel viimase alla ja lõpuks juhtis oma viga saanud lennuki kütust tankivate Saksa tankide peale ning suri kangelassurma.\nOverclaimid (tavaliselt reaalsusega võrreldes 3 korda) pole mitte ainult NSVL/venelaste probleem, vaid sellega olid hädas kõik sõdivad pooled. Eks ka metsavennad.\nTeatud teemal isegi soodustas süsteem enda kaotuste peitmist (nt saksa lennukite mahakandmise süsteem).\nLoomulikult leidis kõik see tee memuaaridesse ja veteranide meenutustesse.\nOlen nt olnud kunagi tunnistajaks ühe saksa sõjaväes olnud veterani meenutusele, kuidas nad Sinimägedes venelasi niitsid, viis MG-42 rauda jahtusid ja kuuendast lasti lint lindi takka läbi. No hiljem, olles mõnda aega olnud analoogse MG kuulipilduriks, sain ma alles aru selliste veteranijuttude nõrgast seoses tegelikkusega\nKõik vist on näinud nn isamaasõja aegseid fotosid nõuka jalaväest rännakul ühel mehel nii muuseas Maximi raskekuulipilduja õlale visatud (teine mees taris vankrit kilbiga). Teate kui palju see kaalub?\nPostitatud: 10 Jaan, 2017 18:55\nJäin mõtlema, et kust saaks üldse üks asjatundmatu inimene, kellel on kiire, asjalikku teavet metsavendlusest ilma ikka-jälle kerkivatesse jamadesse koperdamata. Võib-olla saab kõige kaasaegsema ja kokkuvõtlikuma ülevaate metsavennateemast sissejuhatusest (lk 17-44) teosele "Eesti metsavennad 1944-1957 Dokumentide kogumik". Ka mõned levinumad valeväited on seal käsitletud.\nhttp://www.apollo.ee/eesti-metsavennad- ... gumik.html\nPostitatud: 10 Jaan, 2017 21:06\nE.-N. Kross ja tema kamraadid tegid omal ajal üsna kobeda lehekülje, mis praegu asub http://metsavennad.esm.ee/\nSeal on küll ca. 20 aastat vana uurimisseis, aga otsest jama vist mitte eriti.\nPostitatud: 24 Apr, 2017 22:08\nMõlemad legendid on ilmselt veteranide seas laialdaselt levinud ja võin kohe mõlema kohta näite tuua:\n1. Mõned head aastad tagasi Scoutspataljoni lahtiste uste päeval jäi üks vanem härrasmees MG-d pikemalt silmitsema ja küsis juuresolevate sõdurite käest: "Mitu varuvintrauda teil selle pilli jaoks ette nähtud on?" Vastati, et üks. Vana kergitas kulmu: "Ainult? Meil Sinimägedes oli viis."\n2. Saates "Kirjutamata memuaare" rääkis üks endine politruk, et õppis II MS päevil Venemaal sõjakoolis. Füüsiline ettevalmistus olnud väga kõva ning peaaegu iga päev toimunud jalgsirännakud, kus tema pidi alati vedama poolt Maksimi rkp-d.


