„Vabadus. Barjäärideta teekond“ | Eesti Autistide Liit\n“Libertà è un viaggio senza barriere”\n2016. aasta septembris osales Eesti Aspergerite Ühing 5-päevasel Eesti Liikumispuudega Inimeste Liidu poolt korraldatud õppeseminaril Itaalias Asti linnas Albergo Etico hotellis, kus pakutakse tööd Downi sündroomiga inimestele. Järgnev kokkuvõte on tehtud raamatust, mis tutvustab selle ja sellega seotud projektide tausta ja kogemusi. Raamat sisaldab palju õpetlikku materjali selle kohta, kuidas tagada inimväärsemat elu mitte ainult Downi sündroomiga, vaid kõigile puuetega inimestele. Samuti on Albergo Etico projekt heaks näiteks sellest, kuidas füüsiline või neuroloogiline erinevus võib kaotada oma negatiivsena mõistetud sisu, kui see erinevus ümber mõtestada ja pakkuda teistest erinevatele inimestele reaalseid võimalusi ja turvalist keskkonda ühiskonda integreerumiseks.\nRaamat on kirjutatud 2014. aastal ja tutvustab Alberto Etico Assotsiatsiooni, projekti „Verso una città etica“ („Eetilise linna poole“ – nimi seotud Italo Calvino raamatutega, „linn“ = eetiline ühiskond) ja “Turismabile” projekti, mis keskendub eetilisele ja ligipääsetavale turismile. Raamat on tõlgitud 2015. aastal inglise keelde.\nAlustatakse võtmesõnade esiletoomisega – külalislahkus, ligipääsetavus, integratsioon. Ideaaliks on ühiskond, kus kõigil on ühesugused võimalused, sealhulgas puuetega inimestel, kellel seni ei ole olnud teistega võrdseid võimalusi.\n„Eetilise linna poole“ projekt – suunatud puuetega inimestele reisimise ja muude võimaluste võimaldamisele, lisaks võrdõiguslikkuse suurendamisele turismimajanduses. „Turismabile“ projektiga on tegelenud aastaid Torino linna raskustesse sattunud (puuetega) inimeste nõukogu (Council for the People in Difficulty), on korraldatud teadlikkuse tõstmise kampaaniaid ja korraldatud turismivaldkonnas koolitusi. Albergo Etico lisas sellele noorte puuetega inimeste kaasamise tööellu. Oluline on olnud dialoogi arendamine riigipoolsete otsustajatega ja eraettevõtjatega.\nLähtutakse filosoofiast, et turism on tänapäeval kujunenud üheks kõige olulisemaks sotsiaalseks vajaduseks ja kujutab seega endast inimõigust, mis peaks olema kõigile kättesaadav, sõltumata inimese sotsiaalsest, majanduslikust, tervislikust jne staatusest. Turism peaks olema muuhulgas kättesaadav ka psüühiliste, motoorsete ja sensoorsete erinevustega inimestele. Lisaks tuleb arvestada eridieeditel inimeste, allergiatega inimestega, vanurite erivajadustega, ja muude eluraskuste all kannatavate inimestega. Lisaks tuleb olla tolerantne kõigi kultuuriliste, sotsiaalsete, individuaalsete erinevuste suhtes, ja arvesse võtta kõigi inimeste inimõiguseid.\nProjekt „Download Albergo Etico“ sai alguse 2006. aastal erinevate elualade inimestest koosneva sõpruskonna ühisideest. „Download“ tähistab allalaadimisele sarnast töötamisoskuste sünteesi ja tavaellu ülekandmist puuetega inimeste jaoks (ja ka Downi sündroomi). Sooviti, et Niccolò nimeline Downi sündroomiga noormees saaks lõpetada hotellinduse alase koolituse ja võeti ta restorani praktikale. See keskkond mõjus talle hämmastavalt hästi ja ta sai Tacabanda restorani ja kogu projektiga seotud laiema liikumise sümboliks. Praegu on tal püsiv tööleping ja ta juhendab teisi puuetega inimesi. Võeti järjest rohkem Downi sündroomiga noori praktikale, leiti neile praktikavõimalusi ka festivalidel üle kogu Itaalia, astuti üles mitmete maratonide avamisel.\nKõik see on tekitanud palju huvi selle projekti vastu Itaalias. Tehakse koostööd puudega noortele õppimis- ja elamisvõimaluste pakkumiseks farmide, kohvikute, müügikohtadega, tapamajadega, sööklatega, restoranidega, spaade ja hotellidega.\nOluline on olnud koostöö noorte endi ja nende perekondadega ning spetsialistidega selle mudeli pideva täiustamise suunas. Mudeli aluseks on Maria Montessori kirjutised. Tehti koostööd ka „La Capriola“ fondiga Davoses, Šveitsis, kus kasutatakse Albergo Eticole sarnaseid meetodeid. http://www.lacapriola.ch/ – Šveitsi projekt tegeleb samuti puuetega inimeste väljaõpetamisega hotellis ja restoranis töötamiseks.\nAvalikust sektorist ja mujalt on ka tulnud umbuskset suhtumist ja hirmu uue lähenemise ees. Aga on ka olnud palju toetavat suhtumist ja rahalist tuge. Järk-järgult on suurendatud osalevate noorte töörollide vastutust nende iseseisvuse suurendamiseks erinevatel üritustel osaledes. Projekti toetasid mitmed kunstnikud, kes annetasid oma töid ja kujundasid projekti logo.\nPsüühiliste erivajadustega inimesel on õigus tööd saada vabal tööturul ja mitte ainult välismaailmast eraldatud suletud keskkonnas, nagu praegu enamasti on. Sõltumata töökohast on oluline töö leidmisel ja töötamise toetamisel keskenduda konkreetse puudega inimese tugevustele ja annetele ja puudest tulenevate piirangute minimiseerimisele. Teistes riikides on selleks olemas job coachinguga tegelevad tugiisikud. Oluline on luua paindlik ülimalt individualiseeritud töökoht puudega inimesele. Selleks peavad kõik osapooled – inimene ise, tema vanemad ja lähedased, eelmised tööandjad, õpetajad jne – omavahel tihedalt suhtlema töökoha loomise faasis.\nPsüühilise puudega inimese iseseisvumiseks on vaja harida mitte ainult puudega inimest, vaid ka tema perekonda ning tema töökoha kliente. Perekonda tuleb harida puudega noores mitte taastekitama pärast iseseisvumist ülekaitsmisest tingitud alaväärsust või õpitud abitust. Seetõttu peavad perekonnad nägema noori oma töökohal iseseisvalt tegutsemas ja uudseid kogemusi kogemas. Sõltuvalt olukordadest võib perekondadel lasta osaleda ka väljaõppeprotsessis.\nLoodud on Itaalia „superemade“ võrgustik – Downi sündroomiga laste emad, kes vahetavad omavahel kogemusi, toetavad aktiivselt oma laste integreerumist ühiskonda. Sellest on arenenud perekondade võrgustik – reaalne organisatsioon, mille liikmeks olevad perekonnad saavad võimaluse reisida Itaalias neile võõrasse linna ja neid majutatakse võrgustiku teiste perekondade juures. Nõnda vahetatakse kindlate reeglite alusel kogemusi. Arendatakse ka kogemusnõustamist Downi sündroomiga laste värsketele emadele, kelle jaoks nende vastsündinutega toimetulemine on uus ja hirmutav teema.