Kellele on kiusamine kasulik? - KiVa\nKellele on kiusamine kasulik?\nRohkem kui 40 aasta jooksul tehtud uurimused näitavad, et kiusamine on koolis üks suuremaid kahjustajaid, tuues endaga kaasa vahel väga tõsiseid tagajärgi kõigile osapooltele: nii kannatajatele, kiusajatele kui pealtvaatajatele. Ei ole suudetud tõestada, et kiusamisel oleks ühtegi pikaajalist kasu. See ei ole suureks saamise loomulik osa ega tee kedagi tugevaks. Vastupidi!\nKuigi tavamõistes on sõnal „kiusamine“ väga lai tähendus, on kiusamine nähtusena siiski väga täpselt piiritletav. Kiusamine on tahtlik ja korduv teist inimest kahjustav käitumine, kus kasutatakse ära jõudude ebavõrdsust, mistõttu on ohvril raske end ise kaitsta. Jah, see tähendab, et iga kaklus, eriarvamus, tüli ja konflikt, kui need toimuvad ühekordselt ja võrdsete osapoolte vahel, ei ole kiusamine.\nKiusamise kahjustav mõju tuleneb ennekõike korduvusest ja jõudude ebavõrdsusest, mis tekitavad hirmu ja abitust. Korduvus viib kiusu kahjustava mõjuni ka juhtumite vahepealsel ajal, sest kannataja on pinges ja kardab järgmist kohtumist kiusajatega. Ohvri jaoks on see painajalik kogemus, mis võib viia ärevuse ja depressioonini, enesehinnangu ja õpiedu languseni ning lausa elust lahkumise mõteteni. Kiusaja võib küll nautida lühiajaliselt eduelamust ja hirmul põhinevat populaarsust, kuid pikemas perspektiivis ähvardab ka neid ärevus, suhete probleemid ning ligi 4 korda suurem tõenäosus olla noore täiskasvanuna kuriteoga arvel. Pealtvaatajad kogevad aga suuremat ärevust, ka depressiooni sümptome, tugevalt on häiritud nende turvatunne ning soodustatud on sallimatud ja agressiivsed käitumisnormid. Kasu pole seega kiusust kellelegi.\nKoolidel on kohustus tagada laste turvalisus (PGS, §44) ja toetada igakülgselt tervet arengut. Miks siis kiusamine ära ei kao?\nViimase aja uurimused näitavad, et kiusajaks ja ohvriks võib sattuda iga laps. Ei pea sugugi olema eriline, keerulise taustaga või katki. Piisab sellest, kui õpilastel puudub kuuluvustunne, ei nähta enda olulisust seltskonnas ning klassi kirjutamata reeglid lubavad teiste alandamist ning kahjustamist. Need reeglid kujunevad ühelt poolt õpetajate poolt kehtestatud normidest ja teiselt poolt laste endi kaasatoodud tõekspidamistest näiteks sallivuse kohta. Kui lapsed tulevad kooli veendumusega, et teistsugustel meie hulgas kohta ei ole, on õpetajal väga raske klassis hoolimise ja meie-tunnet tekitada. Mida siis teha?\nKiusamise vähendamise edulood näitavad mõjusana kooli ja lapsevanemate tihedat koostööd. Vanemana tasub esimese asjana uurida, mida kool kiusamise ennetamiseks teeb ja kuidas lahendatakse juhtumeid. Igal koolil võiks nii ennetus kui sekkumine olla süstemaatiline ja läbimõeldud, kasu on ka terviklikest kiusuennetusprogrammidest. Kui kooli tegevused on teada, on ka lapsevanemal lihtsam vajadusel koostööd otsida.\n3 asja, mida saad teha oma lapse „vaktsineerimiseks“ kiusamise vastu:\n✓ kujunda lapsega harjumus igapäevaselt oma koolikogemustest vestelda – nii õpib laps oma asjadest – ka muredest – rääkima ja ka teisi kuulama;\n✓ hoia lapse enesehinnang terve – laps vajab tunnet, et ta on oluline, saab hakkama ja kuulub kuhugi. Nii on ta vähem haavatav ja tunneb ka ise väiksema tõenäosusega vajadust teistele liiga teha;\n✓ aruta lapsega nii peres kui koolis kehtivate reeglite ja väärtushinnangute üle, sh mida tähendavad teile sallivus, hoolivus, austus ja julgus ebaõigluse vastu astuda – nii tekib lapsel kiusamist mittevõimaldav väärtussüsteem.\n3 asja, millest on kasu, kui laps on seotud kiusamisjuhtumiga (ükskõik, millises rollis):\n✓ jää ise rahulikuks ja kuula toetavalt oma lapse lugu;\n✓ väljenda selgelt, et kiusamine on igal juhul lubamatu ja tahad oma last igati kiusamise lõpetamisel aidata – seda nii siis, kui laps kannatab, teeb ise teistele liiga või on kiusu pealt näinud;\n✓ mõelge koos lapsega võimalusi kiusamise peatamiseks – nii annad talle julgust ja lased lapsel tunda end suutlikuna. Kindlasti teavita koolis toimunud kiusamise puhul ka kooli – ainult nii saab anda võimaluse juhtumit kohapeal jälgida ja lahendada.\nKiusamise vähendamise ja oma lapse abistamise kohta saab lisaks lugeda:\n✓ Laste ombudsmani büroo nõustamisvoldikust „Kool kiusamisest vabaks“\n✓ Kiusamisvaba Kooli kodulehel saadavast lapsevanemate miniõpikust\n✓ Haridus- ja Teadusministeeriumi kooliturvalisuse ülevaatest\nKristiina Treial, TÜ õppejõud, SA Kiusamisvaba Kool asutajaliige


Anneli 14. 04 2004 @ 00:16\nTegime perega üürilepingu 5 aastaks mis oleks pidanud hakkama maikuust kehtima.Lepingu sõlmimisel sai tasutud ühe kuu üür (ettemaksuna) ja tasu kinnisvara maaklerile. Kuid päev peale lepingu sõlmimist tuli üürile andja lagedale mõttega et ta tahab ikkagi tunduvalt rohkem üüri. Lepingus oli määratud leppetrahv juhuks kui keegi peaks enne tähtaega lepingu katkestama. Kuid nüüd on küsimus et kas mul on õigus nõuda leppetrahvi kuigi pole üüri korteri võtmeid käeski hoidnud.\nRein 14. 04 2004 @ 15:42\nKui leping on sõlmitud - siis on leping sõlmitud. Seega lepingu katkestamine ka enne selle kehtima hakkamist peaks olema tavaline katkestamine (enne tähtaega). Seadust pole nii palju uurinud, kuid õiglustunne ütleb, et kompensatsioon oleks antud juhul omal kohal.\nSven 15. 04 2004 @ 20:20\nKüsige nõu oma maakleri käest, tema peab kindlasti oskama teid\nnõustada. Olete talle juba ka töötasu maksnud, üldjuhul peaksite\nnüüd sellest firmast, kus lepingu sõlmisite saama "tasuta"\nKinnisasja puhul võib üürileandja tõsta üüri iga 6 kuu möödumisel\nlepingu sõlmimisest, samas peab ta üürnikule üüri tõstmisest ette\nteatama vähemalt 30 päeva ning tõstmist ka põhjendama.\nUrmaso 16. 04 2004 @ 20:09\nKui maakler ei aita, siis on abi Võlaõigusseadusest. Paragrahvid 271...338 on pühendatud üürilepingule seal. Vaata:\nwww.riigiteataja.ee -> otsing -> võlaõigusseadus\nAnnela 21. 04 2004 @ 14:59\nSuur tänu kommentaaride eest! Asi lahenes sedasi et üürileandja lihtsalt maksis meie raha mis me lepingu sõlmimiseks maksime tagasi ja nii me otsime üürikorterit edasi. Leppetrahvi ei hakanud nõudma hirmus et millal selle ükskord saab ja pärast oleks sissemakstud rahastki ilma jäänud. Kinnisvara firmast niipalju et see oli Orange kinnisvara ja soovitan soojalt selle firma poole mitte pöörduda kinnisvara küsimustes sest nemad vastasid probleemi peale et nemad on konsultatsiooni firma ja kontsultatsioon maksab 1500 krooni nii et makske veel 1500 krooni ja me võime teha kokkusaamise üürileandja ja teie vahel meie firma ruumides.\nVot nii on need asjad tänapäeval......aga noh meie saime jälle targemaks.


Fotod: Tammikus OÜ ja Lepikus OÜ avasid uue farmiosa - Põllumajandusuudised\nAutor: Meelika Sander-Sõrmus • 22. veebruar 2018\nKalle Külaotsa firmad investeerisid piimatootmisesse\nLääne-Virumaal Vinnis avas eile uksed Kalle Külaotsale kuuluv, värskelt uuenduskuuri läbiteinud farmikompleks. Külaots tegeleb piimkarjakasvatusega kahe firma alt - Tammikus OÜ ja Lepikus OÜ. Ühiselt jagatakse ka mitmest hoonest koosnevat farmikompleksi, kus ühes osas on piimakari, teises osas noorkari.\nKõik asjad on tulnud tasapisi. Piimakarjakasvatusega alustati 1995. aastal 135 holsteini lehmaga, toodang oli toona veidi üle 3000 kilo. „Nüüd on kari poole suurem jäädes 450 piimalehma kanti, koos noorkarjaga on veidi alla 900 looma. Ja piimatoodang on kasvanud juba mitmekordselt,“ on farmi juht Monika Kupp tehtuga rahul.\nPool kompleksist on nüüdseks renoveeritud, aga teine osa peab ootama oma järge. Kalle Külaots loodab, et asjad võtab üle tema poeg, kes hetkel Maaülikoolis õpib. „Vähemalt on koht, kust alustada ja edasi minna,“ sõnas Külaots.\nEttevõtete juhi sõnul sai just läbi pangalaen, mis viis aastat tagasi sai võetud ühe laudaosa ja lüpsiplatsi rekonstrueerimiseks. Üldse ongi viimased viis aastat läinud pideva ehituse ja asjade paremaks tegemise suunal.\nMõlemasse lauta paigaldati ventilatsioonisüsteem: CRAW ventilatsioonikardinad ja VPT ventilatsioonipaneelid.\nSamuti on mõlemas laudas uus AKD kettskreepersüsteem sõnnikueemaldamiseks.\nLepikuse laudas on asemetel madratsid ja Tammikus kummimatid.\nLepikuse lauta paigaldati veel aktiivsusmõõteüsteem, õõtsuvad sügamisharjad ja automaatne sõravann AFB1000.\nKõik need tooted tarnis ja hooldusteenust pakub DeLaval OÜ.\nEile avatud uue laudaosa ehitustööd tegi Mapri OÜ, sisustasid Fesma Alu OÜ ja DeLaval OÜ. „Eelmise lüpsilauda osa laen sai läbi ja nüüd otsustasime võtta uue laenu ja abiks oli ka PRIA toetus. Maksma läks uus osa meil kokku 1,46 miljonit eurot, sellest 400 000 euro osas saadi abi toetusena PRIAlt. Ja eks natuke on ka ise juurde tulnud panna oma varudest,“ rääkis Külaots. „Uus lüpsilauda osa on avar ja loomi mahub sinna 300. Sisustuse ja farmitehnika tegi meile DeLaval, kelle tööga ja teenindusega oleme rahul. Uue lauda lõastuse ja asemed tegi Fesma Alu. Uues osas on meil kasutusel madratsid, need pidid olema paremad, kui matid. Üks looma ase läks maksma 160 eurot, see on küll kallis investeering, aga tagab loomade heaolu. Ka poegimislaut on nüüdsest tasemel.“\nPikemalt Kalle Külaotsa farmidest saad lugeda Äripäeva märtsi kuu põllu- ja metsamajanduse erilehest, mis ilmub 15.03.\nTammikus OÜ ja Lepikus OÜ


