2022. aasta sambla kandidaadid | Eesti samblasõbrad\nSee liik on lamapuidul väga tavaline ja meeldib ka see mõnus lõhn, mida on juba kaugemale tunda ja mida tundes võib kummardudes liigini välja jõuda. Helviksamblad on küll väga väikesed, kuid samas väga ilusad ja eripärased. Senini pole olnud veel kõdupuidiliike ega helviksammalt aasta sammalde hulgas.\n2. Harilik helvik (Marchantia polymorpha)\nMinu meelest võiks keskmesse tõsta hariliku helviku – suur hõlpsalt äratuntav sammal, kes on alalõpmata peenraharijatel jalus. Avaks selle tüütu tülinorija rikast hingeelu ja muudaks ta oma kausikeste ja ketastega hoopis lahedaks tegijaks. Liik on kergesti äratuntav ja teda on ka Samblasõbra fotovõistlusele korduvalt esitatud.\n3. Harilik koonik (Conocephalum conicum)\nTallus meenutab krokodillinahka. Kaks liiki, kuid enamasti teatakse vaid ühte. Saab tähelepanu pöörata tallusjatele helviksammaldele - erinevused sammalde ja samblike vahel. Ja ei kasvagi igal pool nagu talle sarnase välimusega harilik helvik.\n4. Kadrisammal (Atrichum undulatum)\nMeeldejääva ja kaunikõlalise nimega sammal. Tavaline meie salumetsades, aga ehk vähesed teavad, et ta on karusammalde sugulane ja et tüdrukunimega samblaperekonnas on koguni neli liiget? Kust üldse tuleb nimi kadrisammal?\n5. Korbasõõrik (Radula complanata)\nSeni pole olnud ühtegi helviksammalt, ja mitte ka epifüütset jms sammalt. Korbasõõrik on tavaline ja lihtsalt äratuntav helviksammal elusatel puutüvedel metsades ja ka vanades parkides.\n6. Pruun turbasammal (Sphagnum fuscum)\nHästi ära tuntav värvuse poolest ja ainsana Ida-Eesti rabades kõrgete mätaste moodustamise poolest. Meie üks põhilisi turvast tekitavatest, seega ka süsinikku siduvatest turbasammaldest. Mõnus elupaik rabakuklastele, aga ka paljudele teistele pisimutukatele, sest tema mätaste tipuosad on enamasti kuivad.\n7. Roheline hiidkupar (Buxbaumia viridis)\nPraegu on eriti aktuaalne teema metsade raie ning vanade metsade hävimine. Sellise metsamajandamise jätkumisega kaovad meie imelised haruldased loodusväärtused, mille hulka kuulub ka tilluke ja omapärane samblaliik roheline hiidkupar, kes kasvab just vana metsa kõdupuidul. Rohelise hiidkupra esile tõstmine ja tutvustamine innustab inimesi märkama ja tundma õppima ka paljusid teisi väikseid taimi, keda esmapilgul tähele ei pane.\n8. Sulgjas õhik (Neckera pennata)\nSee sammal on vanade metsade liik. Kasvab elavatel lehtpuudel, aga on leitud ka vanadel kuuskedel. Sulgjas õhik on suhteliselt kergesti õpitav ja metsas puudel märgatav. Sageli kasvab inimese silmade kõrgusel. See sammal on seetõttu oluline ära tunda, et annab teada puistu, metsa heast vanusest. Kui on leida sulgjas õhikut, siis on põhjust rohkem süveneda ja otsida veel sambla- ja samblikuliike, keda võibki kohata ainult vanades, täisküpsetes puistutes.


rally.ee ... > Eesti > Tartu talveralli > Jari-Matti Latvala: tegin vaid ühe vea\n... > Eesti > Tartu talveralli > Jari-Matti Latvala: tegin vaid ühe vea\n30. jaanuar 2003 22:31 Loe kommentaare (0)\nJari-Matti Latvala: tegin vaid ühe vea\nEesti ralli MV punktiseis pärast 2003. a 1. etappi\nLäti ralli MV punktiseis pärast 2003. a 1. etappi\n17-aastane soomlane tegi puhta töö\n7. rahvusvaheline autoralli Eesti talv 2003\nMartins Balodise Celica streigib\nSama kindlalt kui Jari-Matti Latvala - Miikka Anttila (Toyota Corolla WRC) võitsid ralli "Eesti talv 2003" absoluutarvestuses, olid Ivar Raidam - Robert Lepikson (Mitsubishi Lancer Evo VI) parimad N-rühmas.\nKõik kiiruskatsed võitnud 17aastasele Latvalale oli Eesti taliralli esimeseks võistluseks WRC-auto roolis. "Kogu ralli jooksul tegin vaid ühe sõiduvea, viimasel kiiruskatsel, ühes kurvis kilomeeter enne finiðit läks auto "vurri" ja kaotasin umbes kümme sekundit, kuid muus osas oli päev täiuslik," rääkis Latvala.\nTõsise ehmatuse pidi Latvala üle elama siiski ka viimase kiiruskatse fini_is, kus välja surnud mootorit ei õnnestunud kohe käivitada. "Olin juba üsna mures, eelmisel hooajal tekkis mul ju küllalt palju tehnilisi probleeme ja mõtlesin, et hakkab jälle peale," rääkis ta. "Tegelikult oli auto välja suremine minu viga: lülitasin kogemata kütusepumba välja." Ralli Eesti talv korraldust kiitnud Latvala lisas, et tema tänavune programm Fordi tehasemeeskonnas pole veel sajaprotsendiliselt paika pandud. "Kindlasti osalen Soome ja Suurbritannia MM-rallidel, kuid võimalik, et lisaks nendele veel kahel etapil. Võib-olla on esimeseks MM-etapiks Akropolise ralli," sõnas kaheksaaastasena esimest korda ralliauto rooli istunud Jari-Matti Latvala.\nN-rühma kiireimad Raidam-Lepikson edestasid A-rühma Mitsubishi Lanceril sõitnud lätlasi Ivars Vasaraudist - Andris Simkust 41 sekundiga ning lähimaid konkurente samas klassis, üldjärjestuses kuuenda koha saanud lõunanaabreid Armands Maspansit - Normunds Aizkalnsi (Mitsubishi Lancer Evo VII) ühe minuti ning 18,9 sekundiga.\n"Tõestasin, et mingi käigukastihammasratta pärast pole keegi rallit võitnud ega kaotanud," viitas Raidam mullusele E.O.S. rallile, kus nad käigukasti nõuetele mittevastavuse tõttu diskvalifitseeriti. "Seda võitu oli enda jaoks vaja. Kiibitsejad ja muidu arvajad nägid nüüd, kuidas asjad on."\nNeljas ja viies koht kuulusid lätlastele, vastavalt klassi E9 võitjad Martins Balodis - Andris Birins (Toyota Celica) ja klassi A6 kolmandad Matiss Mezaks - Arnis Ronis (Ford Escort RS Cosworth).\nKolm ekipaazhi 11 sekundi sees\nMullune klassi N2000+ Eesti meister Mait Meriloo koos uue kaardilugeja Einar Vettusega lõpetas ralli rühma ja klassi kolmanda ja üldjärjestuse seitsmenda kohaga, kaotus Maspansile-Aukalnsile 4,1 sekundit.\n"Eks see ralli rohkem koostöö harjutamise tähe all läks," sõnas Meriloo. "Uus kaardilugeja on väga korrektne ja püüdlik, kuid puuduvad kogemused. Kõige raskem on sõidurütmi tajumine, eks see nõudiski enim õppimist."\nMeriloo-Vettuse aegades toimus pööre pärast seitsmendat kiiruskatset, kui seni näidatud üldarvestuse kümnendad-üheteistkümnendad kohad asendusid viiendate-kuuendatega, 11. kiiruskatselt tuli teine koht. "Esimestel katsetel ma aegu ei vaadanudki, lõpus hakkasin juba jälgima," sõnas Meriloo. "Einar kohanes iga kiiruskatsega üha rohkem."\nEnne järgmist Eesti ja Läti meistrivõistluste etappi Gulbene ümbruses 7. ja 8. veebruaril plaanivad Meriloo ja Vettus korraldada treeningpäeva.\nMullu Lada VFTSil klassis E2000 Eesti meistriks tulnud Ago Ahu ja Kalle Ahu sõitsid talirallil N-rühma Mitsubishi Lancer Evo III-l ning lõpetasid klassi neljanda kohaga, kaotades Meriloole-Vettusele 5,4 sekundiga.\nAhude tempo muutus pärast viiendat kiiruskatset: kui viiendal olid vennad neljateistkümnendad, siis kuuendal juba neljandad. "Läksime teise võistluspäeva hommikul rehvivalikuga täiesti alt, pärast rehvide vahetust paranesid kohe ka ajad," rääkis Ago Ahu. "Meil polnud hommikusteks katseteks valitud rehvide kohta piisavalt informatsiooni ja tõenäoliselt oli ilm nende kasutamiseks liiga soe."\nAgo ja Kalle Ahule kaotasid omakorda N-rühma viiendad ja üldjärjestuse üheksandad Martin Rauam - Peeter Poom (Subaru Impreza) 5,3 sekundiga. Kaheksanda positsiooni kaotasid Rauam/Poom Ahudele viimasel kiiruskatsel. "Ahudel klappis sõit hästi ja nad tegid tugevat tempot," rääkis Poom. "Oleksime ehk pidanud kiirust tõstma. Martinile ei sobi kiiruskatsed roopasse sõidetud teedel, see pähkel on tal veel katki hammustamata."\nSamarad ehitati kiiremaks\nRahvusliku klassi E7 võitsid absoluutarvestuse kümnendad Kimmo Jalava - Pentti Tiainen (Toyota Starlet) lõpuks küll rohkem kui kolmeminutilise eduga Ats Remmelga - Urmas Kariku ees (Lada Samara), kuid ralli kahel esimesel kiiruskatsel Raadil üllatasid eestlased oma vaatemängulise ja samas kiire sõiduga legendaarse kuulsuse omandanud soomlase tempo vastuvõtmisega: esimesel kiiruskatsel olid Remmelg-Karik Jalavast-Tianenist 1,3 sekundi võrra kiiremad, teisel kaotasid 0,9 sekundit. Teisel päeval venis vahe suureks, oma osa selles oli Samara tõrkuma hakanud käigukastil.\n"Kuna Samara kuulub nüüd rahvuslikku klassi, tohib seda rohkem ringi ehitada," rääkis Remmelg. "Panime peale Webber-karburaatorid, vähendasime kaalu. Auto muutus nii palju kiiremaks, et järgmisteks sõitudeks peame kiiruslegendi vastavalt kohandama. Sinna kantava info hulka tuleb vähendada. Kiirus on niivõrd suur, et vähem oluline info hakkab abistamise asemel hoopis segama."\nKlassi A5 võitsid Arvo Ojaperv - Avo Kristov (Nissan Almera 2,0 GT), klassis N2 Gatis Panavs - Ainars Kalnins (Renault Clio), E8 Ivar Tänak - Tõnu Kurvet (VW Golf) ja veoautode klassis Jaan Mölder - Sven Põder (GAZ 51).