\nPsüühiliste erivajadustega inimeste jaoks on hotell ideaalne õpikeskkond neile töötamise õpetamiseks, sest hotell on mitmes mõttes väga kodu moodi, sealsed tööülesanded on samuti väga sarnased koduse majapidamise ülesannetega. Seetõttu õpivad nad seal ka kodutöödega paremini toimetulemist. Kodu on tihti ainuke koht, kus sellised inimesed tunnevad end turvaliselt. Seal leidub nii sotsiaalseid kui mittesotsiaalseid ülesandeid, mis võimaldab järk-järgult nende inimeste sotsiaalsust suurendada ja anda neile järjest rohkem võõrastega suhtlemist nõudvaid ülesandeid. Ametiriietus ja kindlad reeglid teevad puuetega inimestele võõrastega suhtlemise õppimise lihtsamaks, aidates ühtlasi oma emotsioone kontrollida. Uudsete ülesannete sooritamisel peab tekkima harjumuslikkus, seega peab neid tegema järjekindlalt pikema aja jooksul. Lisaks aitab oskusi kinnistada, kui nad saavad uusi asju ja suhtlemist katsetada erinevates keskkondades – töökohas, koolituskohas ja kodus.\nJuhendaja roll on kõige olulisem ja peamiselt tuleb õpetada mitte oskuseid, vaid vastutusega järjest suuremat toimetulekut seejuures emotsionaalset heaolu säilitades. Juhendaja peab töötama tihedas koostöös perekonna ja kõigi teiste spetsialistide ja muude inimestega, kellega juhendatav kokku puutub. On väga kasulik, kui kõik juhendatavaga kokkupuutuvad inimesed lähtuvad ja on teadlikud tema jaoks paika pandud individuaalsest õppekavast.\nAlbergo Eticos rakendatav väljaõppemudel on seotud konstruktivistliku õpikäsitlusega, mille järgi õppimine toimub konstruktiivselt tegevuse käigus ja ei tähenda passiivset teadmiste vastuvõttu. Õppija on konstruktivistlikus õppimiskäsitluses ise aktiivne ja iseseisev ning valib tegevuse, edasiliikumiskiiruse ja määrab hindamise. Õpetaja on toetaja, kelle roll on pigem suunata, mitte anda valmisteadmisi. Õppekeskkond mängib selle käsitluse järgi olulist rolli õppimisprotsessis. Hotellikeskkond on esteetiline ja hubane ja mõjub puuetega inimestele ühtaegu rahustavalt ja stimuleerivalt.\nÜleminek väljaõppelt päristööle tuleb väga hoolikalt planeerida kõigi osapoolte ühistööna, seejuures on väga oluline loovus ja paindlikkus sõltuvalt inimesest ja situatsioonist. Tuleb väga palju tähelepanu pöörata töö algusfaasile ja seejuures teha kõik selleks, et uute töötajate kõigi nii väljendatud kui väljendamata erivajadustega arvestataks. Juhendaja peab mõistma, mis on uue töötaja potentsiaal ja mis on peamised tööl toimetuleku raskused, et ta saaks välja pakkuda lahendusi. Esimesed tööülesanded määratakse lähtuvalt indiviidi vajadustest ja aegamööda hakkab ülesannete osas toimuma rotatsioon. Ülesannete rotatsioon või vahetamine on hädavajalik, et soodustada töötajate omavahelist vastastikust abistamist ja koostööd. Õppijaga kontakti saamiseks on mitmeid võimalusi, üks kõige tänuväärsemaks osutunud võtteid on temaga vahetada muljeid telesaadete kohta. Juhendaja ja juhendatava vaheline usalduslik läbisaamine on võtmetähtsusega ja võimaldab seada lühiajalisi, keskmisi ja pikemaajalisi eesmärke iseseisvumisel.\nJuhendaja on tähtis väljaõppe ajal Albergo Eticos, kuid juhendaja roll muutub veel palju tähtsamaks, kui juhendatav siirdub tööle kuhugi mujale. Juhendatav peab saama juhendajale toetuda nii raskustes kui ka rõõmudes. Uus keskkond tekitab alati noortes puuetega inimestes suurt ärevust ja muid emotsioone, võib mõjuda ka lausa halvavalt. Seda aitavad vältida:\nAmetiriietuse kandmine. Albergo ametiriietuse kirjeldus (vt raamatust). Ametiriietus soodustab meeskonnavaimu, grupi liikmena tundmist, ja ka enda identiteedi arengut. Ametiriietust pannakse positiivselt tähele ka väljaspool töökeskkonda näiteks üritustel firmat esindades. See tekitab teistes puuetega noortes tahtmise samuti programmiga liituda.\nDistsipliin. Iga koolituspäeva alguses seisavad kõik koolitatavad poolringis ja kontrollivad, et kõigi ametiriietusega oleks kõik korras. Juhendaja juuresviibimine muutub aja jooksul seejuures ebavajalikuks, kuna noored omandavad kriitilise hinnanguvõime ja detailitaju. Uued meeskonna liikmed võivad siis ka end tutvustada ja kõik võivad väljendada seda, mis nende jaoks on hetkel oluline. Selle protsessi jälgimine aitab ennustada seda, mis turbulentsid või emotsioonid võivad tööpäeva kulgu mõjutada.\nTurvalisus. Juurutatud on stopp-protokoll, mis koosneb ühest sõnast, mille lausumisel kõik peavad tarduma ja loobuma toimetatavast tegevusest, ja seda sõna saatvast liigutusest (visual action). See on oluline ohtlike situatsioonide vältimiseks ja mitmesuguste emotsionaalsete pursete või sööstude ohjamiseks. Juhendaja suhtleb juhendatavaga kui täiskasvanud inimesega professionaalsetel alustel ja siiralt ja annab talle mõista, et täiskasvanud inimesed loobuvad sellistest lapsikutest teistega manipuleerimise võtetest nagu need lapsikud jonnihood, mis paljude puudega noorte seas levinud on ja mille säilimist täiskasvanueas on soosinud lähedaste sageli ebaadekvaatne suhtumine.\nHarjutamine. Parimad juhendajad kasutavad tööde tutvustamiseks vähe ja väga hoolikalt valitud sõnu, vältides juhendi kordamist, peamiselt näidatakse tegevust ette ja juhendatav püüab järgi teha. Juhendaja jälgib ja näitab uuesti sama tegevust või seda, kuidas juhendatav saaks seda paremini teha oma individuaalsete erisustega arvestades. Selle harjutamise ajal peab olema ühe juhendaja kohta üks juhendatav. Restoranitöö nõuab ja arendab kõigi erinevate tajumeelte (haistmine, kuulmine, nägemine, kompimine) koordineeritud kasutamist ja aitab arendada ka erineva informatsiooni põhjal õigete otsuste vastuvõtmise võimet.\nKord. Korrastatud ruum, iga tööriist oma kindlas kohas jne – see muudab kõik palju lihtsamaks ja kergemini teostatavaks. Korra hoidmise õpetamiseks võib alguses kasutada visuaalseid abivahendeid (näiteks pilt, kus on kõik, mis käib teatud kindlasse sahtlisse, või ka lühivideod). Toidu valmistamisel võib pärast jagada omavahel erinevate inimeste poolt valmistatud toitu, et toimuks automaatne enese korrigeerimine tehtud vigade osas.