Ken Saan võitleb lõpuni Leopoldi naha eest - Tele - Meedia - Elu24\n24. juuli 2009, 15:35\nKen Saan võitleb lõpuni Leopoldi naha eest\nHetked keelatud saate "Täna õhtul Leo Põld" salvestusel.\nSkandaalse telemehe ja produtsendi Ken Saani ning Eesti Rahvusringhäälingu vahelise kohtuasja järjekordne vaatus leiab aset juba septembris. Ken ütles, et võitleb oma õiguse eest viimase hingetõmbeni ja usub, et ka järgmisel kohtuistungil jääb võit talle.\nKaks aastat tagasi plaanis Saan luua meelelahutussaate omaaegse populaarse lastesaate «Kõige suurem sõber» ainetel, kus oli staariks oranž karvane tegelane Leopold. Rahvusringhääling kaebas Saani ettevõtmise kohtusse.\nKeni saate nimeks pidi saama "Täna õhtul Leo Põld". Postikana Äpuna tegi oma viimase rolli selles saates nüüdseks surnud näitleja Dan Põldroos. Muuhulgas osalesid projektis ka kuulus Liis Lass ja kulturist Imre Vähi.\nParaku pole neli valminud saadet TV3 ekraanile pääsenud, sest ERR taotles saate keelustamist ning kaubamärkide «Kõige suurem sõber», «Leopold», «Postikana» ja «Äpu» kasutamise lõpetamist, varalise kahju suuruse määramist ja kahju hüvitamist.\nTänavu 29. jaanuaril sai ERR Harju maakohtus lüüa, kuid kaebas juba veebruaris otsuse edasi.\n«ERR väidab, et «Kõige suurem sõber», «Leopold», «Postikana» ja «Äpu» on registreeritud kaubamärgid. Esimese astme kohus otsustas, et tegelaskujusid kui selliseid kaubamärgina registreerida ei saa,» kommenteeris Saani selles kohtuasjas esindav advokaat Anto Variku. «Iseasi, kui ETV toodaks küpsiseid nimega «Leopold», siis see oleks kaubamärgina kaitstav.»\nEesti Rahvusringhäälingu meediasuhete juht Anneli Tõevere-Kaur kommenteeris järgnevalt: «Kohtuistung Tallinna Ringkonnakohtus toimub 21. septembril. Midagi uut meil selles asjas praegu edasi anda ei ole, ootame ära, mida sel korral otsustatakse. Selge on, et soovime oma lastesaadet kaitsta.»\nVaata pilte kohtualuse saate salvestuselt!


Maris Lauri: eelarve prognoosist | Reformierakonna naisteühendus NaiRe – kõik algab naistest\n« Õnne Pillak: Tallinna prügiuputuse peab koristama ära linn, mitte korteriühistud\nMaris Lauri: valitsuse positiivne eelarveprognoos on soovunelm »\nMaris Lauri: eelarve prognoosist\nTäna avaldas Rahandusministeerium oma uue majandusprognoosi ja sellega kaasnevalt ka eelarveprognoosi.\nMajandusprognoosi üle võib alati vaielda, see on paljus tõlgendamise küsimus. 0,1-0,3% kõikumine on täiesti normaalne. Eriti arvestades, et aeg-ajalt tehakse SKP aegridades kõvasti suuremaid korrektsioone. Paar kohta, kus minu arvates võiks vaielda, on hinnatõus (ma ei välistaks oluliselt tugevamat tõusu) ja investeeringud erasektoris (olen skeptilisem). Aga eks igal ühel võib siin olla oma arusaam.\nAsi, mida tasuks prognoosi juures tähele panna, on see, et reaalpalga kasvu prognoosi on alandatud. Ehk: nominaalselt või ju palk suureneda, kuid reaalselt jääb kasv väiksemaks kiireneva hinnatõusu tõttu. Hinnatõusus on väga tugev maksutõusude komponent (ma ütleksin, et suurem kui prognoositakse), kuid veelgi tugevam on teisene mõju. Ehk siis ühtede hindade tõus toob kaasa teiste ja kolmandate hindade tõusu jne. Lisaks võib avaliku sektori lisanduv nõudlus hinnatõusule veel oma osa lisada.\nAga tegelikult tahaksin tähelepanu juhtida paarile eelarveprognoosi numbrile.\n2018.aastaks planeeritakse 400 miljoni euro suurust eelarve puudujääki keskvalitsuses (ehk riigieelarves). See on enam kui 2008. aastal, 2009. aastast rääkimata (siis hakati juba usinalt kärpima). Kas on ikka arukas ajal, mil majandusolud on paranemas, sealjuures varemoodatust kiiremini, eelarvet ajada nii suurde puudujääki? Kus on siin vastutustundlikkus? Mina seda ei näe.\nMaksulaekumiste prognoosi on selleks aastaks vähendatud kokku enam kui 7 miljoni euro võrra. Põhiliselt “tänu” alkoholiaktsiisi (-24 miljonit), juriidiliste isikute tulumaksu (-22 miljonit), kütuseaktsiisi (-11 miljonit) tõttu. Need on need maksud, kuhu praegune valitsus eelarve Riigikogus menetlemise ajal tulude kasvu juurde kirjutas – kokku üle 31 miljoni.\nNäha on ka 2018. aasta maksulaekumiste prognoosi: võrreldes selle aasta värske prognoosiga (see arvestab seniseid maksulaekumisi) oodatakse aktsiisidest 145 miljonit eurot (alkoholilt üle 100 miljoni, kütuselt 33 miljoni) ning ettevõtete tulumaksust 105 miljonit eurot rohkem. Jah, majandus kasvab ja sellega koos üldjuhul ka maksulaekumised, kuid need prognoosid on ulmelised kajastades soovunelmaid või ohtu, milliseid maksutõuse meil veel oodata on. Ja neid on.\nRahandusministeeriumi slaididel on jõustamata maksutõusude number 214 miljonit eurot. Kas see on ka realistilik? Teiste riikide praktika osutab sellele, et väga spetsiifilised maksud (nt suhkrujookide maks) ei too erilisi tulusid (küll aga administreerimiskulusid ja maksupettusi). Aga nagu majandusminister ütles “Proovime järgi”. Ma siiski küsiksin vastu: miks proovida asju, mis niikuinii läbikukuvad ja probleeme tekitavad?\nKokkuvõtteks. Selle valitsuse eelarvepoliitika on vastutustundlikkusest kaugel. Kurb. Sest Eesti üheks tunnuseks alates taasiiseseisvumisest on olnud vastutustundlik eelarvepoliitika. Aga eks see valitsus muudab ja umbusaldab ju kõike, mida eelnevalt tehtud on, ka seda, mida ise on tehtud.\nAllikas: Maris Lauri blogi, 12.aprill 2017


EAO Kronoloogia – Eesti Akadeemiline Orientaalselts\n17. veebruaril toimus Ida mõtteloo leksikoni ja Eesti Akadeemilise Orientaalseltsi Aastaraamatu 2006 esitlus koos Budismi Instituudi kevadsemestri avamise ja saabuva sea aasta tähistamisega Tallinnas Rahvusraamatukogus.\n13. veebruaril toimus Ida mõtteloo leksikoni ja Eesti Akadeemilise Orientaalseltsi Aastaraamatu 2006 esitlus Tartus Kirjanduse majas.\n4.–6. veebruarini viibis EAO aupresident Linnart Mäll Indias Bodhgayas India valitsuse korraldatud rahvusvahelisel konverentsil “Budism ja 21. sajand”.\n18. detsembril avati Tartu Ülikooli Raamatukogus juubelinäitus “Pent Nurmekund 100”.\n12. detsembril toimus Tartu Ülikooli Ajaloomuuseumis ettekandepäev “Polüglott Pent Nurmekund 100”, kus esinesid ka EAO aupresident Linnart Mäll ja president Tarmo Kulmar.\n22.–24. novembrini pidas Tartu Ülikooli Euroopa Kolledžis ja Tallinna Ülikoolis loenguid Taiwani Tamkangi Ülikooli Euroopa-uuringute Instituudi direktor professor Chong-ko Peter Tzou.\n28. oktoobril tegid EAO liikmed Linnart Mäll, Andres Herkel, Sven Grünberg ja Märt Läänemets ühisavalduse, milles seoses kommunistliku Hiina Rahvavabariigi kõrge ametiisiku, Hiina Rahva Poliitilise Konsultatiivkonverentsi esimehe Jia Qinglini visiidiga Eestisse juhiti Eesti avalikkuse tähelepanu jätkuvale massilisele inimõiguste rikkumisele Hiinas.\n14. septembril esitleti Tsangjang Gjatso “Nukraid armastuslaule” Tallinnas Rahvusraamatukogus.\n12. septembril toimus Tartu Kirjanduse Majas mälestusõhtu “300 aastat VI dalai-laama Tsangjang Gjatso (1683-1706) lahkumisest”, kus esitleti raamatut: Tsangjang Gjatso, “Nukrad armastuslaulud”.\n1. septembril kohtus Tartus TÜ rektori, professor Jaak Aaviksooga India Vabariigi suursaadik Pradeep Singh. Kohtumise käigus andis TÜ orientalistikakeskuse raamatukogule üle enam kui 60 köitest koosneva raamatuannetuse, mis sisaldab väärtuslikke muistsete käsikirjade publikatsioone ning teatmeteoseid India ajaloost ja mõtteloost.\nAugustis saabus TÜ orientalistikakeskuse raamatukogule raamatuannetus Rahvusvahelise India Kultuuri Akadeemia direktorilt Lokesh Chandralt.\n15. mail inaugureeriti EAO kirjavahetajaliige Rein Raud Tallinna Ülikooli rektori ametisse.\n22. aprillil toimus Tallinnas Teatriliidu saalis teine budismi terminoloogia seminar.\n18. märtsil toimus Tallinnas Teatriliidu saalis esimene budismi terminoloogia seminar.\n11. märtsil toimus Tartus TÜ keemiahoone ringauditooriumis XVIII orientalistikapäev.\n17. detsembril lahkus EAO auliige Haljand Udam. (Sirp, Eesti Ekspress)\n15. detsembril toimus Linnart Mälli raamatute esitlus Tallinnas Rahvusraamatukogus.\n6. detsembril toimus Tartu Kirjanduse majas Linnart Mälli uute raamatute Budismi pühad raamatud I, Budismi pühad raamatud II, Dhammapada ja Studies in the Astasahasrika Prajnaparamita and Other Essays India väljaande esitlus.\n12.-17. novembril viibis Tartus Taiwani professor Cho Hui-Wan.\n29. oktoobril lahkus EAO auliige Lev Menšikov.\n27. oktoobril toimus debatt “Kas Eestil on üks või mitu Hiina-poliitikat”.\n10.-14. juunil viibis EAO külalisena Eestis Delhi Tiibeti maja direktor auväärne Doboom Tulku.\n9. aprillil toimus Tartus TÜ keemiahoone ringauditooriumis XVII orientalistikapäev.\n17. veebruaril peeti Tartu Ülikooli aulas IV orientalistikapäevade teaduskonverents.\n11. veebruaril toimus Tartu Ülikooli raamatukogu konverentsisaalis III orientalistikapäevade teaduskonverents.\n11.-13. juunil toimus Tõstamaal TRÜ idakeelte õppekabineti ning ajaloo ja semiootika labori korraldusel teaduskonverents, millega tähistati Tõstamaal sündinud kuulsa budoloogi Alexander Staël von Holsteini 50. surma-aastapäeva.\nToimus esimene ÜTÜ orientalistikaringi vilistlaskollokvium.\nToimus orientalistikakabineti esimene aastakollokvium.\nTartu Ülikooli juures asutati orientalistikakabinet, juhataja Pent Nurmekund.\nAsutati Eesti Akadeemiline Orientaalselts.


