Jüriöö märgutuled 2022 – Linnamäe Arenguselts\nJüriöö märgutuled 2022\nPaide Ajakeskus Wittenstein kutsub taas kogu eesti rahvast väärtustama vabadust üle-eestilise suursündmusega Jüriöö Märgutuled 2022.\nReedel, 22. aprillil kell 21.00 süüdatakse Paide Ordulinnuse vahitorni tipus märgutuli, mis kutsub inimesi üle kogu maa süütama Jüriöö, kui vabaduse tuld. Algusega Paidest viivad mootorratturid (eesotsas MC Alempois) märgutule läbi külade ja valdade üle kogu Eesti. Tuled jõuavad sihtpunktidesse kell 21.00.\nOru kandist on Jüriöö lõke hetkeseisuga registreeritud Keedikas Otsal, Soolus Taavetil, Mõisakülas Urgel, Jalukses Möldrel, Aavikul ja Allikapeetril ning Kärblas Tammeorul.\nRegistreeri Sinagi oma talu Jüriöö märgutuli SIIN!\nPaneme Oru kandi külades reedel, 22. aprilli õhtul jürilõkked lõkendama!\nJüriöö märgutule tähendusest läbi aegade.\nJuba muinasajal tehti jürituld kurja peletamiseks äsja väljalastud karja juurest. 1343. aasta jüriööl sai sellest aga märgutuli suure ülestõusu alguseks. Juba tol ajal oli inimestel soov olla oma maa peremehed.\nNooremale põlvkonnale see päev enam väga palju ei ütle, samuti pole ta kunagi eriliseks tähtpäevaks olnud linlastele. Ent maarahva vanem põlvkond teab väga hästi, et jüripäeva peetakse kevadiste põllutööde algusajaks. On ju põld sajandeid olnud maamehe rikkusallikas ning jüripäeva võib pidada põllumehe aasta algustärminiks. Seda kinnitab hästi seik, et sellel päeval uuendati või lõpetati põllumaa ning talukohaga seotud rendilepingud talupoegade ja mõisa vahel. Oli täiesti tavaline, et 23. aprillil liikusid mööda teid uude kodusse pikad kraamikoormate read ja loomade karjad.\nOma mitmekesisuses oli jüripäev üks suuremaid ja olulisemaid pühi veel 20. sajandi alguse rahvakalendris. Võimsalt on ta endasse sulatanud lähedaste tähtpäevade kombestikku ja uskumusi (künni- ja karjalaskepäev). Jüripäeva muutsid eriliseks maagilised rituaalid, millega tagati tervis, talu edenemine ja tõrjuti eemale tumedaid jõude, õnnetusi, metsloomi jmt. Tingimata tehti jürituld.\nMillist tähtsust omab jüripäev tänapäeval? Jüripäeva paiku, sageli ka mai esimestel nädalatel, korrastatakse heakorratalgute abil koduümbrust eelseisva suve saabumiseks. Paljudes kohtades tähistavad koolid ja seltsid jüripäeva kas jürijooksu või tervisepäevaga. Kõige sümboolsem jüripäeva komme, mis minevikust tänapäeva jõudnud, on jüritule tegemine.\nJüritule eesmärgiks oli põllumehe majapidamisest kurjade jõudude eemalepeletamine. Jüritule tegemise tänapäeval tingib vajadus põletada talve jooksul kogunenud murdunud oksarisu ja lehepraht. Seda kõike tuleb teha lõkke tegemiseks ettenähtud kohtades päästeameti poolt antud ohutusnõudeid järgides. Ühtlasi peetakse jürituld tehes meeles põllumehe aasta ühte olulisemat tähtpäeva – jüripäeva.\nPostitatud 15. apr. 2022 21. apr. 2022 Autor Eve Tamm-HinnoRubriigid Teated\nEelmine Eelmine postitus: Linnamäe jüriöö jooks!\nJärgmised Järgmine postitus: Oru kandi külade ümarlaud


Tellis on kandiline, on kandiline, on kandiline — Sirp\nXX sajandil õppis inimkond tundma mitut umbtänavat: üks on tuumapomm, teine natsism/fašism. Teisiti öeldult omandati vahetul kogemusel põhinev arusaam, et ülemaailmses tuumasõjas võitjaid ei ole, ja teiseks, et natsismini viidud natsionalism tähendab gaasikambreid ja sõda.\nOli ka kommunism, kuid kommunismi osas jäi kogemus poolikuks, sest N Liidu otsustav osa Saksamaa purustamisel lõi läänes eksliku illusiooni, et kommunism on üldiselt hea, ainult pisut üleannetu. Võidukarnevali pidav Lääs ei kuulnud Ida- ja Kesk-Euroopa rahvaste oigamist. Kujunes välja veider olukord. Hitleri tähelennu ja selle tagajärgede pärast piinlikkust tundev Lääs ei mõistnud hukka mitte mõlemat tema ideoloogia alustala – natsionalismi ja sotsialismi –, vaid kõigest ühe neist. Risti poodud natsionalistliku sotsialismi asemel astus akadeemilisele ning poliitilisele pjedestaalile antinatsionalistlik sotsialism, rõhuga esimesel, mistõttu võib öelda ka lihtsalt antinatsionalism.\nSelle õpetuse esindajad põrmustasid mis tahes eriarvamuse üheainsa argumendiga: natsionalism on mõnekümne aasta jooksul sünnitanud kaks maailmasõda. Punkt. Millist tõendust on veel vaja mõistmaks, et meie ajajärgu suurim oht ning vaenlane peitub just siin? Teoreetikud ei tegelnud mitte ainult inimese, ühiskonna ja kultuuri kirjeldamisega, vaid hakkasid jõuliselt jagama soovitusi või vähemalt vihjeid, mida tuleks muuta, et „natsismi kuriteod ei korduks”. Niisiis oli tegu filosoofiaga, mille toel üritati marksismi kombel maailma muuta ja mida seetõttu peaks nimetama pigem ideoloogiaks. Huvitav on see, et uus mainstream suutis pikka aega säilitada tagakiusatud vähemuse kuvandi, osalt kestab see soodus olukord tänaseni. Nauditakse leheveerge, näitusesaalide ruutmeetreid, riiklikke autasusid ja dotatsioone – kõike seda õilsa mässaja märtripoosi saatel. Erinevalt XIX sajandist, kui „kurnajad” mässaja vangi panid, maksavad nad nüüd talle riiklikku toetust. Sellest järeldub tahes-tahtmata, et XX sajandi teisel poolel Lääne-Euroopas ja Ameerikas jõudu kogunud peavoolulises antinatsionalismis on midagi silmakirjalikku.\nKuid peavoolu põhihädad peituvad siiski mujal. Asudes lammutama natsionaalsotsialismi ja kõike, mis võiks selleni viia, jõudsid peavoolu ideoloogid kiirelt tõdemuseni, et „vanas ühiskonnas” on hulgaliselt stampe, krampe, müüte, eelarvamusi ja muud iganenud kraami, mis kängitsevad inimese vaimu ning genereerivad pidevalt uut ksenofoobiat, rassismi ja sallimatust. Näiteks kuulutas Jean-Paul Sartre vaimustusest joobunud auditooriumile, et senised kõlblusnormid on ajast ja arust ning uus põlvkond on vaba endale uued ning sobivamad kujundama. Avastati, et valged rõhuvad neegreid, et mehed rõhuvad naisi, et kristlased rõhuvad mittekristlasi ja nõnda edasi, ning asuti kõike seesugust välja juurima. Paljud uurijad ja mõtlejad on juhtinud tähelepanu kiirusele, millega näiteks võitlus rahvusliku, rassilise või soolise diskrimineerimise vastu, mis on puhuti võtnud ja võtab väga tülgastavaid vorme, muutus võitluseks äsjastele rõhututele mitte võrdsus-, vaid eelisseisundi loomise eest.\nSee on tähendusrikas asjaolu, mis heidab valgust inimhinge sügavikele, kuid ehk veelgi tähendusrikkam on kiirus, millega konkreetsete stampide ja krampide äravõitmise juurest jõuti abstraktsele tasandile, kuulutades iganenuks ka tõe kui sellise. Just nimelt „kui sellise”, sest võib-olla esimest korda inimkonna ajaloos ei seisnud vastamisi mitte kaks arusaama, mis on tõde, vaid väide, et (absoluutne) tõde on olemas, ja väide, et (absoluutset) tõde ei ole. „Tõediskursus on võimudiskursuse osa!” – nii kõlas ja kõlab peavoolu lõppargument, mis peab välistama iga katse väita, et tõde siiski on olemas – või vähemalt, et meil pole siiani tõestust tema olematuse kohta. See lõppargument tugineb veendumusele, et tõde on suhteline ja selle kehtestab see, kelle käes on võim. Teiste sõnadega, tõde on valitsejate väljamõeldis, millega õigustatakse ja põlistatakse oma võimu. Tõe suhteliseks kuulutamisega avanesid antinatsionalistlikule peavoolule kõik uksed: mis tahes väärtushinnangu või traditsiooni sai üle parda heita kui rõhujate tööriista või endiste aegade igandi. Kuna nüüd ei käinud sõda enam pelgalt natsionalismiga, vaid veel tuhande asjaga, mis – nagu selgus – hoidsid ja taastootsid rahvustunnet, siis võib antinatsionalismina alguse saanud peavoolu mingist ajast peale nimetada ka antitraditsionalismiks. Rünnak tõe, s.t tõe olemasolusse uskumise vastu tõi kaasa veel ühe rinde avanemise.\nNimelt on „tõde” lahutamatu mõistest „vale”, nende sugulasmõistepaar on „õige” ja „väär”, siit vaid millimeetri kaugusel on „hea” ja „halb”. Pole raske näidata, et „õige/hea” on tõepoolest aegade ja olude produkt ning et ajastuti võib „õige/hea” vägagi erineda, nii et ühe ajastu „õige” osutub teisel ajastul „vääraks”. Pole ka raske näidata, et „õiget” põhjendab „tõde”. See tähendab, et ühiskonna arusaam sellest, mida sobib teha ja mida mitte, põhineb sellesama ühiskonna arusaamal, mis või kus on tõde. Siit tehti valejäreldus, et moraalinormid on täiesti ja otsast lõpuni muudetavad ning vaieldavad. Peavoolu ideoloogid jätsid kogemata või meelega märkamata, et teatav osa kõlblusnorme on esinenud kõigi teadaolevate inimühiskondade eetilises süsteemis, mistõttu võiks kahtlustada mingi „üldinimliku” osise olemasolu. Kui mõni parempoolne/konservatiivne mõtleja seda meenutada üritas, naerdi ta välja kui ajast ning arust moraaliapostel. Kuid see ei olnud kõik. Rinne, mida mainisin, oli dualismivastane rinne. Iganenuks, valeks ja halvaks kuulutati dualism, s.t vastandamine ise: tõde vs. vale, õige vs. väär, ülev vs. madal jne. Just dualismis nägid paljud mõtlejad (sealhulgas Eestis) kõige kurja juurt, kogu õhtumaise kultuuri alghäda, mis viis kõige muu halva kõrval lõpuks ka natsismini. Esmapilgul tundub jäiga dualismi eitamine igati sümpaatne. Ainult väga lihtsakoeline inimene jagab kõik nähtused jumalikeks ja saatanlikeks, kõik poliitikud ingliteks ja kuraditeks, kõik loomaliigid kasulikeks ja kahjulikeks jne, mistõttu väited nagu „maailm ei ole must-valge” või „nähkem ka nüansse ja pooltoone” leidsid ning pididki leidma laialdast toetust. Nende toetamist nõuab juba terve mõistus ja mingi ideoloogia ei puutu siin asjasse. Kuid koostoimes tõe eitamisega oli antidualism sellegipoolest jõudnud piirini, kust algab absurd. Nii näiteks arendas Michel Foucault pikalt teooriat, et igasugune kõne kätkeb endas kõneleja soovi kuulaja üle domineerida – kuid mingil põhjusel ei tulnud seda teooriat rakendada tema enda tekstide suhtes.\nSamaväärse loogilise absurdiga sai hakkama Roland Barthes, kuulutades, et mis tahes tekst ei anna iial edasi täpselt seda, mida mõtleb autor, vaid selle tähendus sõltub hoopis lugejast. Pealtnäha on Foucault’ ja Barthesi väited vastuolus või vähemalt tublisti erinevad, sisuldasa ühendab neid aga karjuv loogikavabadus – väitis ju Barthes, et sõnum ei jõua lugejani. Kuidas me siis teame, mida ta on väitnud? On üpriski hämmastav, millise visadusega peavoolu ideoloogid selliseid vastuolusid ignoreerivad. Vaevalt möödub päeva, ilma et mõni pseudofilosoof kuulutaks: „Absoluutset tõde ei ole!”. Väite kinnituseks tuuakse tavaliselt pommuudis, et Einsteini füüsika olla Newtoni füüsika „pea peale keeranud”. Jättes kõrvale tõsiasja, et Einstein ei keeranud midagi pea peale, vaid täpsustas, jääb üles küsimus, kuidas saab mõne tõe kummutamine või täpsustamine olla aluseks väitele, et tõde ei ole. Seniste tõdede ekslikuks osutumine ei anna õigustust isegi väiteks, et me ei suuda tõde mitte kunagi leida, rääkimata selle olemasolu eitamisest. Parimal juhul võime väita, et siiamaani pole tõde veel leitud, aga kas ta üldse olemas on või kas me ta kunagi leiame, selle kohta võib öelda vaid „ei tea”. Muudeks otsustusteks meil lihtsalt puudub õigus. Kuid väite „tõde ei ole olemas” absurdsuse tuum ei seisne mitte nendes (iseenesest ränkades) loogikavigades, mis kaasnevad katsetega väidet põhjendada, vaid tõsiasjas, et öeldes „(absoluutset) tõde ei ole olemas” kuulutab ütleja ise just nimelt absoluutset tõde. Kui tõde tõesti ei oleks, vastaks lause tõele ja järelikult oleks tegu absoluutse tõega. Paradoks. Lause „tõde ei ole” on sama võimatu kui lause „ma olen vait”.\nMe võime paradokside rägastikus vaimse rahulduse saada, kuid võime seda ka vältida, kui tunnistame tõika, et ilma tõe olemasolu eeldamata ei ole võimalik mõtestatud lauseid moodustada. Või teistpidi: igas mõtestatud lauses sisaldub tõe olemasolu eeldus. Ning see kehtib ka kõige kirglikumate tõeeitajate ja nende teoste kohta. Kogu inim- ja mitte ainult inimeksistents põhineb eeldusel, et asjad on mingil konkreetsel moel, sõltumata sellest, kes nende üle mõtleb, neid vaatleb või kirjeldab. Ehk lihtsamalt öeldes: telliskivi on kandiline, on kandiline, on kandiline, ja selles küsimuses mingit teist tõde olla ei saa. Tõe olemasolu eeldusel püsib kogu inimlik suhtlemine, kuid kuna inimene on inimene vaid suhtlemise tõttu (suhtlemise korraldamiseks on ta loonud ühiskonna), siis võib öelda, et sellel eeldusel püsib ka inimene kui selline. Hävitades usku või eeldust meist sõltumatu tõe olemasolusse, hävitatakse inimest. Sama kehtib ka dualismivastaste rünnakute kohta. Võib-olla on dualismi algallikaks gravitatsioonijõud, mis on sünnitanud mõisted „all” ja „ülal”, võib-olla aeg, mis loob vastandid „minevik” ja „tulevik”, võib-olla inimeste jagunemine meesteks ja naisteks – ükskõik, kuid igal juhul struktureerib dualism iga seni teadaolevat mõttemaailma. Ideoloogid, kes sajatavad dualismi kui kõigi hädade allikat, lähtuvad ise kõige primitiivsemast dualismist (hea antidualism vs. paha dualism) ja kirglikud tolerantsikuulutajad on selle juures piinlikkust tekitavalt sallimatud. Nendime, et mõttevool, mis algas antinatsionalismina ja mis jätkus antitraditsionalismina, on jõudnud välja antisotsiaalsuse ja antihumanismini. Üks „võitlus” tõi paratamatult kaasa teise, teine kolmanda jne. Miks, võinuks peavoolu edendajad endalt küsida. Miks meie võitlus ei lõpe? Miks iga vaenlase selja tagant ilmub kohe uus?\nPõhjust pole tegelikult raske mõista. Inimese olemus ei kujuta endast kaootilist „stampide ja krampide” kuhja, vaid see on uskumatult komplitseeritud süsteem, kus kõigel on oma funktsioon ja mõte – sageli isegi sellel, mis tundub esmapilgul pimesoole või konnasilmana. Inimene on soliidse vanusega liik ja seetõttu ennast nii kergesti hävitada ei lase, isegi mitte kõige sõnaosavamatel tõeeitajatel. Pigem näib, et inimloomus naerab vaikselt nende üle – lastes neil kõva häälega väita, et midagi väita pole võimalik. Tõe olemasolu eeldus on igas nende lauses kohal nagu vihaleht saunalise seljal ja iga üritus sellest vabaneda meenutab omaenda saba taga ajavat koera. See oleks naljakas, kui seda ei harrastaks aukartust äratav hulk inimesi, keda mingil põhjusel peetakse targaks. Tõe eitamise loogiline võimatus ei ole neile probleem. Sangarliku visadusega eitatakse ka tõika, et William Hamiltoni uurimustest peale on tõestatud seos indiviidide geneetilise läheduse ja nende vastastikuse eneseohverduse määra vahel.\nSee tõik põrmustab peavoolu dogma, et kõlbelistel otsustustel puudub mõistuspärane alus, ja annab kõlblusele täiesti teadusliku ja mõõdetava vundamendi. Siiani on peavool isegi Francis Fukuyama populaarsuse kiuste suutnud teha näo, nagu ei puutuks need tõigad XX sajandi teisel poolel sõnastatud pühadesse, khm, tõdedesse. Kuid tegelikult puutuvad. Arvatavasti pakuvad lähimad aastakümned haaravat vaatemängu, mille sisuks on küsimus, kas lääne akadeemiline mõttelugu pöördub tagasi maa peale või jääbki hulpima sisutusse sõnapudrusse. Maa peal öeldakse: tellis on kandiline, on kandiline, on kandiline, ja kui ta oleks ümmargune, siis ta poleks tellis. Labane ja primitiivne mõtteviis muidugi.