\nOma töötulemuste jagamine teistega nii töö juures kui hiljem ka kodus võimaldab saada ka palju positiivseid emotsioone – nii toimub oskuste „downloadimine“ kunstlikust töökeskkonnast loomulikku kodukeskkonda. Selle kaudu lisandub eneseväärikus ja ka improviseerimisoskus, kuna kodukeskkond on siiski mõnevõrra erinev.\nAlbergo Etico’s näevad külalised läbi klaasi, kuidas puudega inimesed köögis töötavad koos teistega. See võimaldab teistel ka näha, kuidas toimub õpetamine, et oleks lihtsam mudelit mujal üle võtta. Samuti võimaldab see näha peredel, kuidas noorte toimetulek ja oskused on arenenud, tunda nende üle uhkust ja muuta oma suhtumist neisse. Noortele tuleb õpetada ka seda, kuidas teistelt nõu küsida, kui ise hätta jäädakse millegagi.\nIseseisvuskooli olemust võib metafoori abil iseloomustada emotsionaalse tsentrifuugina. On vaiksemaid hetki, mida kasutada ettevalmistuseks, ja stressirohkemaid hetki. Stressirohkemad hetked on puuetega noortele väga rasked taluda, kuid on võimalik neid sellega üha paremini toimetulemiseks motiveerida ilma nendega karm olemata. Siiski igaüks liigub toimetulemise suunas oma tempoga. Perekonnad võivad mängida nii soodustavat kui pidurdavat rolli.\nJuhendaja õpetab juhendatavatele ka füüsilisi harjutusi, et tööga paremini toime tulla. Harjutuste raskusastet suurendatakse järk-järgult ja jälgitakse ettevaatusabinõusid. Mitmete hotellitöödega paraneb füüsiline vorm ja enesetunne iseenesest. Harjutamise kaudu suudetakse töid teha lõpuks ka täielikus pimeduses. Albergo Etico korraldab iga kuu teadlikkuse tõstmiseks „õhtusööki pimeduses“, kus õhtusöögi ajal valitseb kottpimedus ja toitu serveeritakse pimedate poolt ja pimedad õpetavad ürituse osalistele, kuidas pimeduses liikuda. Sellisel õhtusöögil klientide kõigi vajaduste eest hoolitsemine on puuetega inimestele päris suur väljakutse, kuna kliendid võivad näiteks paanikasse minna. Paljud saavad siiski suure elamuse ja tulevad järgmine kord uuesti koos oma sõprade ja lastega. Downi sündroomiga praktikandid saavad nende üritustega toimetulemisest suure terapeutilise eduelamuse.\nPraktikantide iseseisvuse suurenemisele aitab suuresti kaasa igasuguse spordi harrastamine. Sport on abiks paljudel tasanditel ja kujutab endast ka kommunikatsioonivõimalust. Treeningu intensiivsust tuleb suurendada personaliseeritult järk-järgult. Jooksmine, nordic walking, pikad kepikõnnimatkad aitavad vabastada pingeid, vähendada agressiivsust, elada välja puudega seotud frustratsiooni, parandada rühti, vastupidavust, iseseisvust ja muid tööl vajalikke omadusi. Albergo on teinud koostööd Alpignano judo-keskusega, kus erijuhendamise tulemusel on praktikandid saavutanud suurepäraseid kehafunktsioonide paranemisega seotud tulemusi.\nProjekti töös käigus ollakse tähele pandud, et väga oluline nii füüsilise kui psühholoogilise paranemise, stressi, valude ja väsimuse leevendamise seisukohalt on ka massaaž. Praktikantidele õpetatakse enesemassaaži, kuid seda teevad praktikantidele ka spetsialistid. Tuleb arvesse võtta, et täiskasvanud puuetega inimesse suhtutakse sageli kui lapsesse, mida ta ei ole. Allasurutud ja infopuuduse tõttu segadust tekitav seksuaalsus tekitab nende jaoks suurt stressi, mis võib mõjuda tervisele halvasti.\nEneseväärikuse tõstmiseks ja enese väljendamiseks on väga hea vahend muusikateraapia. See soodustab rahunemist, keskendumisvõimet. Vaikuse kuulamise praktika tuleb kasuks ka hotellitöös ja sellega tegeldakse ka näite- ja muusikaringides. On korraldatud trummiringe, kus osalevad puuetega noored koos tavaliste noortega, mis on soodustanud puuetega noorte integreerumist ühiskonda ja eelarvamuste vähenemist.\nIseseisvuskool („Accademia dell’Indipendenza“) on kolmeaastane praktikaprogramm Albergo Eticos. Kolm aastat on keskmiselt sobiv periood tõelise iseseisvuse tekkimiseks. Õpitakse ööpäevaringselt elama hotelli personaliruumides. Albergo Eticos tegelikult ei ole assistente ega juhendajaid, ainult kolleegid. Kõige kogenum neist juhendab uustulnukaid. Toimub initsiatsioon lapseeast täiskasvanuikka. See on üsna kummaline kool, kus ei ole koolipinke, vaid toimub toimekas askeldamine, pidev naeratamine ja oma ametiriietusele suure tähelepanu pööramine.\nRaamatus jutustatakse lühidalt paari perekonna lugu, kus nendes peredes kasvav noor inimene tuli kolmenädalasele praktikale Albergo Eticosse. Plaanis on ehitada hotelli töötajatele eraldi eluruumid, kus imiteeritakse hotelli hubast keskkonda, kus valitseb kord.\nNeed puudega inimesed, kes praktikale saabuvad, on enamasti väga madala enesehinnanguga, kuna ka täiskasvanuna suhtutakse neisse kui haigetesse lastesse. Albergo Eticos ei kasutata nendega lastega rääkimise kõnemaneere ja praktikantide rahulolu paraneb oma igapäevaste tegevustega järjest paremini toime tulles. Kui nad tulevad toime ka meeskonnatöös, siis see aitab veelgi tõsta eneseväärikust, iseseisvust ja õpetab teisi toetavat suhtumist.\nOluline oskus iseseisvuse arendamisel on õppimine ringi liikuma väljaspool tuttavlikku keskkonda linnas – tänaval ja kasutades avalikke transpordivahendeid. Et see oleks võimalik, vajatakse suhtlemisoskuste, liikluse mõistmise, orienteerumisvõime arendamist. Eriti midagi karta pole, sest need puudega inimesed on loomu poolest ettevaatlikud. Esialgu on iga omaette minek linna kindla eesmärgiga missioon, mille puhul tuleb ette läbi mõelda kõik raskusi tekitada võivad asjaolud ja julgustada praktikanti nende kõigiga toime tulema. Võidakse kasutada spetsiaalseid abivahendeid (nt vile, spets märgid), ka ametiriietus paistab silma ja suurendab turvatunnet. Ametiriietuse järgi tuntakse praktikante ära, tervitatakse ja aidatakse neid vajadusel. Linna peal võõrastega suhtlemine ja kontaktide loomine soodustab iseseisvumist. Ühtlasi on nad nõnda eeskujuks teistele puuetega noortele, kes saavad inspiratsiooni samas või sarnases projektis osalemiseks. Üldiselt teab praktikant ise, millal on tema jaoks õige aeg minna esmakordselt iseseisvalt linna peale liiklema. Ühel erijuhul (Stefano) on isegi tehtud ära juhiloaeksamid. Linna tundmine aitab jagada hotelli klientidele vajalikku infot ja neid vajadusel saata.