Vooremaa Ekstreemsporti armastavad noored trikitasid uues rulapargis\nEkstreemsporti armastavad noored trikitasid uues rulapargis\nJõgevamaa gümnaasiumi kõrvale tekkis juba kevadel uus rulapark, mis eile pidulikult võistlusega avati.\nOskusi näitasid mitte ainult Jõgevamaa noored, vaid osavad rulatajad olid tulnud kohale ka Elvast. Kokku pani oma oskused proovile 14 noort. Jõgeva abivallavanem Arvo Sakjas sõnas, et tal on hea meel, et Jõgeva linn rulapargi renoveerimisega alustas ja Jõgeva vald tööd lõpetas. „Lastele on seda kohta vaja, see ei saa olla kuskil linna servas, vaid keskel, kuhu inimesed kerge vaevaga ligi saavad,“ sõnas Sakjas avakõnes.\nRulapargi ehitaja, Betoondetail OÜ juhatuse liikme Rein-Erik Jõe sõnul on betoonist valatud park parim võimalik variant. „Kõik käis hästi kiiresti, Kristian tuli ideega välja, edasi oligi hange ja mul ei jäänud muud üle, kui ehitusega pihta hakata. Ma arvan, et see on Jõgeva linnale täpselt paraja suurusega ning kõik vajalik on olemas,“ kinnitas Jõe, lisades, et uus park loob head võimalused ka neile spordihuvilistele, kes Jõgeval ei ela.\nRulapargi idee autor Kristian Vaarpuu peab olulisemaiks autoreiks just avavõistlusel oma oskusi näidanud noori, sest ilma nendeta poleks parki gümnaasiumi kõrvale tekkinud. Ka võistluse korraldaja Priit Toru avaldas lootust, et uus park tooks juurde harrastajaid, kellest kasvaksid välja suured tegijad.\nAvavõistlusel osalenute oskusi hindas neljaliikmeline žürii, kuhu kuulus ka abivallavanem Arvo Sakjas. „Ega ma ei teagi, mille järgi hinnata, aga usun, et palju sõltub laste emotsioonidest ja sellest, kui väga nad seda teha tahavad. Tehnikat ma hinnata ei oska, jälgin emotsiooni,“ tunnistas Sakjas.


Erki Loigom: kas sanktsioonid mõjutavad Põhja-Koread? - Arvamus\nErki Loigom: kas sanktsioonid mõjutavad Põhja-Koread?\n20. oktoober 2017, 21:41\nPõhja-Korea juht Kim Jong-un külastamas jalatsivabrikut\nPiirangud, mis peaksid tugevalt mõjutama paariariiki, on valdavalt seotud loodusvaradega. ÜRO sanktsioonide pakett (ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioon 2371) keelab selgesõnaliselt kivisöe, rauamaagi, tsingi, plii ja mõne mineraali sisseveo Põhja-Koreast. Eeldatav puudujääk eelarvesse peaks asjaosaliste täielikul pühendumisel olema Pyongyangi jaoks ligi kaks ja pool miljardit eurot aastas.\nKuidas on lood aga tegelikult? Seekord on see eriti kohane küsimus, sest ÜRO lubas asuda kvartaalselt kontrollima sanktsioonide täitmist. Kuigi Hiina ametlik ruupor räägib söeostude lõpetamisest alates selle aasta algusest, osteti vahetult enne aastavahetust Põhja-Koreast rekordkoguseid. Enne ÜRO resolutsiooni täielikku jõustumist 5. septembril tarniti veel võimalikult suur hulk rauamaaki ja pliid. Hiina, kes energia eksportijast on saanud energia importijaks, on oma kirdeprovintsides suures energiadefitsiidis ja see pakub võimaluse Venemaale.\nPõhja-Korea sõdurid kühveldamas sütt / Scanpix\nHiina ja Põhja-Korea, skeemitamise maailmameistrid, peavad aga leidma väljundi Korea maavarade edasiseks tarnimiseks, sest teadaolevalt kuuluvad sealsed kaevandused olulisel määral just Hiinaga seotud ettevõtetele.\nSeosed viivad lausa riikliku tipptasemeni. Põhja-Koreas asuvad väärtuslikud maavarad maapinna lähistel, mistõttu on Hiinale eluliselt oluline odava omahinnaga toorme edasine tarbimine ja enda investeeringute kaitse.\nPildi udustamiseks on Hiina koostoel loodud Põhja-Korea põhjaossa erimajandustsoone. Nende abil tarnib maavarasid Hiinasse aga hoopis Venemaa. Kui palju segatakse Rasoni erimajandustsooni sadamates Vene päritolu söele sisse ka Põhja-Korea oma, ei suuda kontrollida keegi.\nTöölised Rasoni erimajandustsoonis / Scanpix\nHiina asjatundja Leslie Leino on teinud tähelepaneku, et peamine Põhja-Koreas kaevandusi haldav ettevõte China Minmetals Corporation asub Pekingis samas paigas Hiina välisministeeriumi ja Põhja-Korea rahvusliku lennukompaniiga ning seeläbi ei ole Pekingil võimalik väita, et ei olda kursis Põhja-Korea kaevandustes toimuvaga. Kuid just seda nad üritavadki regulaarselt kommunikeerida maailma üldsusele.\nPyongyang on andnud sajaks aastaks rendile ka mitu kullakaevandust. Sellised argumendid annavad selge vihje, miks Hiinal on tarvis olla vaoshoitud ja leida meetodeid Kim Jong-uni rahustamiseks ning tagada Põhja-Korea stabiilsus.\nPika ajalooga on muster, kus enne olulist Hiina Kommunistliku Partei kongressi hoitakse Pekingis alati madalat joont ning peale mandaadi uuendamist (loe: määramist) pöördutakse tagasi oma huvide häälekama kaitse juurde.\n19. Hiina Kommunistliku Partei kongress / Scanpix\nArvestades Hiina retoorika olulist muutust sõjakuse suunas Xi Jinpingi valitsusperioodi ajal, on oodata ilmselt ka survestust Kim Jong-uni aadressil, kuid teatud piirini. Hetkel, sisemaise suursündmuse ajal, ei saa Hiina liider Põhja-Korea ohjeldamatusest tekkivat ebakindlust endale lubada.\nKim Jong-un on Hiinat selgelt solvanud ning kahe riigi suhted on ajaloo halvimas seisus.\nPragmaatika kaalub erimeelsused siiski üles ja nii näeme katseid sanktsioone murda ilmselt samas tempos jätkuvat. Paljuräägitud ja võimsaim hoob, naftaembargo, ei ole tõeks saanud. Venemaa tankerid maabuvad Rasonis ja teistest sarnaste võimekustega Põhja-Korea sadamates aina sagedamini ning toorkütus voolab peamises torujuhtmes Dandongist Hiinas Sinuijusse Koreas endise survega. Nii juba Mao aegadest.\nVähesed piirangud, mis reaalselt toimivad\nÜRO resolutsioonis 2371 on kirjas täielik keeld tarnida Põhja-Koreast mereande ning tekstiilitööstuse tooteid ja pooltooteid. Mõlema valdkonna ekspordikeeld peaks olema hinnalipikuga umbes 850 000 000 eurot aastas.\nMereandide äri oli üks esimesi, mis viis turumajandusliku majandusmudeli seni plaanimajanduses elanud riiki. 1990. aastatel tekkisid eralaevastikud ja kalurid ning vahendajad. Peamine kasusaaja ja organisaator oli Korea rahvaarmee, mille üks tegevusharu lisaks kaitseotstarbele juba aastaid on olnud just mereanniäri. Seetõttu on praegune piirang ellurakendudes tekitanud kohese vastureaktsiooni.\nEsmalt, kalatooted riknevad kiirelt ja neid ei anna ka piiriüleselt smugeldada kahju kandmata. Luureandmed mitmest Põhja-Korea ja Hiina piiripunktist kinnitavad, et külmikautode järjekorrad neis on kadunud. Laevastikud seisavad sadamates ja töötlemisettevõtted on suletud.\nKalur Põhja-Koreas / Scanpix\nSamalaadne mõju on olnud tekstiilitööstusele, kust tulevaid tooteid Hiina tõepoolest oma territooriumile hetkel ei luba.\nTekstiilitööstus on üks valdkondadest, kus maailm aktsepteerib Põhja-Korea tooteid. Lisaks valgele alale moodustas tõenäoliselt vägagi märkimisväärse osa «hall» tekstiil allhanke näol tuntud maailma rõivabrändidele.\nTekstiilitööstuse sanktsioneerimine on oluline, kui jutuks tuleb piirangute reaalne mõju tavaelanikkonnale. Rõivatööstusega seotud asulatest raporteeritakse oluliselt vähenenud turutegevustest ja tuhandetest töötuks jäänud naistest. Aga just naised on Põhja-Korea ühiskonnas traditsioonilised leiva lauale toojad ja koduse majanduselu korraldajad ning turgudel toimuv Põhja-Korea tegelik Eluliin.\nHiina ametlikel andmetel on import Põhja-Koreast vähenenud 17 protsenti võrreldes eelmise aasta sama perioodiga, kuid väljavedu paariariiki on kasvanud ligi viiendiku. Kust see raha tuleb? Analüütikud on täheldanud ka rahumeelsetel perioodidel väliskaubanduse defitsiiti, mis on ligi sadu miljoneid eurosid aastas. Siin tuleb mängu Põhja-Korea majanduse tumedam, kuid ilmselt mahukam tahk.\nPõhja-Korea tekstiilivabrik / Scanpix\nMõni päev tagasi näidati Korea kesktelevisioonis väidetavalt Vene päritolu uhkete hobustega peetud võiduajamisi Pyongyangi lähistel Mirim Horse Riding Clubis, mis peab olema järjekordne propagandasõnum nii kodupublikule raskuste võitmise kohta kui ka välismaistele «imperialistidele».\nVarasemate riigijuhtide luksuslik elustiil jäi kiivalt kodanike eest varjatuks, kuid Kim Jong-un on teinud sellistest demonstratsioonidest oma sõnumiedastamise regulaarse viisi. Näeme ju regulaarselt Pyongyangis avatavaid teatreid, veeparke, spordirajatisi, uusi elamurajoone, kohvikud ja baare, pitsakioske ja nii edasi. Millal oli lääne meedias viimati lugeda midagi vähegi usaldusväärset maapiirkondades toimuvast?\nOn fakt, et Põhja-Koreaga kaupleb üle 150 riigi maailmas. Täiesti selge on, et Pyongyang on õppinud halli ja musta majandust käsitsema üliosavalt, punudes võrgustikke üle kogu maailma.\nMida enam Põhja-Koread suruda, seda enam lähevad käiku illegaalsed kanalid. Hiina ja Põhja-Korea piiril asuvast Hyesani linnast tulevad teated linnapea Park Chul-kwangi tasemel aetavast narkoärist ning sellega seotud organiseeritud kuritegevuse kasvust ja piiriülesest agressiivsusest. Väidetavalt on kogu kalatööstusest saamata jääva kasumi teenimiseks võetud eesmärgiks katta puudujääk narkootikumide tootmise suurendamisega.\nPilt talvisest Hyesani linnast / Scanpix\nÜle 2,1 miljardi euro suurust aastatulu taganud võõrtööjõud (sisuliselt on tegemist globaalselt orjatööjõu kasutamisega) on vaatamata töökohtade kaotamisele (sanktsioonide tõttu ei saa nende töölube enam pikendada) sunnitud jääma sihtkohariikidesse ja leidma rakendust illegaalselt.\nPiiriäärsete Hiina linnade tänavatel jõlgub hetkel tuhandeid töötuks jäänud põhjakorealasi, kes üritavad meeleheitlikult rakendust leida, kuna Pyongyang ei luba neil tagasi koju pöörduda. Põhjakorealasi töötab maailmas hinnanguliselt 50 000 – 60 000.\nAlates jaanuarist keelab Hiina kõigi Põhja-Koreaga loodud ühisettevõtete tegevuse Hiinas. See puudutab ka gurmaanidele meelepäraseid Põhja-Korea taustaga restorane, milliseid on Aasias üle saja.\nPõhja-Korea taustaga restoran Hiinas / Scanpix\nSamas, trendiks on Hiina taustaga kasiinode avamine Põhja-Korea territooriumil asetsevates erimajandustsoonides. Kõik see on siiski peenraha globaalse julgeoleku vaates, kui süveneda mõnesse viimase poolaasta jooksul toimunud episoodi. Need annavad selge kinnituse kahtlusele Põhja-Korea relvaäri edenemisest üle maailma.\nKoostöö raketitehnoloogiate alal Iraaniga on spekulatiivset laadi. Mõlema riigi raketid on asjatundjate sõnul väga sarnased. NoDong (kohati nimega Rodong) on identne Iraani raketiga Shebab3 ning sarnasusi korea ja pärsiapäraste letaalsete torude juures on ebanormaalselt palju.\nKindlasti on fakt, et Põhja-Korea ja Iraani koostöö raketitehnoloogia alal sai alguse juba Iraani-Iraagi sõja perioodil, kui Egiptusest ostetud nõukogude Scud-B raketid muteerusid Hwasongideks ning siis Shabab2-ks.\nIraani sõdurid relvakonfliktis Iraagiga\nSamuti on fakt, et põhjakorealastel on huvi külastada võimalikult kõrgel tasemel regulaarselt Teherani.\nViimati käidi väidetavalt avamas uut ruumikat Põhja-Korea saatkonda, kuid Korea rahvusassamblee kauaaegse juhi ja riigi välispoliitika esindusnäo Kim Yong-nami (seltsimees saab sel aastal 90-aastaseks!) vahendusel sõlmiti tegelikult mitu koostöölepingut.\nNimetuste järgi midagi karta ei ole – tehnoloogia ja teaduse vallas sõlmivad koostööleppeid kõik maailma riigid, kuid antud juhul on fantaasiale vaja ruumi oluliselt rohkem.\nTeada on ka Iraani edu tahkel kütusel töötavate raketimootorite katsetamisel ning Korea kesktelevisioon uhkeldab juba avalikult sarnaste jõuallikate olulisusega stalinistliku riigi enda raketiprogrammi eduloos.\nAugustis saabus Kairo ametnikeni turvatud kanaleid mööda signaal Washingtonist – Suessi kanalisse siseneb vanarauaks paslik ja Kambodža lipu all seilav Põhja-Korea pargas Jie Shun. Laeva jälgiti alates selle laadimisest Põhja-Koreas. Saadetiseks märgitud rauamaagi õhukese kihi alt leiti laeva kontrollimisel jahmatav leid – 30 000 õlaltlastavat niinimetatud RPGd ehk väga võimekat tankitõrjerelva. Suurimaks üllatuseks pidasid juhtumi uurijad asjaolu, et relvasaadetise olid tellinud Egiptuse enda relvajõud!\nVaade Suessi kanalile / Scanpix\nSee episood on üks põhjusi, miks Ameerika Ühendriikide administratsioon keeldus ja külmutas sügisel ligi 250 miljoni euro suuruse militaarabi Egiptuse Araabia Vabariigile. Saadetise väärtuseks hinnati 20 miljonit eurot. Sarnaseid tõestatud episoode on viimase dekaadi jooksul esinenud kaubandussuhetes Iraaniga, Myanmariga, Kuuba, Jeemeni, Liibüa ja Eritreaga.\nKoostöö Süüriaga tundub olevat juba avalik – Damaskuses on nähtud suuri Põhja-Korea delegatsioone, mõlema riigiga seotud sõjaväeliidrid avavad koos monumenteja käesoleval aastal on rajalt mahavõetud juba kaks Korea laevasaadetist keemiasõja kaitsevahenditega sihtkohaga Süürias.\nKaugemast ajaloost meenub Iraani reisilennuki vahelejäämine Pekingi lennujaamas, kui reisijate asemel pakuti lennureisi raketiosadele Teheranist Pyongyangi.\nPõhja-Korea ümber on alati olnud hoomamatul määral müstifikatsioone, kuid Kim Jong-uni valitsusperioodi jooksul ennaktempos areneva raketi- ja tuumaprogrammi tingimustes kehtestatud sanktsioonid sunnivad tunnistama muutunud reaalsust:\nKim Jong-uni nälg valuuta järele võib teda sundima müüma oma teadmisi ja riistvara kellele iganes.