Saated - Spekter.ee\nÜLESKUTSE ⟩ Keili Sükijainen tõttab «Jõulusooviga» appi rahalistes raskustes peredele Keili Sükijainen toob detsembris Kanal 2 ekraanile uue heategevussaate «Jõulusoov», mille eesmärk on minna appi suure murega väikestele inimestele meie keskel.\nMeelis Lao ja Merilyn Nau «ESSE» saates: kas armastus käib rahakoti kaudu? Kanal 2 vestlussaade «ESSE» keskendub täna raha rollile armusuhetes.\nSAATELÕIK ⟩ Must huumor «Teletopis»: kas Maris Kõrvits võiks krematooriumisse kolida? Pühapäeva õhtul võttis huumorisaade «Teletop» Kanal 2s taas kokku nädala kuumimad uudised ja jututeemad. Üheks saate tulipunktiks oli Nõmmele kavandatav krematoorium.\nSAATELÕIK ⟩ Tundeline hetk «Südamesoovis»: nüüd pean veel 50 aastat talu edasi Eile tõi Kanal 2 «Südamesoov» vaatajate ette loo suurpere isast, kes vaatamata traagilises õnnetuses kaotatud tervisele nii oma pere kui ka kogukonna elu igapäevaselt paremaks teeb. Vaata videost, milline tundepuhang saabus mehe südamesoovi täitumisega!\nEDETABEL ⟩ «Teletopi» nädala uudis: seksivad inimesed hävitavad düüne Eile õhtul võttis Mart Juure, Peeter Oja ja Mart Normeti huumorisaade «Teletop» Kanal 2s taas kokku nädala kuumimad uudised ja jututeemad. Saates olid külas näitleja Tõnis Niinemets ja raadiohääl Maris Kõrvits.\nKanal 2 «Südamesoov» täidab avariis tervise kaotanud pereisa unistuse «Südamesoov» jutustab sel pühapäeval loo suurpere isast, kelle vastu pole saatus sugugi õiglane olnud.\n«ESSE» täna: miks me kardame surma ja kuidas hirmust lahti saada? Kanal 2 vestlussaade «ESSE» keskendub täna surmale. Miks me kardame surma? Mis saab pärast surma? Kuidas elada oma elu surematuks? Mida teeksime teisiti, kui teaksime, et elada on jäänud vaid nädal või kuu?\nTÄNA ÕHTUL ⟩ Kanal 2 koroona-erisaade: kuidas elab uued kopsud saanud mees ja kuidas läheb haiglatel? Täna kell 22 jõuab Kanal 2 ekraanile ajakirjanik Elo Mõttus-Leppiku erisaade «Eloga intensiivis. Mis saab meist edasi?», milles räägib oma loo ära mees, kellele on Eestis ainsana pärast Covid-19 läbipõdemist siirdatud uued kopsud.\nEDETABEL ⟩ «Teletopi» nädala uudis: selgus põhjus, miks su teekann alati tilgub Eile õhtul võttis Mart Juure, Peeter Oja ja Mart Normeti huumorisaade «Teletop» Kanal 2s taas kokku nädala kuumimad uudised ja jututeemad. Saates olid külas näitlejad Liisa Pulk ja Kait Kall.\nTELERETK ALGAB ⟩ «Kolm naist karavanis» põrutasid täna reisile: kes on Eeva Esse ja Carola Madise uus sõbranna? Kanal 2 menukas reisiseiklus «Kolm naist karavanis» naaseb jaanuaris eetrisse uue hooaja, uue sihtkoha ja ka uuenenud reisiseltskonnaga. Täna stardivad Eeve Esse, Carola Madis ja nende veel üllatuseks jääv kolmas reisisell vastu uutele seiklustele\nPÖFFi võitis film Ida-Saksa mässajast\nGALERII ⟩ Vaata, kes saabusid Pimedate Ööde filmifestivali lõpetamisele Vaata galeriid\nGALERII ⟩ Filmimaailmas kõige kaugemale ja kõrgemale jõudnud eestlane Alar Kivilo esitles raamatut Vaata galeriid\nVIDEO ⟩ Laineid löövas Norra reklaamis toob pühaderahu homojõuluvana\nSAATELÕIK ⟩ «Teletop» arutleb: kas robotid on hakanud Eestis oma elu elama? Eelmise nädala «Teletopis» kerkis nädala kuumimate uudiste hulgas teemaks intsident, kus pakirobot näis tänaval elektritõukerattaga suhtlevat. Kas meie igapäevarobotid on tõesti omavahel sotsialiseerumas? Kui nii, siis milleks nad kõik veel võimelised on? Vaata humoorikat arutelu videost!\nSAATELÕIK ⟩ Kanal 2 köögilahingus kipub lastega kokkavate emade kannatus kärssama Homme õhtul kisub Kanal 2 saates «Minu emps on kõvem kokk kui sinu ema» pliidi ääres taas tuliseks. Vaata videost, milline meeleolu valitseb saate võistlejate vahel!\n«Südamesoovi» isadepäeva saates üllatab raskustes peret Getter Jaani Pühapäeval jutustab Kanal 2 «Südamesoovi» isadepäeva saade loo ühest väga erilisest isast ja tema väga erilisest perest.\nSAATELÕIK ⟩ «Kui vana ma olen?» saates püüavad 10 000 eurot kaks kaptenit Täna kell 20 jätkub saatejuht Roald Johannsoni juhtimisel telemängu «Kui vana ma olen?» uus hooaeg, kus võistlejatel on taas võimalus võita suur summa raha: igal reedel on mängus on 10 000 eurot.\nINTERVJUU ⟩ Reimo Sagor keeldus Rootsi sarjas kaskadööridest: tegin kõik oma võitlusstseenid ise Täna õhtul kell 19 alustab Duo 5 kanalil uus Rootsi sari «Agent Hamilton» (Hamilton), milles teevad kaasa ka tuntud Eesti näitlejad – juba kohe seriaali esimeses osas näeme üles astumas Reimo Sagorit ja Rein Oja.\nETV näitab täna PÖFFi juubeli puhul valminud erisaadet ETV2 teeb kummarduse Pimedate Ööde filmifestivalile, pühendades festivali 25. sünnipäevale tänase erisaate «PÖFF 25».\nTÄNA ÕHTUL ⟩ «ESSE» uuring: pea pooled Eesti inimesed ei näe abielul mõtet Kanal 2 vestlussaade «ESSE» keskendub täna abielu tähendusele ühiskonnas, küsides, kas abielu on püha liit või iganenud traditsioon. Stuudios mõtestavad abielu lahti sisulooja Hele-Liis Tamm, kirjanik Kätlin Kaldmaa ja armastatud laulja Erich Krieger. Intervjuus jagab kogemusi sariabielluja Kati Murutar.\nKLIPP SAATEST ⟩ Roald Johannson tutvub Eesti jahipidamise eripäradega Kanal 2 tänases saates «Roaldi retked Eestis» puhutakse jahisarve ja peibutatakse põtra, pildistatakse kopra ja vilistatakse värbkakk oma pesast välja.\nDEBÜÜT ⟩ Vaata, kuidas sai Veronika Uibo hakkama «Terevisiooni» uudistega Varem «Aktuaalse kaamera» ilmateadustajana töötanud Veronika Uibo tegi teisipäeval debüüdi uues ametis, «Terevisiooni» hommiku-uudiste ankruna.\nSAATELÕIK ⟩ «Teletopi» arutelu: mida tahtis Joe Biden kliimakõnelusel Kaja Kallasele näidata? Pühapäevases «Teletopis» kerkis nädala kuumimate uudiste hulgas teemaks peaminister Kaja Kallase visiit Šotimaal peetud kliimakonverentsile, kus valitsusjuht kohtus nii USA presidendi Joe Bideni kui ka brittide armastatud hertsoginna Kate'iga.\nSAATELÕIK ⟩ «Südamesoov» täitis tudengite südamed võitnud raamatukoguhoidja soovi Pühapäeval eetris olnud head tegev saade «Südamesoov» tõi ekraanile Tartu Ülikooli sotsiaalteaduste raamatukogus töötava Maio loo. Tudengite ja Tartu linnavalitsuse abil sai raske diagnoosiga südikas naine Karlova sadama lähedale Emajõe äärde omanimelise pingi.\nSAATELÕIK ⟩ «Teletopi» nädala uudis: türklane õppis «Õnne 13» vaadates eesti keele ära Eile õhtul võttis Mart Juure, Peeter Oja ja Mart Normeti huumorisaade «Teletop» Kanal 2s taas kokku nädala kuumimad uudised ja jututeemad. Saates olid külas lavastaja ja näitleja Katrin Pärn ning kirjanik Andrus Kivirähk.\nSAATELÕIK ⟩ «Teletop» arutleb: kas Eestist võiks saada kuningriik? Kanal 2 satiiriline huumorisaade «Teletop» püstitas eelmisel nädalal intrigeeriva küsimuse: kas Eestist võiks saada kuningriik?\nSAATELÕIK ⟩ Kanal 2 kokasaate ema ja poja tiimis puhkeb šnitslipaanika Täna õhtul paneb kõrbev šnitsel Kanal 2 saates «Minu emps on kõvem kokk kui sinu ema» ema ja poja suhted proovile. Vaata videost, milline paanika võib pojaga koos kella peale kokates puhkeda!\nKONKURSS ⟩ «Kuldvillak» ootab saatesse uusi osalejaid Eesti püsivalt üks vaadatumaid telesaateid, Kanal 2 rahvusvahelisel formaadil põhinev mälumäng «Kuldvillak» otsib uusi võistlejaid.\nKLIPP SAATEST ⟩ «Kui vana ma olen?» võistlejate armuleek süttis nutimängus Candy Crush Täna kell 20.00 jätkub saatejuht Roald Johannsoni juhtimisel telemängu «Kui vana ma olen?» uus hooaeg, kus võistlejatel on taas võimalus võita suur summa raha: igal reedel on mängus on 10 000 eurot.\n«Aktuaalne kaamera» otsib Veronika Uibo asemele uut ilmateadustajat ETV uudistesaade «Aktuaalne kaamera» otsib uut ilmateadustajat!\n«ESSE» täna: miks paljud tippsportlased murduvad võistluspinge all? Miks paljud tippsportlased murduvad võistluspinge all? Täna kell 21.30 mõtestavad Kanal 2 «Esse» saates seda teemat lahti olümpiavõitja Erki Nool, spordipsühholoog Aave Hannus ja treener ning maailmameister Nikolai Novosjolov. Oma kogemusi jagab laskesuusataja Grete Gaim.\n«Roaldi retked Eestis» täna: kuidas elavad moodsad Eesti mõisnikud? Täna kell 20 otsib saatejuht Roald Johannson Kanal 2 saates «Roaldi retked Eestis» üles Eesti Vabariigi moodsad mõisnikud – inimesed, kes on mängu pannud kogu oma hinge ja südame, rääkimata hunnikust rahast, et taastada ja üles ehitada üks luksuslik häärber.\nKONKURSS ⟩ «Teletop» kutsub üles Hiiumaa segaverelistele tibudele nime leidma Pühapäevases «Teletopis» tuli jutuks vahva uudis linnuriigist: Hiiumaal avastati esmakordselt Eestis Kanada lagle ja hallhane segapaar, kel on ka järeltulijaid.


Rein Küttner – Vikipeedia\nRein Küttner (sündinud 25. novembril 1940) Tallinnas on eesti tehnikateadlane, Eesti Teaduste Akadeemia liige.\n1 Haridus, teenistuskäik\nHaridus, teenistuskäik[muuda | muuda lähteteksti]\nTema koolitee algas Nõmme 28. 7-klassilises koolis ning jätkus Tallinna Polütehnikumis, mille lõpetas 1959. aastal tehnik-elektriku kvalifikatsiooniga. Haridustee jätkus Tallinna Tehnikaülikoolis, kus ta 1965. aastal sai mehaanikainseneri diplomi. Paralleelselt õppimisega töötas Rein Küttner masinaehitustehnoloogia kateedris laboratooriumi juhataja ja insenerina ning jätkas samas assistendina ka pärast ülikooli lõpetamist.\nAastatel 1967‒1970 õppis Rein Küttner aspirantuuris ja 1971 kaitses Leningradi Täppismehaanika ja Optika Instituudis tehnikakandidaadi väitekirja teemal "Mehaanilise töötluse optimaalsete režiimide metoodikate uurimine ja väljatöötamine". Ta jätkas Tallinna Tehnikaülikoolis vanemõpetaja, dotsendi, kateedri juhataja ja raalprojekteerimise labori teadusliku juhendaja ametikohtadel. 1991. aastal sai temast masinaehituse instituudi professor ja Tallinna Tehnikaülikooli teadusprorektor. Aastatel 2001‒2004 oli Rein Küttner masinaehituse instituudi direktor ja alates 2004. aastast tootmistehnika professor. Alates 2010. aastast on ta Tallinna Tehnikaülikooli emeriitprofessor.\nTeaduste Akadeemia liikmeks valiti Rein Küttner 1997. aastal tehnikateaduste alal.\nRein Küttneri teadustöö temaatika oli aastatel 1965‒1971 seotud masinaehituse tehnoloogiliste protsesside modelleerimise ja optimeerimisega, alates 1971. aastast aga raalprojekteerimise tarkvara väljatöötamise ja spetsialiseeritud tarkvaravahendite arendamisega. Tema vahetul osalemisel ja juhendamisel on Eestis välja kujunenud tugev ja rahvusvaheliselt tuntud masinaehitusliku raalprojekteerimise koolkond.\nAktiivne on olnud Rein Küttneri teadus-organisatsiooniline ja administratiivne tegevus. Ta on mitme erialaliidu ja seltsi liige, kuulunud üleriigilise tähtsusega nõukogudesse ja komisjonidesse, olnud rahvusvaheliste konverentside programmkomiteede liige. Aastatel 1999‒2009 oli ta Teaduste Akadeemia informaatika ja tehnikateaduste osakonna juhataja. Rein Küttner on avaldanud ühe monograafia ja enam kui 130 teadusartiklit. Pikaajalised koostöösidemed on tal Dresdeni, Stockholmi, Dramstadti, Budapesti, Helsingi jt tehnikaülikoolidega. Ta on stažeerinud New York Queens College’is, Kieli Majandusakadeemias, Trondheimi Ülikoolis.\n1979. aastal autasustas USA inseneride ühendus Society of Manufacturing Engineering Rein Küttnerit oma aukirjaga. Kahel korral (1986, 1990) pälvis ta Üleliiduliste Teaduslik-Tehniliste Ühingute presiidiumi ja 1986 Eesti NSV Ülemnõukogu presiidiumi aukirja. 1985. aastal sai ta Tallinna Teadlaste Maja teaduspreemia, 1989. aastal Eesti NSV teenelise inseneri aunimetuse ning 2000. aastal Eesti Teaduste Akadeemia medali. 2003. aastal autasustati teda Eesti Vabariigi Valgetähe IV klassi teenetemärgiga ja 2019. aastal Nikolai Alumäe medaliga.\nRein Küttner Eesti Teadusinfosüsteemis\nRein Küttner TA kodulehel\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Rein_Küttner&oldid=5688102"\nSelle lehekülje viimane muutmine: 09:08, 4. august 2020.