15 imelist kuninganna tätoveeringu ideed, kujundused ja tähendus - Ilu ja mood - 2021\nTätoveeringuid on peetud üheks jahedaks ja trendikaks viisiks, kuidas väljendada oma mõtteid ja ideid pildi kaudu. Üks populaarsemaid tätoveeringuid naissoost rahva seas on kuninganna tätoveering, sest nad tahavad alati väljendada end oma lähedaste kuninganna. Kuninganna tätoveeringud on abielupaaride seas väga nõudlikud, sest nad saavad maailmale teatada, et nad on nende kuningate kuningad, kuid nüüd on see ka abielus olevate seas populaarne.\nParimad kuninganna Tattoo ideed, kujundused ja pildid 2017:\nVaatame top 15 erinevat tüüpi kuninganna tätoveeringu disaini:\n1. Sensuaalne must kuninganna tattoo disain:\nKuna iga naissoost on sensuaalne ja tundub tähelepanuväärne, siis see terav silmadega must ja tema silmapaistev välimusega tütarlaps paneb teda tunduvalt ahvatlevamaks ja paeluvamaks. Seda tüüpi tätoveeringu kuninganna disain näeks imetlusväärset, mis on tätoveeritud kandja varrukatele.\n2. Isikupärastatud kuningliku randme Tattoo Design:\nKuna kroon kujutab endast rikkust ja ülemvõimu, siis tahab kasutaja märkida, et ta ise on tema armastatud rikkus. Siin on initsiaalide kohal tindiga väike kroon, mis annab kasutajale ka pildile suurepärase välimuse.\n3. Muljetavaldav kuninganna kolju Tattoo Design:\nSee on ainulaadne kolju-tätoveeringu disain, kus kolju pea peal on kroon korpusega rohelise smaragdiga, mis muudab selle omal moel ja stiililt tähelepanuväärseks. Kuna kroon kujutab endast kasutustasu võimalust, kuulub kolju kuninga perekonda enne, kui ta muutus kolju.\n4. Aafrika kuninganna Tattoo disain:\nSee on ilus kunstiteos, kus Aafrika riigi kuninganna kujutab selle peal olevatele varrukatele suurepäraselt. Mustade ja hallide tintide kombinatsioon muudab selle ilusaks ja vapustavaks ning annab kasutaja pildile täiendava ilme.\nSee on fantastiline, lihtne ühe rea tätoveering disain käed, kus kroon on kujutatud, siis ühe tähe ja armas väike süda kuju, mis kujutavad, et daam on ainus kuninganna tema armastatud.\n6. Suurepärane kuninganna Tattoo disain:\nSee on särtsav tätoveering, kus koos krooniga on rombikujulised teemandid ja vahuveinid muutuvad heledaks ja uimastavaks. Kuna teemant on täiuslikkuse sümbol, pannakse rõhku sellele, et kuninganna peaks olema ideaalne nagu teemant ja see peaks levitama teadlikkuse valgust kõikjal.\n7. Imeilus punane kuninganna Tattoo disain:\nKuna punane värv kujutab siin intensiivset armastust, kirge, soovi ja austust, on see punane kuninganna tätoveering välja toodud erilisel, kuid atraktiivsel moel poisi küünarvarre külge. Justkui ta tahaks edasi anda, et tema armastatud või kuninganna peaks selle tätoveeringu kujunduse kaudu kõiki ülalnimetatud omadusi pärssima.\nSee on tätoveeringu kuninganna disain, mis võib kergesti juhtida teiste tähelepanu iseendale, kus kujutatakse suurt Egiptuse kuninganna Nefertiti, religioosne revolutsiooniline, kes ostis taas usu Jumalasse, on kaunistatud ilusate värvidega ja tagasihoidlik välimus kuninganna näole rohkem tulus ja ahvatlev.\n9. Nalja kuninganna tätoveering käsitsi disainil:\nKuninganna tätoveeringus saate kujutada mis tahes emotsioone, et muuta see tundlikuks ja üllatavaks. Siin on stiilis krooniga daam, kelle silmad tilkuvad, kui ta läheb sügavast valu oma elus. Selle tätoveeringu kandja võib soovida sama.\n10. Pimestav liimimine Tattoo Design:\nÜldiselt on kuninganna tätoveering disain seotud kuninga tätoveeringutega ka kui kuningannad on erilised ja lähedased kuninga südamele kui mitte kellelegi. Sama ideoloogia on nikerdatud kätte punaste südamekaartide abil imekaunis ja uimastamise teel.