I taotlusvooru järel toetab Noorteagentuur 24 noortekohtumiste projekti — Erasmus+ ja Euroopa Solidaarsuskorpuse agentuuri noorteprogrammide keskus\nNoortekohtumised on 2015. aastal algatatud noorteprogramm, mis toetab Eestis elavate erineva emakeelega 11-16-aastaste noorte koostööprojekte.\nEsimeseks noortekohtumiste taotlusvooruks esitati Sihtastus Archimedes Noorteagentuurile (SANA) 27 projektitaotlust. Toetusotsus tehti 25 projekti kohta, mis teeb toetusprotsendiks 92%. Kuna üks toetusesaanud organisatsioonidest otsustas projekti läbiviimisest loobuda, rahastab SANA sel poolaastal kokku 24 noortekohtumiste projekti.\nProjektide raames tuuakse omavahel kokku ligi 600 eesti ja vene keelt kõnelevat noort. Projektide rahastamiseks plaanib SANA välja jagada ligi 70 000 eurot.\nNoortekohtumised toimuvad valdavalt sel suvel ning projektide käigus on plaanis näiteks kaunistada Kärsa bussiootepaviljoni, korraldada tantsufestival, lavastada teatrietendus, õppida turvaliselt kasutama internetti, praktiseerida suhtlemisoskusi ja palju muud huvitavat.\nHoia end kursis ka noortekohtumiste projektilugudega! Esimest noortekohtumist kajastame juba peatselt. Täpsemalt saad noortekohtumiste kohta lugeda siit.


Läbipõlenud Yoko Alender vehib vale malakaga - Uued Uudised\nEsilehele » Arvamus » Läbipõlenud Yoko Alender vehib vale malakaga\nLäbipõlenud Yoko Alender vehib vale malakaga\nArvamus, Repliik, 02.05.2020\nReformierakond elatub endiste aegade hiilgusest. Pilt on illustratiivne.\nVaene Yoko Alender ei saa oma Delfis avaldatud kolumnis üle ega ümber EKRE-st, arutledes, kas „kriisist väljub EKRE süvariik või meie kõigi Eesti“.\nTegemist on muidugi sõnademänguga, kuid loogikaveaga. Meie kõigi Eesti puhul viitab Reformierakonda kuuluv Riigikogu liige mõistagi kurikuulsale „tühjade südamete“ liikumisele ja EKRE-l pole mingit süvariiki, vaid EKRE just tegeleb süvariigi välja juurimisega. Nii et süvariigi on ikka aastate jooksul mehitanud seesama Reformierakond ise, keda kirjutise autor esindab, ehkki ta püüab virutada oma vastasele tema enda malakaga.\nAutor jõuab õige pea reformierakondlase jaoks programmilise valitsuse naeruvääristamiseni. Kõrvaltvaatajana võib öelda, et sellise suhtumisega ei saagi muud loota, kui isiklikku läbipõlemist, mille läbielamist Alender oma kolumni alguses kohe kirjeldab.\nNõnda sisaldabki kogu see poliitkommentaar, mida tühjade südamete esindaja viljeleb, tegelikult kogumit tühjadest tähemärkidest, mida just seetõttu pole isegi mõtet tsiteerida.\nPiisab sellest vigasest stiilinäitest: „Kas väljume kriisist EKRE süvariigi eest igaüks omal moel, oma mulli põgenedes või vaatamata valitsuse pingutustele siiski meie kõigi Eestina?“\nMuidugi jõuab ta ritta laduda kõik need punktid, mida opositsioon päevast päeva ajaleheveergudel või Riigikogu infotundides ette laulab ja ilmselgelt ka proua Alenderile üles kirjutanud. Selles komplektis on taas kõige värvikam ja samas ka kõige küünilisem viide sellele, et see kriis on kasulik just EKRE-le.\nLubatagu meelde tuletada, et tänu valitsuse meetmetele on Eestis kogu see viirus saadud kontrolli alla ja avalikkuse usaldus püsib just valitsuse poolel, mida näitab ka inimeste vastutustundlik käitumine, vaatamata opositsionääride kiilulöömisele.\nKogu seda paskvilli lugedes võib ette kujutada, kuidas õnnetu Yoko pisaraid poetab, kuid võib lohutuseks öelda, et küllap läheb elu peagi paremaks, kui endas natukenegi viha maha suruda ja elu positiivselt vaadata. Või siis valida endale õigeid sõpru ja nõuandjaid, oravate seas neid kindlasti ei leia.\n9 commentsOn Läbipõlenud Yoko Alender vehib vale malakaga\n04.05.2020 at 07:58 Reply\nHuvitav paradoks – on normaalne inimene, hea kunstnik – valutab südant oma rahva ja riigi eest ja siis…\nLaps/ed/ on temal kui vääraka õudusromaani psühopaatiliselt keerdus isend.\nOleks YA nagu üks selles reas aga selliseid on teisig – parem üldse ei põlvkondlikest “mööda laskmistes” nagu näiteks Lauristinid…\nTüüpiline silmaklappidega feministist liberast, võimeline mõtlema vaid iseenda peale ja marksistliku-bolševistliku ideoloogia piirides. Mida kauem seda seltskonda valitsemisest eemale hoida, seda enam on tõenäoline, et nad mitte kunagi Valitsusse ei saa. See oleks ainult hea EEsti rahvale ja demokraatiale.\n03.05.2020 at 12:17 Reply\nYoko Alender: kas kriisist väljub EKRE süvariik või meie kõigi Eesti?” Yoko ja tema partei – reformipopulistid – rikkurite, ärastajate kliki ja võõrvõimude/okup.võimude esindajad on ju ise kõige fanaatilisemad sorosfashistliku-rassistliku diipsteiti/süvariigi huvide ja selle võimutäiuse säilitamise eest võitlevad kollaboratsionistid-kaasajooksikud- plutokraatlike võõrvõimude kohalikud käsilased provintsis. EKRE esindab 21. saj. antifa vastupanuvõitlejaid – vastupanu osutajaid Läänemaailma vallutanud inim- ja loodusvaenuliku sorosfashismi-rassismi kameeleonivärvi katku levikule.\n03.05.2020 at 00:00 Reply\nKõigi eesti all mõtleb Y.A.vist reformi+sotserakonda,eest on eestlaste maa ja nii oli on ja jääb,aga sotsliberite hävitavat valitsust ei soovi mittttteeekeegiii,imelik et aru ei saa need sotsliberid.\n02.05.2020 at 21:36 Reply\nIseäranis meie kõigi kerstident kasutab sõnaühendit ,,meie kõigi,, aga tema sõnu ,,sõna on vaba,, uudab kasutada suure naitlejameisterlikkusega isik, arvatav poliitik siis\n02.05.2020 at 16:19 Reply\nKui keegi veel ei tea, siis sõna “meie” all mõtleb see seltskond ainult iseennast et siis laias laastus 1 % elanikkonnast. Tavalist tööinimest ja normaalseid inimesi ei pea tolerastid üleüldse inimeseks nii et see jutt oli kirjutatud paremal juhul 10 000 vasakäärmuslasele mitte terve riigi elanikkonnale. Meil tuleks ka välja anda mingi “saatana sõnaraamat” mis selgitaks natukene vasakäärmuslaste mõttelaadi ja seda mis tähendsed kommunistidel sõnade jaoks on. No ntx Euroopa. Kui kommunist räägib Euroopast siis ta ei mõtle mitte reaalselt eksisteerivat kontinenti vaid omaenda haiges ajus asuvat paradiisi. Kommunustid mõtlevad ja räägivad erinevalt. Orwell pani seda Hispaanias tähele ning selle põhjal ta kirjutas oma kuulsad 1984 ja Loomade Farmi kokku.\n02.05.2020 at 15:07 Reply\nIsa Urmas Alender oli tõeline vaba hing, Yoko kui tahad isa jälgedes lennata, siis vabane Reformierakonna taagast, vabadusest on see seltskond “In a Galaxy Far Far Away”!\n03.05.2020 at 04:49 Reply\nEga pole esimene kord, kui lapsed vanematest ikka väga kaugele kukuvad, kahjuks. Teine tühisüda on ju Jaan Krossi poeg.\n04.05.2020 at 19:25 Reply\nPaistab, et mingis mõttes Urmasel vedas, ei pidanud nägema kelleks tema tütar kasvanud on – tühiseks padupunaseks papagoiks kes oskab ainult oma peremeeste hääli järgi teha. Selle inimese tühisusest sai aimu siis kui ta esimest korda Riigikokku sai. Märtsis Riigikokku, siis tuli suvevaheaeg ja kui sügisel tagasi tuli, siis oli mees selja taga kastiga kulutšekke tassimas, nii palju neid suvega kokku ahmitud. Tüüpiline ajudeta majoneesitaja.