Trumpi valimised on käivitanud endiste kultuse liikmete jaoks | EE.burnbrightlove.com\nTrumpi valimised on käivitanud endiste kultuse liikmete jaoks\nLisa endine kultus liikmete nimekiri rühmad vallandas presidendikandidaadi Donald Trump võimuletulek.\nSteven Hassan, litsentseeritud vaimse tervise nõustaja, taastusravi ekspert ja asutaja ja juht Freedom of Mind Resource Center - ise endine kultus liige - ütles, et ta on teinud koostööd teiste endiste liikmete, kes on häiritud sarnasusi presidendiga ja traditsiooniliste kultus juhid.\n"Sarnaselt juhid kultused, Trump reklaamib ennast paremaks kui teised peaaegu jumalik viis," Hassan kirjutas blogi postshortly pärast Trump tagatud vabariiklaste kandidaadi. "Igaüks, kes kahtleb ta maha lõigata tulv solvanguid ja ähvardusi. Ta instills tema toetajad nn meile vs neid "ja" must ja valge "mentaliteet, mis tõstab pingeid ja ärevust kogu maailmas."\nTeises blogipostituse Hassan laguneb Trump käitumist kampaania ajal ja kuidas, nagu kultus liider, ta on "välja need uskumused ja tavad peale teised, et värvata, koolitama, saada võimu ja juhtida kriitikat."\nKas kultused tegelikult olla volitatakse naised?\nKa sarnaseid kultus juhid, Trump kasutab hirmud ja foobiad manipuleerida tema toetajad emotsioonid, Hassan selgitatud. Näiteks keegi, kes on ksenofoobsete võib juhtida Trump lubadus keeld moslemid riiki sisenemist, uskudes, et see poliitika võib hoida neid ohutu. Vastavalt Hassan, et sama põhjendus võib kohaldada Trump võimet meelitada valijaid tema kalduvus seksismi, rassismi ja muude vastik hoiakuid.\nAbigail BUKAS, administraator vabaduse eest Mind Resource Center, on toimunud ka märkimisväärne trend potentsiaali ja praeguste klientidega, kes on "sügavalt häiritud" tulemuste kohta novembri valimisi. Ta ütles, et paljud neist tuli teha paus uudised tsükli, kui nad leidsid Trump võidu tuleb vallandada.\nAga see ei ole just sarnasusi Trump ja kultus juhid, mis häirib endise kultuuritegelased - see on ka asjaolu, et keegi nagu teda oli võimalik koguda piisavalt toetust valitud.\n"See ei ole just see, mida Trump ütleb:" BUKAS ütles. "See on igaühe reaktsioon, ja teadmine, et me elame maailmas, kus inimesed saavad võtta kultusel liider, ja nad ei ole nii ohutu kui nad arvasid. See on umbes kogu süsteemi, mis võimaldab selliseid asju juhtuda. "\nHassan märkida, et Trump toetajad näivad käitu inimesed teevad, kui nad saavad tööle kultus tõusnud üle nende instinktid või hardwiring ja arvata, mida nad tahavad uskuda.\n"Igaüks tahab uskuda, et nad erilist ja on lootust tulevikuks," ütles ta SheKnows. "Ja kõik oli laps kord, et vaja uskuda tugev asutus näitaja, mis muudaks asju paremaks."\nJättes kultus pärast 14 aastat raskendab teie suhe Jumalaga\nKa endine kultus liige, BUKAS selgitas, et kui inimesed on kultused, võivad nad näha rikkumisi toimub sisemiselt ja on kahtlusi või muresid, kuid on olemas tingitud liider mitte mõelda neid või kuidagi õigustada käitumist.\n"Mõnikord nende õigustatud mured on liiga tülikas ignoreerida," märkis ta, "aga kui sa näed, et teised liikmed lähevad koos sellega, et võib olla tõesti murettekitav - et teised inimesed võtta ja OK koos kuritarvitamist."\nTeisisõnu, tunnistajaks võimuletulekut keegi, kes pilkab puuetega inimeste ja avalikult brags seksuaalseks ärakasutamiseks naised on raske paljud inimesed, kuid eriti neile, kes on elanud läbi selle võimu dünaamiline enne. BUKAS ütles, et häirib teda kõige rohkem see, kuidas Trump kohtleb naisi.\nAmetisse RFK Jr. Vaktsiini ohutuse komisjon oleks ebaeetiline ja ohtlik\n"Kui seal on terve kultuuri ei murede ohvrite, võite tunda väike ja mitte hoolitseda," ütles ta. "Kui te näete, et suurem pilt, see tõesti haamrid seda."\nEdasi liikudes Hassan ja BUKAS on lehe alguses uue presidendi administratsiooni üleskutsena aktivismi - konkreetselt inimeste harimist liigset mõjutamist, võlts uudised ja propaganda.\nVastavalt Hassan, kui keskmine kodanik on haritud, kuidas eristada eetilised mõju vs ebaeetiline ja lubamatu mõjutamine - sealhulgas uurides ja hinnates teabeallikaid - see võib olla raske otsustada, milline on usaldusväärne või faktilise meedias tsükli.\n"See on tõesti oluline, et keskenduda sellele õppimisvõimalusena konstruktiivselt ja mitte ainult vihaseks," BUKAS ütles. "Me peame vaatama, mis oleks tõhus ja tervislik inimestele."\nHästi ette nähtud kingitused ei tohiks anda kellelegi, kes tegeleb viljatusega\nJah, fitness ja tervis on tegelikult feministised probleemid\nHarjutus aitab leevendada mu ärevust, andes mulle kontrolli oma keha üle\nValentiini päevaga tegelemine karmi plaastri ajal\nKas kohv tõesti teeb sind kauem elama? see on keeruline\nSuperfun slackline treening muudab teie väsinud harjutused uueks\nKuidas päevavalgustusaeg mõjutab meie tervist\nMis on kuldne piim ja kas see on kasulik tervisele?\n6 toitu pühade ajal vältimiseks, kui teil on tundlikud hambad\nSpetsulaar võib saada väga vajalikku ümberkujundamist


Kentucky Seadused Üürnik õigused - Tips for you - Tipsed.Com\nKentucky õiguse pakub olulist kaitset üürnikele nende suhetes mõisnikud.Riik Seadus sätestab põhilised kaitsed, kuigi maakondade ja valdade võib kehtestada rangemaid seadusi oma äranägemise järgi.\nKentucky ei pane kork suurus turvalisuse hoiused üürileandjad võivad küsida, kuigi ühe kuu üüri on norm riik.Üürileandjad on kohustatud tagastama turvalisuse hoiused 30 päeva jooksul pärast lepingu lõppemist üürilepingu enamasti, kuid nad võivad oodata kuni 60 päeva, kui endine üürnike vaidlustada mahaarvamisi remonti või muudel põhjustel. üürileandjad on kohustatud avalikustama, kus nad hoiavad turvalisuse hoiused üürniku soovile. videod nime pank ja konto number on piisav.Üürnikud saavad nõuda liigendatud selgitused mingeid mahaarvamisi tagatisraha.\nüürileandjad on vajalik riigi õiguses säilitada elamiskõlblik oma omadused.See tähendab, tagades kodud on konks kuni kanalisatsiooni ja elektrisüsteeme, on piisav ilmastikukindlus ja täita põhilisi hügieeninõudeid.Kui kodu\ns ei vasta nendele nõuetele, üürnikud peaksid nõuda kirjalikult oma üürileandja täielik nimekiri remonti. Kui üürileandja seda ei tee, üürnikud võivad kas jätta üüri või maksta täita ise parandada ja vähendame nende rent.Üürnikud, kes maha rent andma detailse selgituse mahaarvamisi ja ei pruugi kinni rohkem kui poole oma kuu üür.\nKentucky õiguse pakub üürnike tugev puutumatuse kaitse.Üürileandjad on lubatud ainult sisestada oma renditud kinnisvara kontrolli läbi;pakkuda vajalikke teenuseid, nagu ühendamiseks kommunaalkulud;ja näidata vara võimalikele ostjatele, üürnikud või töövõtjad.Üürnike lubatud nõuda mõisnike anda vähemalt kaks päeva ette enne sisenemist vara.Üürileandja võib siseneda ainult ajal "mõistlik" tundi, mis tähendab tavaliselt päevasel ajal.\nlõpetada kuust-kuu renti, kas üürnik või üürileandja võib anda 30-päevase etteteatamisega.Kui rendileping on nädalast nädalasse, vaid seitsmepäevase etteteatamisega on vaja.\nÜürileandjad saavad liikuda tõstma üürnike Maksmata jätmine üüri ja teiste üürilepingu rikkumise, nagu hoida lemmiklooma kui rendilepingu täpsustab, et sa ei saa.Kuid Kentucky osariigi seadus pakub üürnikele võimaluse parandada rikkumiste enne väljatõstmise saab sõita.\npuhul Maksmata jätmine üüri, mõisnike andma kirjaliku teatise nõudlik üürnike kas maksta üüri või kolima seitsme päeva jooksul.Kui üürnik maksab üüri täielikult, ta suudab hoida renti.Kui ei ole, et üürileandja võib küsida kohtult väljatõstmise järjekorras.\nTeiste üürilepingu rikkumise, etteteatamisaeg on 15 päeva.Kui üürnik abinõud rikkumise selle aja jooksul, võib ta hoida elavad vara.\nKuidas Kill Hiina Elm puud


/Atra sea talvel, rege rauta suvel/\n.....SEE REGI, MIDA MA varaKEVADEL JUBA RAUTAMA HAKKASIN....\n...on Ida müts. Arvestades oma „vilgast “ kudumistempot, alustasin talvemütsi, salli ja kinnaste kudumisega juba kohe - peale talve. Peale nende jõletumate hangede ärasulamist. Arvestasin, et mütsi koon kaks kuud, salli kuu ja siis jääb veel kaks kuud kinnastele. Paraku kulus seekord mütsi valmimisele kõigest 2 nädalat. Selle sees 4 harutamiskorda. Ja kootud oli kõik korrad peaaegu lõpuni, sest mütsi kudumine on alati veidi saladuslik – kunagi ei tea kas tuleb:\n-ujumismüts (tihedalt ümber pea)\nMinul õnnestus 4 korda seda viimast varianti katsetada. Kui ma tavaliselt olen harutades tige nagu herilane, siis seekord läks kõik väga rahulikult. Ma ju teadsin, et talveni on aega. Ja ma teadsin, et lõppudelõpuks hakkab lindude arv mütsil klappima. Häiriv oli lihtsalt ajakadu.\nNojah, siinkohal tahan veel seda öelda, et proovilappide tegemine on minu puhul sama, kui valgele paberile joonte ettetõmbamine( et sirgelt kirjutada )- mõlemad variandid ainult eksitavad mind. Pigem usaldada vaistu (mis algul ütles õige silmade arvu) ja kätt (keda solvab joonte ettetirimine). Muidugi mängis harutamise juures rolli ka harjumatus taas mõnusa peenikese lõngaga kududa.\nPildistasime külmkapis. Et luua talvist meeleolu. Ida närv ei pidanud muidugi vastu. Tema ülikorralik natuur käskis külmkapi ust sulgeda (sest soe õhk pääseb sisse), aga õnneks on temas ka sutike edevust, mis laskis pildid siiski ära teha .\nMüts on kootud tervenisti Juulikese taimedega värvitud lõngadest. Väga kaunid toonid ja mis põhiline - nad kõik sobivad omavahel (viimne kui üks) – sest nad on loodusest. Aga looduses ei esine selliseid värvitoone, mis ei harmoneeru.\nsinine – indigo\nroheline – naistepuna\nkollane - piibeleht\nlilla – vist sinipuit?\npunane - punapuu\nMuster pärineb 1993 a. detsembrikuu Verenast. Olen neid linde korra varemgi kudunud oma kampsuni peale. Mõnus muster.\nSeekord otsustasin lindusele veidi „aktsenti“ lisada väikeste vildist lõigatud detailidega.\nJa siis see kohustuslik „tutistamine“ (tuti kinnitamine mütsile). Seekord tegin teistmoodi. Kohe päris teistmoodi. Ise ka ei saa aru, mis see endast kujutab, aga Idale meeldis ja nii ta jäi. Kuigi mulle tundub, et sinna mütsile oleks ka teletupsu antenn sobinud. Eks vaatab.\nLoomulikult on mütsil ka vooder. Et pea ei sügeleks ja mütsi vorm kena püsiks.\nSall ja kindad tulevad ka. Ja loodetavasti edenevad sama kiiresti, sest nüüd on mul suveks juba teised plaanid .\nP.s. Ma siia lõppu lisan siiski oma kudumiskiiruse kohta kommentaari (et mind totaalseks kobakäpaks ei peetaks). Kudumisega saan ma tegeleda ainult siis, kui tuleb : „Südameasi“, „Gilmore`i tüdrukud“, Poirot“ ja mõni hea film veel, ning sellel ajal ka, kui laps tahab koolitükkidest rääkida. Kui nii võtta, siis seda kudumisaega polegi nii palju. Põhitegevus on mul siiski joonistamine ja sinna sekka ka natuke harrastusõmblemist. Noh ja unistamine võtab ka oma mitu tundi päevast ....\nP.s,p.s. Ida valmistab juba hommikust saadik mulle emadepäeva kontserti ette: ettekandele tuleb näidend-kontsert "Kolm põrsakest ja kolm lindu" - palju laulu ja ....röhkimist ...vist .\nkirjutas Marmelaad @ 10:20 - Link - kommentaarid (23)


Liitu juhib ja esindab juhatus. Ja nii ongi Mis siis sai kuulsast TÖR-ist ja inimeste kohtlemisest inimlikke väärtuseid silmas pidades? Juhatuse liikme võib enne volituste lõppemist tagasi kutsuda üksnes kohustuste olulisel määral täitmata jätmise või võimetuse korral Liitu juhtida.\nKÜ osakapital - sidrunigatee.ee\nMuud organid 1 Põhikirjaga Liikme suuruse tahed ette näha, et teatud tehingute tegemiseks määratakse lisaks juhatusele muu organ, mille pädevus ja moodustamise kord nähakse ette põhikirjas.\nÜldkoosolekul on õigus otsustada ka muid seltsi tegevust puudutavaid küsimusi. Üldkoosolek valib seltsi juhatuse esimehe, kelle ettepanekul valitakse teised juhatuse liikmed volitustega neli aastat. Lubatud on juhatuse liikmete kordusvalimine, samuti nende tagasikutsumine enne volituste lõppemist. Seltsi võib esindada juhatuse esimees ainuisikuliselt, teised juhatuse liikmed ainult ühiselt. Seltsi juhatus on otsustusvõimeline, kui kohal on üle poolte liikmetest, nende hulgas juhatuse esimees.\nMittetulundusühingu pankroti väljakuulutamise korral võib nõude Liikme suuruse tahed nimel esitada üksnes pankrotihaldur. Osakonnad 1 Mittetulundusühingul võivad olla osakonnad, kui see on ette nähtud põhikirjaga. Osakonnad ei ole juriidilised isikud.


Uued teadmised meremuuseumi haridusprogrammidest ehk mis on „Jäine väljakutse”? : Õpetajate Leht\nEesti Meremuuseum on pakkunud koolidele haridusprogramme juba aastaid ning neid täiendatakse pidevalt. Põhiprogrammid jagunevad laias laastust kaheks – reaal- ja humanitaarsuund. Lisaks Lennusadama ja Paksu Margareeta püsiekspositsioonidega seotud haridusprogrammidele on olemas ka hooajanäituste temaatikat arvestavad programmid.\nMilline on hea haridusprogramm ja kuidas me seda teeme?\nIseenesest mõista on hea haridusprogramm selline, millest osalised hiljem nii kodus kui ka koolis räägivad ja millest on hiljem teadmiste näol kasu. Eks me ju näeme, kui pärast programmi lastel silmad säravad ja plaksutatakse – tähendab, oli põnev!\nKogemused näitavad, et kõige enam paeluvad lapsi programmid, mis sisaldavad rohkesti elulisi näiteid ja pakuvad avastamisrõõmu läbi mängude ja katsetamise. Peame oluliseks, et õpilased tunneksid end programmis võrdsete osalistena, nii on ka erinevatesse teemadesse kaasamine lihtsam. Olgu selleks siis kaasamõtlemine laevaehituse valdkonnas, allveearheoloogina vanade vrakkide otsimine või Titanicuga seotud müütide üle arutlemine.\nElulised näited annavad hea võimaluse erinevaid teemasid ühte siduda. Sellised programmid näitavad lastele kujukalt, et elu ja nähtused meie ümber ei jagune alati rangelt erinevateks aineteks. Muuseumitunnis õpitakse eneselegi märkamatult nii füüsikat, matemaatikat, geograafiat, ajalugu kui ka ühiskonnaõpetust.\nUus haridusprogramm Paksus Margareetas\nAlates 5. veebruarist pakub Meremuuseum lasteaedade viimastele rühmadele ning I–II kooliastmele uut haridusprogrammi „Jäine väljakutse”. Paksus Margareetas avatav näitus loob uudse õpikeskkonna: väljas on National Geographicu fotod Antarktikast ja Arktikast ning Eesti polaarseikleja Timo Palo lugu ja eksponaadid tema rännakust Põhjapooluselt Teravmägede saarestikku. Programm käsitleb inimeste arusaamasid maakerast ja polaaraladest. Näituse väljapanek toetab arutlusi Põhja- ja Lõunanaba eluolust, sealsest kliimast ja elusloodusest. Tipptasemel fotod ja ehtne varustus, milleta polaarretked võimalikud poleks, loovad vahetu pildi sealsest elust ja polaarseiklejate katsumustest. Kahtlemata aitab selline keskkond õpilastel kogu teemat paremini mõista. Enese polaaruurija rolli panemine, retkeks vajalike esemete valimine, süsta istumine ja telgis pikutamine – see kõik pakub tavapärasest erinevaid õppimisviise. Haridusprogramme luues püüamegi me aidata õpetajatel lisaks koolitundides räägitule erinevad ained muuseumitunni abil tervikuks siduda.\nNagu kõik Meremuuseumi haridusprogrammid, on ka „Jäine väljakutse” koostatud riiklikke ainekavasid arvestades.\nHaridusprogrammi „Jäine väljakutse” saab tellida juba praegu. See on tänavu esimene Paksu Margareeta näitusega seotud haridusprogramm, järgmiste hooajanäituste programmid on väljatöötamisel.\nMeremuuseumi haridusprogrammide kohta saab rohkem lugeda Lennusadama kodulehelt: haridus.lennusadam.eu.