Swetsville Zoo | Tudengiraport - kirjanik, kirjutaja, talvefänn\nEne / juuni 25, 2018\nKui me oleks suveks Coloradosse jäänud, oleksime turistideks hakanud ning üritanud Colorado vaatamist väärivatele kohtadele pilgu peale heita. Muidugi poleks seda ühe suvega jõudnud, sest pindalalt on Colorado suurem kui Suurbritannia ning inimesi elab seal rohkem kui Soomes, nii et avastamist jaguks rohkemakski. Aga kuskilt peaks alustama ja enne veel kui selgus, et veedame suve Uus-Meremaal, jõudsime juba turistimängimisega pihta hakata.\nKuna mul oli nagunii uut spordirinnahoidjat vaja, pidime Fort Collinsisse sõitma. Avastasin, et samas oli Swetsville Zoo. Piltide pealt tundus omamoodi kiiksuga paik, nii et otsustasime läbi hüpata.\nKunagi olevat seal ka mini-raudtee olnud. Äkki see on siis jäänuk toonasest ajast.\nDinosaurusi oli seal kindlasti kõige rohkem!\nVahet pole kas sipelgad on elusad või metallist tehtud – toidukasti suudavad nad alati sisse pugeda.\nSwetsville Zoo ei ole päris klassikaline loomaaed. Seal küll on loomi, ent kõik loomad on ehitatud mutritest, vanametallist, autojuppidest jne. Samas ei vähenda see sugugi avastamisrõõmu. Swetsville Zoo looja on Bill Swets, kes ehitas esimesed loomad 1985. aastal. Möödasõitjad tulid neid vaatama, Bill ehitas muudkui juurde ja nüüd koosneb ta loomaaed juba rohkem kui 160 kujust.\nKahju oli lugeda seda, et varsti 80. sünnipäeva tähistav Bill ei tea, kaua Swetsville Zoo üldse vastu peab. Vanuse- ja terviseprobleemid ei luba tal enam samas vaimus jätkata ning ühel hetkel võib juhtuda, et keegi ostab maalapi ära ja kogu kunst läheb kõige kaduviku teed.\nTundus, et selle dinosauruse suhu on mõni linnupaar pesa loonud.\nKoht muusikafännidele – linnu all olid pulgad ja sai vastu kellasid, torusid jm taguda.\nMuidugi ei puudnud sealt kahe peaga lohe, kes kaitses sissepääsu lossi\nSissepääs on tasuta, kuid annetused on igati oodatud ja mina julgustaksin kõiki möödasõitjaid külastama (4801 E. Harmony Rd., Fort Collins, CO). Ma tean, et Colorado ei ole eestlaste seas just eriti populaarne sihtpunkt, kuid kes juba satuvad sinna, siis Swetsville Zoo on peatust väärt.\nAlles hiljem tabasin ära, et Bryan oleks pidanud nende prillide kõrvale seisma minema, sest need olid päris suured.\nNatuke huumorit ka.\n“Bryan! Vaata, tal on minidraakon! Niii armas!”\nTurist teiselt planeedilt\njuuni 25, 2018 in usa. Sildid:colorado, kunst, pildistamine, reisimine, suvi, turist, usa\nIdarannikule suusatama? Jumala eest, miks ometi?!\n← Suvised plaanid on viimaks ometi paigas!\n50 tundi hiljem ehk Coloradost Uus-Meremaale →


Kristiina Viires - Ühenduses High on Life festival\nWomb Yoga töötuba\nKristiina eneseavastamise peatükk algas juba varajases nooruses tänu ema raamaturiiulist leitud põnevatele raamatutele, mis äratasid ta huvi iidse India kultuuri vastu ning avasid ukse jooga ja Tantra maailma.\nKristiina on õppinud Hatha joogat ja Tantrat 2010-2018 Agama Yoga koolis Tais ning on alates 2011 sertifitseeritud Hatha jooga õpetaja.\nSoovi mõista paremini naise kehas läbi elutsükli toimuvaid protsesse ning uurides erinevaid viise, kuidas hoida elusana naiselikku väge, on Kristiinat viinud aastate jooksul paljudele kursustele. Kristiina esimene kokkupuude Womb Yoga õpetustega oli 2017 ning avas täiesti uue ukse. Alates 2021 õpib Kristiina Womb Yoga rajaja Uma Dinsmore-Tuli juhendamisel.\nKirglik huvi enesearengu, teadliku seksuaalsuse, jooga ja holistilise eluviisi vastu on viinud Kristiinat väga paljudesse maailma paikadesse rändama, otsima, õppima ja kogema ning toonud ta ellu imelisi õpetajaid, andes võimaluse ammutada inspiratsiooni ja teadmisi, mis aitavad elada ehedat ja täisväärtuslikku elu.\nKristiina näeb oma jooga- ja tantrahuvi elukestva õppena, pidades väga oluliseks igapäevast praktikat, eesmärgiga integreerida kõiki neid õpetusi ja meetodeid järjest sügavamalt tavaellu.\nIgapäevaselt annab Kristiina joogatunde ning korraldab enesearengu kursusi täiskasvanutele, jagades rõõmuga teadmisi, mis teda ennast elus palju toetanud on.\nLisainfot Kristiina tundide kohta leiad Facebookist „Kristiina Viires Yoga“ ja „Womb Yoga with Kristiina“ lehtedelt.


EJS Jahirahu kuulutamine Haapsalu Piiskopilinnuse Toomkirikus 16.detsembril | Pärnumaa Jahimeeste Liit\nPÄRUMAA JAHIMEESTE LIIT\nEJS Jahirahu kuulutamine Haapsalu Piiskopilinnuse Toomkirikus 16.detsembril\nEJS Jahirahu kuulutamine toimub sellel aastal 16.detsembril Haapsalu Piiskopilinnuse Toomkirikus, Pärnumaa Jahimeeste Liidu poolt on planeeritud ürituse ühiskülastuseks tellida buss, kellel huvi palun teavitada sellest hiljemalt 5.detsembriks info@pjl.ee või 4430199.\n17.30 Kogunemine Haapsalus suure linnuse sees olevas väikeses linnuses.\n18.00 Jahirahu kuulutamine Haapsalu Piiskopilinnuse Toomkirikus. Kontsert.\n19.30 Pidulik õhtusöök spaahotell Laine restoranis BLU HOLM. Õhtujuht Jaan Kirss ja tantsuorkester.\nLisaks on võimalus külastada:\nLäänemaa Muuseumis (vana raekoda Lossiplatsi ääres) on avatud Eesti Ajaloomuuseumi näitus jahirelvadest. Kuna sealsed ruumid on väikesed, siis võiks külastamist hajutada. Kes jõuavad varem, siis kell 16.00‒17.30 on kohal näituse kuraator, kes näitust tutvustab. Kes jõuavad hiljem, siis neil jääb aega kiriku ja restorani vahel. Näitus on avatud ka laupäeval. Näituse pilet on jahitunnistuse ettenäitajale poole hinnaga! Rõõmus uudis on see, et näitus jääb püsima terveks aastaks.\nMartna JS näitab soovijatele oma maja ja vastvalminud abihoonet.\nTasu 30 eurot osavõtja kohta\nNB! Jahirahu Eesti metsades kehtib 24.-26.12.