Kauba tagastamine - HairLux\nHairLux’i veebipoest ostetud Toodetele kehtib alates kauba kättesaamisest 14-päevane tagastamisõigus. Juhul, kui e-poest tellitud Toode Ostjale ei sobi, võib ta selle põhjendusi esitamata tagastada.\nTaganemistähtaeg lõppeb 14 päeva möödumisel alates päevast, mil Ostja või Ostja nimetatud kolmas isik, kes ei ole vedaja, on saanud Tooted füüsiliselt enda valdusesse.\nLisaks ei kehti 14-päevane taganemisõigus Toodetele, kui:\nToode on valmistatud arvestades konkreetse Ostja isiklikke vajadusi;\nToode on valmistatud Ostja esitatud tingimuste kohaselt;\nToode on segatud või ühendatud mingi teise toote või kaubaga, nii, et neid ei saa enam teineteisest eraldada;\nToodet on kasutatud majandus- ja kutsetegevuse eesmärgil.\nKauba tagastamisel tagastab HairLux Ostjale tagastatava Toote maksumuse viivitamata, kuid hiljemalt 14 päeva möödumisel alates päevast, mil HairLux saab teada Ostja otsusest Toode tagastada.\nJuhul, kui osutub möödapääsmatuks, et Ostja peab Toote enda kulul tagasi saatma, hüvitatakse Ostjale tagastatava Toote maksumus koos saatmiskuluga hiljemalt 14 päeva jooksul alates Toote tagastamise avalduse kättesaamisest. Tähelepanu! Saatmiskulude hüvitamine kehtib vaid Eesti piires tellitud ja tagastatud kaubale.\nOstja peab Toote HairLux’ile tagastama viivitamata, kuid hiljemalt 14 päeva möödumisel päevast, mil ta teatas HairLux’i Toote tagastamise soovist. Toote saab tagastada:\npakiautomaati, kasutades saadud koodi.\nTähtajast on kinni peetud, kui Ostja tagastab Toote enne 14-päevase tähtaja lõppu.\nHairLux’il on õigus keelduda tagasimaksete tegemisest seni, kuni HairLux on tagastatava Toote tagasi saanud või Ostja on esitanud HairLux’ile tõendid, et ta on Toote tagasi saatnud, sõltuvalt sellest, kumb toimub varem.\nKui Ostja soovib vältida Toote väärtuse vähenemise hüvitamist, siis tuleb Toodet kasutada ja proovida nii, nagu seda on võimalik teha tavakaupluses, ning Toode tuleb tagastada originaalpakendis ja esialgses komplektsuses (sisaldama kõiki tootepakendis olevaid esemeid ning HairLux’i poolt lisatud kingitusi). Kui Ostja kasutab Toodet rohkem, kui on vaja teha Toote olemuses ja toimimises veendumiseks, või ei tagasta Toodet originaalpakendis ja esialgses komplektsuses, siis vastutab Ostja Toote väärtuse vähenemise eest.\nTagastamisele kuuluva Toote halvenemise korral vastutab Ostja Toote kasutamisest tingitud väärtuse vähenemise eest juhul, kui ta on Toodet kasutanud muul viisil, kui on vaja selle olemuses, omadustes ja toimimises veendumiseks. Selleks, et veenduda Toote olemuses, omadustes ja toimimises veendumiseks, võib Ostja seda käsitseda ja kasutada üksnes nii nagu tal lubatakse tavapäraselt seda teha poes.\nToote väärtuse vähenemisest tingitud nõudeid on HairLux’il õigus Ostjale esitada hiljemalt ühe kuu jooksul arvates Toote tagastamisest.\nKui Ostja on tagastatavat Toodet kasutanud või proovinud muul moel, kui seda oleks lubatud tavapäraselt teha poes, või ta on kasutanud Toodet rohkem, kui on vaja teha selle olemuses, omadustes ja toimimises veendumiseks, siis vastutab Ostja Toote väärtuse vähenemise eest ning HairLux’il on õigus see summa tagastamisele kuuluvast ostuhinnast maha arvata. Juhul, kui Ostja ei ole nõus HairLux’i poolt näidatud väärtuse vähenemisega, on tal õigus selle kindlaks tegemiseks pöörduda sõltumatu eksperdi poole. Sõltumatu eksperdi kulud tasub pool, kelle seisukoht ei osutunud põhjendatuks. Kui sellise poole välja selgitamine osutub võimatuks, siis jagatakse ekspertiisiga seotud kulud Ostja ja hairLux’i vahel pooleks.\nKui selgub, et Ostja ei ole saanud tellitud Toodet, Toode ei vasta e-poes olevale kirjeldusele või Tootel ilmneb viga, siis ei pea Ostja tegema taganemisavaldust 14 päeva jooksul, vaid võib kasutada seadusest tulenevat pretensiooni esitamise õigust.\nOstetud Toote kasutamine majandus- või kutsetegevuse eesmärgil (k.a juriidiline isik).\nJuhul, kui ostetud Toodet on kasutanud majandus- või kutsetegevuse eesmärgil või on olnud ostjaks juriidiline isik, siis tavaline pretensioonide esitamise kord ei kehti. Nimetatud juhtumite korral on reeglina pretensioonide esitamise aeg 6 kuud või rohkem, kui tootja on nii lubanud. Selle perioodi jooksul tootjapoolsete defektide ilmnemisel Toode asendatakse või remonditakse.\nToodet ei asendata, kui:\nToode on valmistatud arvestades konkreetseid Ostja isiklikke vajadusi;\nToode ei ole kõlblik tagasisaatmiseks tervisekaitse või hügieenilistel põhjustel ning mis on pärast kohaletoimetamist avatud (kosmeetikatooted jms);\nToode on segatud või ühendatud mingi teise toote või kaubaga nii, et neid ei saa enam teineteisest eraldada.


Tallinna tehnikaülikool ja Tartu ülikool teevad koostöö ettevõtjatele lihtsamaks < Innovatsiooni –ja ettevõtluskeskus < Uudised < Uudised < Tallinna Tehnikaülikool - Sinu elustiil!\nViimati muudetud: Kristel Pentus, 11.05.2015 14:59\nReedel, 8. mail toimus Tartu ülikooli füüsika instituudis ettevõtjate ja teadlaste koostööd käsitlev ettevõtluskoostöö foorum.\nTulevikusuundi ettevõtjate ja teadlaste koostööst arutasid Eesti tuntud ettevõtjad ja ettevõtluskoostöö kogemusega teadlased, teiste hulgas, TTÜ innovatsiooni ja rahvusvaheliste suhete prorektor Tea Varrak, TÜ rahvusvahelise ettevõtluse professor, akadeemik Urmas Varblane, Eesti Energia juhatuse liige Margus Vals, EASi innovatsioonivaldkonna juht Madis Võõras.\nKonverentsil esitlesid Tartu Ülikool ja Tallinna tehnikaülikool järgmisel aastal avatavat uut ühist projekti T-HelpDesk. Tegemist on ettevõtlussuhete koostöövõrgustikuga, et parandada teadusasutuste ja ettevõtete vahelist koostööd.\nÜlikoolidel on olemas hulgaliselt tehnoloogiaid ja oskusteavet, mille kasutamine võiks ettevõtjatele tulu tuua ja TÜ ning TTÜ esindajate sõnul on ülikoolide ettevõtluskoostöö viimaste aastate jooksul kiirelt kasvanud. Lisaks on loodud hulgaliselt spin-off ettevõtteid ning uusi praktilisi õppevorme: ettevõtjatelt tulnud ideid arendavad ja testivad interdistsiplinaarsed tudengimeeskonnad.\nMilliseid võimalusi loob uus T-HelpDesk võrgustik?\nT-HelpDesk loob ettevõtetele võimaluse küsimuste või probleemide korral pöörduda vaid ühte kontaktpunkti ning nädala jooksul koostab võrgustik ülevaate, kuidas Eesti ülikoolid saaksid selle lahendamisele kaasa aidata.\nSamuti luuakse ühine teenuste andmebaas ning korraldatakse ühiseid ettevõtluspäevi. Esimese ühisürituse tahab TTÜ innovatsiooni ja rahvusvaheliste suhete prorektor Tea Varrak koostöös ettevõtluse arendamise sihtasutusega läbi viia juba sel sügisel.\nTÜ arendusprorektori Erik Puura sõnul on ka seni parimad koostööprojektid ettevõtjatega läbi viidud mitme ülikooli koostöös. Näiteks TTÜ uuringud põlevkivituha baasil loodavate tarduvate segude kohta ja TÜ põhjavee kvaliteedi uuringud ja prognoosid on võimaldanud Eesti energeetikaettevõtetel muuta põlevkivituhk kui ohtlik jääde väärtuslikuks tooteks.\nSamas on ettevõtted senini pidanud vastavad kompetentsid erinevatest ülikoolidest ise üles leidma ning ühisprojekti kutsuma. Loodava ühise koostöövõrgustiku puhul otsivad ülikoolid vajalikud ja üksteist täiendavad kompetentsid ise kiiresti üles.\nTea Varrak lisas, et TTÜ-l ja eriti Mektoryl on pikk ning tulemuslik koostöö ettevõtjatega nii Eestist kui ka kaugemalt. "Näiteks oleme teinud koostöös Mitsubishiga elektriautode andmete analüüsi ning loonud Eesti IT ettevõtetega tudengitele mobiiliappide labori. Samas, kui kaks ülikooli panevad seljad kokku, et teha koostööd ettevõtetega, on meie kompetentsidest sirguv sünergia ning võimalused oluliselt suuremad.“\nAllikas: Postimees ja Novaator