Tööpakkumise number #358199\n- Külmseadmete, tagaluuktõstukite ja sõidukite elektrisüsteemi kontrollimine, remondivajaduse määramine ning hooldus ja remont.\n- Tööks vajaliku otsese tehnilise info hankimine tehnilisest kirjandusest\n- Oma töö kajastamiseks vajaliku dokumentatsiooni täitmine\n- teadmised elektristeemidest ja masinaehitusest\n- tehniliste jooniste ja skeemide lugemise oskus ning kataloogide jt. juhendmaterjalide kasutamis oskus\nHindame töötaja panust ja töötahet\n- pakume hea töö eest väärilist tasu\n- meil on noor, sõbralik ja teineteisega arvestav töökollektiiv\nVäärtustame elukestvat õpet\n- pakume rahvusvahelist täiendkoolitust\n-tagame kõigile töötajatele turvalise töökeskkonna, tööriietuse ning vastavalt tema ametikohale ja tööspetsiifikale sobiva tööruumi koos vajalike töövahenditega\nFoilpoint OÜ on loodud 2001 aastal. Tegevuskohaks kaasaegne büroo-ja teenindushoone asukohaga Sinikivi tee 1, Lehmja küla, Rae vald. Firma tegevusalaks on maantee- ja meretranspordis kasutatavate külmseadmete müük, paigaldus ja remont. Lisategevusharuks on tagaluuktõstukite müük ja remont.\nOleme maailma juhtivaima külmutustranspordi liidri Carrier Transicold ametlik esindaja Eestis.\nPakume oma töötajatele oma valdkonna suunanäitajatena eneseteostust ning arenguvõimalusi, millel vastutasuks oleme saanud pühendumise, usaldusväärsuse ja tulemuslikkuse. Julgustame jätkuvalt oma inimesi näitama üles initsiatiivi ja ettevõtlikust uute tööalaste väljakutsete leidmiseks ja teostamiseks.\nOotame oma meeskonda professionaalseid, aktiivseid, usaldusväärseid ja rõõmsameelseid inimesi, kes peavad lugu koostööst, tahavad areneda ja on valmis edu nimel pingutama. Kutsume Sind meiega ühinema, kui Sa soovid pühenduda eesmärkide saavutamisele, oled valmis väljakutseteks ja Sul on sära silmades.


Lapsi varitseb Kuressaare ülekäiguradadel oht\n28.01.2019. Autor: Oliver Rand\nViimase veidi enam kui kolme kuu jooksul on lapsed sattunud Kuressaares koolide lähedal kolme tõsisemasse liiklusõnnetusse. Kõik õnnetused on toimunud ohutuks peetaval ülekäigurajal.\nÜlekäiguradade puhul on peamine märksõna NÄHTAVUS. Soovitan soojalt kõigil asjaosalistel kriitilise pilguga see teema üle vaadata. Selleks pole vaja muud, kui ülekäiguradadele mõlemast sõidusuunast läheneda. Teoreetiliselt võivad ju ülekäigurajad nõuetele vastata aga praktilisest seisukohast kahjuks mitte. Minge vaadake ülekäigu radade ääres parkimist, sinna paigaldatud poste ja liiklusmärke ning praegu kõrguvaid lumevalle. Siis saate aru, milles põhjus on.\nTäiskasvanud jalakäijana võiksid aduda, et kui ülekäigurajal ei ole head nähtavust, siis järelikult ei ole ka väga suur võimalust, et teed ületades eluga pääsed.\nOhte ei saa nullida\nKahjuks ei ole kõik rumalused ära hoitavad. Ülekäigurajad on igal poolt ilusti nähtavad, va talvel, kui millegi pärast lükatakse hanged vaate takistuseks ette, kui ülekäiguraja lähedal on ristmik. Muul juhul seda ka ei ole. Ega ka üulekaigusild siin abiks ei ole. Ikka, leidub keegi rumal, kes üle silla ääre küünitab ja alla kukub. Ja politsei ülekäiguradade juurde toomine on lihtsalt rumal meelepete. Mis raskeid tagajärgi põhjustab on autode kiirus. Iga ülekäiguraja ette künnis? Aga jään ikka oma esimese lause juurde.\n"Mis raskeid tagajärgi põhjustab on autode kiirus. Iga ülekäiguraja ette künnis?"\nTaga targemaks. Oled sa vähem või rohkemal määral idioot, tekib küsimus.\nMis puutub asja kiirus ja lihtne hooletus või rumalus?\nSa üritab probleemi valada hoopis teise kaldale ja hakkadki seda sealt pusima, kui teise hoovi otsas endal maja põleb.\nKiirus ei kohe kindlalt esmane õnnetuste põhjustaja, eriti veel linnas. Inimene võib surma saada ka juhul, kui ta on loll ja seisab veereva (nt 5 km/h) pooleteisttonnise auto ees.\nSa oled oma kommentaarides unustanud põhilise. Mis sa arvad, et inimesed astuvad teadlikult auto ette ja seavad end meelega ohtu. Autojuhid aga sõidavad meelega ülekäigurajal olijale otsa. Sa võid kõikide laste käest küsida kuid ülekäigurada ületamise ja kõik vastavad eeskujulikult. Küsimus ei ole nende autojuhtide ja jalakäijate teadmatuses vaid selles, et me liikluses olles ei mõtle sellele. Koolist tulles on lastel sada muud mõtet peas millele ohutu liikluse asemel mõelda ja sama ka autojuhtidel. Küsimus ongi selles kuidas panna liiklejad ohutult ja läbimõeldult käituma. Mingid trahvid siin ei aita, sest seda on ju aastakümneid tehtud ja kiiruset ületavad ja joobes juhid ei ole ju kuskile kadunud. Politsei ülekäigu raja aarde pannes oleme me täiesti rumalalt käitunud ja neid pole ka kuskilt võtta. Kas füüsilised takistusted (ülekaigusild või tunnel, kinnised ja muud füüsilised takistused) mis neid kahte osapoolt kokkupõrke ennetamiseks eemale hoiavad? Oleme üks normaalsed ja iga õnnetuse peale ei pea hakkama tõmblema. Kui muudame kõik nii steriilseks ja ohutuks, siis kaob ka varsti inimeste ohutunne ja alalhoiuinstonkt ning me oleme järjest enam abitumad.\nSa ei ole endiselt aru saanud, et nr 1 asi, mis meie liikluses surmasid põhjustab on HOOLETUS ja nr 1 asi, millega jalakäijad samuti eksivad on HOOLETUS. Mine palun vaata meie jalakäijate ja ka laste liikluskultuuri, see on K O H U T A V. See, et sa siin mingit jama autojuhtide kaela ajad, näitab ainult seda, et oled rumal ja üritad tegelikust probleemist mööda hiilida.\n"Mis sa arvad, et inimesed astuvad teadlikult auto ette.."\nAga sa ise ju panid ka just naelapea pihta. Ei astu ju teadlikult, mõni alles autojuhi suure pidurilohina peale alles avastabki alles siis, et oi minagi olen õue sattunud. On see siis normaalne? Probleem ongi see, et me nõuame ja ootame autojuhilt alati 100% tähelepanu aga jalakäija võib liikluses osaleda ka 1%-lise osalusega. See on ju vale puha. Jalakäija PEAB osalema liikluses täpselt sama aktiivselt kui autojuht. Ja me peame ka sellele mõtlema liikluses osaledes. Kui sa astud ülekäigurajale, siis on alati hea mõelda "aga kui autojuht mind ei märka", selle asemel, et "küll ta niikuinii mind näeb".\n"Autojuhid aga sõidavad meelega ülekäigurajal olijale otsa." Kõlab natuke Sõmera kandidaadi jutuna...\n"Koolist tulles on lastel sada muud mõtet peas millele ohutu liikluse asemel mõelda ja sama ka autojuhtidel."\nMa siiralt loodan, et sul lapsi ei ole või vähemasti sa oma lapsi nii lolli jutuga ei kasvata. Mis õigustus/vabandus see on, et muud mõtted peas? Lollimat juttu annab otsida.\nJa politsei panemine ülekäiguradade juures ei aita tõesti mitte midagi. Kõik algab kodust.\nSamas on naiivne näha igasugu Maanteeameti ja Politsei kampaaniaid, kus rattureid tuleb märgata, kuigi viimased kimavad vahest nii kärmelt mööda, et ainult jutt jääb järgi ja teisaks tehakse alati kampaaniad selle kohta, et autojuht oleks adekvaatsem ja hoolsam ja tähelepanelikum. Mis selles valet on? Tegelikult mitte midagi. Aga kas ei oleks aeg teha kampaania "Nutivaba sebra" näiteks? See on meie ühiskonnas väga suur probleem.\nMa ei saa aru, kas see on mingi tabuteema, et keegi sellest ei julge rääkida. Siin samas artiklis on ju ka statistika eelmise aasta õnnetustest. Lisaks ka veel Nasva õnnetus. Kas siis autojuhid on nüüd nii hooletuks järsku läinud ja meelega notivad lapsi maha? Või on asi järsku selles hulluks ajavas infotehnoloogias, kus lapsed varsti enam näost näkku inimestega ka tänu sellele suhelda ei oska?\nära enam peale joo\nOi Volli :)\nSeda ma ju öleda tahangi rumaluke, et kõik ongi hooletuse tagajärg ja selle üle ei ole mõtet targutada ja suurt kisa teha, et elu on hukas. Küsimus ongi selles, kas seda hooletust on võimalik ära hoida. Liiklejad ületavad teed päevas tuhandeid ja tuhandeid kordi ja mõni õnnetus juhtub ikka ja just HOOLETUSE tagajärjel. Sina rõhud jalakäijatele. Aga palun. Mina rõhun sellele, et hooletusest tingitud õnnetusi aitab ära hoida ainult füüsiline muutus ülekäiguraja planeerimisel, mis teeb tee ületamise keeuliseksmaks ja hoiab ära mõne hooletusest põhjustatud õnnetuse. Sellest võid iga päev lehes ja koolis rääkida, kuid see ei jõua kahe korva vahele ja just lapsele, kellel on sada muud huvitavat mõtet peas, millele mõelda, kui seda on liiklusohutus. Kas selle tagajärjel on autojuhtide elu tehtud ebamugavamaks või jalakaijate oma, on kaalutluskoht otsustajatele. Samas ei ole täna vaja sellest kisa teha, sest rumalad liiklejad õpivad enda, mitte teiste vigadest. Lõppkokkuvõttes on ikka nii, et raha füüsilistes muutusteks ei ole, koolides jätkatakse liikluskasvatusest rääkimist, politsei teeb oma tööd, teehooldajad ja liikluskorraldajad toimetavad edasi ja lehed kirjutavad, kuid õnnetusi juhtub ja jääbki juhtuma ja seda just HOOLETUSE tõttu\nMa ei ole kordagi rõhunud jalakäijate hooletusele enam kui autojuhile. Põhjus miks ma jalakäijad esile toon on seepärast, et enamike arvates ei ole jalakäijatel üldse hoolsuskohustus.\nKas sinu tõekspidamiste kohaselt tuleks sebra ületamine koostada kui tõkkejooks? See ju ka ei aita. Vaata mandril olevaid raudtee ületuskohti. Sõidetakse ratastega, kasvõi poole kerega posti sisse, enne kui klapid peast saab võetud ja rattalt maha tulek teoks tehtud. Alustada tuleks hoopis selles, et me rõhume jalakäijate kohustustele enam kui nende õigustele.\nKui sa loed igat artiklit, siis näed, et esmalt noomitakse alati autojuhte ja siis ehk kuskilt lõpust ridade vahelt näeb ka seda, et jalakäijaid kutsutakse hoolsamad olema. Aga mis siis kui jätaks selle autojuhi osa üldse korra ära ja paneksimegi rõhu jalakäijatele. Sest põhimõte on ju lihtsam- kui sa käid jala, siis on sinu kõik meeled paremini kättesaadavad, kui autojuhil. Sa näed ja kuuled paremini ning vajadusel saad ka kiiremini pidama. Autojuht on ju selles osas nõrgem lüli. Kui aga panna kokku see, kes õnnetuses rohkem kannatada saab, siis tekib seda enam küsimus, et miks peab üldse sinna ülekäigurajale nii kiirelt ronima. Äkki laseks üldse selle esimese auto mööda, kuna niikuinii on 90% juhtudest peale ühte autot Kuressaare linnas suur tühjus.\n"Samas ei ole täna vaja sellest kisa teha, sest rumalad liiklejad õpivad enda, mitte teiste vigadest. " Muidugi on sellest vaja kisa tekitada, kui sa tahad mingeid muutuseid näha. Sa oled kah naljakas, matame selle teema kenasti mulla alla ja ärme paota midagi. Teatud tüüpi lastele tuleks esmalt korralikult naha vahele anda tänu nende käitumisele ja seejärel edasi vaadata.\nLisaks ära unusta ühte väga tähtsat asja. Sa räägid koolidest, politseist, ajakirjanikest aga unustad ära koduse kasvatuse. Kui ikka pikkade juhtmetega jõpsikas ühe korra tee peale jookseb ja siis kodus vastava õppetunni saab, siis ei julge ta enam enne üle tee minna, kui kõik autod seisavad. Ja see on ka normaalne laste seas, kahjuks on selliseid lapsi ainult väga vähe. Laps ei peagi üle tee minema, kui auto alles liigub.\nPS. Ma ei kutsu üles lastevastast vägivalda!\nMis siis sinu hinnangul teha? Leppida sellega, mitte rääkida ja maha loopida kõik sellevastased kommentaarid? Mingi ettepanek võiks sul ju ikkagi olla. Mingi normaalne ettepanek.\nEttepanek ongi jätkata kõige sellega, mis igapäevaselt tehakse. Küll autodele arendatakse täiendavaid lisaseadmed ja kindlasti mõeldakse ka taristu arenduseks välja uusi lahendusi. Räägitakse ja õpetatakse lapsi koolides ja juhtunud õnnetustest antakse meedia kaudu teada, et jälle ka ükskõiksetele meelde tuletada, et me ei ela pehmes mullis, kus minuga midagi ei juhtu, tehku ma mis tahes. Lihtsalt küsima ja õlge kehitama paneb see sinu autojuhtide õigustamine ja end jalakäijate peal välja elamine. On palju tublisid jalakäijaid kes käituvad ohutult teed ületades\nja on rumalaid nagu ka autojuhtide hulgas. Kuidas neid rumalaid õnnetustesse sattumisest eemale hoida, selles on küsimus. Ja irooniast ei saa sa ka kahjuks aru, et võtad lauseid teiste tekstidest ja üritad neid kontekstist välja rebituna kommenteerida. Ole viisakam. NB! Mulle tundub, et sa ei ole see Volli, kes siin aeg ajalt ka asjalikke kommentaare jagab. Tema vähemalt ei ole siiani teiste arvamusi kommenteerides kedagi halvustanud. Rahulikku õhtut\nAutodele mõeldaksegi igasugu lisaseadmeid aga loll jalakäija jääb ikka lolliks.