\nHotellis püütakse pakkuda praktikantidele ka erinevaid tööväliseid tegevusvõimalusi. Paljudele on meeldinud taimede ja köögiviljade kasvatamine, loomade eest hoolitsemine. See kõik aitab arendada erinevaid oskusi ja saada iseseisvamaks. Loodetakse algatada projekt, mille nimi inglise keeles on Bio Ethic Park – eraldi põllumajandustsoon, kus Alberto Etico praktikandid saavad tegeleda aianduse ja loomadega. Pargi eest hakkaks lisaks hoolitsema vabatahtlikud, vanurid, koolid.\nAlberto Etico struktuur on hierarhiline ja igaühe rolle austatakse. Samal ajal on tööatmosfäär väga pingevaba ja nauditakse omavahelist suhtlemist. Professionaalsetel alustel klientidega suhtlemine soodustab puudega inimestest ja inim-mitmekesisusest positiivse kuvandi tekkimist. Albergo Etico puudega noored töötavad nüüd üle kogu linna erinevates asutustes, linnateatri kohvikus, teevad catering-töid erinevatele organisatsioonidele, osalevad erinevatel üritustel. Ühiskonda integreerumist soodustavad faktorid:\nÄratuntavus ja võõrastes uudishimu tekkimine iseseisvumist sümboliseeriva ametiriietuse kaudu.\nNähtav kohalolu linnaruumis. Kõik juhendajate hulka kuuluvad poeomanikud teevad oma ärist „kohtumispaiga“, kus praktikantidel on võimalik suhelda linnainimestega.\nProfessionaalne suhtumine. Laitmatu välimus, absoluutne siiras sõbralikkus ja lihvitud suhtlemisoskused on veenvaks tõendiks ka kõige nõudlikumate klientide jaoks, et mudel töötab. Ka poliitikute jaoks, kes kohaliku omavalitsuse tasandil teevad sellest lähtudes sotsiaalset integratsiooni soosivamaid otsuseid.\nRestorani pidulik avatud suhtlemist soodustav õhkkond. Restorani külalised on tavaliselt heas tujus ja õhtusöögi käigus kaovad teistsuguste inimestega suhtlemist takistavad barjäärid.\n„Turismabile“ projekti taga on teooria, mille kohaselt on reisimine, ligipääs kultuurile ja rõõmutekitavatele elamustele kõigi inimeste inimõigus. Projektil on olnud suur mõju institutsioonidele, reisibüroodele ja teistele selles osas, mis puudutab kõigi reisijate vajadustega arvestamist. Propageeritakse järgnevaid põhimõtteid:\nLigipääsetavad ehitised ei ole mitte ainult ligipääsetava turismi arendajate eesmärk, vaid igasuguse külalislahkuse ja universaalse meeldivuse alus kõigi turismisihtkohtade puhul;\nEi eksisteeri tõelist majutusalast professionaalsust, kui seejuures ei ole loobutud puuetega ja diversiteediga seotud eelarvamustest;\nLigipääsetavus ei tähenda piirdumist sihtkoha ligipääsetavuse-märgise kaudu tähistamisega. Märgisega peab kaasnema põhjalik nimekiri reaalsete kohanduste kohta, mis aitab reisijal paremini valida just selle turismiasutuse, mis tema vajadustega kõige paremini sobib;\nligipääsetavuse ja selle tingimuste selge, täielik ja reaalsusele vastav kirjeldus on erivajadustega turistide jaoks esmane külalislahkuse komponent.\n„Turismabile“ projekti mõjul on neid põhimõtteid viimase viie aasta jooksul tunnustanud paljud turismiettevõtted. Mõtteviisi muutuse mõjutamine on üks asi, mis seob projekti Albego Eticoga. Lisaks on veel ühiseid komponente:\nMõlemad projektid on innovaatilised, teedrajavad ja pretsedentitud Itaalia ühiskonnas;\nMõlemad projektid on alguse saanud Piedmontis, mis on saanud uudsete nii riigi kui rahvusvahelisel tasandil levivate algatuste kasvulavaks;\nMõlema projekti keskmeks on puuetega inimeste inimõigused (õigus töötada, õigus reisida) ja sellele teemale lähenetakse innovatiivsel moel, mis purustab aegunud kuvandeid sellest, kuidas puuetega inimestesse peaks suhtuma.\nNiisiis, mõlemad projektid on üldsuse jaoks end tõestanud nii teooria kui faktide tasandil. Mõnes mõttes kujutab Alberto Etico endast „Turismabile“ edasiarendust, sest lisaks puuetega inimeste kaasamisele reisijate hulka kaasab Alberto Etico mõlemapoolselt puudega inimesed ka oma töötajate hulka. Tegu on väikese kultuurilise revolutsiooniga nii turisminduse kui tööhõive valdkondade jaoks.\nPuudega inimesele töö pakkumine tõstab hotelli külastaja silmis hotelli mainet, olles tunnistuseks ettevõtte omanike sotsiaalsest vastutustundest – mitte ainult kasumile, vaid kogu ühiskonna huvidele, jätkusuutlikkusele orienteeritusest ja innovaatilisusest. Sotsiaalse vastutustunde mõiste omandab turismindussektoris järjest enam kaalu. Olles õppinud suhtlema puudega töötajaga, on palju lihtsam suhelda ka puudega klientidega ja nii on võimalik neile pakkuda paremat teenust. Kui klienti võtab hotellis vastu Downi sündroomiga inimene, siis see sööbib oma üllatavusega mällu ja pakub positiivse elamuse ning kliendi maailmapilt muutub. Kogu piirkond seostub mujalt tulnud külalise jaoks eetilisuse ja tolerantsusega ja mitte ainult kommertsiga. Downi sündroomiga inimeste presenteerimine ka turunduses võib olla väga edukas turundusstrateegia, aidates algusest peale näidata äritegevuse seotust positiivsete emotsioonide ja väärtustega. See meelitab ligi eetilisi ja vastutustundlikke turiste.\nVarem on rõhutatud vastustundliku turismi mõistet ainult turisti vaatepunktist. Arvati, et turist peaks austama kohalikku keskkonda, kultuurilisi iseärasusi ja erinõudeid. Turismabile ja Alberto Etico projektide eesmärgiks on vastutustundliku turismi mõistet laiendada ka turismiettevõtetele kehtivaks. See tähendab seda, et ettevõtted võiks austada ka turistide ja lisaks samuti oma töötajate iseärasusi, erivajadusi ja mitmekesisust, lähtudes võrdväärsuse, ligipääsetavuse, kaasatuse ja külalislahkuse põhimõtetest.\nRaamatu lõpuosa sisaldab paari lühiintervjuud mitme Downi sündroomiga hotellitöötajaga klientidega suhtlemise teemal, kus nad demonstreerivad oma professionaalseid oskusi ja teadmisi.\nvt ka: www.albergoetico.it\nKummutame mõned neuromitmekesisusega seonduvad eksiarvamused