Aasta suurimaid Eesti netivõite: Matthias Tikerpe cashis $82,150! | PokerNews\nAasta suurimaid Eesti netivõite: Matthias Tikerpe cashis $82,150!\n2012 Detsember 18 PokerNews Eesti\nEsmaspäeva hommikul teenis Eesti pokkerimängija Matthias "blueskyyM" Tikerpe (pildil) PokerStarsis toimunud Sunday Warm-Up turniiril $82,149.17, mis on Eesti läbi aegade üheks suurimaks ühekordseks turniirivõiduks internetis.\nSuurvõidu tagas nelja parima mängija vahel tehtud diilis osalemine. Auhinnaraha jagati ära vastavalt chippide arvule, jättes võitjale 10 000 dollarit lisaraha. Et Matthiase stäkk oli parajasti suurim, teenis ta ka suurima rahasumma.\nHiljem selgus, et diili tegemine oli vägagi õigustatud. Blindide 200K/400K ja ante 40K juures panustas "blueskyyM" oma järelejäänud 7,39 miljonit mängu kaartidega . Call tuli Hollandi tippmängijalt ning live-turniiridel üle nelja miljoni dollari teeninud Marcel Luskelt, kes oli esialgu eestlase vastu väga nadis seisus -ga. Hoolimata kenast flopist avati nii turnil kui riveril , mis jätsid Matthiasele vaid 571 269 nööpi. Nendega ta kahjuks mängu tagasi tulla ei suutnud.\n2004. aastal Eestis toimunud esimestel kiirpokkeri maailmameistrivõistlustel võistelnud Luske tuli hiljem ka turniiri võitjaks, pannes küll taskusse Matthiasest väiksema võidusumma: 75,040 dollarit. 215-dollarilise osalustasuga turniiril lõi kaasa 3 668 mängijat ning selle auhinnafond oli $733,600.\n*Arvestatud on mängijatevahelise kokkuleppe tulemusi\nPokerNews soovib Matthiasele, keda võib sageli ka Eestis toimuvatel regulaarselt turniiridel kohata, palju õnne! Eestlaste edukad esinemised PokerStarsi turniiridel teevad suurt meelehead, sest alles novembris cashis "bbeat7" Sunday Million neljanda koha eest 93 179 dollarit ja 77 senti.\nMarcel Luske PokerStars Matthias Tikerpe\nMarcel LuskeMatthias Tikerpe\nPokerStars teel 100 miljardi poole: 90. verstapost 11


invatubadega hotellid Taormina | Hotels.com\ninvatubadega hotellid linnas Taormina\ninvatubadega hotellid Taormina\nTaormina südalinnSüdalinn – 0,7 km\nKülastajate hinne8,2.Väga hea314 Hotels.com klientide arvustust\nTaormina südalinnSüdalinn – 0,5 km\nTaormina südalinnSüdalinn – 0,6 km\nKülastajate hinne9,6.Erakordne179 Hotels.com klientide arvustust\nTaormina südalinnSüdalinn – 4 km\nSpisoneSüdalinn – 1,2 km\nKülastajate hinne9,8.Erakordne94 Hotels.com klientide arvustust\nTaormina südalinnSüdalinn – 0,3 km\nSpisoneSüdalinn – 2,2 km\nTaormina südalinnSüdalinn – 0,4 km\nTaormina südalinnSüdalinn – 0,8 km\nSpisoneSüdalinn – 1,4 km\nKui sinu sihtkoht on Taormina, siis võib sinu jaoks ahvatlev peatuspaik olla Taormina südalinn, mille võlude hulka kuuluvad teatrid ja iluaiad. Samuti ootavad sind siin Greco teater ja Corso Umberto.\nKohalikest monumentidest väärib vaatamist San Domenico kirik (asukoht – Taormina südalinn). Hotels.com reisisõbrad hindavad kõrgelt siinset sundimatut atmosfääri ja kohalikke randu. Taormina on tuntud teistegi vaatamisväärsuste poolest nagu näiteks Greco teater.\nKõiki neid, kelle pangaarvel leidub ülearust raha, ootab sisseoste tegema Corso Umberto (asukoht – Taormina südalinn). Taormina on tuntud teistegi vaatamisväärsuste poolest nagu näiteks Greco teater.\nTuntud etenduspaikadest väärib kahtlemata mainimist Greco teater (asukoht – Taormina südalinn). Hotels.com reisisõbrad hindavad kõrgelt siinset sundimatut atmosfääri ja kohalikke randu. Lühikese jalutuskäigu kaugusel on teisigi etenduspaiku, näiteks Taormina Rooma Odeon ja San Giorgio teater.\nTaormina köisraudtee on populaarne vaatamisväärsus 0,5 km kaugusel südalinnast ja tuleks kindlasti üle vaadata, kui sinu järgmine sihtkoht on Taormina. Hotels.com reisisõbrad hindavad kõrgelt siinset sundimatut atmosfääri ja kohalikke randu. Kui Taormina köisraudtee sind külmaks ei jäta, siis on lühikese jalutuskäigu kaugusel asuv Villa Comunale aed sinu jaoks nagu loodud.\nKohalikest monumentidest väärib vaatamist kesklinnapiirkonnas asuv Porta Messina. Hotels.com reisisõbrad hindavad kõrgelt siinset romantilist atmosfääri ja kohalikke randu. Taormina on tuntud teistegi vaatamisväärsuste poolest nagu näiteks Greco teater.\nKohalikest monumentidest väärib vaatamist kesklinnapiirkonnas asuv Monte Tauro. Hotels.com reisisõbrad hindavad kõrgelt siinset sundimatut atmosfääri ja kohalikke randu. Taormina on tuntud teistegi vaatamisväärsuste poolest nagu näiteks Greco teater.\nKui sinu järgmine peatus on Taormina, siis tasub üle vaadata meie valikus olevad erivajadustega inimestele mõeldud hotellid. Meie kodulehel olevate erivajadustele vastavate majutuspindade hulgast leiab iga ratastooliga või muu tugivahendiga reisisõber endale sobiva. Siinsete ahvatluste hulgast leiab iga reisisõber midagi huvitavat. Taormina võlub külastajaid märksõnadega nagu söögikohad ning rannad. Nüüd on sul hea võimalus kõike seda ise näha. Kindlasti tasub tutvuda kohalike huviväärsustega nagu Isola Bella, Taormina köisraudtee ja Greco teater.\nMazzeo rand hotellid – Mazzeo\nLido Mazzaro hotellid – Taormina\nPiazza del Duomo väljak hotellid – Taormina\nSan Pancrazio kirik hotellid – Taormina\nKongresside palee hotellid – Taormina\nPiazza IX April hotellid – Taormina\nSpisone rand hotellid – Taormina\nTaormina Rooma Odeon hotellid – Taormina\nPorta Catania hotellid – Taormina\nnelja tärni hotellid linnas Taormina\nviie tärni hotellid linnas Taormina\nkolme tärni hotellid linnas Taormina\nbasseiniga hotellid linnas Taormina\nparklaga hotellid linnas Taormina\nHommikusöök hinna sees hotellid linnas Taormina\nWifi sisaldub hinnas hotellid linnas Taormina\nodavad hotellid hotellid linnas Taormina\nkeskmise hinnaga hotellid hotellid linnas Taormina\nVeel hotelle Taormina, Itaalia\nParima hindega hotellid Taormina\nViimati lisatud hotellid Taormina\nAppartamento Vicino al Centro Storico con Posto Auto!\nVeel hotelle Taormina\nVilla in the Center of Taormina, Garden, Jacuzzi, Private Parking\nTaormina White Apartments\nPlum Guide - Queen of Taormina\nLinna Recanati hotellid\nLinna Chianchitta-Pallio hotellid\nLinna Letojanni hotellid\nLinna Porticato hotellid\nLinna Melia hotellid\nVeel hotelle sihtkohas Taormina