Covid-19 toob nädal pärast tervenemist paljudele üllatava probleemi - Tervis\nCovid-19 toob nädal pärast tervenemist paljudele üllatava probleemi\nCovid-19 põdemine võib tuua liigeseprobleemid. Foto: Shutterstock\nLihasevalu on kirjeldatud keskmiselt 44 protsendil Covid-19 patsientidest ja liigesevalu ligi 15 protsendil.\nAvaldatud haigusjuhtudes on näha üsna sarnast Covid-19 järgse reaktiivse artriidi mustrit – keskmiselt üks nädal pärast Covid-19 sümptomite lahenemist tekib alajäseme liiges(t)es (põlv, hüppeliiges, labajalaliigesed), harvem randmes või õlas liigesepõletik ja veres CRV tõus. Tavaliselt on tegemist keskealise või vanema meessoost patsiendiga.\nAutoimmuunhaiguste täpne tekkimise põhjus on teadmata, küll aga on leitud, et pärilike ja keskkondlike faktorite koosmõjul kujuneb immuunsüsteemi funktsiooni häire.\nEnne ägeda raskekujulise respiratoorse sündroomiga koroonaviiruse (SARS-CoV-2) pandeemiat olid peamised tuntud viirused, millel on võime vallandada autoimmuunseid haiguseid, parvoviirus B19, Epstein-Barri viirus (EBV), tsütomegaloviirus (CMV), herpesviirus-6, inimese T-lümfotroopne viirus 1 (HTLV-1), A- ja C-hepatiidi viirus ja punetisteviirus. Viimasel kahel aastal on aga järjest enam olnud juttu ka SARS-CoV-2 potentsiaalsest võimest indutseerida autoimmuunseid protsesse.\nViirusejärgne autoantikehade (antikehad, mis ründavad organismi enda rakke –toim) tootmine, mis võib potentsiaalselt viia koekahjustuseni, on üks peamistest autoimmuunsuse tekkimise mehhanismidest.\nReumatoloogia vallas on enim avaldatud ülevaateid Covid-19 infektsiooniga seotud liigesvalust, artriidist, lihasvalust, üldisest väsimusest. Eraldi käsitletakse ka autoantikehade esinemist ning nende võimalikku rolli haiguse foonil kujunevate tüsistuste patogeneesis.\nTäpne Covidiga seotud liigesvalu ja artriidi tekke mehhanism on ebaselge. Covid-19 infektsiooniga esinev immuundüsregulatsioon ja immuunkomponentide aktivatsioon võivad viia immuunkomplekside ladestumiseni liigestes ja mööduva liigesepõletikuni. Viirushaigusest tingitud lihasvalu ja väsimus on paljuski seotud interleukiin-6 kõrgenenud tasemega. Covid-19 järgse väsimuse tekkes arvatakse olevat roll kroonilisel põletikul ajukoes, lihaskiudude atroofial ja psühholoogilistel faktoritel.\nKokkuvõte pärineb Liis Puisi, Tartu ülikooli reumatoloogia eriala arst-residendi poolt tehtud pikemast ülevaatest Lege Artises.


Venelane jälgib Vostokit mehaanika kohta, mille kaitse on 100WR🔻\nTere, sõbrad! Häid kellasid toodetakse mitte ainult Jaapanis ja Šveitsis, vaid ka siin. Venemaal on Vostok kellad eriti populaarsed, nimelt seeria Komandirskie.\nKaubamärgil Vostok on rikkalik ajalugu alates nõukogude ajast. Seal sai ta oma legendi. Kui nüüd on see lihtsalt lisavarustus, mida igaüks saab endale osta, siis toona väljastati kellasid ainult teenistujatele hea teeninduse eest.\nPeamine erinevus konkurentidest on see, et need on mehaanilised ja hea kaitsega osutub kell igaveseks. See on umbes selline mudel, millest ma teile täna räägin.\nMulle isiklikult meeldis 350503 tõsise disaini ja pilkupüüdva raami tõttu. Kell näeb välja jõhker ja usaldusväärne.\nNüüd saate sellise kella osta 5-7 tuhande rubla eest, kuid see sõltub poest.\nMehhanism. Kell kasutab Vostok 2416B mehhanismi. See on usaldusväärne nõukogude mehhanism, mida on selles modifikatsioonis toodetud alates 1982. aastast. Võimsusreserv 31 tundi. Kuid te ei pea muretsema püsiva taime pärast. Lõppude lõpuks on mehhanism automaatne. Siiski on olemas ka käsitsi kerimise funktsioon, kui kell on juba pikemat aega liikumatult lamanud. Mehhanismi tõrgeteta töö keskmine periood on vähemalt 10 aastat.\nMaterjalid (redigeeri). Kellamehhanism kaitseb usaldusväärselt metallkorpust ja kuni 3 mm paksust mineraalklaasi. Ehtsast nahast rihm.\nMõõdud (redigeeri). Kell on üsna keskmise suurusega, nii et see sobib igale käele. Täpsemalt öeldes on ketas läbimõõduga 42 mm ja paksusega 15 mm.\nVeekindlus. Kaitse vee eest on 100WR, mis võimaldab kellaga ujuda, kuid parem on mitte sukelduda sügavusse.\nFunktsionaalne. Kuna kell on üsna lihtne, pole siin midagi ekstra. Välja arvatud see, et aja kuvamiseks 24-tunnises vormingus on olemas täiendav skaala.\nVõttes arvesse usaldusväärset mehhanismi, kvaliteetset kaitset ja materjale, on see mudel 5-6 tuhande rubla eest üks parimaid. Kes otsib tuntud kaubamärgi odavat mehaanikat - vali Komandirskie 350503!\nTop 3 triitiumiga taustvalgustusega kellad\nCITIZEN terasest päikeseenergia, millel on 5 -aastane garantii\n3 kuulsate kaubamärkide massiivset kella


Nüüd siis oma rasedusest saadud ülekilodest vabanemine, mis tõesti TOIMIB!!!\nOlen siin olnud õnnetu oma 20ne lisakiloga ja see teeb nukraks tõesti. Ja nukraks ei tee mitte kilod vaid minu laiskus, mis nende taga on. Paha lugu kui energiat ei ole ja sa oma beebi kõrvalt suudad vaid magamisele mõelda. Lohutuseks tükike kooki, kohv ja paar kommigi, ning siis imestad, et miks need sangad suurenevad!???! Nüüd võtsin kätte ja annan vastulöögi iseendale.\nMa ei ole suur nuriseja ei seisa peegli ees ega vaata oh kui kole ja paha jne. Naine saab olla veetlev ka oma kumerustega, kuid ma siiski otsustasin kaalu langetada, sest energia oli ka kaalu taga. Tean ka neid kellel kumerused liigsed, aga energiat jagub, inimene on rõõmus ja energiline, ning imekaunis! Kuid kuna me mehega oleme mõlemad väga suured spordi armastajad tegelikkuses, siis on mul vaja seda viitsimist ja keha trimmida. Ja ma leidsin mooduse, õigemini elu näitas, et see toimib ja tõesti toimib!\nNimelt hakkas kaalu jälgima minu onunaise sõbranna, kellele tehti abieluettepanek ning ta tahtis pulmapäeval olla nagu Barbi. Ja ta oli! Ma ei tee reklaami vaid olen ise ka nii elevil ja õnnelik ning kaalule astumine annab aga motivatsiooni juurde. Ka minu onunaine hakkas sama asja kasutama kui nägi, et asi toimib ja kilod millega ta kolme lapse kõrvalt võitles on nüüd kadunud. Tõesti kaunis on vaadata teda, mis sest, et ta on alati olnud imetlusväärne, nüüd on ta ka jagu saanud sellest mis teda ennast häiris. Ning kuigi ma tema kõrvalt seda ka püüdsin oli motivatsioon väike. Nüüd andsin ma endale motivatsiooni ise, ma maksin rahas. Ma ei tea kas te olete kuulnud Fitlapist (kaalustalla.ee) mis on uuem versioon kaalulangetajatele ja nälga ka seal ei jää. Söögivalik on suur, valid hinna järgi sobiva mis maitseb ja teed ka 15min päevas trenni, ning see toimib! Ma saan seda öelda kuna olen kaotanud poole kuuga 5 kilo. Ma tahan suvel näha bikiinides ja oma venitusarmidega vaimustav välja ja näen ka!\nMa ei jõua seda programmi ära kiita ja ma olen õnnelik! Ja rahul. Ma käisin küll välja omajagu raha, aga see ongi motiveerija. Samuti meeldib mulle see, et saan kohe nõu küsida ja läbi fb saan tuge ka teistelt kaalulangetajatelt. Kui näed, et teised kaalu kaotavad ja saad ka fitlapis oma kaalulangust jälgida, siis annabki see tõuget juurde. Täna suutsin külmalt vaadata kuidas teised magusat sõid ja jääda endale kindlaks. Varem ma lihtsalt lubasin 1 ampsu ja siis natuke veel jne. Ma ei olnud järjepidev ega jäänud endale kindlaks. Nüüd tean mida ma tahan. Ja kaalu saabki jälgida kui sa tunned, et nüüd ja kohe tegutsed. :)\nPeagi hakkan ka trennis käima ja noh, lauda jaksan ka ehk rohkem sõita siis.\nKarmen 01 veebruar, 2015\nKiidan! Võiduka lõpuni.\nWow juba 5kg kergem, see annab kindlasti motivatsiooni juurde.\nIse ma pole endiselt rahul ja loodan, et toitumiskava paneb viimase pusletüki paika. :)\nJaa, kaalukaotus ja see, et astud rõõmuga kaalule on 1 suuur mot sellele, et minna kööki ja eirata kapis saia ja muud ning teha endale tervislik toit. :)\nMa olen alati olnud rahul, ka siis kui tüse olin, nüüd kui kaal langeb, siis olen veel rohkem rahul. :D\nUnknown 02 veebruar, 2015\nTubli ōeke!!! :)


Naiste kleitide mudelid - Confetissimo - naiste ajaveeb\nNaiste kleidide mudelid\nKogu moe ajaloos loodi arvukalt kleidid. Mõned neist on saanud klassikaks ja mõned on jäänud ajaloo hulka. Tänapäeval on populaarsed mugavad ja stiilsed kleidid või mudelid, mis suudavad rõhutada kuju ja varjata puudusi.\nKleit sai oma nime lõigust, mis on tehtud trapetsi kujul. Seda kleiti peetakse maailma moodi klassikaks, kuid sellel on palju variatsioone. Tema varrukad võivad olla pikad, kolm neljandikku, taskulambid, tiivad või puuduvad üldse. Erinevad ja lõigatud:\nKaelus võib täiendada kaelarihmaga, lahti keerata või seista. Igaüks neist detailidest loob kleidi stiili, muudab seda.\nKleitide dekoratsioonidena saab kasutada tikandeid, joonekunsti, plaatkaarte ja muid üksikasju, mis on praegusel moel hooajal olulised.\nTrapezoidikleidi originaalmudelid võivad olla valmistatud nahast. See materjal annab naistele jumaliku pildi, nii mudelid nahkkleidid on noorte hulgas populaarne.\nMudelid kleidid puuris\nHoolimata "puuri" lihtsusest on sellel oma olemus ja see võib olla mudeli esiletõstmine. Seetõttu tuleb kõigepealt jagada kõik kleidid vastavalt mustri tüübile, rakk võib olla:\nSuured ja kaldsed rakud suudavad joonist "parandada", seda tüüpi mustriga kangast kasutatakse sageli tulipukleidide õmblemisel. Šoti puuri võib sageli näha trapetsis ja kleidides, tuunikas ja väikesed sirged, vormitud mudelid või põletatud põhjaga kleidid.\nKleit mudelid "bat"\nKleit sai oma nime, kuna varrukatega on tehtud spetsiaalsed lõigud, mis annavad nahkhiirte tiibade mõju. Need kleidid sai populaarseks paar aastat tagasi, siis olid nad tipus. Itaalia kleidide mudelid "nahkhiired" täiendasid oma riidekapid igas vanuses naiste moes.\nSellel kleitil on alati vaba top, kuid mõnikord võib tuntud disainerite autori tooteid eristada mudeli originaalsuse ja keerukuse tõttu, nii et top võib olla ebaviisakas. Kleidi põhi on erineval kujul:\nSuvel pakkusid disainerid šifoonist valmistatud nahkhiirte tüdrukute mudeleid. See valik on kuumadel suvepäevadel väga mugav, kuigi see tundub naiselik ja pakkumine. Rihm, vöö, kiilud, stringid ja muud dekoratiivsed elemendid lisavad kleitile ilu ja stiili.\nSoovitatav lugeda: Kleidisärk - uus