Andmed uuendatud: 28. August 2020\nKaisma matkarada kulgeb mööda Kaisma Suurjärve rannaäärt. Järve kaldal asuval puhkealal asub omapärane lasteala. Pärast puhkeala algab renoveeritud laudtee raba servas asuvasse vaatetorni.\nKunagi oli läbitav ka pikk matkarada ümber järve, mille meie siiski läbisime :-)\nRenoveeritud 1, 5 km pikune laudteega kaetud matkarada viib Kaisma puhkealalt kuni vaatetornini.\nRada on ühesuunaline, st tagasi pead sama teed tulema.\nKokku seega laudteel 3 km ja lisaks parklasse kõndimine.\nKunagi oli läbitav ja 6 km pikune ringikujuline matkarada ümber Kaisma Suurjärve.\nOma kogemustest lähtuvalt (2020.08) ei soovita me kellegile 6 km pikkust matkarada ümber Kaisma Suurjärve, kuigi see rada on kirjeldatud Kaisma Puhkealal asuval matkarada tutvustaval suurel stendil (20.08.2020a seisuga)!\nSelle stendil asuva matkaraja tutvustuse õnge me kukkusimegi.\nTegime stendist / matkarajast foto ja asusime teele.\nMööda laudteed jõudsime raba servas asuva vaatetornini.\nSeejärel otsisime loodusest üles stendil kirjeldatud 6km matkaraja :-)\nPika matkaraja alguses rõõmustasime, et oi kui hästi sissetallatud matkarada.\nJätkuvalt rõõmustasime, kui jõudsime puhkepaigani, kus asub suur laua-pingiga varjualune, lõkkekoht, imeline vaade järvele ja aimatav kunagine purde asukoht.\nHästi sissetallatud matkarada jätkus edasigi.Siiski avastasime, et aegajalt rada lihtsalt lõppes. Leidsime uue sissetallatud raja, mis jällegi järsku lõppes. Nii siis suundusime edasi, otsides rada :-)\nÜhel hetkel, jälgides sissetallatud radu, vaadet järvele ja loodust, puges hinge kahtlus, et asi pole õige. Kahtlus süvenes velgi, kui jõudsime kuivenduskraavini, millest kuidagi enam üle ei saanud – õnneks!\nSeejärel võtsime kasutusele kõik oma tehnika ja veebikaardid ja selgus, et kõnnime risti järvest kaugemale ja täitsa vales suunas.\nOtsustasime infot hakida, selleks helistasime Kaisma puhkeküla broneeringute telefonile (valida oli broneeringu ja paadilaenutuse telefoninumbri vahel), kust saime teada, et:\n6 km pikune matkarada pole enam läbitav, soovitati tuldud teed tagasi minna:\nrada on hooldamata (KIK ei andnud selle renoveerimiseks raha) ja\nvõibolla läbitav ekstreemsportlastele.\nJäreldasime ka seda, et olime liiga kaugele kõndinud – oleksime juba ammu pidanud leidma vana sillakese, mis vanasti matkajaid üle Enge jõe aitas.\nKangekaelselt otsustasime matkarada jätkata.\nLeidsime üles paar kõdunenud lauajuppi, mis meid suunas kõdunenud sillale üle Enge jõe ja kõdunemas laudteele üle soise pinnase.\nRõõmustasime, et jälle kindel maa jalge all ja jätkasime mööda hästi sissetallatud rada edasi, kuni rada mattus mahakukkunud puude alla.\nLäksime ümber puude ja tahtsime jätkata käidud rada, kuid seda me ei leidnud.\nKüll leidsime hulgaliselt teisi radasid, mis kõik ühel hetkel katkesid.\nKui hoidusime suuremate puude alla, siis kaart näitas, et kõnnime otsejoones järvest eemale.\nKui hoidusime järve poole, siis jälle läks jalgealune väga märjaks.\nLõplikult saime aru, et oleme eksinud, kui jõudsime kuivenduskraavini.\nKasutasime tehnoloogiat ja maaameti kaart näitas, et see on alles esimene kraav ja selliseid kraave tuleb veel mitu.\nPositsioneerimine näitas aga, et olime järvest eemaldunud liiga kaugele.\nPöördusime tagasi sinna, kus mahakukkunud puud meie raja ära peitsid.\nOh õnne, leidsime üles kõdenenud laudtee, mis õnneks meid kandis.\nEdasi kõndisime mööda seda laudteed, pidevalt kontrollides, millised lauad meid kannavad.\nOh rõõmu - selliseid laudu ikka leidsime ja varsti olime jälle kindlal maapinnal, paadisadama juures.\nMida me sellelt matkarajalt õppisime?\nSee, et puhkealal olevale stendile on joonistatud matkarada, ei tähenda mitte midagi! Isegi see, et 1,5 km laudteed on renoveeritud KIK toetusel, ei lisa stendile usaldusväärsust.\nKaisma puhkeküla kontaktisik selgitas meile telefonitsi, et nemad on stendile kleepinud paberil infot selle kohta, et 6 km. rada pole läbitav, kuid need paberilehed kaovad stendilt ära.\nHiljem uurides Google Mapi kommentaare Kaisma Suurjärve kohta, saime teada, et on küllalt palju matkajaid, kelle jaoks rada on väga raskesti läbitav või rada on lausa läbimatu.\nSiit siis seletus nendele hästi sissetallatud radadele, mis ühtäkki lihtsalt lõppesid :-)\nTee matkaraja eelnev põhjalik taustakontroll!\nUuri teiste matkajate kogemusi.\ntänapäeva tehnoloogia ruulib!\nKasuta mobiiltelefone koos positsioneerimisvahendite ja kaartidega.\nÄra jää lootma ühele seadmele - kõigi matkajate mobiilid peaksid olema seadistatud :-)\nVarusta ennast akupanga ja laadimisseadmetega.\nKunagi ei tea, millal ootamatult võib matk pikemaks venida kui plaanitud – seega kaasa tasub võtta lisakogus vett ja kiiret energiat andvaid “krõbinaid”\nMeie häda seekord oli:\nKaisma Suurjärve matkaraja idee tekkis spontaanselt ja realiseerisime selle ilma igasuguse eelneva taustakontrollita.\nUsaldasime puhkeala stendil olevat matkakaarti, kuna meil seni puudusid ebaõnnestumised - oleme järginud rajatähiseid ja need pole meid alt vedanud :-)\nÜmber Kaisma Suurjärve\t matkamine\t 16 65\nKaisma Suurjärve matkarada Pärnu maakond\nÜmber Kaisma Suurjärve\t Pärnu maakond\t Kaisma Suurjärve matkarada


kütteseadmed, küttesüsteemid, üldehitus, Kuumaveekatla paigaldustööd, Piirkondlike soojusjaamade ehitustööd, ehitus, ehitamine, elektritööd, gaasitööd, projekteerimine\nWENTELAX SERVICE OÜ: Tegevuslugu 28.04.2022\nWENTELAX SERVICE OÜ alustas peaaegu 3 aastat tagasi, mil juhatuse liikmed, seda juhtima hakkasid. WENTELAX SERVICE OÜ valdkond on kinnisvara haldus tasu eest või lepingu alusel. Samas valdkonnas (EMTAK 6832) on tegutsevaid ettevõtteid 2022 aasta seisuga kokku 551 tükki, kes annavad tööd kokku 1804-le inimesele ja kogu valdkonna 2022 käibeprognoos on ca 216.09 miljonit eurot. ...\nVAPOR ESTONIA OÜ: Tegevuslugu 28.04.2022\nVAPOR ESTONIA OÜ alustas peaaegu 7 aastat tagasi, mil juhatuse liige A. T. selle asutas, omades selleks ajaks ettevõtluskogemust ligikaudu 19 aastat. VAPOR ESTONIA OÜ valdkond on kütte-, ventilatsiooni- ja kliimaseadmete paigaldus. Samas valdkonnas (EMTAK 43221) on tegutsevaid ettevõtteid 2022 aasta seisuga kokku 741 tükki, kes annavad tööd kokku 2948-le inimesele...\nWENTELAX OÜ: Tegevuslugu 27.04.2022\nWENTELAX OÜ alustas peaaegu 17 aastat tagasi, mil juhatuse liige M. T. selle asutas, kes alles alustas ettevõtlusega. WENTELAX OÜ valdkond on kütte-, ventilatsiooni- ja kliimaseadmete paigaldus. Samas valdkonnas (EMTAK 43221) on tegutsevaid ettevõtteid 2022 aasta seisuga kokku 741 tükki, kes annavad tööd kokku 2948-le inimesele ja kogu valdkonna 2022...\nEttevõtted deklareerisid - riiklikult tasutud maksud 34 048 €, tööjõumaksud 6 797 € ja maksustatav käive 198 773 €.\nTelefon (+372) 5520779\nTelefon (+372) 7330275\nKäibed kokku (2022) 1 244 471 €\nBilansimaht (2022) 679 329 €\nWENTELAX OÜ Juhatuse liige Logi sisse\nVAPOR ESTONIA OÜ Juhatuse liige Logi sisse\nWENTELAX SERVICE OÜ Juhatuse liige Logi sisse\nWENTELAX OÜ Logi sisse\nWENTELAX SERVICE OÜ Logi sisse