\nVeelkord- lastest on kahju. Kui loll täisealine tahab teele hüpatu, tehku seda. Loodan, et juht on ainult piisavalt tugeva närvikavaga, et seda üle elada.\n"On palju tublisid jalakäijaid kes käituvad ohutult teed ületades" Väga tubli, et on. Seda ma ei eitagi. Igale tublile jalakäijale medali andmine on ka natukene imelik. Seega tasuks see asi sinna paika jätta. Keskendume probleemile- hooletutele jalakäijatele. Ma ei ole kellegi peale vihane, ära saa minust valesti aru. Ma lihtsalt sooviksin näha normaalsemat liikluskultuuri meie linnas. Ka üks loll on liiga palju. :)\n"Liiklusõnnetused juhtuvad enamasti mitme asja koosmõjul, näiteks jalakäija ei veendu ohutuses täiesti kindlalt ja ka autojuht on hooletu ega pane tähele,"\nÄrge ajage kägu. Autojuht ei ole Supermänn, et suudab kasvõi õhku tõusta ohu korral. Kes vähegi autoroolis olnud, see teab, et roolikeerajal on palju raskem näha, kuulda ja ka reageerida kui jalakäijal.\n"Meie noorsoopolitseinikud õpetavad liikluses käitumist lasteaedades ja koolides lastele igapäevaselt,"\nMina ei ole kordagi kuulnud, et keegi oleks kuskil taolisele kampaaniale rõhku pannud, kus KEELATAKSE lastel nutiseadmete kasutamine üleüldise jalakäija rollis. Jalakäijana tuleb meil üsna tihti astuda ka sellistele radadele, mida kasutavad ka autod, seega ei saa ma üldse aru, kuidas vanemad oma lapsi sellise teguviisi eest ei noomi. Minu ajal oleks sedasi korralikult kere peale saanud.\n"Juttu on olnud näiteks, et politsei võiks aeg-ajalt veerand tundi enne koolipäeva algust kontrollida liikluskäitumist ja -ohutust,"\nEsimene mõistlik jutt, mida ma kuulen. Eriti SÜGi juures oleks see politsei aktsioon täiesti õigustatud, sest soovitan ise ka vaatama minna, mis toimub näiteks 13:45 või 14:45, kus tunnid lõppevad.\n"Kuigi teede käänulisuse tõttu osutus see keeruliseks, seati kohati teele 30 km/h kiirusepiirang." Eks alati ole süüdi ju KIIRUS, ega 30 km/h piirkiirusega ei juhtu ju KUNAGI õnnetusi. Ajuvaba ja absurdne, liikluskomisjon astugu tagasi!\non meil täpselt seda nägu nagu meie vallavalitsus. Ei jõua tööd teha, saaks ainult välismaale ja preemiat ja veel rohkem palka, sest siinne palk madala kui Talinnas. Mida siunata üht komisjoni kui kogu see kamp on allapoole arvestust. liigutama hakatakse siis, kui tagumikku torkia hakkab loe: juhtub midagi väga hullu\nAinuke muutus = valida Vollikogu!\nto juhm bemmivolli\nkuidas saab Vollil olla küll selline bemmari-mõtlemine!\nkoolide lähedal on paratamatult vaja liikluskiirust piirata - ja kui mõni bemmi-aju tahab linna vahel 50gg kudida, siis saab seda ehk ringteel teha. tuleb jah lamavad kõrgendikud panna - sest politsei ei passi seal kogu aeg. terve muu maailm annab linnades õiguse jalakäijale.\nSul oleks esmalt aeg kooli minna ja lisaks kirjutamisoskusele ka lugemisoskus omale omandada.\nLoe minu kommentaari uuesti. Ütlesin selgesti, et koolide ees olevad kiirusepiirangud peaksid kooskõlla minema kooli kavaga. Ma ei ole kordagi märganud, et laupäeva õhtul kell 9 oleks Vanalinna kooli juures niivõrd suur liikumine, et seal 30ga sõita. Ainus põhjus, miks seal teel 30ga sõita on tee olu, vastasel juhul lõhud ka oma vana bemari ära.\nLamavad kõrgendikud tuleks sulle pähe panna, et natukene oma rulli tõmmatud ninast kõrgemale näeksid. :)\nNagu auto PEALT maha astuvad,jäävad auto ALLA:\nVolli jutt on tõde puha. Mis ninnunännutamine see nüüd öieti on et lapsega ei tohi pahandada?!?!?!\nKuulge torisejad kõike asju ei saa seadustega määrata. Kui sul on maantee paksu lund täis siis sa ju ei sõida 90ga. Sama on ülekäigurajaga, kui sa näed et tegu on ohtliku rajaga siis ei pea sa sinna autodega koos tormama. Kust see tulnud on, et autojuht peab mind üle laskma, miks sa ei või pigem autojuhti üle lasta ja siis kooserdada teisele poole teed kasvõi 10 minutit kui tahad?\nKui mina noore mehena koos abikaasaga Kuressaarde elama tulime oli meil mure, et kui ükskord lapsed peaksid minema KG õppima, kas selleks ajaks Talve tänavale kõnnitee rajatakse, ikka lootsime. Nüüd on aasta 2019 sellest unistusest on möödunud pea 40 aastat, kõnniteed pole siiani Talve tänaval, et Ida Niidu poolt tulijad lapsed saaksid riskivabalt kooli jalutada. Kahju, samas piinlik, aga mitte minul, vaid erinevatel linnavalitsustel peaks piinlik olema, nüüd juba suurel kõikevõimsal vallal. Kõnnitee jaoks raha ei jagu, aga 800000 tuhhi premeerimise jaoks täitsa tagataskust võtta. Mis ülekäigud, saaks kõnniteed tehtud, kõik ei ela kesklinnas.\njuba kommentaaridest saab aru, millise hoiakuga on teatud autojuhid\nja loomulikult ei ole nad ainult ülbed autojuhid, vaid ülbed igal pool\nkõige jubedamad on enamus "soome ehitajaid" ja nende lähikondseid, eriti elukaaslased või naised\nkui kuskil liiguvad, siis ei jõua seda eneseimetlemist ära kuulata raha nüüd on, mõistust mitte\nei tea aga ühtegi uhkeks läinud inimest, kes soomes koristajaks käib, nemad ikka toredad\nKas see on autojuhi ülbus kui ta ei käitu nagu närvipundar, kus silmad on pidevalt nii ees kui pea taga, üks jalg igaks juhuks piduril ja paar taskulampi ka veel kõrval valmis, et põõsaalused üle valgustada?\nVäga naiivne oled sel juhul, autojuht ei pea jalakäijate lolluste eest vastutust kandma. Miks ainult rääkida autojuhtide ülbusest, kui jalakäijad on hullemad kui lollid loomad?\nVolli suguse kamikazega ei sooviks tõesti ülekäigurajal kohtuda, oss mis oss.\nLoll jääb ka kellegi teise auto alla. Ei pea ilmtingimata mina olema.\nMis ülbetest autojuhtidest siin juttu on kui ma viisakusest lasen poolsurnud memmesid üle tee ja kui mul siis ka kogemata pidrid plokki lähevad ja natukene ülekäigu teele lohisen, siis visatakse kohe näpp püsti, et olen ma segane...\nNäpuga vehkides sul tõsiselt vedas. Mulle pandi ühel korral vastu peeglit kui ma julgesin otsa kõnnitee servale jätta. Mis sest, et jalakäijatel ruumi nii palju, et oleks võinud kahe titevankriga ka kõrvuti mõõduda. See jalakäijate kultuur on tõesti üle käte saaremaal läinud.\nSellist autojuhtide peale "sülitamist" võib näha igas Saaremaa nurgas. Seda võib teha ka kõrval sõitev autojuht. Alustuseks näiteks oma vasaku kangi juurde tähelepanu toomisest, mis osadel autojuhtidel täiesti tundmatu asi on.\nAga eks ka see kommentaarium ole eeskujuks, kui nahaalsed kaasliiklejad meie kõrval on. Olgu selleks jalakäijad või sinu taga, kõrval või ees sõitvad autojuhid. Üksteise hoolivus on tõesti selline asi, mida tuleks kõigile soovida.\nEi aita ei sobilik sõidukiirus, ka ühe õlle vahele jätmine siinpuhul. Kui ikka ei taha, siis ei taha.\nKas nagu muud varianti enam ei olegi, kas oled bemmioss või igal pool 20 kmh sõitev vanaema? Tobedamat juttu annab välja mõelda, kui et võtame iga ülekäigu raja juures hoo maha ja uurime jalakäijaid. Hoopis nemad peavad hoo maha võtma ja vaatama, et auto alla ei jää. Kelle elu mängus on lõpuks?\nPigem mõtle ka vanemate peale, kes oma peas peale õnnetust elu lõpuni kordavad: "Oleks ma vaid talle ohtudest rääkinud".\nVolli kallis! Ole hea ja mine tööle! Siinsete juhtide "viisakus" on alla igasuguse! Hommikul kooli poole suunduvate laste ülekäiguradade juures peabki olema 30 ja tore oleks ka lamavad poliisid sinna panna! Ajalised märgid nädalavahetusteks on Volli ainukene kõrghetk tema jutus! Kas oled näinud vähemalt 100km/h liikuvat bemmi Smuuli tänaval ja Tallinna tänaval? Mina olen ja see ei ole normaalne ju! Tallinna tänavale tehti vähemalt ringid, et seda rullnokkade lollust ohjeldada, aga ...no kitsastel Vallimaa või Pikal tänaval ülekäigurajal laps alla ajada kohaliku elaniku poolt! Selle kohta öeldakse, et "ei ole antud lihtsalt"! Hoolimatus! Muud ei midagi!\nMis puutub minu töö sinu lollusesse? Üldse ei tohiks ju? Sa ei saa teiste elu elada, olgugi kui palju sa seda tahad.\nSinu viidatud "viisakusele" võin täpselt samamoodi vastata jalakäijate näol. Tihti ronitakse tee peale ka, kasvõi auto alt läbi aga peaasi, et auto seisma jääks. See ei ole ju normaalne.\nSa ei ole ikka veel aru saanud, et need 30 märgid ei aita absoluutselt peale kooli alguse või kooli lõpu. Kui sa tõesti arvad, et üks 30 märk või lamav politseinik toob lahenduse autojuhtide probleemile siis eksid ikka rängalt.\nSinu lolli jutu puhul ei imestagi, et sa oled nii saamatu, et pole endale isegi lube suutnud teha. Sa pole eluilmas autoroolis istunud ja seepärast pole sul ka halli aimu, mida autojuht tunneb, kui talle sinusugune lodi teele hüppab. Sa arvadki, et kogu liiklus koosneb ainult sinusugustest juhmidest jalakäijatest. Sa eksid rängalt. Näed ju väga selgelt, mis juhtub hooletute jalakäijatega.\nSmuuli ringtee on üks absurdsemaid asju, mida ma maailmas näinud olen. Sellise koha peale selline pisike junn tekitada on ainult sotside võimalikkus. See ringtee ei ole mitte ainult kitsas vaid ka ülimalt ohtlik, sest seal ei jõuta lihtsalt reageerida. Lisaks sellele, et sa võid oma auto seal pisikesel ringil pooleks väänata, näeb see ka tobe välja.\nSinu vaatenurgas polegi normaalseid autojuhte? Nagu ülevalpool mainitud- ainult aeglane vanaema ja bemmimees? Pime oled, muud ei midagi, väga loll ja pime oled. Ma leian, et sinusugused nolgid, kui nad autojuhilube ei oma, peaksid ikkagi liiklust õppima, sest oma lolli peaga liikluses omi seadusi tegema hakata on absurdne.\ntegelikult on nii , et kui vaadata lliiklust siis rikkujad on 35-55 aastased mehed kes arvavad et vat nüüd on juba ühtteist elus tehtud ja oskame juba kõike ,kuid autoga nad tegelikult sõita ei oska, sõidavad vastassõidu vööndis olenematta sellest et takistus endal ees, ülekäigu radadele lähenedes ei võeta hoogu maha vaatamata sellele, et inimesed seisavad, ringile sõites kiirendadakse-milleks- peaks ikka mõtlema hakkama, ega vist ennem mitte, kui oma peres keegi viga saab\nSots-feminist on oma sõnad öelnud. Istu, viis!\nNaised on siis täiesti puhtad nagu prillikivid? "ülekäigu radadele lähenedes ei võeta hoogu maha vaatamata sellele, et inimesed seisavad". Kas ikka seisavad, või istub seal teisel pool teed mõni NAISTErahvas, kes üldse teelegi ei vaata ja kohe sebrale tormab?\nLisaks ei peagi iga autojuht iga jalakäija pärast seisma jääma. Vaata, mis on kütusehinnad tanklas. Iga pidurdus ja iga kiirendus maksab ja ühe lolli pärast rohkem maksta, on absurdne. Ole arvestav ja lase see autojuht üle, kui sa näed, et peale ühe auto ei puhu sel tänaval tuul ka enam.\nomaette kirunud ja hambaid kiristanud kui järjekordne tuulepea klapid kõrvas ülekäigurajale tuhiseb. Või vanurid vahel keset ülekäigurada juttu puhuma jäävad või titemammad oma vankrid otse auto ette lõkkavad vaevumata pilkugi heita veendumaks oma teo ohutuses. Järgmine kord sõiman näo täis, vaatame kas pannakse kinni mind või? Jalakäija sageli teab paraku tõepoolest, et tal on mingid õigused, millised täpselt - ei tea ja kohustustest pole kuulnudki.


Kokkusaamisel keskenduti Kaitseliidu tegevusele tänastes majandusoludes ning organisatsiooni tulevikuplaanidele. Ida-Virumaa kui suure ohuriskiga tööstus- ja kaevanduspiirkonna näitel arutleti, kuidas Kaitseliit saaks aidata suurendada riigi valmisolekut kriiside lahendamisel, olles erinevate oskuste ning abivahendite sidustaja, vabatahtlike mobiliseerija ja koolitaja.\nVanematekogu esimees Johannes Kert ütles, et tal on kavas külastada kõiki vanematekogu liikmeid et kuulata ära nende seisukohad erinevates Kaitseliidu tulevikku puudutavates küsimustes. Esimesena külastas ta 13. veebruaril Vabariigi presidenti Toomas Hendrik Ilvest. Vanematekogu esimees tänas Vabariigi presidenti, kes oli läinud aastal kõige aktiivsem Vanematekogu liige, sest ta külastas kõiki Kaitseliidu malevaid ning paljusid malevkondi.\nJõhvis kohtus Kaitseliidu Vanematekogu ka Alutaguse maleva juhtide ning vabatahtlike pealikega. Koos nendega arutati Kaitseliidu üldist arengut puudutavaid küsimusi nagu näiteks noorteorganisatsioonide töö tõhustamine, vabatahtlike juhtide motiveerimine ning Kaitseliidu arengukava tutvustamine Kaitseliidu liikmetele.\nKaitseliidu Vanematekogu on Kaitseliidu keskkogu poolt valitav korraldav organ, mis koosneb vähemalt 15 kaitseliitlasest - silmapaistvast riigi- ja avaliku elu tegelasest.