PÕNEVUS KASVAB: valimisteni Suurbritannias jääb üks kuu | Õhtuleht\nTiina Tamman, London, 12. november 2019 08:30\nPOLIITILISED RIVAALID: Leiboristide liidri Jeremy Corbyni (vasakul) ning konservatiivide liidri ja Suurbritannia peaministri Boris Johnsoni (paremal) tõi pühapäeval Londonis kokku veteranide ja langenute mälestuspäeva tseremoonia. Nädala pärast kohtuvad nad ITV kanalis toimuval valimisdebatil. Foto: PA Pictures/Scanpix\nSuurbritannias leppisid möödunud nädalal suuruselt kolmas partei liberaaldemokraadid ja mõned väiksemad parteid (nende seas rohelised ja Walesis tegutsev Plaid Cymru) kokku valimiseelses koostöös. Nad kõik soovivad, et riik jääks Euroopa Liitu edasi. Teiste sõnadega, need parteid lubasid üksteise vastu kandidaate mitte üles seada, et Brexiti-vastast rinnet tugevdada.\nJa ehkki viimaste küsitluste kohaselt hääletaks liberaaldemokraatide poolt vaid 18% valijaist, on selline ühisrinne tubli saavutus.\nKa Brexiti pooldajad on katsunud ühisrinnet luua, ent Brexiti partei on keeldunud konservatiividega valimisliidu moodustamisest. Partei ei nõustu peaminister Boris Johnsoni saavutatud lahkumisleppega, kutsudes seda ainult nime poolest lahkumiseks. Ent ennäe imet – partei liider Nigel Farage teatas äsja, et tema erakond oma plaane revideerinud. Et Brexiti pooldajate hääli mitte killustada, kavatsevad nad loobuda varasemast plaanist seada üles oma kandidaadid kõigis valimisringkondades ja on nõus loobuma 317 valimisringkonnast, kus konservatiivid võitsid eelmistel, 2017. aasta valimistel. Brexiti parteil on muide küll vaid 10% valijaskonna toetus konservatiivide 35% vastu, ent viimastelgi pole valimisi sugugi mitte kerge võita.\nMeedia töötab võimsalt teemal, et kui Johnson valimised kaotab, siis ei saa ta Brexitit parlamendis läbi suruda ja peaministriks saab paratamatult leiboristide liider Jeremy Corbyn, kes tahab Brüsseliga teha uut lahkumislepet, mis pandaks seejärel rahvahääletusele.\nAga peaministriks võib saada ka keegi teine, näiteks Nicola Sturgeon, Šoti Iseseisvuspartei liider ja piirkonna esiminister. Sturgeon tahab Šotimaal läbi viia uut iseseisvusreferendumit, mida ei saa korraldada ilma Londoni loata. Leiboristid on öelnud, et kui nemad võimule tulevad, lubavad nad šotlastel referendumit korraldada. Nii et kui konservatiivid valimisi ei võida, võib riiki ees oodata lausa kaks referendumit.\nKeegi ei ole neli korda järjest võitnud\nEhkki küsitlustel on konservatiivid järjekindlalt esireas, hoiatavad analüütikud, et riigis pole ükski partei võitnud valimisi neli korda järjest ja see oleks neil neljas kord võita. Leiboristid on küsitlustel kümmekond protsenti konservatiividest taga. Nad on Brexiti suhtes olnud väga ettevaatlikud – Corbyn iseäranis pole sageli suutnud seisukohta võtta. Aga ta on olnud aeglane ka antisemitismi teemal ja tema asetäitja Tom Watson astus protestiks läinud nädalal kohalt tagasi ega kandideeri enam ka parlamenti. Leiboristide seas on neidki, kes on soovitanud valijail hääletada konservatiivide poolt. Ka ajaleht The Jewish Chronicle soovitas Corbyni poolt mitte hääletada.\nHetkel on käimas suur arutelu nii konservatiivide kui leiboristide rahaliste lubaduste üle. Kumbki partei pole veel ilmutanud oma valimisplatvormi, ent enam kui kümneaastase kokkuhoiupoliitika järel on mõlemad lubanud teha ootamatult suuri kulutusi, küll politseile, tervishoiule, haridusele. Leiboristid tahavad lisaks veel taasriigistada mitmeid suurettevõtteid, ka raudteed. Konservatiivid on samas kokku arvutanud, et leiboristid plaanivad kulutada enam kui üks triljon naelsterlingit järgmise viie aasta jooksul ning seda peetakse üüratuks summaks.\nAjalehed on juba avaldanud soovitusi, küll pooleldi naljatoonis, kuidas valijail järgmist kuud üle elada. Rahvas on ju sedasama juttu, mida nüüd võimendatult räägitakse enne valimisi, kuulnud juba mitu kuud Brexitiga seoses: on tehtud nii- ja naasuguseid majandusprognoose, antud immigratsioonilubadusi, ent mingisugust selgust ei ole. Tervishoiu teemal on häbiväärne näiteks lugeda, et OECD (Majandusliku Koostöö ja Arengu Organisatsiooni) uurimuse kohaselt on riigis vähem arste ja õdesid (vastavalt 2,8 ja 7,8 tuhande elaniku kohta) kui Venemaal või Ungaris.\nTelevisioonil on plaanis mitmeid debatte. Esimene neist toimub 19. novembril ITV kanalis, kus vaidlevad omavahel Johnson ja Corbyn. Tegu on küll poliitikaga – kes saab rohkem oma mehi ja naisi parlamenti – ent paratamatult on need valimised seotud Brexitiga, ehkki leiboristide meelest see nii ei ole. Küll aga näevad konservatiivid valimisi võimalusena ometi kord Brexit teoks teha.


Turvaregister astub varga varbale - Äripäev\nTurvaregister astub varga varbale\nTeadmine, et mingi eseme õiget omanikku pole võimalik kindlaks teha, annab potentsiaalsele vargale kindluse, et varastatud ese ei torka silma ning et selle müümine ei tekita probleeme. Kui aga seadmele kanda enne kasutuselevõttu turvamärgis ning anda info selle kohta registrisse, suureneb tõenäosus varastatu leidmiseks, samuti aitavad komplekti kuuluvad ning akendele ja ustele kleebitavad hoiatuskleepsud vältida võimalikke vargusi.\nMärgistamine annab ka võimaluse asutusesiseselt saada ülevaadet kasutusel olevatest seadmetest ja nende asukohast.\nTurvamärgistamise korral söövitatakse märgistatavale seadmele ainulaadne ID-number ning telefoninumber. Info seadme tüübi, omaniku jm kohta kantakse registrisse ning varguse korral piisab omanikul vaid sellekohase info edastamisest registrile. Registreeritud seadme mustas nimekirjas olemist saab kontrollida interneti või infotelefoni vahendusel, registris säilitatava info põhjal saab kindlaks teha seadme esmase registreerimise hetke ning ka omanikuvahetused.\nMärgistada saab enamikku plastikpinnaga seadmeid (ka plastikvärviga kaetud), millel on ruumi märgistusele, märgistatakse nii kontoritehnikat, tööriistu kui ka kodutehnikat ehk kõike, mida peate endale väärtuslikuks ning vargale ahvatlevaks.\nMärgistamiseks kasutatakse spetsiaalset söövitavat värvainet, mis kantakse ?ablooni ja pintsli abil seadme plastikpinnale, vastavalt märgistatava seadme värvusele on tegu kas hele- või tumesinise värvainega.\n?ablooni võib seadmelt eemaldada 30 sekundit pärast värvimist, märgistuse esmane kuivamine võtab aega 30 minutit, lõplikult kuivab värv kuue tunniga.\nPärast ?ablooni eemaldamist jääb järele jäljend, mis mõne aja jooksul sööbib seadme korpusesse ning selle eemaldamiseks tuleb plastikpinda tugevalt kahjustada.\nMärgistuse teostamine on lihtne ja jõukohane igale kasutajale, selleks vajalik juhend ning töövahendid (?abloonid, värvaine, pintsel) antakse märgistuskomplektiga kaasa.\nSoovi korral on suurema koguse kodu- või kontoritehnika märgistamist võimalik tellida ka teenustööna.\nTurvaregistri idee on suunatud nii äri- kui ka eraklientidele ja on ennetava iseloomuga, püüdes nii seadmete märgistamisega kui ka täiendavate kleepmärgiste paigaldamisega ära hoida võimalike vargusi.\nSeadmete märgistamisel on ka mitmeid kõrvalfunktsioone, näiteks liisingufirmad saavad nii endale kindlustunde, et mingil põhjusel neile tagastatavad seadmed või esemed on ikka needsamad, mis kunagi kliendile läksid.\nHetkel on registriga liitujaid juba päris palju, tuntumatest võib mainida Hansaliisingut ja Tallinna linnavalitsust. Ühtegi juhust, kus tänu registrile oleks mõni ese taas oma õige omanikuni jõudnud, pole veel olnud, kuid see pole ka eraldi eesmärk. Ometi on varastatud seadmete nimekirjas esimesed sissekanded juba olemas.\nKogu turvaregistri süsteem on jätkuvalt arendamisel, põhjalikum koduleht koos suurema hulga kasutusvõimalustega peaks valmima lähiajal.\nMeie kasutame turvamärgistust selleks, et olla veendunud, et seadmed, mida meie kliendid liisingule kasutusperioodi lõppedes ja finantseerimisprobleemide tekkides tagastavad, oleksid ikka need, mis neile omal ajal anti.\nTurvamärgistamist oleme me kasutanud viimased paar kuud ja siiani ei ole ühtegi n-ö positiivset turvamärgistuse kasutamise juhust veel olnud, kuid samas annab seadmete märgistamine meile kindlustunde, et hilisemaid probleeme on võimalik vältida.


Poolpolsterdatud rinnahoidja Siena - Pesupood\nSiena/B3 half-padded bra\nÕhkõrn puudriroosa poolpolsterdatud rinnahoidja pakub ideaalset toestust ning kujundab kauni dekoltee. 3-osalise lõikega korvid on kaunist mummudega õrnroosast kangast ja lpitsist ning puuvillase sisuga, pakkudes maksimaalset mugavust. Korvi alumine osa on vahtmaterjalist, ülemine osa pitsist. Naiselikkust lisab lipsuke ees.\nKirjuta tagasisidePoolpolsterdatud rinnahoidja Siena


Kuidas kana ujuda - Kasulikke näpunäiteid - 2020\nKuidas kana ujuda\nPesemine on vajalik selleks, et kana näitusel hea välja näeks, või lihtsalt lindu puhastada, kui see pisut määrdunud on. Kui te pole kanade pesemisest kunagi kuulnud, siis ärge muretsege, mõned lihtsad toimingud - ja teie kana särab puhtuses!\n1 Veenduge, et kana pesemiseks oleks hea päev. Loomulikult vaadake ilmaprognoosi, veendumaks, et päev on päikseline ja soe, sest te ei soovi, et teie vaene kana külma käes märjaks läheks!\n2 Valmistage suplusvannid. Valmistage ette kolm vanni, plastist prügikaste, söötjaid või muid sarnaseid esemeid. Pesemisnõude valimisel veenduge, et see oleks kanast enesest laiem ja piisavalt sügav, nii et kui pool oleks täis, võimaldab see teil kana kana tervena kasta, ilma peata. See hoiab vett vannis, vältides selle pritsimist. Kitsad konteinerid pärsivad ka rokkimist, mis on paanika ja segaduse vähendamiseks väga oluline.\nValage esimesse vanni Ivory nõudepesuvedelik või kastiilia vedelseep. Seejärel valage vett (et see oleks meeldiv ja vahutav.) Kasutage kuuma või sooja vett, välja arvatud juhul, kui see on väga kuum. Kui vanni on lisatud 1/2 tassi 20 Mule Team Boraxi, on see tõhusam, eriti kui kana on hele või valge.\nTeisesse vanni valage tavaline vesi. Selles loputate lind.\nKolmandasse vanni valage äädika ja vee segu (2 tassi äädikat / 3,7 liitrit vett). Võite kana jaoks lisada veel supilusikatäit glütseriini, et anda kanale lisa sära, kuid veenduge, et kana ei joo midagi, või siis on teil loomaarstil väga piinlik.\n3 Valige kana, mida soovite pesta. See, mis peaks olema puhas või kõige mustem.\n4 Laske kana aeglaselt esimesse alusse. Kui enne seda polnud ta kunagi suplenud, hakkas ta just selles vannis hulluks minema. Teise kohta jõudes loodetakse, et ta on vastupanuks liiga kurnatud.\nraputage seda õrnalt üles ja alla sujuvate, ümbritsevate liigutustega. Ärge hõõruge liiga kõvasti, muidu purunete suled.\nKui see on märjaks saanud, tõmmake see välja ja hoidke seda mõlema käega üle vanni, et klaas vett saaks. Kanad imavad uskumatult palju vett! Kui teil on abiline, on tal aeg kasutada käppade puhastamiseks pehmet pesemislappi, kui kana “ära voolab”.\nKui suled on pesakonnast kokku kleepunud, on vaja lindu mitu minutit leotada, et see lahustuks, pisut vett segades. Kõik sassis suled tuleb puhastada eriti ettevaatlikult ja ainult sulgede otste suunas. Ole kannatlik, kuna pesakond lahustub tavaliselt soojas seebivees.\nÄrge jätke kana ühelgi etapil järelevalveta! Lind võib kergesti uppuda, isegi väikesesse konteinerisse, kui ta on närviline või ei tunne põhja. Hoidke oma pead alati vee kohal.\n5 Viige kõik kanad teise vanni ja raputage neid ettevaatlikult üles ja alla, et seep täielikult maha pesta.\n6 Kui tegemist on kolmanda vanniga, veenduge, et äädikavesi satuks kana kõigisse kehaosadesse. See paneb nende suled särama!\n7 Kuivatage kanad! Laske vett välja voolata, hoides neid loputusvanni kohal, kuni see enam ei tilgu.\nSooja ilmaga saate neid rätikuga põhjalikult kuivatada, kattes need kinni ja vajutades, kuid ilma hõõrdumiseta - lihtsalt patsutage neid õrnalt. Tehke sama iga tiiva all.\nKui on külm, peate need tuppa viima ja kuivatama fööniga kõige väiksema võimsusega täielikult, nii et lained ei puruneks ega kõverduks sulgedest. Tõenäoliselt on parem mitte öelda oma naisele, mida te koos fööniga tegite.\nEttevaatust: võib praetud lõhna tunda. Kuivamise ajal peate kätt hoidma ventilaatori ja kana vahel. Kui teil on liiga palav, on kana jaoks liiga kuum.\n8 Vajadusel lõigake nende nokk ja küünised kinni. Kas ma pean nokkaid ja küüniseid lõikama? Kui jah, siis minge edasi! Loodusliku ilme taastamiseks peate lõikama ainult neid kohti, kus nad ilmselgelt ületavad. Lõika küünised pisikesteks tükkideks ja jälgi vereliini! (See on punakas joon, mida võite küünis näha või mitte.) Kui teie kana küünised on tumedad, peate need kohe väikesteks tükkideks lõikama. Kui küünis hakkab veritsema, kastke see pulbrilise aine, näiteks jahu või küpsetuspulbri sisse.\nVõimalik, et kuked peavad muude kuketega võitlemisel kahjustuste vähendamiseks kärbimisküüniseid trimmerdama ja nügima.\n9 Puistage nende pulbrit kirbude ja täide vastu, et kontrollida parasiitide väljanägemist.See samm pole vajalik, kui te pole parasiitide probleemiga kokku puutunud.\n10 Kui näituseks valmistute, võiksite punase värvi rõhutamiseks hõõruda iga kana kammkarp ja habe vaseliiniga.\n11 T Kasutage võimalust koristada kanafilee. Ärge tagastage näituse jaoks valmis kanasid määrdunud kanakoibi! Puhastage see või pange need puhastes puurides, näitamiseks valmis.\nVaata videot: Meilt RÖÖVITI Aafrikas raha (September 2020).\nCopyright 2020 \_ Internetiajakiri, kuidas kõike teha \_ Kuidas kana ujuda