Eile liikusid Balti börsiindeksid erisuunaliselt – Tallinn (0.14%), Riia (+0.11%) ja Vilnius (-0.02%). Kauplemisaktiivsuse poolest oli tegemist suhteliselt tavapärase börsipäevaga – kokku sooritati Balti põhinimekirjas olevate aktsiatega 295 tehingut koguväärtuses 771 tuhat eurot, millest ligikaudu 606 tuhat eurot tehti Tallinna börsil ja 107 tuhat eurot Vilniuse börsil.\nEnim kaubeldud aktsiaks oli eile Olympic EG (+0.49%), millega sooritati 46 tehingut kogumahus 541 tuhat eurot (millest ligikaudu 410 tuhat eurot moodustasid 2 plokktehingut, hinnaga EUR 2.05). Olympic EG-le järgnesid TEO LT (0.00%) ja Grindeks (-0.17%) vastavalt 38 ja 32 tuhande euroga.\nSuurimateks tõusjateks olid eile Invalda LT (+8.77%, käive EUR 9,1k), Skano Group (+7.53%, käive EUR 5,2k) ja Baltika (+5.15%, käive EUR 5,3k). Enim langesid Olainfarm (-2.68%, käive EUR 26,5k), Pieno Žvaigždes (-2.37%, käive EUR 122) ja Harju Elekter (-1.92%, käive EUR 1,7k).\nTäna või homme on oodata Tallinki septembrikuu reisijatenumbreid.


Ametijuhend – kellele ja milleks? - Raamatupidaja\nAmetijuhend ei ole kohustuslik. Eesti töölepingu seadus näeb ette, et töötaja tööülesanded peavad olema kirjeldatud tema töölepingus. Praktikas kasutatakse selleks aga pigem ametijuhendeid kui töölepingu lisa.\nOlgem ausad, enamikes (väiksemates) organisatsioonides ametijuhendeid kas üldse pole või need on üldsõnalised, erinevatest kättesaadud näidistest kokku pandud või koostatud sellisel kujul, et peale selle allkirjastamist seda enam teist korda kätte ei võeta. Siiski tasub hästi kirjutatud ametijuhenditesse panustatud aeg ennast ära.\nAnnab ülevaate töötajale esitatud ootustest. Mis see ametijuhend üldse on ja kellele seda vaja on? Seda on vaja eelkõige ju töötajale, see on ju ameti juhend. Ehk et ametijuhend peaks olema koostatud viisil, mis annab töötajale juhiseid, mida temalt sellel töökohal oodatakse.“Üks peamisi põhjuseid, miks töötajate töötulemused ei rahulda nende juhte, seisneb selles, et töötaja lihtsalt ei tea, mida temalt oodatakse :)”Loomulikult on kõige efektiivsem viis inimesele näost-näkku selgitada, mida temalt oodatakse, aga kõige põhilisemad ootused tasub ametijuhendisse kirja panna.Võtame näiteks olukorra, kui tööle tuleb uus inimene. Kahjuks ei ole enamikes Eesti ettevõtetes mõeldud selle peale, kuidas uue meeskonna liikme sisseelamist hõlbustada ehk puudub sisseelamistegevuste kontseptsioon. Mis tavaliselt juhtub on see, et töötaja tuleb tööle (võimalik, et tema töökoht pole isegi veel valmis seatud ja vajalikud töövahendid tulevad alles järgmisel nädalal), ta juhatatakse näiteks raamatupidaja juurde, kes annab talle mõne telliskivi paksuse pataka erinevaid nõudeid – tööohutus, tuleohutus, heal juhul ka sisekorraeeskirja jne lugeda (tundub hirmus põnev esimene tööpäev, eks;) ). No ja sinna juurde ka siis ametijuhend, kus on enamasti kirjas üldsõnaliselt tema tööülesanded ja hunnik punkte, mille eest ta peab vastutama. Õiguseid on seal ehk mõned punktid.Selliste ametijuhendite miinuseks on see, et need annavad töötajale küll aimu, mida ta tegema peab, aga mitte vähimalgi määral infot selle kohta, kuidas selle töö tegemist või millist tulemust temalt oodatakse. Aga just ootused on uue töötaja jaoks ja töötulemuste saavutamise seisukohast kõige olulisem. Ja kui need on teada, tulevad ka tulemused paremad.\nEdasi loe portaalistsekretär.ee\nAutor: Tuuli Seinberg, Hanna Jõgi


Kui inimene on noor, täis energiat ja jõudu, siis reeglina ilm ei tooks terviseohtu. Aga aastate jooksul keha vananeb, krooniliste haiguste on kogunenud. Muutuvad ilmastikutingimused selles olukorras võime öelda heaolu ei ole parim viis. Enamiku inimeste jaoks on muutlik ilm läheb kohutav piinaja. Sellises olukorras kas pole?\nKui isik meteochuvstvitelen, tema seisund väljendub:\nTervise meteosensitive inimene võib mõjutada järgmised tegurid:\nosooni ja õhuhapnikuga.\nMõjul ebasoodsad ilmastikutingimused keha üritab koondada, püüdes kohaneda keskkonnaga. Samasugune reaktsioon pidada täiesti normaalne, kuid kui tegemist patoloogilise reaktsioone, on mõttekas tegutseda ja proovida, et kaitsta end Ilm ebaõnne.\nVaata ka: Mis on meteosensitivity\nNagu näha vanurite meteosensitivity\nVanemad inimesed on sageli mures rikkumisi kardiovaskulaarsüsteemi. Nad on sageli diagnoositud:\nvalu valdkonnas südameatakk;\nTeine tõsine probleem inimestele kõrge vanusega seotud lihasluukonna. Kui muutuvate ilmastikutingimuste teravdab sageli kroonilised haigused, nagu liigesevalu, ishias, lihasvalu, neuralgia.\nKuidas on magnetilised tormid ja tervis\nMiljonid inimesed Maal ei anna ülejäänud kurikuulsa magnet tormid. See juhtub, et päike on ere hakkab vilkuma. Paar päeva hiljem nad jõuavad meie planeedil. Kuna see tihendatud Maa magnetvälja, algab protsess magnet torm.\nPaljud inimesed ajal magnet torm on kogeda riigi ebamugavust. Võib oluliselt halvendada kroonilised hingamisteede ja südame-veresoonkonda.\nTeadlaste hinnangul jooksul magnet torm suremus on suurem poole. Niisiis, kui sa vastata tulivihane päike, seisab aeg-ajalt uurida kalender magnet tormid. Päeval, mil päikese aktiivsus peaks suurenema, siis on soovitav omada rohkem puhata, ei koorma end tõsiselt siseasjadesse.\nVaata ka: Kuidas toimida meteosensitivity\nVäga tõhus ajal halb ilm võib olla homöopaatilised, mis reguleerivad vererõhku patsiendi. Kui inimene kannatab kõrge vererõhu, ägeda etapil soovitav hoiduda kasutamise soola ja pipraga, sest need osad võivad säilitada vett organismis, ja see toob kaasa suurenenud surve. Pakkuda ise tervisliku une ja nautida lihtne võimlemis harjutusi.