See osa kuupäevi on vana kalendri järgi vajab toimetamist.\nTartu Ülikooli ajalugu sai alguse 1632. aastal ülikooli asutamisega.\nTavaliselt liigitatakse Tartu Ülikooli ajalugu järgmiselt:\n1632–1666 Academia Gustaviana: Rootsi võimu aluse ülikooli esimene periood (ladina ülikool)\n1893–1918 Kaiserliche Universität Jurjew (venestusaegne ülikool, üleminek vene keelele)\n1944–1989 Tartu Riiklik Ülikool Nõukogude võimu all\n1989 – k.a Tartu Ülikool iseseisvuse taastamise ajal ja järel\nTegelikult on selline periodiseering lihtsustav. 1918. aastal tegutses Saksa okupatsiooni all lühikest aega saksakeelne Landesuniversität Dorpat ning 1941–1944 Eesti Omavalitsuse Tartu Ülikool.\n2 Rootsi aeg Tartu Ülikoolis\n2.1 Academia Dorpatensis\n2.2 Academia Gustaviana\n2.3 Academia Gustavo-Carolina\n2.4 Rootsi aja iseloomustus\n2.5 Maarahva keel Tartu Ülikoolis\n2.6 Vaheperiood 1710–1802\n3 Keiserlik Tartu Ülikool\n4 Esimene maailmasõda ja Saksa okupatsioon\n5 Eesti aeg Tartu Ülikoolis\n6 Tartu Riiklik Ülikool\n7 Ülikool taasiseseisvas Eestis\n1583–1600 ja 1603–1625 tegutses Tartus katoliiklik jesuiitide gümnaasium. Tänapäevast Tartu Ülikooli sellega otseselt ei seostata, kuid kohati on seda peetud ülikooli üheks eelkäijaks.\nTihedamad on seosed ülikoolil 1630–1632 Tartus eksisteerinud luterliku gümnaasiumiga, mille õppejõududest mõni ka ülikoolis õpetamist jätkas.\n1602. aastal lubas Södermanlandi hertsog Karl asutada Tartusse ülikooli ja annetada sellele Katariina kloostri varandused Jakobi ja Laia tänava nurgal.\nRootsi aeg Tartu Ülikoolis[muuda | muuda lähteteksti]\nTartu Ülikooli rajaja Johan Skytte monument Toomemäel\nAcademia Dorpatensis[muuda | muuda lähteteksti]\n30. juunil 1632 kinnitas Rootsi kuningas Gustav II Adolf Academia Dorpatensise asutamisüriku. Esimesed üliõpilased immatrikuleeriti 20. ja 21. aprillil 1632. Esimene Tartu ülikooli üliõpilane ja alates 21. aprillist 1632 deposiitor oli Bengt Ekehielm. Academia Dorpatensise (Academia Gustaviana) pidulik avamine toimus 25. oktoobril (vkj 15. oktoobril) 1632. Ülikooli eellaseks oli 1630. aastal asutatud akadeemiline gümnaasium, mis kindralkuberner Johan Skytte ettevõtmisel muudeti ülikooliks.\nAcademia Gustaviana[muuda | muuda lähteteksti]\nJaani tänav 8, Kunagine Academia Gustaviana hoone\nAktusel pidas Liivimaa kindralkuberner ja ülikooli kantsler Johan Skytte kõne, milles esitas oma seisukoha, et ülikoolis peavad saama õppida mitte üksnes aadlikud ja linnakodanikud, vaid ka vaesed talupojad. See oli kogu Euroopas erakordne nõue. Näiteks Göttingeni ülikoolis õppis veel aastail 1797–1837 ainult üks talupoeg, tulevane Tartu ülikooli rektor Gustav von Ewers.\nAcademia Gustavianal, nagu ka teistel tolleaegsetel Euroopa ülikoolidel, oli neli teaduskonda: filosoofia-, usu-, õigus- ja arstiteaduskond, kuid traditsioonipäraselt kujunes ülikoolis juhtivaks fakulteediks usuteaduskond.\nTartu ülikooli esimene asukoht, hoone, kus Academia Gustaviana 1632. aastal alustas, oli praeguse Tartu Ülikooli peahoone tagant Toomemäele viiva jalgtee vasakpoolsel platsil, praeguse majandusmaja vastas. 1642. aastast oli ülikooli kasutuses Academia Gustaviana hoone Jaani tänav 8. Pärast tulekahju 1667. aastal oli hoone varemeis, taastamist alustati 1688. aastal Paul von Esseni kava kohaselt. Hoone mõlemal korrusel oli kaks auditooriumi (sh suur loengusaal ülakorrusel) ja ülal paiknes ka raamatukogu. Academia Gustaviana töötas hoones aastatel 1690–1699.\nKõik üliõpilased alustasid õpinguid filosoofiateaduskonnas, mis andis üldisema kõrghariduse ja oli baasiks mingile erialale. Selline üldine kõrgharidus, mis taotles, et üliõpilane oleks kõigeteadja, nõudis kuni kuus aastat kestvaid õpinguid. Igal juhul oli selleks vaja vähemalt kaks aastat. Pärast seda järgnes spetsialiseerumine ja veel kolm aastat õpinguid samas või mõnes muus teaduskonnas. Seega oli normaalne õpiaeg ülikoolis üheksa aastat, kuigi võis toime tulla ka lühema ajaga.\nÜlikooli töö Tartus katkes Vene-Rootsi sõja tõttu ja Vene vägede rünnakuga Rootsi Balti provintside vallutamiseks 1656. aastal. Selle käigus kapituleerus ka Tartu linn piiravatele Vene vägedele. Tartu Ülikooli professorid ja üliõpilased põgenesid sõja jalust Tallinna, kuid katse rajada ülikool Eestimaa pealinnas äpardus Tallinna rae vastuseisu tõttu. Professorid said kasutada Tallinna Gümnaasiumi ruume küll kuni 1665. aastani, kus akadeemiline tegevus soikus lõplikult 1665. aastal.\nAastal 1690 sai Tartust jälle ülikoolilinn. Rootsi-vastase koalitsiooni ja 1695.–1697. aasta suure näljahäda tõttu viidi ülikool Tartust Pärnusse.\nAcademia Gustavo-Carolina[muuda | muuda lähteteksti]\nAcademia Gustavo-Carolina hoone Pärnus. 1699\n28. augustil 1699 Pärnus avatud Academia Gustavo-Carolina pääses Põhjasõja käigus 1708. aastal toimunud Tartu elanikkonna küüditamisest. Esimeseks Pärnu ülikooli rektoriks oli professor Michael Dau. Pärnusse kolinud ülikool sai seal tööd jätkata 1710. aastani, mil selle tegevus katkes seoses linna kapituleerumisega Põhjasõjas Vene vägedele 12. augustil 1710.\nJuba enne ülikooli taasavamist 21. augustil 1690 oli arutlusel ülikooli üleviimine Pärnusse ja ka Riiga – plaan, mida pooldas Liivimaa kindralsuperintendent J. Fischer, kes pidi saama ülikooli prokantsleriks. Karl XI pooldas aga Tartut, ning oma seletuses märkis kuningas „... et ülikool juba varem siin on olnud“, rõhutades seega eelnevat järjepidevust. Uuesti tuli ülikooli kolimine jutu alla 1693. aastal senati istungil. Probleemidena toodi esile nii korterite saadavust, nende kõrget hinda kui ka Venemaa piiri lähedust, probleem oli ka toiduainetega ja oma majade ehitamisega, nimelt nõue, et linnamüüridesse võib ehitada vaid kivimaju, mis olid kordades kallimad. Tõsisemalt sai kolimismõte alguse 1695. aasta kevadel, mil ülikooli delegatsioon, s.h kantsler J. J. Hasfer ja prokantsler J. Ficsher Pärnut külastasid ja läbirääkimise pidasid, vaadates üle ka ordulossi mis pidi antama ülikooli käsutusse. Kolimine aga viibis seoses J. J. Hastferi surmaga ja taaselustus alles Erik Dahlbergi ametisse määramisel 1. veebruaril 1696, kes sai samaaegselt ka Liivimaa kindralkuberneriks. Kolimine viibis aga jälle, seekord 1696.–1697. aasta näljahäda tõttu. Teoks sai see alles 1699. aasta suvel, kuna ordulossi kordaseadmine ja remont viibis rahaliste võimaluste puudumise tõttu. 22. juulil 1699 pidas ülikooli senat viimase istungi Tartus ja 23. augustil 1699 peeti esimene istung Pärnus.\nEsimene ja ainus doktoriväitekirja kaitsmine Academia Gustavo-Carolinas 1699. aasta 7. detsembril, kui kraadi sai usuteaduste professor O. Moberg.\nÜlikooli pitsat ja nimi uuenes alles 1700. aasta juunis, ülikooli uueks nimeks sai Academia Pernaviensis. Kuni selle ajani oli ametlikult kasutusel veel nimi Academia Dorpatensis ja kõnekeelselt Academia Gustavo-Carolina.\nAcademia Pernaviensis Põhjasõja ajal\nPõhjasõjast sai ülikool teada 1700. aasta veebruaris, kui kuuldi Riia piiramisest. Sellele järgnes ärev aeg. Plaaniti ülikool evakueerida ning pitsatid, skeptrid, raamatukogu ja arhiiv eeskätt ära viia, lõpuks pakiti raamatukogu küll ära, aga muu osas jäädi ootele. 1700. aasta mais pandi raamatukogu taas üles ja jätkati ülikooli Pärnus paikasättimist. Suvel tulid sõjapaanika ja puuduse mõjud aga taas esile ning õppetöö ja senati töö katkes 23. augustil, lisaks olid Rootsi pagenud professorid D. Eberhard, L. Braun ja L. Molin. Õppetöö taastus aasta lõpul, pärast seda kui Karl XII oli võitnud Peeter I vägesid Narva all ning jäänud talvituma Laiusel. Ülikooli uueks rektoriks valiti O. Moberg. 1701. aasta kevadel sai ülikool kuninga määrusel uued õppejõud, pärast seda kui oli vallandanud Rootsi pakku põgenenud õppejõud, kes ei olnud tagasi tulnud, ja Rootsis pikemalt olnud matemaatikaprofessori S. Dimbergi, uued professorid määrati küll ametisse alles 1701. aasta sügissemestriks.\nEdasistel sõja-aastatel olid ülikoolil mured sõjaväega nii majutuse kui ka varustuse küsimuses, nimelt hoiti ülikooli saalides ja ruumides vahepeal küll sadulaid, püstoleid ja humalaid, ülikooli keldris aga oli pikalt hoiul laskemoon ja püssirohi, kui trükikoda sealt välja koliti. Probleeme oli ka sõdurite majutamisega seoses. Ülikool ja selle teenistujad olid vabastatud kohustusest majutada enda juures sõdureid, aga sellest keelust astuti korduvalt üle ja oodati ülikoolilt paindlikkust, see vaidlus jõudis ka kuningani, kes astus ülikooli privileegide kaitseks välja. Teravaim probleem oli ehk D. Sarcoviusel, kelle korter oli tema ära olles kaptenile ja pärast korteri tagasisaamist hiljem uuesti ooberstleitnandile ära antud, kelle majutamisel koguni uks sisse löödi, et sisse saada ning professori asjad välja tõsteti. See konkreetne juhtum jõudis kuningani, kes nõudis juurdluse alustamist. Olukorra tegi pikantsemaks ja tähtsamaks D. Sarcoviuse valimine rektoriks 1703. aasta lõpul. Ülikool kaotas aga 1703. aastal ühe oma eestkostja ja võitleja seoses kantsler E. Dahlbergi surmaga, see tegi edasise arengu, juurdeehitused ja ülikooli korralikult sisseseadmise problemaatilisemaks, seda eriti sõjaolukorda arvesse võttes.\nÜlikooli Pärnu elu ilmestasid krooniline rahapuudus ja sisseseadmise probleemid, professoritele ja üliõpilastele jäi ettenähtud palk ja stipendium esimestel sõja-aastatel maksmata. Lisaks oli probleeme ülikooli peahoone korrashoiuga, nimelt lekkis äsja remonditud ülikoolihoone katus – probleem, mis ajaga kasvas ja nõudis hiljem põhjalikumat remonti, mis hõlmanuks tuhandete katusekivide väljavahetamist. Alatised olid probleemid korteritega nii professorite kui ka üliõpilaste majutamisel, pakuti välja ka ühiselamu loomist ja ühistoitlustamist. Ülikoolil oli ka kindel soov luua oma botaanikaaed, mis Tartus ei olnud teoks saanud sobiva krundi puudumisel. See jäi aga raha ja muude probleemide tõttu tegemata. Omaette muret tekitas kolimise algusaastatel igapäevaelus ka matemaatika professori S. Dimbergi pikk eemalviibimine, kelle ekspertiisi oli vaja tähetorni kavandamisel ja vajalike mõõteriistade soetamiseks.\n1709. aasta oktoobris algas uus sõjaärevuse aeg ülikoolis. Järgmise aasta suvel viidi ülikooli raamatukogu ja senat Stockholmi, kus see osaliselt asub tänini, senati protokollid on tagasi Tartus. 1710. aasta suvel oli linnas ka katk ning suur osa linna elanikkonnast k.a professorid surid, s.h loogika ja füüsika professor M. Dau. Kuigi Peeter I lubas säilitada Pärnu ülikooli ja hoolitseda, et keegi ei kannataks puudust, ei olnud võimalik õppetööd Pärnus jätkata. Suur osa Pärnu elanikkonnast oli katku surnud ning üliõpilased ja professorid olid lahkunud või surnud, ülikooli vara oli Rootsi saadetud. Ka pärast Uusikaupunki rahu ei lubanud kohalikud olud Pärnus ülikooli taastada, nagu oli ette nähtud kapitulatsioonitingimustes, osaliselt akadeemilise kodanikkonna puudumise tõttu, aga ka Liivimaa rüütelkonna huvipuuduse tõttu.\nOmaette vahepalana võib esile tuua Pärnus jätkunud tava kirjutada eestikeelset luulet ladinakeelsete dissertatsioonide eessõnaks, andes ilmselt vähese mõjuga, aga siiski märgilise panuse Eesti kirjakeele arengusse. Lisaks jätkas ülikool ka loa taotlemist, et trükkida saaks lõunaeestikeelseid ja lätikeelseid tekste, sõjaolukorra tõttu sellele probleemile vastust ei leitud ja kuningas vastavale palvekirjale ei vastanud.\nRootsi aja iseloomustus[muuda | muuda lähteteksti]\nKuna kohalik õppejõudude kaader puudus, loodi see Tartusse kutsutud professoritega, kes säilitasid oma senised teaduskontaktid. Seetõttu kujunes ja arenes ka Tartu Ülikool oma õppetegevuses ühises Euroopa kultuuriruumis. Abi oli ka Lundi Ülikoolist. Õppeained filosoofiateaduskonnas jagunesid pärisfilosoofilisteks (loogika, dialektika, retoorika, eetika, poliitika) ja natuurfilosoofiaks, mis oli seotud loodusteadustega.\nÕppetegevuse aluseks oli Petrus Ramuse (Pierre de la Ramée) õpetus, kes võitles selle eest, et teadus vabaneks teoloogia ja Aristotelese autoriteedist. Ajaloo käsitluses oli käsitlus jaotati neljaks üksteisele järgneva suurriigi ajastuks.