\nNäe rohkem: Kuninga ja kuninganna tätoveeringud\nKuna kuninganna tätoveering on üldiselt maletist inspireeritud, siis siin on malemängu kuninganna unikaalne ja sädelev. See on peen viis teatada maailmale, et kandja on kuninganna ja tal on ka kõik selle omadused.\n12. Hall Queen Crown Tattoo Design:\nEsialgu oli kroon kuningliku perekonna sümboliks ja kasutatud võimu ja ülemvõimu kujutamiseks, kuid aja möödudes sümboliseerib see isikule antud au ja au. Siin on õlgadele kujundatud väike kroon, mis annab naise pildile hämmastava pilgu.\nNäe rohkem: Crown Tattoo kujundused\n13. Queen Tattoo disaini meeldejääv:\nSee on tätoveeringu kujundus, mis võib kindlasti jätta inimesed spellboundi ja kindlasti ka teiste märgata. Siin tätoveeringu armastaja randmel on silmapaistev välimus, millel on selle peale rõngastatud teemandid. Kujutise asemel on kuningliku näo asemel kujutatud armas roosi lill, sest kuninganna nägu on sama lummav nagu lill. Imeline ja sensatsiooniline tätoveeringu kujundamise viis.\n14. Minimaalne südamete kuninganna Tattoo Design:\nTätoveeringu kujundus võiks olla lahedam viis oma armastuse ja kiindumuse kuvamiseks, siin on sõrmedel paar kirjeldanud kuninga ja kuninganna sõna punaseid südamikke tähistavaid tähtedega kirju, mis kujutavad endast üksteise suhtes intensiivset armastust.\nNäe rohkem: King Tattoos meestele\n15. Eye Catchy Queen Tattoo disain:\nSee on veel üks elegantne ja graatsiline tee murdes maailmale, et ta on tema perekonna kuninganna. Siin tätoveering armastaja väga lihtne tähed sõna "kuninganna" kursiiv stiilis oma kaela väikese sensatsiooniline kroon eespool, et lisada rohkem stiilne välimus tema välimus.\nQueen tätoveering on saadaval paljudes kujudes ja suurustes ning see võib olla tint mis tahes kehaosas, mida tunned, et see võib sind näha seksikamaks, kuumamaks ja võluvamaks. Tätoveeringuid saab kujundada ka mustade värvidega. Saate valida ühe, mis sobib teie isikule ja teeb sind ilusamaks ja ahvatlevamaks kui varem.\nCopyright 2021 \_ Põhiline \_ 15 imelist kuninganna tätoveeringu ideed, kujundused ja tähendus


Kosmilised nanobakterid | Kirikiri\nGeneetilisest muundamisest ja põhiväärtustest\nGeneetilisest muundamisest ja põhiväärtustest II\nInimese täiustamise tööriistad\nMiks inimesed on?\nParimad moodused seksini jõudmiseks\nPüha Antoniuse kiusatus\nSeitsmes Moosese raamat\nSüsteemibioloogia kümme põhiprintsiipi\nPunane vihm langes mu majale Keralas, Indias. Vaatasin, mis sees on. Nägin asju, mida ma ei tundnud, kuid mis tundusid rakusarnased. Seenerahvas küll ütles, et need võivad seeneeosed olla, aga ei osanud päris hästi seletada, kust neid korraga nii palju võis saada. Seda kõrvale jättes asusime kontrollima hüpoteesi, kas tegu on maaväliste organismidega.\nMõningaid mõtteid teoreetilise bioloogia listis peetud arutelust.\nKa nanobakterite DNA sisaldusega on lood segased.\nToomas Sildveele aitäh huvitava viite eest. Aastal 2001 oli sama teema Nature’s ja mõnedes astrobioloogia-aruteludes, kuid jäi spekulatiivuse tõttu peagi mainstream-ist välja.\nSeenetundjatele on palve kontrollida sama artikli vihjet: "In an unpublished report, Sampath et al. (2001) claimed that the red rain particles were possibly fungal spores from trees."\nOriginaalartikkel koos SEM-TEM piltidega: http://arxiv.org/PS_cache/astro-ph/pdf/0601/0601022.pdf\nLihtsalt huvitaks, kas artiklist leitavatel SEM ja TEM fotodel on olemas kas või pinnapealne sarnasus millegagi, millega olete kokku puutunud - s.t. kas kujutatud osakeste morfoloogia sarnaneb seente, vetikate v. mõne muu rühma eostele.