Vernuccio Corinaldo Itaalia - Hotellide suurimad allahindlused\nKuva kõik 20 majutuskohta asukohas Corinaldo.\nVia Montebello 13, Corinaldo, Corinaldo, Itaalia, 61040 - Vaata kaardil\nRohkem majutuskohast Vernuccio\nKui see mida otsid, on mugavalt paiknev hotell Corinaldo's, ära vaata kaugemale kui Vernuccio. Siit võivad külalised nautida lihtsat ligipääsu kõigele, mida pulbitseval linnal pakkuda on. Oma mugava asukoha tõttu pakub hotell lihtsat pääsu linna kohustuslike vaatamisväärsuste juurde.\nVernuccio pakub paljusid võimalusi, et rikastada Sinu viibimist Corinaldo's. Hotellis saab nautida valikut tippklassi võimalusi, nagu tasuta WiFi-ühendus kõigis tubades, parkla, peretuba, grillimisvahendid.\nHotelli majutusteenused on hoolikalt valitud, et saavutada kõrgeima astme mugavust ja heaolu. Mõnest toast võivad külalised leida konditsioneer, küte, rõdu/terrass, heliisolatsioon, eriti pikad voodid (> 2 meetrit). Pealegi, hotelli vaba aja veetmise info tagab, et Sul siinviibimise ajal ettevõtmistest puudu ei tuleks. Mis iganes on Sinu Corinaldo külastuse põhjus, on Vernuccio perfektne tegevuskoht virgutavale ja põnevale seiklusele.\nKõik reisijate tüübid (13)Paarid (4)Üksikreisijad (1)Pered väikeste lastega (6)Pered suuremate lastega (2)Grupid (2)


Teeme kevadel Eestimaa puhtaks! | Kortsleht\nTeeme kevadel Eestimaa puhtaks!\nKampaania “Teeme ära” meeskond loodab tuleva aasta 3. mail terve Eesti loodusesse visatud prahist puhtaks saada. Kortslehe küsimustele vastas meeskonna liige Toomas Trapido.\nKes on “Teeme ära” idee autor?\nSee sündis väikeses kambas – Rainer Nõlvak, mina, Ahti Heinla liitus kohe… Mul oli see küll mõeldud pikaajalise tegevusena, aga Rainer oli see, kes leidis, et peame keskenduma kindlale päevale, kui kogu Eestimaa prügi koristab. Kampaanial on kaks põhieesmärki: et vähemalt korraks saaks terve Eestimaa puhtaks ja et see tegu inimeste kõrvade vahel midagi muudaks.\nKuidas prügihunnikute kaardistamine edeneb?\n1. jaanuari seisuga on üle Eesti ära märgitud üle 800 punkti ja RMK kaardistatud prügihunnikuid peaks lisanduma samuti umbes samapalju. Arvan, et umbes neljandik või viiendik on kaardile kantud. Jääb silma, et suurem osa kaardistamisest on tehtud Harjumaal. See tuleb sellest, et vabatahtlikud kaardistajad on peamiselt olnud tallinlased, kes käivad linnast väljas kaardistamas.\nMillised ühendused on kampaaniaga liitunud?\nMe ei ole nende kohta eraldi arvet pidanud. Ilmselt tulevad näiteks laulu- ja tantsupeolised päris suure seltskonnaga, sest nad on üle riigi hästi organiseerunud ja tantsupeolised tahtsid 2009. aastal niikuinii minna randu koristama. Need tegevused haakuvad omavahel hästi.\nKuidas oma kodulähedasi prügihunnikuid üles märkida ja ühiskoristamises osaleda, lugege aadressilt www.teeme2008.ee


"Eutanaasia ongi väljapääs?" | Õhtuleht\n"Eutanaasia ongi väljapääs?" (65)\nMattias Tammet, 12. juuli 2013, 07:00\nVALUS: Haige jalaga haiglasse komberdanud daam saadeti sama targalt tagasi. «Isegi kompressi ei saanud teha, nii valus oli,» räägib haiglas muutuva süsteemi hammasrataste vahele jäänud Leilä. Samas ütleb daam, et vähemalt arstid suhtusid temasse hästi. Foto: Stanislav Moškov (Fotolavastus)\nHaigla jättis haige jalaga eaka daami ettemaksu tasumata jätmise pärast ukse taha.\n"Miks pean peale trauma läbi elama veel hulga ebameeldivaid olukordi ja lisakannatusi?" pärib 74aastane naine, kes teadmatusest tasumata jäänud ettemaksu pärast arsti ukse tagant tuldud teed tagasi saadeti.\n"Kas eakate väljapääs ongi eutanaasia?" pärib vintsutustest väsinud Leilä.\nTa vigastas 21. juunil maakodus tööd tehes paremat jalga nii õnnetult, et sai toetuda vaid ühele jalale. "Kükitasin ja tõusin püsti. Järsku käis raks, enam jalg sirgeks ei läinud," meenutab ta.\nAbikaasa tiris naise autosse, kuid Tallinna jõuti nii hilja, et traumapunkti mindi järgmisel päeval.\nKeskhaiglas vaatas üldarst valusa jala üle. Kõige enam hirmutas Leilät jalale tekkinud suur hematoom ehk sinikas. "Mul olid sellised verevalumid, et jalg oli nagu lilla tint!" räägib daam.\nArst soovitas panna Liotoni jalageeli ning suunas ta väljaväänatud põlve asjus sama haigla traumatuppa, kuid sinna Leilä ei läinud. "Ma ei saanud seista ja ma ei saanud istuda. Järgmine päev oli esmaspäev ja ma läksin kohe doktor Mardna juurde," põhjendab Leilä, et eelistas arsti, keda ta juba teadis.\nKõrvad vajusid lonti\nHematoom püsis, tegi valu ning hirmutas Leilät. Tuttavad arstid soovitasid näidata jalga eriarstile, et veresoontes ei tekiks tromb. Leilä helistas oma pereõele, kes soovitas pikali olla ning Liotoni panemise ära lõpetada. Korralikuks raviks soovitas pereõde minna veresoontekirurgi vastuvõtule.\nEt järgmine aeg tasuta vastuvõtule olnuks alles kolme kuu pärast, palus daam pereõel endale panna aeg tasulisele vastuvõtule. Kui pereõde tagasi helistas, ütles ta Leiläle, et aeg on kirjas ning haiglale tuleb visiidi eest 60 eurot maksta, kuid ei suutnud meenutada, millal ja kuidas. Sestap soovitas ta Leiläl endal haigla infotelefonile helistada. Daam seda ka tegi. "Mulle öeldi, et tulete ja siis maksate," meenutab Leilä.\n4. juulil valutava jalaga Ida-Tallinna keskhaiglasse komberdanud prouat tabas šokk. Registratuurist öeldi, et arst on juba ära läinud – "Te pole ju maksnud ettemaksu!"\n"Tulin lontis kõrvadega sealt ära. Ise mõtlesin, et minule oli muidugi solvav, aga oleks mõni teine inimene tulnud kuskilt kaugelt ja niimoodi käitutud. See on ikka kohutav!"