KUIDAS, PALUN?, müük, kuulutus 82898611 - Kuldne Börs\nID: 82898611, muudetud 10:57 13.02.2020\nAutor(id): Lea Jaanimaa, Kirjastus: Lea Jaanimaa, Aasta: 2013, LK: 296, Seisukord: normaalses korras raamat, raamatukogu ja sealt mahakandmise tempel sees, sisu olemas ja korras, Suurus: tavaformaadis ja kõvas köites raamat, Sisu: RAAMAT ASUB LAOS, SAADAVAL 1-3 PÄEVA JOOKSUL. 002\nGümnaasiumi heade hinnetega lõpetanud Rünnol pole aimugi, missugust rada kõndima hakata. Tõele au andes on ta aasta jooksul korra isegi mõelnud kõrgkooli minna, aga juba tuleb sõjaväekutse. Rünno võtab endale veel aega. Selle pidutsemisi täis eluperioodi lõpetab juhuslik kohtumine endast kümme aastat vanema naisega. Kui Rünno loodab, et kaitseväes eeskujulikult aega teenides võidab ta Katriini endale, siis seltskonnaajakirjas näeb ta naist hoopis tuntud ärihai käevangus Viini teatrimajas. Rünno ei tea, et Katriini südant pole võimalik mõjutada ei disainkleitide, kalliskivide ega mereäärse villaga. Naine jälle ei tea, et vanusevahe just ahvatleb noort meest. Nende armastus lämmatatakse tuhaks. Kas on sellel jõudu uuesti hõõguma hakata?\nLea Jaanimaalt on varem ilmunud „Tagurpidi valed“ (2011) ja „Tule eile meile“ (2012).


Ehitusinfo :: Ehitusest kõik ja enamgi! | Juuni 2010 | Kultuurikatla valmimine võib rahapuudusel venida\nKultuurikatla valmimine võib rahapuudusel venida\nKultuurikatla ehituse esimese etapi valmimine nõuab projekti vedajate kinnitusel ligi 35 miljonit krooni lisaraha, mille puudumisel võib objekti valimine venima hakata, kirjutab Postimees.\nKultuurikatla juhi Peeter Jalaka sõnul on seni arendustegevus kontrolli all ning kui antakse piisavalt raha, siis suudavad nad olla üsna täpselt graafikus. "Projekteerimine on lõppenud ja välja kuulutatud ehitushange. Järgmiseks kevadeks peaks katel olema põhiosas valmis ja märtsi lõpust toimuksid seal kultuuripealinna sündmused," ütles Jalakas Postimehele.\nTa selgitas, et ehitus on jagatud neljaks etapiks. Esimene osa on katlasaal, kuhu tulevad arhitektuurikeskus, disainikeskus ja osa loomemajanduse arenduskeskusest. Teine osa sisaldaks tsirkusesaali, suurt kuuesajakohalist saali ja kogu hoonet läbivat tänavat.\n"Need kaks saali kokku võimaldaksid juba päris mastaapseid üritusi korraldada," ütles Jalakas ja lisas, et järgmiseks aastaks on plaanis just need osad valmis saada.\nHiljem, kolmandas etapis, rajatakse kaks keskmise suurusega multifunktsionaalset saali. Neis ruumides tegeldaks põhiliselt laste ja noortega. Neljas osa kujutab endast hoonesse kujundatud metsikut parki, kirjutab Postimees.\nSiiani on katla ehituseks linnalt ja eurorahadest kokku saadud 84 miljonit krooni. Kogu hoone täielikuks valmisehitamiseks kuluks aga Jalaka hinnangul veel sada miljonit krooni. "Esimese osa valmissaamiseks oleks vaja juurde 35 miljonit ja kui tahame valmis saada ka teise osa, kuhu on planeeritud kakskümmend suuremat kultuuripealinna üritust, siis on tarvis kokku üle 76 miljoni krooni veel," rääkis Jalakas.\nTema sõnul on linna poolt kogu olukord endiselt ebaselge. "Ühtegi kindlat sõna rahastamise kohta pole seni kuulnud," ütles Jalakas.


Pärnumaa – Vikipeedia\nEesti ajalooline maakond (kuni 1950)\nSee artikkel räägib ajaloolisest maakonnast; uusaegsest haldusterritooriumist vaata Pärnu kreis; praegusest maakonnast vaata artiklit Pärnu maakond; Eesti purjeka kohta vaata Pärnumaa (laev)\nPärnumaa on Eesti ajalooline maakond, mis tekkis 16.–18. sajandi jooksul Sakalamaale ja Läänemaale (Saare-Lääne piiskopkonnale) kuulunud aladel.\nAjalooline Pärnumaa oli nüüdisaegsest Pärnu maakonnast tunduvalt suurem, hõlmates osa praegusest Viljandimaast Abja, Halliste ja Karksi-Nuia ümbruse ning praegusest Raplamaast Lelle ja Käru ümbruse.\nEesti ja Põhja-Läti maakonnad, linnused ja teed muinasaja lõpusajanditel\nSaare-Lääne piiskopkonna kaks stifti ja olulisemad keskused\n2 Ordu ja piiskopikonna aeg\n3 Liivimaa sõda\n4 Rzeczpospolita aeg\n6 Venemaa tsaaririigis\n7 Pärnumaa Eesti Vabariigis\n8 Eesti NSV\nPikemalt artiklis Sakala\nPärnu vojevoodkonna asendikaart\nOrdu ja piiskopikonna aegRedigeeri\nLiivimaa ordu valitsemisajal kuulus Põhja-Pärnumaa Pärnu ja Navesti jõeni Saare-Lääne piiskopkonda, Lõuna-Pärnumaa ordule, mis rajas sinna Pärnu ja Karksi ordulinnuse.\nPikemalt artiklis Pärnu komtuurkond, Saare-Lääne piiskopkond\n16. sajandil Liivimaa sõja algetapi, Vene-Liivi sõja ja Liivimaa ordu lagunemise järel, moodustasid rootslased 1562. aastal Pärnu lossilääni, mis haaras mõlemal pool Pärnu jõge paiknevad Pärnu lahe ümbruse maad. Järgmistel aastatel, 1565–1575 oli Pärnu Poola valduses.\nAastatel 1575–1582 oli Pärnumaa Moskva tsaaririigi valduses. Pärnumaa, jagunes linnusepiirkondadeks: Haapsalu, Lihula, Koluvere ja Padise linnusepiirkond. Moskva tsaaririigi valduses olid Vene-Liivi sõjas vägede poolt 1558. aastal vallutatud Tartu linn, Tartu piiskopilinnus ja Tartu piiskopkond ning osa endise Liivi ordu territooriumist: Narva ordulinnus (1558–1581) ja Pärnu (1575–1582), Haapsalu (1576–1581), Karksi ordulinnus (1579–1582), Kirumpää piiskopilinnus (1558–1579), Laiuse ordulinnus (1558–1582), Lihula linnus (1576–1581), Koluvere loss (1576–1581), Vasknarva ordulinnus (1558–1582), Padise klooster (1576–1580), Tarvastu ordulinnus (1570–1582) ja Toolse ordulinnus (1558–1581) ja ümberkaudsed alad.\nAastal 1582 läks Pärnumaa Liivimaa sõja tulemusel Rzeczpospolita valdusse. 1582. aastal moodustati Koiva jõeni ja Võrtsjärveni ulatuv Rzeczpospolita haldusüksus Pärnu presidentkond, kuhu kuulusid Koiva jõe, Läänemere ja Võrtsjärve vahelised alad. Pärnu presidentkonda kuulusid Pärnu, Viljandi, Tarvastu ja Helme distriktid, 1589. aastast staarostkonnad, mis jagunesid riigimõisateks.\nPikemalt artiklis Liivimaa hertsogkond, Pärnu presidentkond (1582–1598), Pärnu vojevoodkond (1598–1620), Poola aeg\n17. sajandi algusest kuulus Pärnumaa, Rootsi kuningriigile, Idamereprovintside Liivimaa koosseisus. Poola-Rootsi sõja ajal vallutasid linna mõnepäevase piiramise järel, 11. augustil Rootsi väed ja Rootsi väed okupeerisid Liivimaa ranniku, Grobinast Pärnuni. Raske majandusliku olukorra ja toiduainete puuduse tõttu, kuna maa oli aga ülimalt suures ulatuses rüüstatud, muutus sõjavägede toitlustamine raskeks aga ka poolakatele ning nad tõmbusid Eestimaalt tagasi Liivimaale. Aastatel 1617–1710 oli Pärnumaa taas Rootsi valitsemise all, kus taastati Pärnu lään, mis jagunes mõisaläänideks. Pärnu lääni arvati Koonga, Tõstamaa, Audru ja Tori riigimõisad. Pärnumaa eksisteeris halduslikult algselt läänina, seejärel 1627. aastast Pärnu krahvkonna ja hiljem Põhja-Liivimaa, Eesti distrikti haldusüksusena.\n1630. aastal moodustati Pärnu kreis (maakond), mille koosseisu kuulusid ka endine Viljandi staarostkond ja osa Loode-Läti alasid. Pärnu kreis jagunes kihelkondadeks, 17. sajandil, Rootsi aja lõpus, eraldati Läti distrikti Pärnu kreisist 5 läti asustusega kihelkonda, kui 1694. aastal moodustati Liivimaa kubermangus kaks distrikti. Liivimaa kindralkuberner Jacob Johann Hastferi korraldusega 4. oktoobrist 1693 fikseeriti Põhja-Liivimaa maakondade piirid arvestades rahvuslikke printsiipe, eraldades Pärnu maakonnast Salatsi (läti Salacgrīva), Väike-Salatsi (läti Mazsalaca), Ruhja (läti Rūjiena), Härgmäe (läti Ērģeme), Luke ja Valga ning ühendades nad Riia kohtukonnaga. Alūksne, Gulbene ja Läti osa Adsele kihelkonnast liideti Võnnu või Koknese maakohtukonda. Karl XI korraldusel tõmmati nende piirid vastavalt kahe põlisrahva – eestlaste ja lätlaste – elualale. Vene aja alguses distriktid kaotati.\nPärnumaa rahvariided 18. sajandi lõpul. Johann Christoph Brotze joonistus.\n1710. aastal Põhjasõja tulemusel vallutati Pärnu ja Pärnumaa Vene tsaaririigi poolt. Põhjasõja järgselt asus Liivimaa kubermangu Pärnu kreisi piirides 14 kihelkonda: Audru, Halliste, Helme, Mihkli, Paistu, Pärnu, Pärnu-Jaagupi, Saarde, Suure-Jaani, Tarvastu, Tori, Tõstamaa, Viljandi ja Vändra kihelkond. 1773. aastal ühendati Pärnumaaga Tartumaast lahutatud Põltsamaa, Pilistvere ja Kolga-Jaani kihelkond.\nViljandimaa eraldati iseseisvaks Viljandi kreisiks alles asehalduskorra ajal 1783. aastal. Asehalduskorra likvideerimise järel moodustati Pärnu-Viljandi kaksikmaakond ning uuesti eraldatud Viljandi kreis moodustati 1888. aastal.\nPikemalt artiklis Liivimaa kubermang, Pärnu kreis\nPärnu kreisis asus 20. sajandi alguses 11 kihelkonda: Audru (Kirchspiel Audern), Halliste (Kirchspiel Hallist), Häädemeeste (Kirchspiel Gutmannsbach), Karksi (Kirchspiel Karkus), Pärnu (ka Pärnu Elisabethi kihelkond (Kirchspiel Pernau-St. Elisabeth), Pärnu-Jaagupi (Kirchspiel St. Jacobi), Saarde (Kirchspiel Saara), Tori (Kirchspiel Torgel), Tõstamaa (Kirchspiel Testama), Vändra (Kirchspiel Fennern), osa Mihkli kihelkonnast (Kirchspiel St. Michaelis), Pärnumaa koosseisu kuulusid ka Kihnu, Sorgu ja teised saared Liivi lahes.\nPärnumaa Eesti VabariigisRedigeeri\nPikemalt artiklis Pärnu maakond\nAjalooline Pärnumaa likvideeriti aastal 1950, kui Eesti NSV-s moodustati maarajoonid. Tänapäeva Pärnu maakond hõlmab ajaloolisest Pärnumaast vaid selle kesk- ja lääneosa, millele lisandub ajaloolise Läänemaa lõunaosa.\nPikemalt artiklis Pärnu rajoon, Pärnu oblast, Eesti NSV haldusjaotus\nPärnu maakond, MTÜ Pärnumaa Omavalitsuste Liit, SA Pärnumaa Arenduskeskus\nAjaloolise Pärnumaa tutvustus Eesti mõisaportaalis\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Pärnumaa&oldid=5965922"\nLehekülje viimane muutmine: 23. september 2021, 17:29\nSelle lehekülje viimane muutmine: 17:29, 23. september 2021.