\nMiskipärast on mul eelaimus, et tegu võib olla millegi mõne teadusharu jaoks üsna tavalisega.\nIndia teadlastel on ette tulnud ka võltsingud ja "nalju" (nt. Nature-s arutatud 90ndate suuremaid skandaale oli, kui Himaalaja geoloogias tekitas ca. 15 aasta jaoksul kaose India geoloog Gupta, kes "soolas" Himaalaja proovidesse mujalt pärit mikrofossiile: http://www.chilit.org/Klapper%201.htm). Kuid India on ka ülisuure rahvaarvuga riik, kus juhtub kõike suurema tõenäosusega kui mujal. Eeldagem, et autorid Mahatma Gandhi Instituudist on empiirilist materjali ausalt dokumenteerinud.\nKa vanade kivimite geoloogilistes preparaatide SEM-uuringutes tuleb sageli nähtavale erinevate tänapäevaste organismide osakeste "reostus" - sestap huvitavad see teema siinkirjutajat ka praktilise poole pealt.\nArtikli probleemiseade populaarses käsitluses kõlaks umbes järgmiselt: "Punane vihm langes mu majale Keralas, Indias. Vaatasin, mis sees on. Nägin asju, mida ma ei tundud, kuid mis tundusid rakusarnased. Seenerahvas küll ütles, et need võivad seene-eosed olla, aga ei osanud päris hästi seletada, kust neid korraga nii palju võis saada. Seda kõrvale jättes asusime kontrollima hüpoteesi, kas tegu on maaväliste organismidega."\nTänud ette kommentaaride eest,\nP.S. Igatahes suur palve ja soovitus nt. teadus.ee-le mitte kiirustada taustu teadmata sellistest fantaasiatest uudiseid tegema.\nNeed müstilised osakesed meenutavad TEM ja SEM piltidel tõepoolest seenerakke, aga juhul kui nad oleksid tõepoolest seeneeosed, peaks neis kindlasti DNA sees olema.\nSuur tänu Ain Raitviirule,\nSeepeale tekib lihtsalt sportlik huvi, kas Eesti teorbio-kooslus suudab oma kogemusega India isemõtlejate väidete kohta realistlikuma lahendi pakkuda.\nSiit edasi - armas molbio ja DNA-rahvas - palun aidake dešifreerida lause: 1. "Strangely, a test for DNA using Ethidium Bromide dye fluorescence technique indicates absence of DNA in these cells".\n2. Eeldades, et DNA ei ole säilunud - mis võiks juhtuda seene-eostega (sub)fossiliseerumisel nt. ariidsetes tingimustes? "Under low magnification the particles look like smooth, red coloured glass beads".\nMeil on 3-mõõtmelisi ülihea morfoloogilise säilivusega akritarhe ka Eesti Kambriumist, enam kui 500 miljoni aasta vanustest kivimitest. Mitmetel puhkudel on säilinud C muutunud kujul orgaanilise ainena.\nEDAX-iga makrokomponentide keemiline koostis kaaluprotsentides: C - 49, O - 45, Na - 0.69, Al - 0.41, Si - 2.85, Cl - 0.12, Fe - 0.24. EDAX-diagramm näitab ka Ca tippu. See koostis võib viidata mõne savimineraali (nt. smektiidi) kirmele, mis pinnasest kaasa tulnuna võiks olla väga tavaline. Meteoriitse päritoluga aine puhul oleks osakeste koostis ja proportsioonid teised.\nKuna H-d see meetod ei määra, siis Fe0 ja punane värv võib viidata rauahüdroksiididele, mis oleks samuti üsna tavaline.\nNaCl ehk keedusool on samuti kõige tavalisem "reostus" pea igal pool mittesteriilsetes proovides.\nKuna aeg-ajalt sajab alla tormidega õhku tõstetud esemeid, kividest konnadeni, ei oleks (sub)fossiilsete eoste eoolne transport midagi üleloomulikku - küllap võib muu tolmu hulgas võib leiduda neidki.\nKui eosed tuleksid ette settekivimites, oleks nad kas rutiinse uuringu objektiks või jääksid huviorbiidist välja. Kui nad sajavad Indias Kumari linnas taevast alla veidi aega pärast meteoori nägemist, on esmapilgul tegemist avakosmosest saabunud imega.\nKui kellelgi on ideid v. kogemusi (sub)fossiilsete seene-eostega,\nIvar Puurale suur tänu vaimustumast sellise pisikese uudistorke peale. Kahju, et tõsistel molekulisaagijatel on parasaegu nii kiired ajad, et neil pole aega oma seisukohti siia listi saata.