\nIda-Tallinna keskhaigla pressiesindaja Svea Talvingu sõnul on ettemaksu küsimine ära proovitud abinõu, mida 1. juulist alates taas rakendatakse. "Taastasime 2012. aasta lõpuni kehtinud korra, et tasulise vastuvõtu broneerimisel peab patsient 24 tunni jooksul vastuvõtu eest tasuma, vastasel juhul aeg tühistub," selgitab Talving, et ettemaks taastati, sest esimese poolaasta kogemus näitab, et patsiendid jätavad kohale tulemata.\n"Tekkis olukord, et kõik ajad olid broneeritud, patsiendid ei tulnud kohale ja teistele, kes soovisid tasulist vastuvõtuaega, ei olnud aegu pakkuda."\nKuhu kõne kadus?\nUkse taha jäetud Leilä sõnul oli kõige häirivam, et haiglast eraldi üle küsides õpetati teda valesti. "Iga endast lugupidav arst või tema õde helistab ju ja ütleb, et midagi on muutunud," leiab ta.\nHaigla esindaja sõnul oli seda ka püütud teha. "1. ja 2. juulil süsteemi rakendumisel helistasime kõikidele patsientidele, kelle visiidid tühistusid. Leilä telefon ei vastanud, kahjuks ta ei helistanud ka tagasi," kinnitab Talving.\nLeilä raiub vastu, et talle pole haiglast keegi helistanud ja pole ka vastamata kõnesid.\nHaigla infotelefonile helistades ütleb hääl, et kõne salvestatakse. Õhtulehe pärimise peale suudeti Svea Talvingu sõnul mitme päeva järel küll üles leida Leilä pereõe haiglasse tehtud kõne lindistus, kus pereõde informeeriti juulist alates nõutavast ettemaksust. Kuid Leilä kõne salvestist ei leita. "Äkki ei ole seda toimunudki," pakub Talving.\nLeilä ajab viimane väide meeleheitele: "See on nahaalsus!" prahvatab ta ja vannub, et kõne toimus. "Kuidas saab nii inetult käituda!"\nIda-Tallinna keskhaigla tõstis järsult tasuliste vastuvõttude hinda\nPeale ettemaksu nõudmise tõstis Ida-Tallinna keskhaigla juulis märkimisväärselt ka kõikide tasuliste vastuvõttude hindu. Kui varem maksid odavamad vastuvõtud 14 ja kõige kallimad 70 eurot, siis nüüd maksavad vastuvõtud arsti erialast ja mainest olenevalt 50–91 eurot, kirjutab Eesti Päevaleht. See teeb pika puuga ära ka erahaiglatele, kus 50 on pigem ülempiir. Tasuline vastuvõtt teistes avalikõiguslikes haiglates maksab praegu veel kuni 35 eurot.\nEttemaksust tuleb enne teavitada\nSotsiaalministeeriumi hinnangul võib Ida-Tallinna keskhaigla oma tasuliste visiitide patsientidelt ettemaksu küsida. "Ettemaksu võtmisel peavad haiglad juhinduma võlaõigusseaduses sätestatust ning ravikindlustuse seadus reguleerib lisatasude võtmist juhtudel, kui haigekassa võtab üle tervishoiuteenuse eest tasumise kohustuse. Täpsustuseks veel, et kaupleja või teenuse osutaja on kohustatud andma tarbijale enne kauba omandamist või teenuse kasutamist üksikasjalikku teavet kauba või teenuse hinna ja tasumise tingimuste kohta," seisab ministeeriumi selgituses.\nJÜRI1945 18. juuli 2013, 08:28\nMida virisete kaasmaalased ise olete lambad ise olete selle olukorra tekitanud kus pätid , vargad , riigi mahamüüjad ja Eestluse vastased on vaikselt ...\nain 14. juuli 2013, 20:29\niga tühja-tähjaga joosta arstide vahet-viisiiditasuga on ainult võimalik seda kontrolliall hoida


Metsandusse 3,1 miljonit eurot. Suurim toetus erametsadele | Struktuurifondid\nAvaleht Uudised Metsandusse 3,1 miljonit eurot. Suurim toetus eram...\nSA Keskkonnainvesteeringute Keskuse (KIK) nõukogu otsusega toetab riik KIKi keskkonnaprogrammist 20 metsandusega seotud projekti kokku 3 145 838 euroga.\nSuurim toetussumma läheb piiratud eelarve tingimustes erametsandusse. SA Eesti Erametsakeskus saab 2,38 miljonit eurot, et toetada metsade uuendamist, metsamajanduskavade koostamist, metsamaaparandust ja suurendada metsaomanike teadlikkust säästvast metsamajandamisest ning seeläbi aktiveerida metsaomanikke kasutama parimat praktikat metsakasvatuslikel tegevustel. Projekti sihtrühmaks on erametsaomanikud, metsaomanike organisatsioonid, metsandus-valdkonna konsulendid.\nEesti Metsa- ja Puidutööstuse Liit saab 50 160 eurot, et hinnata Eesti metsasektori konkurentsivõimet. Samuti toetab riik metsa- ja puidutööstussektori arenguks vajalike statistiliste ülevaadete koostamist ning esitlust. Projekti tulemusel valmiv avaldatakse EMPL kodulehel ja infokirjades, samuti tutvustatakse neid EMPLi poolt korraldatavatel seminaridel.\nToetatakse erialaajakirju ja haridust. Eesti Jahimeeste Selts saab kokku 160 960 eurot nelja projekti elluviimiseks - pikkade traditsioonidega ajakirja Eesti Jahimees väljaandmine, elektrooniliste õppematerjalide valmistamine, ühtse jahilubade andmebaasi loomine ning trofeenäituste korraldamine.\n“KIK on meie tööd rahaliselt toetanud palju aastaid,” ütles Andres Lillemäe Eesti Jahimeeste Seltsist. “Ajakiri Eesti Jahimees on arenenud ja kasvanud praegusele kvaliteedile ja tiraažile suures osas just tänu KIKist saadud finantstoele. Tähtis on ka toetus jahidokumentide väljastamise ja haldamise süsteemi arendamiseks,” ütles ta.\nEesti Maaülikooli viit projekti toetab riik 208 014 euroga. Rahastatakse nii uuringute korraldamist kui ka andmebaaside arendamist. Samuti erialaajakirjade Metsanduslikud Uurimused ja Baltic Forestry välj aandmist.\nLuua Metsanduskool saab 36 048 eurot Eesti esindamiseks Euroopas kutsealavõistlustel ja Baltimaade võistluste korraldamiseks 2017. aastal.\nLisaks saavad antud taotlusvoorust toetust Eesti Naisküttide Selts, keskkonnaagentuur, keskkonnaamet, Trikamba OÜ ja Valgamaa Jahimeeste Ühistu.\nKeskkonnaprogrammist toetatakse projekte 10 valdkonnas: veemajandus, jäätmekäitlus, keskkonnakorraldus, looduskaitse, metsandus, kalandus, maapõu, atmosfääriõhu kaitse, merekeskkond ja keskkonnateadlikkus.\nJärgmine taotlusvoor avatakse eeldatavasti 2017. aasta alguses.\nKIK rahastab keskkonnaprojekte Eesti keskkonnatasudest laekuvast rahast, CO2 kvoodimüügi tuludest ning Euroopa Liidu struktuurifondidest. Lisaks pakub KIK võimalust taotleda sihtotstarbelist laenu keskkonnaprojektide elluviimiseks.