[viide?] Täppisteaduste alal on tähelepanuväärne, et Tartu Ülikooli matemaatikaprofessor ja rektor Sven Dimberg hakkas vähemalt 1693. aastast pidama loenguid Newtoni õpetusest – sellal polnud Newtoni gravitatsiooniteooria ka Inglismaal veel kõikjal omaks võetud. Njutoniaanliku füüsika õpetamine jäi siiski Dimbergi isiklikuks algatuseks ning pigem valitses toona samuti edumeelne, aristotellikule skolastikale vastanduv kartesiaanlus.\nOlulist osa kultuuriloos etendas see, et paralleelselt organiseerimistöödega ülikooli rajamiseks toimusid ettevalmistused ülikooli trükikoja asutamiseks. Esimeseks Eestis trükitud raamatuks on peetud Henrik Boismanni disputatsiooni. Ülikooli trükikoja viimane trükis ilmus jaanuaris 1710. Üldse ilmus u 1500 üllitist. Academia Gustaviana trükikoja avamisega (avati ülikooli eelkäija Tartu gümnaasiumi juures) sai alguse raamatutrükkimine Eestis.\nTartu Ülikooli avamise kõne, rariteetse raamatu tiitelleht\nMaarahva keel Tartu Ülikoolis[muuda | muuda lähteteksti]\nÜlikooli asutamisel lubati, et mitut rahvusgruppi ühendaval Liivimaal antakse haridust ka ümberkaudsete piirkondade elanikele – peale Lõuna-Eesti elanike veel läti ja ingeri-isuri keeles. Tegelikult toimus õppe- ja teadustöö ainult ladina keeles, sest sellel ajal ei olnud reaalne, et akadeemilist haridust võiks anda mõnes muus keeles. Eestlaste kui talurahva maakeel ei olnud veel arenenud kultuurkeeleks, milles oleks olnud võimalik teadustöö ja ülikooliharidus.\nKohalikud Rootsi võimuesindajad aga soodustasid pastorite ja riigiametnike kohaliku keele õpet. Kuningavõimu korraldusel pidid Baltimail riigiameteid taotlevad kandidaadid õppima vähemalt kaks aastat Tartu (või Pärnu) ülikoolis, et omandada elementaarne keeleoskus. (Korraldust jõustada siiski ei suudetud.) Kohaliku keele õppimine oli soodustav asjaolu õppestipendiumi saamisel. Eesti keele oskus oli õppejõududele vajalik, et olla suuteline otsustama, kas üliõpilase keeleoskus on nõutaval tasemel kirikuõpetaja või riigiametniku kohale asumiseks, samuti Tartu-perioodil ka suhtlemiseks Tõrvandi küla talupoegadega, sest see küla oli jagatud professorite vahel nende sissetulekute suurendamiseks.\nTartu Ülikooli kasvandikest on eesti keele arendamisel silmapaistev roll: Johann Gutslaff tõlkis lõunaeesti keelde Piibli ja Andreas Virginius 1686. aastal Uue Testamendi. Koos pojaga tõlkis Virginius eesti keelde ka osa Vanast Testamendist ning osales suure katekismuse ja lauluraamatu tõlkimises. Tallinna Toomkiriku eesti koguduse õpetajat Martin Gillaäust (1610–1686) peetakse esimeseks, kes mõistis, milline on eesti keeles omastav kääne.\nVaheperiood 1710–1802[muuda | muuda lähteteksti]\nJuba Liivimaa rüütelkonna kapitulatsiooniaktis, mis sõlmiti Riia alistumisel 4. juulil 1710, lubati pärast Pärnu alistumist ülikool säilitada ning varustada asjatundlike luterlike professorite ja harjutusmeistritega. Ülikooli renomee tõstmiseks kavatseti sinna saata õppima vene noormehi. Tingimuseks oli vaid, et Pärnu peab alistuma kokkuleppe alusel või sõjategevuses passiivseks jääma.\nLubadust säilitada Pärnus ülikool kordas Peeter I 12. oktoobril 1710, kui ta kinnitas Liivimaa kapitulatsioonipunktid. Ta koguni lisas täienduse: hoolitseda, et ülikoolis oleksid kohad täidetud ega tuleks kannatada puudust. Tingimuseks oli ainult, et võetakse ametisse professor, kes õpetab slaavi keelt.\n1734. aastal määras keisrinna Anna Ivanovna asekantsleri H. J. F. Ostermanni uuesti asutatava Tartu ülikooli kuraatoriks ("kaitsjaks").\nKeiserlik Tartu Ülikool[muuda | muuda lähteteksti]\n18. sajandi lõpul kattusid Vene keskvõimude hariduspoliitilised huvid kohaliku eliidi taotlustega. 21.–22. aprillil 1802 taasavati Tartu ülikool rüütelkondadest sõltuva Balti (provintsiaal)ülikoolina. 12. detsembril 1802 Aleksander I kinnitatud asutamisaktiga sai ülikoolist saksakeelne Keiserlik Tartu Ülikool (Kaiserliche Universität zu Dorpat; Императорский Дерптский университет, Imperatorski Derptski Universitet).\nTartusse taasrajatud ülikool kujunes kogu saksa kultuuri mõju all olevate Venemaa keisririigi Balti provintside teaduselu keskuseks. Tartu ülikool kujunes vene ja saksa kultuuriruumi vaheliste teaduskontaktide sõlmpunktiks.\nPärast ülikooli taasavamist sai korraliseks patoloogia- ja teraapiaprofessoriks Daniel Georg Balk, kes avas 1. mail 1804 haigete ravimiseks ja tudengitele praktika andmiseks Riia mäel linnakodanik Dahlströmi majas 8–10 voodikohaga Clinicumi. Seda peetakse Tartu Ülikooli Kliinikumi alguseks.\nÜlikooli klassitsistlikus stiilis peahoone on ehitatud 1804–1809. Aastatel 1856–1859 rajati juurde ka tiibhooned ja ülikooli kirik.\nAastatel 1828–1838 koolitati Tartu Ülikooli Professorite Instituudis tulevasi professoreid Venemaa ülikoolidele.\n1803. aastal avati eesti keele lektori ametikoht. Aastal 1838 asutati ülikooli juures Õpetatud Eesti Selts (Gelehrte Estnische Gesellschaft).\nTartu ülikooli dünaamiline areng kestis aastatel 1820–1890, millest aastaid 1855–1880 on peetud akadeemilise enesekesksuse ajastuks, kuid vilistlaste silmis hoopis teiseks õitsenguajaks. Seal õppisid või õpetasid galvanoplastika leiutaja Moritz Hermann Jacobi, kaasaegse embrüoloogia üks rajajaid Karl Ernst von Baer, füüsikalise keemia üks rajajaid Wilhelm Ostwald, vere hüübimise fermentatiivse teooria ja vereülekande aluste väljatöötaja Alexander Schmidt jpt.\nTartu Ülikooli provintsiaalõiguse professor Friedrich Georg von Bunge koostas Balti provintsiaalseadustiku kolmanda jao (Balti Eraseaduse), mis hakkas kehtima 1865. aastal ning kehtis Lätis 1937. ja Eestis 1944. aastani.\nEsimesed üliõpilasorganisatsioonid tekkisid maiskondlike korporatsioonidena. 1816. aastal palus rektor Friedrich Eberhard Rambach Tartu politseimeistrilt linna valvama ühte kasakapolku, et ära hoida sõda üliõpilaste vahel. 1824–1855 olid korporatsioonid ametlikult keelatud, 1862. aastal korporatiivne üliõpilasriik legaliseerus.\nEesti üliõpilaste koondumine algas 1870. aastal "Kalevipoja" ühislugemistelt. Kalevipoja-õhtutelt sai alguse Eesti Üliõpilaste Selts (1873–1881 tegutseti seltsi Vironia nime all). 1884. aastal pühitseti Eesti Üliõpilaste Seltsi lipp, sinimustvalge trikoloor.\nVana Anatoomikum rajati 19. sajandil\n1889. aastal alanud venestuslaines muudeti Tartu ülikool tavaliseks Venemaa kõrgemaks õppeasutuseks Imperatorski Jurjevski Universitet (Императорский Юрьевский университет). 1895 kehtestati õppekeeleks vene keel. Hoolimata suurtest muudatustest üliõpilaskonnas ja professuuris jäi Tartu vene ülikool rahvusvaheliseks teaduskeskuseks. Tartu ülikooli erilisus Venemaa kontekstis seisnes selles, et ta haris impeeriumile kõigis teadusvaldkondades silmapaistvaid teadlasi ja kõrgemaid riigiametnikke, eriti õiguse ja diplomaatia valdkonnas.\nEsimene maailmasõda ja Saksa okupatsioon[muuda | muuda lähteteksti]\n17. augustil 1915 lubati naised nii Tartu Ülikoolis kui ka teistes Venemaa Keisririigi kõrgkoolides meestest täitmata õppekohtadele täieõiguslike üliõpilastena. Muudatus oli seotud esimese maailmasõjaga, mis viis paljud mehed rindele ja mille tõttu leiti olevat sobilik naiste õigusi laiendada täitamaks vabaks jäänud õppekohti. Õigus vabakuulajatena ülikooli õppetööst osa võtta oli naistel juba 1905. aastast.\nMaailmasõja keerises häiris 1915. aastast alates akadeemilist elu ülikooli varade ja isikkoosseisu evakueerimine. 1918. aasta veebruaris toimunud Eesti okupeerimine Saksa keisririigi vägede poolt, venekeelse ülikoolihariduse keelamine okupatsioonivõimude poolt 20. märtsiks tähendas Tartus vene ülikooli lõppu 1918. aasta kevadel ja vene ülikooli "vabatahtlik" evakueerumine Voroneži vabastas tee uuele saksa provintsiülikoolile – Balti Hertsogiriigi provintsiaalülikoolile (Landesuniversität Dorpat).\nProvintsiaalülikool avati 15. septembril 1918, kuid oli sunnitud paari kuu pärast oma tegevuse lõpetama. 1918. aastal oli Tartu Ülikooli (Landesuniversität Dorpat) Tartu Ülikooli rektor Saksa okupatsiooni ajal Karl Dehio, viimane sakslasest ülikooli rektor. Saksa võimude poolt määrati ülikooli kuraatoriks prof. dr. Theodor Schiemann. 27. novembril 1918 andis sõjaväekomando komandör Tartu ülikooli üle Eesti Ajutise Valitsuse moodustatud komisjonile.\nEesti aeg Tartu Ülikoolis[muuda | muuda lähteteksti]\n1. detsembril 1919 alustas ülikool tööd eestikeelse Eesti Vabariigi Tartu Ülikoolina. Õppetööga tegi algust 347 üliõpilast, kellest 90% olid eestlased. Pärast Vabadussõja lõppu 1920. aastal hakkas tudengite arv kiirelt kasvama ning sama õppeaasta lõpuks oli tudengite arv juba enam kui kahekordistunud.\n1919. aastal alustati õppetööd viie teaduskonnaga: õppida sai arstiteadust, filosoofiat, matemaatika- ja loodusteadusi, veterinaariat ja põllumajandust. Peatselt lisandusid usuteaduskond ja õigusteaduskond.\nEsialgset õppejõudude nappust aitasid leevendada kutsutud teadlased ja õppejõud Soomest, Rootsist ja Saksamaalt, kes aga ei osanud eesti keelt.\nAlgul juhtis ülikooli kuraator. 1920. aastal Tartu Ülikooli rektoriks nimetatud Henrik Koppelist alates on juhtunud, et enamiku ülikooli rektorite perekonnanimi algab K-tähega. Kuni 1937. aasta lõpuni kuulus ülikooli rektori ametikoht katkematult Eesti Üliõpilaste Seltsile.\n1926. aastal asus rahaminister Leo Sepp seisukohale, et tarvitusele tuleks võtta kõik võimalikud abinõud, et vähendada üliõpilaste arvu, kuna ülikooli ülalpidamise kulud on riigile üle jõu.\n1. jaanuaril 1938 jõustus ülikoolide seadus ja Eestis oli kaks samaõiguslikku ülikooli: Tartu Ülikool Tartus ja Tallinna Tehnikaülikool Tallinnas. Uue põhiseaduse alusel olid mõlema ülikooli rektorid Riiginõukogu liikmed.\nAastail 1919–1939 lõpetas Tartu Ülikooli usuteaduskonna 241, õigusteaduskonna 1618, majandusteaduskonna 816, arstiteaduskonna 798, arstiteaduskonna rohuteadusosakonna 336, arstiteaduskonna kehakasvatusosakonna 40, filosoofiateaduskonna 756, matemaatika-loodusteaduskonna 538, loomaarstiteaduskonna 219, põllumajandusteaduskonna 313 ja põllumajandusteaduskonna metsandusosakonna 76 isikut, kõik kokku 5751 vilistlast. Kuna alates 1. detsembrist 1919 kuni 1. detsembrini 1933 oli ülikooli vastu võetud 13 493 üliõpilast ja arvestades ülikooli kursuse läbivõtmiseks kuni kuus aastat, järelikult oli ülikooli lõpetanud 42,6% immatrikuleerituist. .\nTartu Ülikooli matemaatika- ja loodusteaduskond\nTartu Ülikooli loomaarstiteaduskond\nTartu Ülikooli põllumajandusteaduskond\nTartu Riiklik Ülikool[muuda | muuda lähteteksti]\nEsimesel nõukogulikul õppeaastal 1940/1941 suleti üliõpilasühendused ja akadeemilised seltsid ning katkesid senised teaduskontaktid Lääne-Euroopa teaduskeskuste ja ülikoolidega. Toimus õppekavade ühtlustamine Nõukogude Liidus kehtivatega ja üleminek üleliidulisele õppekorraldusele: kehtestati kursuste süsteem, õppekavadesse lülitati kohustuslikena uuest ideoloogiast marksismist-leninismist lähtunud õppeained, NSV Liidu ajalugu. Vabariigi presidendi dekreediga 06.08.1940 likvideeriti usuteaduskond. 09.10.1940 kinnitas Eesti NSV Rahvakomissaride Nõukogu Tartu Riikliku Ülikooli ajutise põhikirja. Eesti NSV RKN määrusega 09.10.1940 sai ülikooli ametlikuks nimetuseks Tartu Riiklik Ülikool (TRÜ). 28.09.1940 viidi Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi seadlusega majandusteaduskond Tallinna Tehnikaülikooli juurde. 1940–1941 allus ülikool Eesti NSV Hariduse Rahvakomissariaadile. Vastavalt 9. oktoobril 1940 kinnitatud Tartu Riikliku Ülikooli ajutisele põhikirjale oli TRÜ-s kuus teaduskonda: arsti-, ajaloo-keele-, matemaatika-loodus-, õigus-, põllumajandus- ja loomaarstiteaduskond.\nSaksa okupatsioonivõimude saksakeelne Ostland-Universität in Dorpat kavandati kogu Baltikumi tarvis. Kuid hetkevajadusi arvestavalt avati eestikeelsena Eesti Omavalitsuse Tartu Ülikool, mis tugines 1938. aasta ülikooliseadusele. Sõjaaja tingimustes olid eelistatud arsti-, loomaarsti- ja põllumajandusteadused.