\nKüsiksin siiski, kas DNA on igasuguse elu jaoks möödapääsmatu. Või Ainult elule nagu me teda praegu tunneme? Siiani eksisteeriv RNA- maailm tundub mulle olevat käegakatsutav seletus E. Olavi Kajanderi nanobakteritele.\nhttp://www.newscientist.com/article.ns?id=dn5009 Küsimus Ivarile, oled lugenud? Peter Wardi näol on tegemist geoloogiga "kes mõistab kirjutada”.\nLife as We Do Not Know It : The NASA Search for (and Synthesis of) Alien\nLife (Hardcover) by Peter Ward\nToomas Sildvee, Suigust.\nOn 6/7/06, Ivar Puura wrote:\n>2. Eeldades, et DNA ei ole säilunud - mis võiks juhtuda seene-eostega (sub)fossiliseerumisel nt. ariidsetes tingimustes? "Under low magnification the particles look like smooth, red coloured glass beads".\nÜks asi mille omapoolses kirjelduses välja jätsid oli see, et nad paljunesid.\n""We’ve already got some stunning pictures transmission electron micrographs of these cells sliced in the middle," Wickramasinghe says. "We see them budding, with little daughter cells inside the big cells."\n"yet they still reproduce plentifully, even in water superheated to nearly 600F"\nWikipedia artiklid http://en.wikipedia.org/wiki/Red_rain_of_Kerala http://en.wikipedia.org/wiki/Chandra_Wickramasinghe\nHuvitav kas neilt täpsemaid katsetulemusi kätte ei saa?\n> Siit edasi - armas molbio ja DNA-rahvas - palun aidake des’ifreerida lause: 1. "Strangely, a test for DNA using Ethidium Bromide dye fluorescence technique indicates absence of DNA in these cells".\nSelline test DNA olemasolu/olematuse tõestuseks on tänapäevaste võimaluste juures küll väga arhailine ja minu arust ei tõesta midagi. Näiteks, selleks et DNA-d üldse kätte saada, cells "were well crushed in a mortar for exposing the inner contents of the cells to the dye solution". Noh, olid näiteks nii tugevate kestadega asjad (ikkagi ju kosmosest tulnud :)), et tavalise uhmris nühkimisega ei lähe katki ja DNA ei tulegi välja. Katsuge näiteks riisiteradest niiviisi DNA kätte saada! See, et nad pärmid katki said, ei ütle veel midagi. Lisaks keelduvad nad ütlemast midagi koguste kohta - kui palju võtsid "tulnukarakke" ja kui palju pärmirakke (näiteks mitme raku ekvivalent see 100 mikroliitrit suspensiooni oli) ja kas need kogused ka mingil moel tegelikult võrreldavad olid.\nTere, Tänud kommentaaride eest: Ain Raitviirule vihmaga alla sadanud objektide seene-eoste sarnasuse ja Toivo Maimetsale väidetava DNA-otsingu meetodika kohta.\nSci-fi ja lahendamate küsimuste visioonid on ikka üks inspiratsiooniallikaid, miks mitte ka Ward kogu Astrobioloogia hüpoteeside laviinis. Samas, et mitte mürasse mattuda, on abiks filter nõrkade spekulatsioonide vastu - et teaduse jaoks pinget pakkuvad küsimused sõelale jääks. Teorbio list tundub olevat hää koht vahetamaks mõtteid, millised rajad on juba n.ö. ära tallatud ja millised aktuaalsed.\nSeni on kogukond hakkama saanud - kui mingi teema kellelegi tüütuks v. vastukarva läheb, palun tehke häält.\nOn Thu, 8 Jun 2006, toomas sildvee wrote:\n> Küsiksin siiski, kas DNA on igasuguse elu jaoks möödapääsmatu. Või ainult elule nagu me teda praegu tunneme?\n1. Loomulikult ei tasu võimalusena välistada DNA-st erinevaid isereprodutseeruvaid molekulaarseid süsteeme - ka DNA tekke erinevad versioonid vajavad neid. Vt. ka p. 3 kunstlike süsteemide kohta.\n> Siiani eksisteeriv RNA- maailm tundub mulle olevat käegakatsutav seletus E. Olavi Kajanderi nanobakteritele. http://www.newscientist.com/article.ns?id=dn5009\nÜsna kiiresti (2004 v. 2005) oli teaduskirjanduses teada, et Kajanderi ja Ciftcioglu "nanobakterid", mida pakuti välja veresoonte lupjumise, hambakivi jm. apatiidi patoloogilise mineralisatsiooni põhjusena, osutusid keemilisel teel moodustunud apatiidi agregaatideks.