Kadristik : Kardigan ja kampsun\nKardigan ja kampsun\nMäletate veel seda Itaalia väikelinnast pärit kangast, mis ma märtsi alguses soetasin? Nüüdseks on see peaaegu otsas, ainult ribad on järgi :) Mul oli kohe kindel plaan õmmelda sellest pehmest lillehunnikust midagi, mida saaks terve suve peale visata. Kõigepealt sai valmis kardigan, kohe kardigani järgi kolmveerandvarrukatega kampsun. Mõlemad on juba väljaspool kodu ka kandmisel olnud ja ma ei saaks kuidagi rohkem rahul olla :) Alustan aga kampsunist.\nKardigani õmblemise järel jäi järgi piisavalt suur tükk, et sellest kampsuni esiosa välja lõigata. Lisaks olin millalgi Abakhani kaalukangaste hulgast leidnud musta natuke paksemat ja karedamat trikotaaži, mis sobis ideaalselt seljaosaks ja varrukateks. Tervet rõivaeset mustast poleks nagunii välja tulnud, sest alles ei jäänud sellest pea midagi. Kirju kangas polüester, must kangas tõenäoliselt samuti. Õnneks mõlemad on pigem suhteliselt lõdva koega ja õhk käib ilusti läbi.\nMust tasakaalustab seda kirjut lillelist väga hästi.\nSama lõike järgi valmis kunagi mu hall-sinine kampsik, lõige NewLook 6735. Algselt ei plaaninud ma seljale õmblust teha, kuid kuna ma unustasin õmblusvaru maha arvamata (NewLook lõigetel on juba see juurde arvestatud), siis oli sunnitud sinna ka õmbluse tegema. Minu mäletamist mööda on see juba teine kord kui ma selle sama reha otsa astun... Mis ikka!\nTõenäoliselt saab seda kevadel veel mõnuga kanda, sest selle nädala ilmateade midagi peale lörtsi ei lubanud...\nSee reha otsa astutud õmblus aga aitab nõgusa selja puhul tekkivat liigset kangast kontrolli all hoida :)\nKardigani lõike leidsin viimasest Ottobrest (2/2015). Kardigan oli juba kolmas ese, mis sealt valmis sai. Lisaks üks pikendatud õlgadega pluusike, kuid sellest kunagi hiljem. Ajakirjast pilte vaadates tundus kohe, et selle kardigani puhul ei jää õlaõmblused sugugi mitte nn õige koha peale. Varruka kaar oli ka väga lame ja nii istuvadki õmblused umbes 3 cm õigest kohast allpool. Muidu mind rõivaste juures selline lõige väga häirib, kuid kanga kirju muster peidab selle väga lihtsalt. Pealegi on kardigan seljas väga mugav ja ma vist päev otsa selles ringi lendlekski.\nPäris palju kangast saab ümber kere mässida.\nEest väikese prossiga või vööga kinnitades annab kardigan lausa minikleidi mõõdu välja.\nMulle meeldib see tagant pikem lõige - hoiab kuidagi väga ilusti seljas.\nNagu piltidelt näha, siis jah, vähemalt üks ütlus on mul sellel aastal täitsa tõsi. Kõik on uus, (hiljemalt) septembrikuus. ;) Ja minu lubadus sel aastal iga kuu endale vähemalt üks uus rõivas õmmelda sai kohe uue mõõtme...\nKangas ei kortsu. Seega väga hea visata kotti ja jahedatel suveõhtutel selga tõmmata.\nMahub tõenäoliselt suve lõpuni selga. Loodetavasti peale seda ka ;)\nJärgmiseks peaks teksad ümber tegema ehk? ;)\nEnne kui ma kommenteerin valminud aaju, pean ma ütlema, et see uus septembrikuu on küll üks maru uudis!! Nii ilus vaadata ja kindlasti Sul olla! Soojad õnnitlused ning kulgegu kõik vahvalt!!\nJa nendest riietest nii palju, et kangas on imeilus ja popp ning noortepärane. Peale selle ajad selle Ottobre ajakirja isu peale. Olen ostnud seni vaid laste omi, sest kartsin trikotaaži õmblemist ning igapäevaste ja kantavate asjade õmblemine tundus nii igav! Nüüd arvan aga risti vastupidi. Nii kardigan kui kampsun oleksid minu kapis nii vajalikud asjad. Ei tea, kes teeks? :p\nMonday, 30 March 2015 at 18:25:00 EEST\nNii vahvad uudised- palju õnne!\nJa nii palju uusi valminud riideid paneb mõtlema, et millal mina siis endale õmblema hakkan :P\nFriday, 3 April 2015 at 10:56:00 EEST\nPlaanid, plaanid, plaanid...\nÕmblen endale 2015: märtsis kangajääkidest tuduriided


Püksseeliku mugavus ja sportlik ilme võidavad kiirelt Su südame! Ja samas on pehmest elastsest kangast püksseelik nii elegantne! Esiosa panevad kaunilt lehvima voldiread, mis puusaosal on läbiõmmeldud ning langevad siis vabalt, luues kauni avaruse. Mugav värvel on tagaosal keskel elastne. Küljel on nööbi ja kaetud tõmblukuga kinnis. Tagaosal loovad kauni silueti sissevõtuõmblused. Teppõmblustega viimistlus. Kogupikkus ca 70 cm. Pestav. Ei vaja triikimist. 75% polüestrit, 19% viskoosi, 6% elastaani.\nLUGE Hinda toodet, märkides vastava arvu tähekesi


PPT - SÕPRUSKOOLID JA PROJEKTIDES OSALEJAD PowerPoint Presentation - ID:6386967\nSÕPRUSKOOLID JA PROJEKTIDES OSALEJADPowerPoint Presentation\nSÕPRUSKOOLID JA PROJEKTIDES OSALEJAD\n<iframe src="https://www.slideserve.com/embed/6386967" width="600" height="485" frameborder="0" marginwidth="0" marginheight="0" scrolling="no" style="border:1px solid #CCC;border-width:1px 1px 0;margin-bottom:5px" allowfullscreen webkitallowfullscreen mozallowfullscreen> </iframe>\nSÕPRUSKOOLID JA PROJEKTIDES OSALEJAD. Tartu Forseliuse Gümnaasium, 12. klass Helja Kirber – eesti keele, kirjanduse ja soome keele õpetaja www.tfg.tartu.ee Forssan Yhteislyseo, kirjanduse lisakursuse valinud õpilased Piia Leppä – äidinkielen opettaja www.forssanyhteislyseo.fi.\nPowerPoint Slideshow about '' - macaulay-peck\nTartu Forseliuse Gümnaasium, 12. klass\nHelja Kirber – eesti keele,\nkirjanduse ja soome keele\nForssan Yhteislyseo, kirjanduse lisakursuse valinud õpilased\nPiia Leppä – äidinkielen opettaja\nSoome maatundmine ja kultuur\nKIRJANDUS SÕNAS JA PILDIS\narendada õpilaste oskust märgata enda ümber toimuvat kultuurielu; tutvuda soome ja eesti kaasaegse kirjanduse ja filmikunstiga;\nleida seoseid kirjanduse ja filmikunsti vahel (ehk siis mõista kirjandust filmikunsti kaudu ja vastupidi);\narendada õpilaste suulist ja kirjalikku väljendusoskust;\narendada rahvusvahelise koostöö oskust;\narendada kaasaegsete infotehnoloogiliste võimaluste kasutamise oskust.\nühine netiajakiri Virtuaalkass Felix (http://www2.edu.fi/magazinefactory/magazines/wwwtfgtartuee/)\najaveeb (www.meiesoome.blogspot.com )\nkoolide koduleheküljed (www.tfg.tartu.ee ja www.forssanyhteislyseo.fi);\nMoodle õpikeskkond (www.moodle.fi/fyl)\nwww.pbwiki.com ja www.weebly.com\nAjakava: september - mai\ntöörühmad; õpilased tutvuvad omavahel;\nühe töörühma liikmed loevad läbi eesti keelde tõlgitud soome ilukirjandusliku teose;\nloetu põhjal kirjutatakse küsimusi ja tekste ning luuakse erinevaid Interneti töövahendeid kasutades teose reklaam\nmõlemal pool vaadatakse üks Eesti ja Soome uuem film, mille aluseks olev teos on nii eesti kui soome keeles olemas;\nloetakse katkendeid teostest ja võrreldakse teost ja filmi;\nkirjutatakse arvamusi e-ajakirja, kommenteeritakse teiste arvamusi;\nkohtutakse üks kord Soomes ja üks kord Eestis, toimuvad seminarid\nnii Eesti kui Soome õpilased võtavad osa Virtuaalkassi 7. arvustuste võistlusest\nNÄITEID: e-ajakiri; wiki\n“Hoopiski huvitavamaks läks asi siis, kui saime suurepärase võimaluse teha koostööd soome noortega ja kõrvutada loetud raamatuid. Koos paarilisega lisasime ajakirja veel paar põnevat artiklit, mis nõudis mõtisklemist ja arutlemist. Mulle meeldis see, et saime võrrelda oma nägemusi teosest ja tungida lausa raamatu sügavikku, kuhu poleks ehk ise sattunudki. Oli tore kuulata, kuidas teine sellest raamatust aru sai ja millele tähelepanu pööras.”\n“Teine päev oli eriti töine, kuna meil toimus siis seminar, kus me koos soomlastega tegime tähtsat projektitööd. Tegevus oli küllalt huvitav ning samas sai praktiseerida soome ja inglise keelt. Minu jaoks oli suur üllatus see, et kui minu soomlasest kaaslane luges minu eestikeelset arvustust, siis tema sai sama palju aru kui mina soome keelest.”\nAjaveeb “TFG ja SOOME”\nkaasaegse ilukirjanduse lugemine;\nrahvusvaheline suhtlus ja koostöö;\nerinev töö teostega ja kirjanduse ning teiste kunstiliikide võrdlus;\nsoome ja inglise keele praktika;\nlähem tutvus Soome ja Eestiga.\nKujundav hindamine eTwinning projektides\nProjektikogemus Nordplus programmiga\nNORDIC SEATING SYMPOSIUM 2009\nSuhtlemine kaasaegses maailmas