Posted by deilaadventure on February 9, 2019 February 9, 2019\nNoniii, ma olen juba liiga kaua hoogu kogunud, et seda kirjutada. Ehk siis, tuleb ära teha.\nIgal juhul olen nüüd käinud 1,5 kuud jõusaalis ja võin end jõusaali ,,bossiks,, pidada küll…okeiii, rahurahu, ma lihtsalt tegin halba nalja. Ps! Olen nii jõusaali boss, et täna esimest korda üks tüüp tuli ligi ja ütles, et ma teen harjutust valesti. Ma olin mingi eeee ok tänks ja tegin samamoodi valesti edasi, sest treener oli õpetanud nii teha ja mingi võõra hurmuri õpetusi ma nüüd küll ei kuula ja nii naljakas oli, kuidas see härra hurmur ohkas ja läks ära 😀 Juu ta mõtles, et ma hommikul 5st ärkasin ja mõtlesin, et nüüd saab minust fitness pifff ja läheks jõuksi… Oot ma ei tahtnud härra hurmurist rääkida, vaid\nseda, et ma olen nii mega õnnelik ! Õnnelik on tegelikult vale sõna, uhke?\nTegelikult käin trennis per*etamas 😀\nIgal juhul olin jõusaalist mõelnud üle poole aasta, aga olin ikka väljaspoolt käinud seinu silitamas ja mööda jalutades/sõites mõtlesin oh kui tublid inimesed ja käisin enda basseinis edasi, sest seal ei näe keegi ju mida ma teen ! Kui sa oled ülekaaluline, siis sa varjad enda keha igal võimalikul viisil, sest KÕIK JU VAATAVAD. See on sama tõenäoline kui see, et täna keegi mu kätt palub eheee, sest tänapäeva ühiskonnas on kõigil nii kiire ja iseendaga palju teha, et kellegil pole aega ega tahtmist su peale mõelda. See on ülekaaluliste mingi pseudoprobleem, et ooo kõik vaatavad. Isegi kui vaatavad,\nsiis kelle asi see on? See ei mõjuta su elu mitte kuidagi. Teoorias olen ma kõva mutt, aga praktikas…\nJõusaalis kui keegi taganurgas trenni teeb, siis olen see mina! Vähemalt ma ei jookse enam ära, kuiseal teised ka on 😀 Ühesõnaga jaanuaris ,,palkasin,, endale eratreeneri ja see oli nii õige otsus! Üksinda ma oleks jõusaalis nagu kohev veerev karupoeg olnud. Läksin esimest korda jõusaali eratreeneriga kohtumisele ja jalg ikka veits värises ja hing kraapis sees, sest teadsin, et ega see kerge olema ei saa. Mõtlesin küll,et olen ,,tugev,, ikkagist maalt ja hobusega! Okeiii, hobust meil ei olnud 😦 sead küll…ja kanad ja kunagi oli lehm ka ning olen lehma seljas ratsutanud!\nOtsisin tõestuseks lausa pildi välja 😀 Sigu meil enam pole ja lehmast on ka juba ammu sült keedetud nii,et peate kanadega leppima 😀\nÜhesõnaga talutüdruk noooh. Laudast s*tta visanud nii,et higimull otsa ees ja isaga merel käinud ja u.50kg kaste tõstnud nii,et silm ka ei pilkunud…mõtlesin,et ma olen tugev… jajaa naiivitar.. Mu käed surid juba mini raskuste all ja olen kindel, et beebid jõuavad ka raskemaid kange tõsta kui mina..ausalt. Sellised makaronid, et ma ei saa aru, kuidas see võimalik üldse on? Tekkisid mõtted, et issand kõik vaatavad, et mida see enda mini raskustega siin üldse teeb, aga ausalt…Ole normaalne !\nJõusaalis ei vaata sind mitte keegi! Kõik tulevad sinna trenni tegema, mitte hindama, mis\nraskustega sa harjutusi teed…ma vähemalt loodan 😀 Kuidas ma esimesed trennid ikka võitlesin enda deemonitega, et mida mina rasvarull seal küll teen, et raudselt keegi jälgib ja 112 juba valitud, et kui ma otsad annan, siis saab elu päästa, aga siiani pole mulle kiirabi kutsutud *ptuiptuiptui*\nFun fact vol.1 ehk viimane trenn koos treeneriga, ta küsis, et kas ma aitan sind trepist alla. Ma arvasin, et ta teeb nalja, aga kui trepini jõudsin ja 1 astme astusin, siis mõtlesin, et oma hinge ma sinna trepile jätan. Ma tulin reaalselt külg ees trepist alla 😀 Valutasid sellised kohad, mille olemasolust mul õrna aimugi ei olnud ja 3 päeva ma kõndsin trepist alla nagu väike vanainimene. Mõtlesin jumal tänatud, et ma tööl ei pea olema, sest muidu vedeleks ma siiani kuskil Annelinna trepil ja ootaks, et keegi lohutuslasu teeks..\nMa olen mega mega rahul, et ma võtsin jänesed püksist välja ja enda ahtri jõusaali vedasin, sest ma poleks uskunud, et kunagi seda lauset ütlen, aga mulle niiiiiiiiiiiii meeldib seal! Trenni kõige raskem osa on reaalselt koduuksest välja saamine. Räägib mutt, kes täna pani äratuse 5.45 ja pesi hambad ära ja ronis voodisse tagasi ja leidis 10 vabandust, miks mitte trenni minna ja mõtlesin fkk it, lähen uuel nädalal, et kes see nv-l ikka trenni läheb ja lõpuks ikka vedasin ahtri elutuppa ja edasi läks libedamalt. Tänane trenni minek oli eneseületus, sest tänu haigusele on paus sisse tulnud ja sooja tehes ma hingeldasin nagu võitleks Kaubamajas SAH-i ajal kingade pärast whaaaat ?!? Mulle isegi ei meeldi kingad hmmm njoo igal juhul hingeldasin ja mõtlesin njoo tore, et oli vaja mul siia tulla, aga noh keha võibolla ehmuski ära. Arvan, et keha vahepeal juba rõõmustas ja mõtles, et jessss jesss see kohev karupojake tegi uue aasta puhul pulli ja veebruarist enam trenni ei tee, aga tüng! Ju kehal oli ehmatus reaktsioon, sest edasi läks juba kergemini. Täna muidugi oli see, et ma ei suutnud otsustada kas teha Kava 1 või kava 2 ja tegin siis mõlemad… Pulss täna oli päris kõrge ja pidin pause rohkem\nsisse tegema, kui harjunud olen, aga muidu oli täitsa mõnus. Kuigi pause tehes olin nutiseadmes ja kujutasin ette, kuidas mõeldakse, et noooo krt, kas tulid trenni tegema või instas scrollima 😀 sest täna üks tüüp ,,jooksis,, mul sabas nagu tavaliselt Raks maal jookseb, kui mul midagi head käes on… ehk ma ei tea kas meil on sama treener ja sama kava või talle lihtsalt meeldis mind jälitada 😀 😀 😀\nIgal juhul kui ma pausitasin ja masinal istusin, siis ta pööritas silmi. Trennist ära läks ta raudselt lisaboonusega ehk vertiigo kaenlas.\nNüüd on mul 1 kord veel treeneriga kohtumine ja siis on 4 nädalat temast pausi ehk 4 nädalat teen üksi trenni. Kohtume temaga kuu pärast ja vaatame, kuidas arenenud olen ja see motiveerib täiega, sest kuidagi häbi oleks süldimana tagasi minna. Kuigi ma ei tea, kas makaron saab süldiks muutuda ? Kindlasti saab…siin ilmas on kõik võimalik! Ainult mitte see kuradi lotovõit… -.-\nMis mu postituse mõte üldse oli? Ega ei olnudki vist, tahtsin lihtsalt näidata, et ma veel elan 😀\nTegelikult kui oled mõelnud, et tahaks jõusaali minna, aga ei julge, siis tule ikka! Sellest valehäbist lihtsalt tuleb üle olla. Ma vahepeal ikka muigan kui oma miniraskustega midagi teen ja sama moment kõrval on umbes 2x kõhnem isiksus, aga raskused on 3x raskemad kui mul. Kindlasti üks päev jõuan ma ka suurte raskustega trenni teha! Vaevalt keegi seda üldse vaatab ja ei saagi eeldada, et astud jõusaali sisse ja oled Rambo valmis, mis nii elul viga oleks. Kui kedagi huvitab ja arvab, et sellest abi on, siis ma võin enda kava lausa jagada. Trenni ma ei hakka endaga koos kutsuma, sest ma käin trennis siis, kui kukk alles teist külge keerab 😀 Kuigi, ma lähen trenni umbes 5.45, tööpäevadel 5 paiku ja seal juba on inimesed ees… Ma iga kord mõtlen, et mis teil viga on? Vaatan siis peeglisse ja hakkan muigama, sest juu nad tahavad ka enne tööpäeva vms ,,kaelast ära saada,,.\nProgrammist saab vaadata palju inimesi trennis on ja ma vahest ikka öösel vaadanud ja\nisegi kell 3.00 keegi ikka trennis on…Öelge veel, et eestlased ei ole spordirahvas!\nMis veel huvitavat ? Käisin kehaanalüüsis ja krt, ma eelmise lehe ära kaotanud 😦 ja ei saa võrrelda, aga noh vähenenud on näidud kindlasti, aga puhas rasv ma olen. Mitte, et see üllatusena oleks tulnud, aga siiski 😀 ehk rasva mass on 42,7 ( norm 21-32,9) ning lihasmass 51,5. Vistseraalne rasv on 16, norm on 9-11 ehk jah. Organid on rasvunud oooh üllatust…noot. Vähemalt kui keegi tahab minult organeid röövida, siis saan karjuda, et need nkn rasvunud, et mis sa tühja tööd siin teed, mis sa niisama nuga raiskad, ole normaalne. Keha tüübiks andis masin mulle lihaseline, vähe ülekaaluline,\naga oleme ausad…ma olen ikka veel tünn, mis tünn ehk juu masinal oli raskem öö seljaga…\nMul on ideaalkaaluni 27,4 kg selle masina järgi, aga siis oleks ma sile nagu kelgu niisk (what? ma olen kindel, et see ütlus oli teistmoodi hmm…) Ise oleksin õnnelik kui suudaksin 17,4 kg alla veel võtta, siis oleksin ka juba rahul. Arvestades seda, et mul on pm. 2,5kuud olnud kaaluseisak, pigem lausa juurde võtnud, siis mulle tundub, et ennem saab minust astronaut, kui eesmärgi täidan. Ah jaaa sinna ülekaalulisi ei võeta, krt.\nIgal juhul 44p on mul aega, et enda reisikaal saavutada ehk -8kg 😀 Tean, et\ntäna pole 1. aprill, aga unistama peab! Ps! Kehaanalüüs ütles, et mu parem jalg kaalub 7,68kg ehk kui eesmärk jääb täitmata,siis…okeokeii kehva nali jajaa.\nLeidke nendelt piltidelt üks ühine tegur 😀 😀 😀 Praegu blogisse pilte otsides jäin vaatama, et whaat 😀 Ma pole ise märganudki, et kätt puusa topin 😀 Mis asja ?\nIgal juhul see keskmine pilt on mu reisi mott kleidiga, mis hetkel kole seljas, aga reisiks peab kena olema 😀 Ma ei hakka seda rippuvat kätt kommenteerimagi. Ahh jaaa enne te ei märganud ja nüüd kõik vaatate 😀 😀 😀 Igal juhul see kleit ripub mul uksel ja iga päev on mu silme all, et ma ikka teda ära ei unustaks 😀\n*) Alustasin täna boostyourself detox kuuri, mida ma 1x kvartalis ikka üritan teha või mulle meeldib, aga täna alles esimene päev ja kuidagi vastu hakkab hmmm. Üritan ikka sellest üle olla ja loodan, et paremaks läheb.\nInstas olen kindlasti aktiivsem ja storytan päris palju ehk tule ja vaata ja naera koos minuga 😀\n*) Pean EMS trenni minema ja täna saab seal nalja, sest hommikusest jõuksist jalad süldid all 😀 Lähen ja tudisen seal.\n*) Uuel nädalal tahaks teha 150 000 sammu ,,väljakutse,, aga…\nAGA ma olen nüüd homsest laevas ehk kolm päeva uuest nädalas veedan ,,kambris,, ja hakkan oma samme mööda tekki täis kõndima ja turvad saavad jälle vaadata, et meedik lolliks läinud 😀 Nad ikka vahest öelnud,et mida sa otsid või miks ringiratast käid, aga tegelikult jalutan enda samme täis 😀\n*) Ma avastasin alles nüüd,et ASOSEST saab pesu jms nagu suuruse järgi osta või noh teadsin seda enne ka, aga alati olin pannud Plus size ja nüüd panin lihtsalt size ja OMG. Umbes 5x rohkem valikut ja ma sain pesu kätte ja niiiiiiiiiiiiiiiiiiiiiiii ilus, et kui näete linnavahel pesus kohevat karupoega, siis suure tõenäosusega olen see mina, sest kellegile peab ju enda uut ilusat pesu näitama või noh…\nIgal juhul kas sellist teenust ei ole, et saan enda pangakaardile piirangu panna, et näiteks saan ainult 100€ väärtuses kuus tellida, sest ooeh ma tahaks veeel tellida, sest niiiiiii kena pesu pole ma enne saanud. Kui mul oleks keha, mida näidata, siis ma praegu paneks siia pesupildid isegi, aga teie õnneks mul pole seda keha 😀 Kleidid ja kena pesu on mu suurim nõrkus ja seoses sellega, et mu rinnad tõmbasid esimesena tuult kui elustiili vahetasin, siis nüüd saan oma kahte rosinat palju kenamini pakkida, aga mu pangakaart nutab millegipärast selle pärast hmm\nPaljud on küsinud, mida ma seal laevas teen… P*tru tal*sutan, mis muud ptuiii haigeid inimesi ravin 😀 Muud ma ei oska 😦\n*) Ok tegelikult olen siia liiga kauks jäänud ja trenn ootab…\nOlge mõnusat ja trennis kohtume!\nPrevious Post Tulge sorige mu sahvrikeses või võta paljaks !\nNext Post Surmanuhtluse poolt või vastu ehk hülgemöla vol1