\nÜks populaarteaduslik versioon sellest on nt.: http://drcranton.com/nanobacteria.htm\nBiomineraalid tekivad inimorganismis nii matriitsmineralisatsioonil (nt. luud ja hambad) kui indutseeritud mineralisatsioonil (kus organismi sisekeskkond, sh. vahel ka "lahtistest" orgaanilistest molekulidest substraat, mis loob keemilised tingimused mineraali sadestumiseks).\nApatiiti kui biomineraali selgroogsete organismis tunneme enim kontide ja hammaste uuringute kaudu. Samas on apatiidimoodustistega seotud nt. ka mitmed tuntud patoloogiad, nt. juba mainitud veresoonte "lupjumine".\nKellele 2003. a. seisuga info liiga vana ei ole, sissejuhatus biomineralisatsiooni: http://www.hot.ee/biomin/\n3. Kunstlikke isereprodutseeruvaid süsteeme on uuritud. 1996. a. nautisin Uppsalas "Celsius-Lecture" raames põnevat loengut Nobeli laureaat Jean-Marie Lehnilt: http://hcr3.isiknowledge.com/author.cgi?&link1=Browse&link2=Resu lts&id=307, kes tegeles 80ndate teisest poolest isereprodutseeruvate kunstlike molekulaarsete süsteemidega, vt. nt.: http://www.foresight.org/Updates/Update26/Update26.2.html\nHuvitavat populaarset lugemist teemal "self-replicating machines": http://www.molecularassembler.com/KSRM/1.htmLehni ideedest on juttu nt. ptk. 4.1 Molecular Self-Assembly and Autocatalysis http://www.molecularassembler.com/KSRM/4.htmhttp://www.molecularassembler.com/KSRM/4.1.htm\nOn Thu, 8 Jun 2006, Henri Laupmaa wrote:\nWiki artiklis viite 19 all on ka esialgne Sampath et al. raport, kus osa sellest "sodist" söötmel kasvama läks. Toodud on ka esimese keemilise analüüsi mikroelemendid, mida ei ole kommenteeritud.\nKui tegu ei ole fabritseeritud infoga ning ikka on järjekindlalt analüüsitud "puhtaid" vihmaproove, tundub, et tegu võib olla allasadanud orgaanilise ja anorgaanilise materjali seguga, kus võib olla peaaegu kõike, mida Maal leidub.\nhttp://www.astrobiology.cf.ac.uk/redrain.htmlThe latter picture (scale bar is 300 nanometres) shows the full resolution of that pictured in New Scientist magazine of 1st April 2006 (No. 2545, p.12; www.newscientist.com) with the caption "Does it look alien to you?".\nKui kuupäevale tähelepanu pöörata - ehk ongi aprillinali. Las arendavad asja edasi; tavaliselt ca. 18 kuuga on spekulatsioonid lahendatud. Nagu Marsi elu raport Science-s 1996. a., kust need "nanobakterite" spekulatsioonid algasid.\nSissepoole pungumine tundub küll imelik, tavaliselt pungutakse ikka väljapoole, näit. pärmid. Neid partiikleid võikski ju mingiteks erilisteks paksukestalisteks pärmirakkudeks pidada ja pärmide hulgas on igasuguste äärmuslike tingimustega kohastujaid\n225 aastat Karl Ernst von Baeri sünnist, ja tema teaduspärandi väärtustamine Eestis\nAdaptatsioon: funktsioon, tähendus või järglaste arv?\nAvalik kiri Eesti valitsusele ja parlamendile\nEesti mesindusorganisatsioonide pöördumine\nEestimaa Looduse Fondi nõukogu avalik pöördumine Keskkonnaministri, Eesti Vabariigi Riigikogu fraktsioonide ja üldsuse poole\nGreenpeace’i reis “Toxic Tour”\nGregory Bateson. Metaloogid.\nKALA mäng - juhend õpetajale\nKas edukas poliitik peaks olema psühhootiline savant?