\nTeise maailmasõja sõjatules hävis mitmeid ülikoolile kuulunud hooneid, õppejõudude ja teenistujate eluasemeid ja raamatukogusid.\n1944. aasta sügisel jätkati 1941. aasta suvel pooleli jäänud ümberkorraldusi. Ülikool allutati Eesti NSV Hariduse Rahvakomissariaadile ja alates 1946. aastast NSV Liidu Kõrgema Hariduse Ministeeriumile. 1949. ja 1950. aasta alguse kataklüsmid ja repressioonid ei jätnud puudutamata ka ülikooli. 1944. aasta sügisel alustas Tartu Riiklik Ülikool tööd seitsme teaduskonnaga: ajaloo-keele-, arsti-, matemaatika-loodus-, õigus-, põllumajandus-, loomaarstiteaduskond ja kehalise kasvatuse instituut. 1946. aastal eraldus põllumajandusteaduskonna metsaosakond, omaette metsandusteaduskonnaks. Aastatel 1947–1948 jagunes TRÜ matemaatika-loodusteaduskond ajutiselt füüsika-matemaatika ja bioloogia-geograafiateaduskonnaks.\nPeahoone põleng 1965. aastal\n1951. aastal loodi ülikooli veterinaariateaduskonna, põllumajandusteaduskonna ja metsandusteaduskonna baasil Eesti Põllumajanduse Akadeemia. EPA koosseisu läksid põllumajandus-, veterinaaria- ja metsandusteaduskond. Aastatel 1955–1963 kuulus kehakultuuriteaduskond omaette osakonnana arstiteaduskonna koosseisu, 1963. aastal taastati kehakultuuriteaduskond. 1961. aastal jagunes matemaatika-loodusteaduskond kaheks: bioloogia-geograafia ja füüsika-matemaatikateaduskonnaks. 1967. aastal jagunes TRÜ füüsika-matemaatikateaduskond füüsika-keemia- ja matemaatikateaduskonnaks. 1968. aastal eraldus õigusteaduskonnast majandusteaduskond. 16.04.1973 moodustati Tartu Riikliku Ülikooli ajaloo-keeleteaduskonna baasil kaks eraldi teaduskonda: ajalooteaduskond ja filoloogiateaduskond.\nÜlikooli asutamise 350. juubeli auks nimetati 1982. aastal ülikooli järgi üks mäetipp Pamiiri mäestikus\nTartu Riikliku Ülikooli rektoraadi moodustasid Tartu Riikliku Ülikooli rektor, neli prorektorit (teadus- ja haldusprorektor ning kaks õppeprorektorit ja tähtsamate ühiskondlike organisatsioonide juhid eesotsas EKP TRÜ Komitee sekretäriga. Õppetegevuses jagunesid teaduskonnad osakondadeks ja osakonnad kateedriteks. Teaduskonna tööd juhtis dekanaat eesotsas dekaaniga, kelle kinnitas kolmeks aastaks ametisse rektor.\nLisaks teaduskondade juurde kuuluvatele erialakateedritele eksisteerisid üleülikoolilised kateedrid: marksismi-leninismi aluste (alates 1944/45. õppeaastast NLKP ajaloo kateeder), poliitilise ökonoomia ning dialektilise ja ajaloolise materialismi kateeder (alates 1945/46. õa filosoofia), sõjalise õpetuse, pedagoogika ja metoodika ja 1964. aastast teadusliku kommunismi kateeder.\nPool sajandit pärast eestikeelse ülikooli avamist oli üliõpilaste arv üle 4100 ja neist 81% olid eestlased. Teaduskondi oli kaheksa, üliõpilaste arvult oli suurim arstiteaduskond.\nÜlikool taasiseseisvas Eestis[muuda | muuda lähteteksti]\nTaasiseseisvunud Eestis on ülikool asunud laienema Maarjamõisa väljale. Sinna on rajatud näiteks tehnoloogiainstituut, Chemicum ja Physicum\nAastail 1989–1992 muudeti Tartu ülikooli organisatsiooni ja akadeemilist sisu ning taastati akadeemilised traditsioonid.\n1990. aastatel rajati mitu kolledžit:\n1996. aasta mais loodi Pärnu Majanduskooli baasil Pärnu kolledž;\n1996. aastal loodi Türi kolledž, mis suleti aga 2011;\n1998. aasta aprillis loodi EuroFaculty baasil Euroopa kolledž;\n1999. aasta juulis loodi Narva Kõrgkooli baasil Narva kolledž.\nRajatud on ka uusi õppehooneid. Nende seas näiteks Biomeedikum (1999), matemaatika-informaatikateaduskonna õppehoone (2003), Chemicum (2009), Omicum (2011) ja Physicum (2014).\n2003. aastast kuulub Tartu Ülikool Coimbra gruppi, kuhu kuulub veel 36 Euroopa ülikooli, ja Utrechti võrgustikku, kuhu kuulub veel 33 Euroopa ülikooli.\n2005. aasta augustis ühines Tartu Ülikooliga Viljandi Kultuuriakadeemia.\n2016. aastal jõustus reform, millega koondati erinevad struktuuriüksuses nelja valdkonna alla. Otsus kinnitati vaatamata teaduskondade avalikule protestile, mida ajakirjanduses vedasid eest eelkõige õigus- ja usuteaduskond. Otsuse aluseks toodi administratiivsed põhjendused, mis ei pidavat mõjutama õppe- ja teadustööd.\nEnne seda oli ülikoolil üheksa teaduskonda (arstiteaduskond, filosoofiateaduskond, kehakultuuriteaduskond, loodus- ja tehnoloogiateaduskond, majandusteaduskond, matemaatika-informaatikateaduskond, sotsiaal- ja haridusteaduskond, usuteaduskond ja õigusteaduskond) ja neli kolledžit. Pärast reformi on ülikoolis humanitaarteaduste ja kunstide valdkond, sotsiaalteaduste valdkond, meditsiiniteaduste valdkond ning loodus- ja täppisteaduste valdkond.\nTartu ülikooli ujumisõpetaja\nTartu ülikooli vehklemisõpetaja\n↑ "Loodi jesuiitide gümnaasium, millest sai hiljem Tartu Ülikool.""Ajalugu, KT § 15–19" miksike.ee (vaadatud 02.07.2011)\n↑ Sitzungberichte der gelehrten estnischen Gesellschaft zu Dorpat, 1877, Dorpat 1878, S. 135.\n↑ Friedrich Menius "Jutustus Tartu Ülikooli inauguratsioonist, mis toimus 15. oktoobril 1632. aastal" Tlk. Kristi Sak, toim. Marju Lepajõe. Tartu: Tartu Ülikooli kirjastus, 1997\n↑ Lea Leppik. Rektor Ewers. Tartu 2001. Lk. 45–46\n↑ Tarmo Kulmar, Urmas Petti, Alar Laats "Teoloogia ja selle õpetamine kuni 18. sajandi lõpuni"\n↑ Alguste algus Maarja tänava ääres?, www.postimees.ee, 23. november 1997\n↑ Vanglahoone Tartus Jaani 8, 17-19.saj. kultuurimälestiste riiklikus registris (vaadatud 26.10.2020)\n↑ Tartu Ülikool teaduses ja kultuuriloos. Helmut Piirimäe Tartu Ülikooli emeriitprofessor http://www.eesti.ca/?op=article&articleid=17805\n↑ 9,0 9,1 9,2 Helmut Piirimäe (1999). Ülikoolilinn Pärnu. Tartu: Tartu ülikool. Lk lk. 39-92, 107-111, 113-118.\n↑ Helmut Piirimäe (1999). Ülikoolilinn Pärnu. Tartu: Tartu Ülikool. Lk lk. 54.\n↑ Helmut Piirimäe (1999). Ülikoolilinn Pärnu. Tartu: Tartu Ülikool. Lk lk. 66.\n↑ Ülo Lumiste, Helmut Piirimäe "Sven Dimberg – Newtoni õpetuse varane propageerija Tartu ülikoolis 1690. aastail", kogumikus "Loodus- ja reaalteaduste arengust Tartu Ülikoolis. Tartu Ülikooli ajaloo küsimusi XI (TRÜ ajaloo komisjoni ja ajaloo muuseumi materjalid)" Tartu: Tartu Riiklik Ülikool, 1981, lk 26–53\n↑ P. Kard, P. Prüller "Füüsika Tartu ülikooli trükistes 1632–1710", kogumikus "Loodus- ja reaalteaduste arengust Tartu Ülikoolis. Tartu Ülikooli ajaloo küsimusi XI (TRÜ ajaloo komisjoni ja ajaloo muuseumi materjalid)" Tartu: Tartu Riiklik Ülikool, 1981, lk 17–25\n↑ Ajalugu – pikem ülevaade Tartu Ülikooli Kliinikum\n↑ Lea Leppik. Rektor Ewers. 2001. Lk. 138.\n↑ "Täna 100 aastat tagasi lubati naised Tartu ülikooli pärisüliõpilasteks" ERR Novaator, 17. august 2015\n↑ 17,0 17,1 17,2 ""AK. Nädal": õppejõudude lood aitavad mõista, kuidas rahvusülikool emakeelsena on püsinud" ERR, 1. detsember 2019\n↑ Eesti üliõpilaste arvu piiramise küsimus. Rahvaleht, Rahvaleht, 18. september 1926, nr. 110, lk. 3.\n↑ A. Lepp. Lõpetanute arv õppeasutisis 1919–1939. a. Eesti Statistika nr. 222 (5), mai 1940, nr. 229.\nHelmut Piirimäe. Tartu ülikooli ajalugu I 1632–1798. Tallinn: Eesti Raamat ja Valgus 1982.\nKarl Siilivask. Tartu ülikooli ajalugu II 1798–1918. Tallinn: Eesti Raamat ja Valgus 1982.\nKarl Siilivask ja Hillar Palamets. Tartu ülikooli ajalugu III 1918–1982. Tallinn: Eesti Raamat ja Valgus 1982.\nMalle Ermel ja Lea Leppik "Tartu ülikooli varad esimese maailmasõja keerises: Nižni Novgorod, Perm või Voronež?" ERR Novaator, 13. november 2015\nKadri Asmer "Galerii: Kuidas nad Tartusse ülikooli ehitasid?" ERR Novaator, 4. oktoober 2016\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Tartu_Ülikooli_ajalugu&oldid=6047956"\nSelle lehekülje viimane muutmine: 20:19, 10. veebruar 2022.


Top 22 reiting Top Face Massagers 20212020 2022\nTõsteskasutaja tõstmine peatatud ja noorendamine näo M1607 Gezatone osta odavad internetipood\nMillised on probleemid võitlevad Gezatone M?\nGezatone M1607 on multifunktsionaalne massager, mis ühendab 5 kõige ihaldatava professionaalse protseduuri: RF tõstmine, müostimulatsiooni, mikrojuhtimise ravi, vibrommastri ja kromoteraapiat. Need võimaldavad teil luua kodus tõelisi kosmeetikaprogramme kodus noorendamiseks.\n5 meetodi kombinatsioon mõjutab kõiki nahakihte ja võimaldab teil mugavalt ja kiiresti lahendada naha tuhmumise probleeme, suurendada tooni ja ekskursiooni, lõigata kortsud, tõmmake see välja ja tugevdage näo kontuure, Vähendada "teine" lõug, parandage jume ja joondage naha mikrorelief.\nMärkimisväärne eelis Gezatone M1607 on vahetu mõju, mis on nähtav pärast esimest protseduuri ja aja jooksul suureneb see ainult.\nKõik protseduurid on lihtne siseneda normaalse elustiili. Igaüks neist on suunatud looduslike naharessursside aktiveerimisele, taastamisprotsesside kiirendamisele ja enesevalimisele.\nVibreeriv massaaž 3 intensiivsusega taset toimib nahal, rasvane näärmed, näolihased, veres ja lümfisooned. Aktiveerib mikrotsirkulatsiooni, vereringet ja lümfisüsteemi drenaaži, kõrvaldab kiiresti turse, eemaldab näo individuaalsete lihaste suurenenud toonide suurenenud tooni (eriti hilinenud lihaste ja põrvamise harjumuse väljendunud liikuvusega).\nSelle massager unikaalsuse seisneb selles, et näo, kaela ja tsooni dekolde erinevate tsoonide uurimise uurimiseks vidina disainis on kaks töörühma:\nApp, meenutav kuulsa kaabitsaga "Guasha", on lümfisüsteemi valitsev mõju, kõrvaldades liigne vedelikud kioskitest, suurepäraselt toime tulla nahaga, pingutades kontuur nägu, muutes selle piiritletud; <\nAlumine - palli kuju, mis sobib ideaalselt probleemide piirkondade jaoks, salvestab palju väiksema ala, mis võimaldab tal intensiivselt välja töötada keha konkreetse ala, aitab Suurendada vereringet, siluda nasolabiaalse ja interurry voldid ja suurepärane sobivad lõõgastav punkti massaaž näo, klambri, kaela, küünarvarre valdkonnas.\nMassager täielikult ei vigasta nahka ja mitte-südamik mõju vidin sobib kasutamiseks ja jättes trahvi ja tundliku naha. Huvitav teostus massager on kasutada üle koe mask immutatud sisuliselt, selline massaaž on lihtne kokkupuudet ja ei stimuleeri mitte ainult metaboolseid protsesse, vaid võimaldab ka immutamist maski sügavamale nahka ja see on parem Hingake.\nY-kujuline vorm võimaldab teil massaaži teha kõrge kvaliteedi ja meeldivana. Kaks lümfivatrikulaarset sfääre asuvad nii, et nad jäädvustavad suurepäraselt probleemseid valdkondi ja teostavad täpset tõsist massaaži.\nSpecial kolmnurksed aspektid sfääridel ei ole viimane roll kvaliteetse massaažiga. Tänu oma asukohale jäädvustavad nad suurepäraselt kõik nahapiirkonnad, töötades välja kogu pinna töödelda.\ntöö päikese aku võimaldab teil koguda mikrokoorid rakenduspiirkonnas, mis suurendab vere mikrotsirkulatsiooni.\nveekindel võimaldab teil kasutada duši näo ja kaela massagerit, samuti rakendada seda kreemi ja maskiga, parema imendumise jaoks.\nMugav kõvera käepide võimaldab teil massagerit käes vaevalt hoida, olenemata pressitugevusest.\n3D Massager on tõstev näo ja keha massager. Kaasaskantav, kerge, asetatud käekott. Massager on väga lihtne. Kuluta need joonest kõrvast lõuale, alt üles. Sa tunned kohe, et rullid jäädvustavad nahka ja lihaskoe õrnalt soojendada.\nMassagerit saab kasutada mehaanilise seadmena, samuti päikesepaneelide eest tasu. Enne protseduuri vajate eemaldada kõik kaunistused. Juuksed eemaldada kimp. Kui teil on kuiv või tundlik nahk, kasutage kreemi. Äratuseefekti saavutamiseks juhtige massaaži tsoonide kaudu massager üles ja alla. Teise lõua kõrvaldamiseks keskenduge massaaži tegevusele probleemsele tsoonile - õigus vasakule ja vasakule paremale. Liikumised peaksid olema pehmed ja sile.\niseloomulik: Y-kuju. 2 lümfisümfaasi nurga all 75 kraadi. Sfääridel on kolmnurkne kuju 288 nägu. Sfääridel on spetsiaalne kate, ennetades oksüdeerimist ja allergilisi reaktsioone.\nKosmeetikapiirkonna kiire areng on tõeliselt progressiivne samm, kuid mitte kõik inimesed selliseid menetlusi pöörduvad. Selle põhjuseks võib olla aja või raha banaalne puudumine. Selle tulemusena otsivad naised ja isegi mõned mehed oma näo nahahoolduse alternatiivseid viise. Üks kõige ustavamaid lahendusi probleemile sel juhul on kasutatav omatehtud masenager.