Tohoh! Ülekaalulisus on seotud 11 erineva vähiga | Tervis\nLiigne keharasv võib suitsetamise kõrval olla üks peamisi vähitekitajaid - värske uuring seostab ülekaalu tervelt 11 erineva vähitüübiga.\nAjakirjas BMJ avaldati ülevaateuuring, milles vaadeldi 507 erineva uuringu, 5645 vähijuhtumi ning 1,7 inimese andmeid, vahendab meditsiiniportaal Med24.\nKoonduuringus analüüsiti seoseid ülekaalulisuse näitajate (kehamassiindeks (KMI), kaalutõus ja taljeümbermõõt) ning 36 vähipaikme vahel. Kõik ülevaatesse haaratud tööd olid jälgimisuuringud, mis ei võimalda selgitada põhjuslikku seost.\n95-s KMI-le keskendunud uuringus leiti seosed söögitoru-, luuüdi, käärsoole- (meestel), rektumi- (meestel), sapiteede-, pankrease-, endomeetriumi- (premenopausis naistel) ja neeruvähiga. Iga 5 kg/m2 KMI lisandumisega tõusis vähirisk 9% (kolorektaalvähi puhul) kuni isegi 56% (sapiteedevähi puhul).\nPostmenopausis naistel, kes polnud hormoonasendusravi kunagi kasutanud, suurenes rinnavähirisk iga 5 kg kehamassi kasvu kohta 11%.\nEndomeetriumivähi risk suurenes 21% talje-puusaümbermõõdu suhte kasvamisel 0,1 võrra.\nLisaks seostati kaalutõusu kolorektaalvähi riski suurenemisega ning KMI kasvu sapipõie-, mao kardia- ja munasarjavähi riskiga ning hulgimüeloomi suremusega.\nSeos ülekaalu ja muude vähipaikmete vahel võib olemas olla, aga tõendus selles valdkonnas ei ole väga hea kvaliteediga. Eelmisel aastal avaldatud rahvusvahelise vähiuuringute agentuuri raport oli sarnaste tulemustega, kuid leidis lisaks seosed maksa-, kilpnäärme- ja munasarjavähiga, mida praeguses ülevaates ei tuvastatud.\nUurijad ütlevad, et liigne keharasv võib olla suitsetamise kõrval teine kõige olulisem vähi riskifaktor.\nMiks ma olen õhtul raskem kui hommikul?\nMiks ei tohi uneaegseid hingamishäireid tähelepanuta jätta?\nTeadlased: pikalt magamine soodustab paksuksminekut


Korterhotellid Türgi | Hotels.com\nOtsing Korterhotellid tüüpi hotellid Türgi\nKuidas leida parim Korterhotellid Türgi\nMeie saidil saate võrrelda majutuskohtade hindu asukohas Türgi, leida endale sobivaima rajooni ja filtreerida otsingutulemusi, et leida soodsaim pakkumine, kui teid huvitab Korterhotellid.\nHotels.com saidilt leiate ka kümneid teiste reisisõprade kirjutatud arvustust majutusasutuste kohta. Nende hinnagud aitavad teil kindlasti leida kõige sobivama peatuspaiga. Meie arvustused pärinevad ainult ehtsatelt hotellikülastajatelt riikidest nagu Eesti ja mujalt. Kas teadsite, et kõige enam broneeritud Korterhotellid asukohas Türgi on &TravellersChoice1?


Näpunäiteid, näpunäiteid, näiteid parimaid kärpeid naiste juuste mood\nsisesta sisse Capelli Donna\nNagu on soovitatud nime ise, naiste juuksed on ruumi pühendatud kõigile naistele, kes armastavad oma juukseid, kes ei saa loobuda firma oma juuksur, kes leiavad soeng oma visiitkaart. Juuksed naine töötab meeskond kogenud juuksurid võimelised alati andma kõige sobivam nõu: lühikesed juuksed, pikad juuksed, kiiver, Lokkis juuksed, lainetud juuksed, sirge juuksed, mèches, BALAYAGE, suninsuldid.... nad on kõik võimalikud lahendused fantastiline! Juuste naine on õige koht, et mõista, mis on sinu, mis juuksevärv on parim teile, mis volditud suurendab teid kõige. Iga juuksur on oma stiili ja seega sama nõu, mis on antud erinevate juuksurid, võtab isikliku nüance, mis võib teha vahet. Leia naiste juuksed stylist, ja siis stiil, mis kõige rohkem esindab teid.\nCapelli Donna, juuksurid, juuste, tervis, Ilusalongid, Juuste mood fotosid, Soengud, esteetika, müük, kiilaspäisus hooldus, Capelli Donna, juuste kukkumist, värvimine, päikesepaneed, balayages, meches, purk, Deja-Vu, Capelli Donna, Globelife, Fair juuksurid, juuksetoodete marki, juuksurisektor, juuksevärvi ettevõtted, professionaalne juuksuritoodete tootjad, toodab liinid kolmandate isikutega, erilõigustus, juukseaksessuaarid, Capelli Donna, juuksurid jaemüüjad, hulgimüüjad juuksetooted, edasimüüjad juuksuritooted, Juuksurid, Ilusalongid, turu-uuringud juuksemoe tööstuses, juukseriietusseadmed, juukseinfo, juukseinfo, Capelli Donna, Uudised juuksuritooted, mööblijuuksupoed, impordi eksport, juuksur tarvikud


Suusakott autole: osta odavalt AUTODOC-ist\nKotid, organiseerijad: parimad pakkumised teie auto jaoks\nPolüester, must Artikli number: 30550\nMeie hind23,50 €\nSäästate 9,60 €\nPolüester, must Artikli number: 30551\nPolüester, must Artikli number: 30552\nKaal (kg): 190\nMeie hind25,22 €\nPolüester, must Artikli number: 30553\nMeie hind26,91 €\nSäästate 10,99 €\nmust, punane, hall Artikli number: MINT 0001\nArtikli number: 01162\nSuusakotid on usaldusväärsed vahendid, mis kaitsevad seadmeid mehaaniliste vigastuste ja transportimisel määrdumise eest. Need lisaseadmed muudavad spordivahendite transportimise lihtsamaks ja takistavad nende saastumist autokabiinist.\nMillised on suusakottide tüübid?\nTekstiil. Need on vastupidavad tooted, mis kaitsevad tolmukindlust ja maksavad suhteliselt odavat. Sellesse kategooriasse kuuluvad ka veekindel lapiga valmistatud tarvikud, näiteks nailon ja polüester.\nNahk. Need on mehaaniliste kahjustuste suhtes vastupidavad ja näevad ka suurepärased välja.\nPlastik. Reeglina on need usaldusväärsed ja mahukad lisatarvikud, mis taluvad mõjusid hästi.\nKataloogidest leiate meeste ja naiste mudelid; nad erinevad teineteisest konstruktsiooniliste omaduste poolest. Esimesed on tavaliselt klassikalistes tumedates värvides, teine - erksas värviskeemis.\nSuusakottide suurused varieeruvad sõltuvalt nende valmistatud seadmete pikkusest. See parameeter jääb vahemikku 165 - 210 cm.\nVastavalt ehituslikele omadustele:\nPehmed tooted ilma kindlate osadeta. Neid tehakse sageli ühe inimese varustuse jaoks. Need on kerged tarvikud, mis võtavad auto minimaalselt ruumi.\nLöögikindlate lisadega seadmed. Pehme täitmine õmmeldakse nende vooderdamine kogu pikkusega või siis, kui kinnitusvahendid asuvad. See imab mõju, seega kaitseb sisu kahjustuste eest.\nTranspordiga ratastega varustatud juhtumid. Nad sisestavad reeglina mitu suusapaari. Mõningatel juhtudel on võimalik transportida mitte ainult seadmeid, vaid ka spordirõivaid.\nPaljud mudelid on täiendatud täiendavate elementidega. Nende seas on: tasku prillide ja kinnaste hoidmiseks, sulavett äravoolu avad, valgust peegeldavad plaastrid, rihmad, mis muudavad autovarustuse väiksemaks ja muud.\nSuusakottide kasutamise võimalused\nSeadet saab kasutada mitte ainult transportimiseks, vaid ka varustuse aastaaegade vaheliseks säilitamiseks. Parema õhuringluse jaoks on oluline pistikupesade avamine.\nTe peate hoolitsema tarvikute eest vastavalt tootja juhistele. Naha seadmeid tuleb puhastada niiske pehme lapiga, tekstiilist tarvikuid tuleb pesta. Mõned mudelid tuleb kätega puhtaks pesta.\nSoovitav on suusakottide kuivatamine õues või hästiventileeritavates ruumides. Samal ajal on oluline vältida otsest päikesevalgust, kuna see võib viia materjali värvi kaotamiseni.\nKas soovite osta suusakotti soodushinnaga? AutoDoc'is esitatakse mitmesuguseid selliseid seadmeid taskukohaste hindadega. Veelgi enam, kampaaniad on aktiivsed paljude toodete jaoks; nad võimaldavad säästa raha. Tehke veebipõhine tellimus täna meie veebipoest, et osta soodsatel tingimustel vajalikke autovarustusi.