\nKreatsionism murrab sisse\nKultuurmaastikud ja nende väärtused\nKümne keskkonnaühenduse avalik pöördumine: puidurafineerimistehase rajamisega kaasnevad märkimisväärsed ohud\nLooduskaitsebioloogia töörühma koduleht\nLooduskaitsehalduse ümberkorraldused tuleb peatada ning protsess avada sisulisteks aruteludeks\nLoomade väärkohtlemise vastane liikumine\nLõpetame ökotsiidi Euroopas\nMimikri ja petturi aktiivsus\nMärkmeid mimikristruktuuride kujunemisest\nSeksuaalne võrdsus feministliku anatoomia valguses\nSissejuhatus valu mehhanismidesse\nSüdames olen ka mina mullateadlane\nTeadvus ja keskkond: keskkonnakaitses võiks arvestada kognitiivsete tasanditega\nVananemise evolutsiooni teooria\nVeonduses kasutatavad vedelad biokütused\n"Ida mõtteloo leksikon" veebis\nBodhisattva - inimsoo ideaal\nEuroopa saatuse kujunemine O. Spengleri ajaloofilosoofia taustal\nMaailm ilma võimuta\nMüüdi iseloomust maailma kirjeldamise viisina: väike võsaraiumine handi mütoloogia maastikel\nÄgenev ülemaailmne heitlus energia eest


REKORDILINE INIMKETT! Suurpered moodustavad Tallinnas rekordilise inimketi – GoodNews\nAvaleht Eesti elu REKORDILINE INIMKETT! Suurpered moodustavad Tallinnas rekordilise inimketi\nREKORDILINE INIMKETT! Suurpered moodustavad Tallinnas rekordilise inimketi\nHomme kell 12 moodustavad sajad lapsed ja vanemad Tallinna kesklinna Eesti kõige pikema suurperede-inimketi.\nEesti Lasterikaste Perede Liidu presidendi Aage Õunapi sõnul osaleb aktsioonis üle 400 inimese üle Eesti. “Loodame külmakraade trotsides ja üksteisel käest kinni hoides näidata, et Eesti tõeline rikkus on lasterikkus,” ütles Õunap ning lisas, et ühtlasi selguvad sel päeval need soovid, mis möödunud aasta detsembris alanud Solaris Keskuse heategevuskampaania raames tänavu ellu viiakse.\nAage Õunapi sõnul saatis kampaanias osalemiseks oma suurema või väiksema unistuse rekordilised 141 Eesti perekonda, kuhu kuulub kokku enam kui 1100 liiget. “See tähendab, et oma väga isiklikku, ent hetkel kättesaamatut unistust jagas meiega iga kümnes suurperede liitu kuuluv vähemalt neljalapseline perekond,” märkis Õunap ning lisas, et kuigi suurem osa soovidest puudutas eluaseme remonti, ehitustöid ja kodutehnika soetamist, unistatakse palju ka ühistest puhkustest ja perereisidest. “Kaks soovi olid aga näiteks hoopis vanemate pulmadega seotud,” lisas Õunap.\nSolaris Keskuse turunduse projektijuhi Paula Toomeli sõnul ootab peale ühist inimketi moodustamist kõiki kampaanias osalenud peresid ka suur tasuta tänuüritus, kuhu kuulub kinokülastus, ühine lõuna ning Getter Jaani kontsert. “Põhiline, mis meile saabunud taotlusi lugedes silma jäi, oli see, et nelja- kuni üheksaliikmelise pere jaoks on kõige suurem luksus just ühiselt koosveedetud kvaliteetaeg ja sellest tuntakse ka enim puudust,” selgitas Toomel, et nii suure pere jaoks võib ühine kino- või kontserdikülastus olla samas hinnaklassis pere kuu toidueelarvega ja jääda seetõttu vaid sooviks. “Ühise üritusega tahamegi rõõmustada nii lapsi kui ka tänada tublisid Eesti emasid-isasid.”\nEesti Lasterikaste Perede Liidu ja Solaris Keskuse heategevuskampaanias said osaleda kõik suupered, kes saatsid 2015. aasta viimase kuu jooksul vastava taotluse oma suurima sooviga. Elluviidavad unistused kuulutatakse välja 9. jaanuaril kell 16 Solaris Keskuses, kus toimub ka suurperede tänuüritus.\neelmine TULESKULPTUURID SÜTTIVAD TAAS! Tallinnas süttivad taas tuleskulptuurid ja toimub traditsiooniline kuuskede kogumise aktsioon\njärgmine Külmalinn Jõgeva jäädvustas end maleajalukku


VIDEO! GMC 16: Gottvald kaotas tiitlimatši - GoodFight\nVIDEO! GMC 16: Gottvald kaotas tiitlimatši\nTšehh Jan Gottvald kaotas Kölnis 1. septembril peetud Saksamaa tugevaimal MMA-üritusel GMC 16 kergeraskekaalu tšempionitiitli endisele M-1 Globali meistrile Stephan Pützile.\nPütz avaldas viie raundi jooksul sellist survet, millele Gottvaldil polnud midagi vastu panna. Kohtunikud andsid ühehäälse võidu sakslasele.\nKuni 77-kiloste meeste tiitlimatšis sai tiitlikaitsja Kerim Engizek (14-6, Saksamaa) 2. raundi tehnilise nokaudiga jagu prantslasest Thibaud Larchet’st (12-4-1). Engizek on pärast kehva algust võitnud viimasest 12 kohtumisest 11.\nKolmas tiitlimatš peeti kergekaalu tšempionivööle ja seal läksid kokku kaks sakslast. Tiitlikaitsja Mohamed Grabinski (16-5) sai ühehäälse võidu Mohhammed Trabelsi (8-4) üle. Ta virutas Trabelsi juba avaraundis siruli. Trabelsi vastas sama võttega 3. raundis, ent vilgas tšempion vabanes mõne sekundiga ja domineeris lõpuni.\nVenelane Anton Mor (7-0) oli üle kohalikust Ozan Aslanerist (6-2), rootslane Fernando Flores (5-5) jäi aga alla kohalikule Omer Solmazile (7-1).\nEelmineCage Warriors 96: Pimblett kaotas tiitlimatši\nJärgmine“Samuraikoodeks” võiks olla kohustuslikuks kirjanduseks igale võitluskunsti harrastajale


KUULSUS KUTSUB KÜLLA | Jalmar Vabarna soovitab: kuhu minna Värskas?\nHelen Pentsa, 17. juuni 2017 04:00\nSetumaa patrioodist muusik Jalmar Vabarna kinnitab, et ehkki Värska on pindalalt tilluke, leidub avastamist seal küllaga. Nii toobki ta välja kohad, mida Värskasse sattudes kindlasti külastada tasub.\n"Kui tahta Värskas oma päeva sisustada, siis tasuks minna Seto talumuuseumisse," räägib Vabarna.\nSeto talumuuseum. Foto: Tiina Kõrtsini\nSetu talurahvakultuuri tutvustavat muuseumi julgeb ta soovitada ka neile, kellele muuseumid muidu igavad tunduvad. "See on näide ühest jõukast setu talust," räägib Vabarna.\nMuuseumis saab pilgu peale visata vanaaegsetele tööriistadele ja käsitööle, saab aimduse, kuidas vanasti talupidamine välja nägi. "Veel on seal ka meie oma setupärane köök, see on Tsäimaja nime all. Põhiline on see, et see on värskes õhus ja seal on eriti mõnus ilusate ilmadega," räägib ta.\nVärska püha Georgiose (Jüri) kirik\n"Värska kirik on väga ilusatest punastest tellistest. Arvan, et see on Värska kõige kaunim hoone," sõnab Vabarna.\nVärska püha Georgiose (Jüri) kirik. Foto: Raivo Tasso/ Ekspress meedia\nEriti põnev on tema sõnul kirikut külastada mai alguses peetaval jüripäeva kirikupühal. "Siis peetakse hommikul kirikut. Püha Jüri kooriga käiakse ümber kiriku ja mitu preestrit peab teenistust. See on huvitav ka neile, kes pole usklik või on mõnd teist usku. Seal on siis hästi palju inimesi, pärast toimub ka külakirmas. Kui tahta kirikust täit pilti, siis tasubki tulla mõnel pühal. Aga ilus on igal juhul! Sealt paari sammu kaugusel on ka järv ja võib minna allikale," räägib ta.\nVärska keskusest küll pisut eemal, ent siiski samasse valda kuulub ka Jalmar Vabarna enda üles seatud kontserdipaik. "Avasin enda nii-öelda küüni – Treski küüni. Seal on kontsert peaaegu igal laupäeval," räägib ta.\n"Kui juba Värska sanatooriumisse puhkama sõita, võiks läbi käia ka talumuuseumist, kirikust ja õhtul saab peolegi!"\n"Väga hea puhkuse veetmise viis on ka meie oma hea Värska sanatoorium ja veekeskus. Kui ütled sanatoorium, siis see üksi võib natuke ära ehmatada, aga seal on mõlemad. Veekeskuses on mineraalvee-mullivannid, mujal Eestis seesuguseid pole," räägib Vabarna.\nTellida saab kõikvõimalikke protseduure. "Sinna tasub võtta väike nädalalõpu puhkusepakett," sõnab ta.\nVärska sanatoorium Foto: Aldo Luud\nMeisterjaan: “Enne kontserte olen pikali ja vaatan lakke.” (9)\nInimesed 18. juuni 2017 16:48\n18. juuni 2017 23:49\nJalmari kodu ongi vaatamisväärsus Värskas . Samuti võib külastada surnuaega,see on kah omamoodi elamus ja kolada niisama majade vahel ringi kuulates seto kõnet ja püüdes sellest midagi aru saada . J asiis tõesti õlu puhku ja poe taha seda libistama,küllap siis ka kohalikega jutule pääsed ja lõuatäie ansat saad\nUunu 18. juuni 2017 01:20\nKuhu minna? Ikka poe taha Bocki libistama