Mulgis karjalaske päeval – Saksa Automaatika ProTeam\nMulgis karjalaske päeval\nEt mis siis jääb selle aasta esimest Estonian Cup etappi meenutama. Oi neid hetki on ikka palju. Aga üle prahi on vast see pilt, mis avanes sinna sõites (pildistatud Tallinna ringteel) Ikka täitsa pekkis, tuul, +1 kraad sooja – see vist kah tänu sellele, et andur auto mootori lähedal. Lörtsi sajab ja mina lähen Viljandi poole võistlema…rattaga…õue !!! Õnneks poole tee peal hakkas vihma sadama. Jama kah, kui enne starti kuskil hanges autoga kinni oled.\nKohale jõudes oli olukord juba tunduvalt parem : 4 kraadi sooja ja sadas veidi vähem, kui tavaliselt jaanipäeval. ProShop telk oli paksematest kinnastest ja kingakatetest tühjaks ostetud. Oleks võinud kodust kõik kampsunid kaasa võtta – nende eest oleks täna kõva raha saanud. Aga oleksid ei maksa ju midagi.\nA noh, mis seal ikka, tõin numbri ära ja hakkasin riideid vahetama. Kogu parkimisplatsi peal oli selline soojenduskreemi hais, et pane või gaasimask pähe. Et kas mul oli kreem kaasas – muidugi mitte. Aga ei hullu, vahepeal oli taas kõvasti soojemaks läinud – juba oli 6 kraadi !\nNüüd on see igav osa, kus sai natuke sooja tehtud ja stardikoridori mindud…\nSeekord mõtlesin, et maksku mis maksab, lähen kah esimese pundiga kaasa. Esimene tõus – raske, aga sain hakkama. Linna vahel sikk-sakid tehtud ja asfadli sirgele – täitsa pekkis, kus keerati gaas põhja. No püsisin ära. Teine asfalditõus…poole peal tuli ikka tunnistada, et ei jõua. Sain tõusu võetud ja nägin, et esimese otsa punt ikka ca. 50m. ees. Aga…kohe minu taga oli ca. 10 jälitajat, kel kindel plaan esimestele järgi tõmmata. Vaatasin korra üle õle – tükk tühja maad. No ei tahtnud üksi jääda ja pressisin kaasa. Esimene punt kätte saades lasti tempo alla ja sai mitmeid-mitmeid km’e läbitud suisa haljaavatades. Aga, ilmselt tegin ikka algusega endale liiga, sest ca. 20km. peale starti enam sellist liikumist ei olnud ja jäingi omas tempos tiksuma. Kohtadeks loeti sel hetkel 40+ ja finišisse jõudsin 78 kohaga. Hea, et niigi läks.


Edasi #13 kaanepildi autor Veiko Tammjärv: hea kunst puudutab ja saadud elamus jääb kauaks meelde – Edasi - Innustav ja hariv ajakiri\nJaneck Uibo 10. juuni 2022 Edasi\nEdasi #13 kaanepildi autor Veiko Tammjärv: hea kunst puudutab ja saadud elamus jääb kauaks meelde\nVeiko Tammjärv ja Edasi suvenumbri esikaas.\nEdasi suvenumber on suuresti pühendatud rahule, nii maailma-, meele- kui ka hingerahule. Teravmeelselt aktuaalse kaanekujunduse on seekord teinud kunstnik Veiko Tammjärv.\nMeie seekordne number on pühendatud rahule. Mis on rahu sinu jaoks?\nMulle tundub, et rahu on seal, kus on vähe inimesi. Sisemine rahu seostub mulle looduses viibimisega ja ka näiteks sotsiaalvõrgustike vältimisega. Pean aga tunnistama, et seda viimast pole õnnestunud teostada.\nAjakirja esikaanel on sinu illustratsioon, mis tehtud spetsiaalselt Edasi kaane jaoks. Kuidas see töö sündis? Millest inspiratsiooni said?\nPildi idee tekkis kiiremini, kui ma arvata oskasin. Ilmselt oli midagi sellist juba mõnda aega väljundit otsinud. Reaalselt sai pilt alguse aga ühest sõjaväe helikopterist, mis meenutab mingit kurja lendavat putukat. Sellele järgnesid juba teised “putukad” ja kärbsepaber. Üks eesmärkidest oli ka, et militaarsetest detailidest hoolimata jääks pildi üldine emotsioon positiivseks.\nMillist kunstiliiki sa ise enim naudid? Milline on hea kunst sinu jaoks?\nKuulan muusikat, kui tegelen loominguga. Tihti on see vahend, millega annab luua tööks vajaliku meeleolu ja inspireeriva keskkonna. Naudin ka graafilist romaani, mis on huvitav kunstiliik, kuna seal on ühendatud elemendid kujutavast kunstist, filmist ning kirjandusest. Hea kunst puudutab ja saadud elamus jääb kauaks meelde. Üldiselt eelistan saada erinevatest kunstiliikidest positiivseid, helgeid emotsioone. Katarsis pole päris minu jaoks.\nNeile, kellele oleme käesoleva numbri esikaant enne ilmumist näidanud, on kõik pidanud seda väga teravmeelseks. Mis sind ennast on viimasel ajal muigama pannud ja miks?\nMul on seda hea meel kuulda, sest olen tulemusega ka ise rahul. Brutaalne sõda Ukrainas on aktiveerinud väga paljusid illustraatoreid, grafiti-, meemi- ja karikatuurikunstnikke. Sellisel määral ainest pakkuvat ja masse puudutavat temaatikat pole ammu olnud. Loomulikult ei ole see teema, mis muigama paneks, aga minus tekitab alati imetlust, kui suudetakse minimaalsete kujunditega anda edasi olulisi sõnumeid.\nPosted in Edasi and tagged Edasi, illustratsioon, kunst, muusika, paberajakiri, positiivne, rahu, Ukraina. Bookmark the permalink.\nRaul Oreškin: üksluine elu?!


Personaaltreener Rauno Rikbergi seitse soovitust suvel vormis püsimiseks – Ehemaitse.ee\nÖeldakse, et tervisliku kaalu hoidmisel on võtmeteguriks just toitumine. Proovi igapäevaselt teha valikuid, mis tervislikku kehakaalu aitaksid hoida.\nPersonaaltreener Rauno Rikbergi seitse soovitust suvel vormis püsimiseks\nEesti suvi on näidanud, et tänu soojadele ilmadele on juba juunis võimalik käia meres ujumas, hommikuti jalutamas või õhtuti jooksmas.\nKui tahad oma tavapärase liikumise tulemusel rohkem rasva põletada, siis muuda see pisut efektiivsemaks. Näiteks – kui vähegi saad, kõnni iga päev trepist ja ära kasuta lifti.\nKui võimalik, käi tööl jalgsi või rattaga, et päevast kalorikulu suurendada. Kui tahaksid kogu kehale koormust anda, võiksid lisaks kardiole teha ka jõutreeningut.\nSee annab juurde jõudu ja puhast lihasmassi, mis kiirendab ainevahetust ning suurendab kalorikulu ka puhkeolekus.\nKui ei taha suvel nelja seina vahele jõusaali minna, siis proovi kasvõi väli-jõusaale, kus saad palju erinevaid harjutusi sama edukalt ära teha.\nTundub ebaloogiline, aga üks kõige levinumaid põhjusi, miks liiga palju kaloreid tarbitakse, on see, et janu ja nälg aetakse omavahel segamini.\nÜkskõik, kuhu sa ka ei läheks, võta kaasa täidetav veepudel. Oluline on kogu päeva jooksul juua vett järjepidevalt. Lisa oma veele näiteks sidrunit, münti ja kurgiviile. See muudab vee maitsvamaks ja annab ka vitamiine.\nVäldi suhkrurikkaid ja valge jahu tooteid ja kasvata köögiviljade ja kvaliteetse liha mahtu. Viimast tehes jääb vähem ruumi ka ebatervislikele valikutele, sest kõht on täis.\nNäiteks kanalihas leiduvad täisväärtuslikud valgud tekitavad pikemaks ajaks täiskõhutunde, mis omakorda aitab hoida päevase kaloritarbimise kontrolli all ning vastavalt eesmärgile kaalu säilitada või langetada.\nKui sügisest kevadeni valmistavad paljud meist kodus lõuna kaasa, siis suvel kipub see harjumus ununema. Ära lase sellel juhtuda, vaid valmista kodus tervislik lõuna ja vahepala ette.\nTihtipeale sööme ebatervislikku toitu just siis, kui käime väljas söömas ja langetame otsuse tühja kõhuga emotsioonide ajel.\nSelle vastu aitab võidelda see, et võtad võimalusel oma toidu kaasa – olgu selleks siis tervislik salat või marjad ja pähklid.\nPole aega? Tee lühike ja intesiivne trenn\nÜheks levinuimaks vabanduseks mitte trenni teha, on see, et pole aega. Kui tuleb ette olukordi, et tunniajane trenn ei mahu päevakavasse, on 15minutiline minitrenn igal juhul parem kui mitte midagi tegemine.\nKuna trenniaeg on lühike, tee harjutuste vahepeal minimaalseid puhkepause, näiteks üksnes asendite vahetamiseks.\nOluline on mõista, et selleks, et lühike treening mõjuks, tuleb seda teha tempos, mis ei tundu mugav, vaid pulss peab tõusma ja treening peab tunduma intensiivne.\nKõrge intensiivsusega treeninguks peab sinu keha valmis olema, seega, kui sinu treenitus on madal, siis tasuks alustada kindlasti madalama intensiivsusega ning seda ajapikku tõsta.\nKes spordiklubisse minna ei taha, ent endal napib ideid, kuidas kava kokku panna, leiab abi erinevatest rakendustest.\nSuvel jätavad paljud oma spordiklubide treeningud ära ja nii langeb ära ka igapäevane trennirutiin. Et seda hoida, lepi oma sõbraga kokku aeg, mil teete igal nädalal koos trenni ja räägite edusammudest.\nKoos treenimine muudab kogu protsessi nauditavamaks ning aitab hoida üksteist järjel.\nTegelikult on suvi ideaalne aeg selleks, et end paremasse füüsilisse vormi viia. Päevad on pikemad, D-vitamiini varud on täitumas, meil on palju rohkem energiat ning värsked puu- ja juurviljad on paljudel oma aiast võtta.\nKellel oma aeda pole, see saab minna turule, kus kodumaised tooted on odavamad ja värskemad kui mistahes teisel aastaajal.\nSöö maasikaid, vaarikaid, mustikaid, veeda aega värskes õhus – mine ujuma või jalgrattaga sõitma, grilli liha ja köögivilju ning lihtsalt puhka ja naudi suve!\nkuidas püsida vormis\nMiks me ometi pingutame nii tihti söömisega üle? Eelmine lugu\nSalvesti ketšupiretsept läbis korraliku uuenduskuuri Järgmine lugu


Eesti firma Kappazeta vallutab maailmaturgu radarsatelliidi piltide töötlemisega - Forte\nEesti firma Kappazeta vallutab maailmaturgu radarsatelliidi piltide töötlemisega\nFoto: Euroopa Komisjoni ja ESA radarsatelliidi Sentinel 2 pilt Tõraverest 2016. aasta alguses.\nKappazeta radarsatelliitide piltide töötlemisoskus annab ettevõttele tugeva konkurentsieelise, kuna see võimaldab kosmosest maapinda javeekogusid näha isegi pimedas ja pilvise ilmaga.\nNoorte Eesti teadlaste ning inseneride asutatud väikefirma on võitnud koostöölepingu PRIA-ga, pakkudes esimese firmana Euroopas makseagentuuridele satelliidipiltide töötlemisteenuse näol täpset infot, kuidas erinevate toetustega seotud põllumaad tegelikult hooldatud on. See lahendust tõstab agentuuri ametnike töö efektiivsust üle 6 korra. Sisuliselt kontrollib ühe tööpäevaga arvuti ekraani taga istudes ja satelliidipilte uurides rohkem kui nädalaga mööda maakonda ringi sõites.\nKappazeta asutajaliikmete Kaupo Voormansiku ja Kalev Koppeli sõnul on uute kaugseireteenuste väljatöötamine, tootestamine ja turule viimine omajagu suur katsumus, kuna väga suur hulk erinevaid tegevusi on vaja suure detailsusastmega lõpuni viia. Ettevõte on aga algusest peale hoolitsenud selle eest, et majasiseselt oleks olemas oskused kogu teenuseahela ulatuses, alustades piltide töötlemisest ja integreerimisest ning lõpetades kliendile kasutajaliidese väljatöötamisega, mis täpselt tema vajadustele vastaks.\nGPS sai konkurendi? Eile hakkas tööle eestlastega koos loodud positsioneerimissüsteem Galileo (11) 16.12.2016\nESTCube-i meeskond sõlmis esimese lepingu kosmosekaamerate ehitamiseks (2) 14.12.2016\nEttevõtte asutajatel on põhjalik kogemus IT-teenuste arendamisel ning samuti kõrgetele täpsusnõudmistele vastava teadustöö kogemus. Värskeid satelliidipilte saab ettevõte iilma lisatasuta ESA ja Euroopa Komisjoni Senitinel satelliitidelt ning vajadusel ka teistelt radarsatelliitidelt.\nLoodetavasti kasutavad edaspidi Kappazeta teenuseid lisaks PRIA-le ka paljude teiste riikide makseagentuurid ning asjalike Eesti noorte huvi Maa kaugseire teenuseid edasi arendada ei rauge.\nLoe Kappazeta tegemiste kohta lisa ka ettevõtte veebilehelt\nEesti nanokattematerjalid on valmis kasutamiseks kosmoselendudel\nEesti tehnoloogia Myoton on valmis oma esimeseks kosmoselennuks\nEesti firma lahendus aitaks 3D-printimise viia kasvõi naaberplaneedile\nCGI Eesti: programmeerijad Eestist osalevad jõuliselt kosmosevallutusel\nEestlaste marsimaja on maailmaturneel, kuigi Marsile vist ei jõua