Elu on näidanud, et varjatakse pahategusi.\nHeategusi ei ole vaja varjata.\nPealegi - kui nende kohta midagi välja ilmub siis\non see ikka seotud mingite tapatalgutega ja\nmuude ebameeldivustega - millest see küll tuleb?\nVäidavad nad ise, et on "lihtsalt" klubi kus koos käiakse!\nJuba tänu oma ruumide asukoha avalikkustamisele, on põhimõtteliselt hea tahtmise juures võimalik kõik sealkäivad isikud kindlaks teha. (Ja seda teadmist pärast nende isikute vastu kasutada.). Mis mõte on siis isikukoosseisu varjamisel?\n(20-02-2013 20:32 )zen faran Kirjutas: Juba tänu oma ruumide asukoha avalikkustamisele, on põhimõtteliselt hea tahtmise juures võimalik kõik sealkäivad isikud kindlaks teha. (Ja seda teadmist pärast nende isikute vastu kasutada.). Mis mõte on siis isikukoosseisu varjamisel?\nVõib ju olla ka nii, et need madala astmega vabamüürlased, kes lisaks veel poosetada tahavad, saavadki end avalikult näidata. Aga kas seal käivad ka need kõrgema astmega tegelased, seda me ei tea. Ehk see ongi selline avalikkuse rahustamiseks tehtav näidismaja, et vaadake kui avalik asi on jne.\n(20-02-2013 20:52 )VLAD Kirjutas:\nVõimalik, aga sellega seavad need kõrgema astmega tüübid end ikkagi võimaliku löögi alla. Et keegi kunagi hakkab kuskilt asja harutama ja siis jõutakse riburadapidi nendeni. Miks üldse siduda ennast organisatsiooniga, millel on juba halb kuulsus, märk küljes? Tehku uus. Tehku nii salajane, et keegi peale osaliste eneste sellest ei tea. Selle asemel, et poisikeselikult poosetada oma hirmuäratava oreooliga.\nHuvitav, et siin ei hakanud silma Mart Laari nime. Tuleb meelde üks foto temast kus ta seisab teiste omasuguste seas põlleke ees.\nMingite euroliidu tegelastega.\n(20-02-2013 21:03 )zen faran Kirjutas:\nVõid olla kindel, et antud Päevalehe artiklitele tuli initsiatiiv mördikate seast....peavoolu ajakirjandus lihtsalt vabatahtlikult ei julge asja puutuda...(põhjuseid palju), seega mördikatel olid ajakirjaniku kohvile kutsumiseks omad põhjused...\n(selle postituse viimane muutmine: 20-02-2013 23:37 euroruubel.)\nTallinna TV Vaba Mõtte Klubi\nPikemalt arutatakse salaorganisatsioonide teemal. Kas näiteks vabamüürlus võib ohustada Eesti riiklust?\nSaates osalenud jõudsid ühisele järeldusele et ringkäenduslike vaikimisvandega salaorganisatsioonide nagu näiteks vabamüürlased eesmärgiks ja tulemiks on salajane võimutaotlus ja sellega kaasnev üha suurenev korruptsioon.Sama ühe Soome linnaarhitekti,kes paljastas soome vabamüürlaste kummalised munatõrvamisrituaalid,käivad Soomes kõik suuremad ehitus ja äriprojektid vabamüürlaste kaudu,sellega on seotud ka sellised suurfirmad nagu näiteks Skanska,sellekohast telesaadet olevat Soomes vaadanud miljon televaatajat.\nKüsimusele miks KAPO vabamüürlasi ei uuri,oli kuulda arvamust et nad võivad seal ise vabamüürlased olla,üldiselt laveeriti sellest küsimusest mööda.Rituaalide kohapealt püüdis Ernits asja siluda,et mehed jäävad poisikesteks,mis on muidugi antud teema tõsiduse puhul jama,vabamüürlaste rituaalidel on kindel eesmärk nii materiaalses kui peenenergia maailmas,näiteks nende surmarituaalidel mille üheks osaks on kirstu ronimine.\nMis puutub nende residentsi silmas pidamisse siis võis kommentaariumitest lugeda et tähelepanelikud kodanikud täheldasid vabamüürlaste Tallinna residentsi juures eriti suurt sebimist kui hakati taasuurima VEB-fondi petuskeemi.\nSee on ju küll hea küsimus, miks pronksiööl nii kaua võttis reageerimine aega.\nJaan Tammsalu vastused.\n(selle postituse viimane muutmine: 18-03-2013 23:37 Thorondor.)\nEesti kaitsejõude juhivad templirüütlid\n(21-03-2013 08:45 )Pohlatohlakas Kirjutas: Eesti kaitsejõude juhivad templirüütlid\nTasuta versioonis on nimetatud Terrast. Templirüütlite hulka kuluvad ilmselt ka Kurvits, Lauri Einre, Eerik-Niiles Kross, Kaido Pihlakas, Ahto Kuuseoks, Tiit Meren, Andres Männart.\nMiks pole see nii nagu selles kommentaaris?\n"Kui sa oled sõjaväelane, siis ainuke organisatsioon, kuhu sa veel kuuluda võid on korteriühistu, mitte mingi ajalooliselt hämara taustaga poolsalajane tsunft!"\nSalaühingutesse ja korporatiivsetesse organisatsioonidesse kuulumine peaks olema keelustatud ka poliitikutel,politseinikel,kohtunikel,õiguskaitseorganite töötajatel üldse kõigil riigiametnikel ja riigiga seonduvates infrastruktuurides töötajatel nagu ka näiteks arstid.\nNagu ütles varalahkunud President Kennedy - "saladustel (ühingutel) ei ole kohta moodsas ja avatud ühiskonnas".\nTäpsemalt: Kennedy Speech Conspiracy Secret Societies - YouTube\nEt vabamüürlaste teema alla need "templirüütld" pandi - ega vist mööda ei pandudki siin - kaitseväe kõrgem juhkond siis ilmselt X korda aastas riietuvad "templirüütliteks " - niiviisi kiites kristliku egregori (mis on ilmselt kaotamas oma jõudu) toomist "paganate maale". Eesti kaitsevägi, my ass.\nKusagil olen kohanud päris põhjalikku ülevaadet eesti vabamüürlusest, kes millistesse organisatsioonidesse kuuluvad ja nendevahelistest seostest, kuid et toona isiklik kogemus puudus, ei huvitunud väga ega mäleta enam, kust ma selle info leidsin. Teoreetiliselt peaks siin leiduma teadjaid, kes oskab viidata - mil moel Lions klubi, Rotary ja noodsamad templirüütlid Eestis koostoimivad ja seda koos Rootsipoolse pildiga, mõistagi.\nReinsalu templirüütlitest: kaitseväe juhatajal on õigus kuuluda vabakondadesse\nSee ju lihtsalt üks temaatiline LARP klubi, mille taolisi on siinmail veelgi (Keskmaa Ordu, Viikingite küla). Ei maksa ühe nimes leiduva vandenõudega seostatava sõna pärast hakata tonti otsima.\n(21-03-2013 22:49 )Pohlatohlakas Kirjutas: Reinsalu templirüütlitest: kaitseväe juhatajal on õigus kuuluda vabakondadesse\nAga loomulikult võib igalühel olla mõni hobi. Kas harrastada koorilaulu, või keskaegset rüütlite võitluskunsti koos sinna juurde kuuluva atribuutikaga on maitseasi.\nJa üldse, mis salaühingust saab selle templirüütlite klubi juures rääkida, kui nad peavad avalikke paraade, ning liikmete nimed on kõigile teada.\nMöga. Kui nad "rollikaid" teeks, ei kannaks nad atribuute militaarvormide peal - see viimane on muide mundrikoodeksi rikkumine. Teiseks rõhutavad nad, et on heategijad - annavad abi orbudele ja missidel surmasaanud sõdurite peredele ja toetavad lastekodusid. Kõik on tore, aga mis on sel ühist "templirüütlitega?" Mitte halligi. Ja siis veel rõhutavad, et on "kristlikud" ja see viimane vaat et kõige tähtsam. Orbude toetamiseks ei pea olema ei "kristlik" ega jamama mingi atribuutikaga. Vaeslaste toetamine on maskeraad ja peamine ongi see "templirüütlite maskeering" - mida avalikkuses ebaolulisena üritatakse näidata...\n(22-03-2013 08:52 )euroruubel Kirjutas: Ja siis veel rõhutavad, et on "kristlikud" ja see viimane vaat et kõige tähtsam. Orbude toetamiseks ei pea olema ei "kristlik" ega jamama mingi atribuutikaga. Vaeslaste toetamine on maskeraad ja peamine ongi see "templirüütlite maskeering" - mida avalikkuses ebaolulisena üritatakse näidata...\nArvan samuti, et see on vaid maskeraad. Neile "poistemängude" pidajatele - vabamüürlased, templirüütlid ja mis iganes veel, on esikohal oma organisatsioon ja selle käsukord. Eesti riik ja selle organid on vaid vahendiks ja kui tekib huvide konflikt, siis on ikkagi oma organisatsioon ja omad "vennad" esikohal ja alles siis rahvas ja riik.\n(selle postituse viimane muutmine: 22-03-2013 09:11 Minaelan.)\n(22-03-2013 09:11 )Minaelan Kirjutas: Neile "poistemängude" pidajatele - vabamüürlased, templirüütlid ja mis iganes veel...\nMulle jälle tundub, et "poisid" üritavad oma elu lihtsalt vähe põnevamaks muuta. Et kui igapäevaelu muutub rutiiniks (vahemärkusena, et nt sõdurite elu ilma sõjata on ikka üsna üksluine - metsas-kasarmus-metsas-kasarmus jne.), siis on hea sukelduda kuhugi "salapärasesse". Ega see mida nemad otsivad, olegi niiväga erinev, kui see, mida paljud paraweebud leida loodavad. Negatiivne pool ilmneb siis, kui kellelgi ikka täitsa segi kammib ja (kasvõi kujutletud) võim pähe lööb...\nÜks viimaste aastate kuulsamaid templirüütleid on Andres Behring Breivik.\nKas Breivik kuulus ka OSMTH templirüütlite hulka? Või kuulus ta mõnda teise tänapäevaste templirüütlite rühmitusse?\nOSMTH kohta :\n(22-03-2013 19:51 )Müstik Kirjutas: Kas Breivik kuulus ka OSMTH templirüütlite hulka? Või kuulus ta mõnda teise tänapäevaste templirüütlite rühmitusse?\nSiin üks valeuudis. Peavoolumeedia ei saa ju sinu arvates tõtt kirjutada:\n(22-03-2013 19:59 )Faraday Kirjutas:\nEt paned siis sõnu suhu või mõtteid pähe oma suva järgi.\nTäitsa huvitav küsimus Müstiku poolt ja Faraday toodud artiklis oli üks kommentaar selline:\n"Urmas Roosimägi ütles eile tvs, et mehed , kes siis Breivikuga kohtusid on siiani Eesti kaitseväes"\nKindlasti targemad neti-otsijad leiavad paremini tõestatavaid materjale selle kohta.\n(selle postituse viimane muutmine: 22-03-2013 20:18 Minaelan.)\n(22-03-2013 20:07 )Minaelan Kirjutas:\nNeed, kes Breivikuga kohtusid, pidid teadma, et on "oma" mördikate hulgas. Olgem ausad, miks oleks Breivikuga "tavakodanikuna" üldse mõni eesti olulisem mundrimees kohtuma? Eriti veel, et kohtumine oli spets organiseeritud...mördikad kohtusid mördikaga. Eriti veel, et aeg oli Breivikul piiratud...seega pidi ka siit poolt suht kitsas ajas kohtumiseks sobivad ajad leidma...Viimane jällegi näitab, et mitmetele oli "eikeegi" Breivik väga oluline... Ja breivikul pidi siin käimiseks parem põhjus olema kui pangaarve avamine...\n@Faraday: on aeg-ajalt juhtunud, et peavoolu poolelt on ka jumala lambist tõtt tulnud, aga see upub muu müra sisse ära...meile loodud illusioonis peab ka mingi protsent tõtt olema, muidu ei seisaks see lihtsalt püsti.\n(selle postituse viimane muutmine: 22-03-2013 21:24 euroruubel.)\nMuidu ma huvi pärast uurisin, Militar.net foorumis on keegi päris hea ülevaate andnud OSMTH ajaloolisest kujunemisest.\nBreivikust oli nii foorumis kui ajakirjanduses tema kuritöö ajal palju juttu, aga ei viitsi teemat läbi lapata.\nSeega kas keegi teab millisesse OSMTH harusse Breivik kuulus kui kuulus?\n1995.aastal otsustas enamus OSMTH liikmeid (Austria, Prantsuse, Itaalia, Soome, Inglismaa, Walesi, Inglismaa, NATO ja USA rüütelkonnad) Salzburgis toimunud assambleel moderniseerida ning ümberkorraldada ordu senise töö.\nNeed vähesed ordu liikmed, kes keeldusid demokraatlikult vastuvõetud otsusele allumast on hetkel tuntud kui “OSMTH-asevalitseja” (OSMTH-Regency) liikumisena, samas kui demokraatlikul teel moderniseeritud OSMTH esindab suurimat ning parimalt organiseeritud templirüütlite liikumist maailmas. Tegu on apoliitilise ja heategevusliku organisatsiooniga, mis on registreeritud Šveitsis (CH-660.197299-4), jagatakse teavet Militar.netis.\n(selle postituse viimane muutmine: 22-03-2013 20:36 Müstik.)\nVabamüürlased Thorondor 638 254,497 03-06-2020 17:43\nTeeme Eesti NATO baasiks zepac 25 6,286 06-12-2019 07:06\nReptiloidid ja hübriidid Eesti poliitikas taavetitk 26 3,211 20-04-2019 11:24\nEesti kujundamine läbi massimeedia WEbdES 44 20,261 31-12-2018 15:11\nEesti Vabadussõjalaste Liit Aztecca 14 8,148 29-03-2018 19:40\nPeaaegu kõik USA presidendid vabamüürlased Marguuus 50 17,767 21-01-2017 19:38\nStalkeris kuulutas Tarkovski ette Eesti tulevast iseseisvust Gemini 4 5,458 01-11-2016 14:35\nVabamüürlased - Liituda või mitte liituda? Metafor 22 9,345 03-09-2014 10:35\nEesti - USA vasall John Baum 3 2,640 15-08-2014 15:59\nItaalia vabamüürlased ja DISKO 19 Nov. Tallinnas mina 15 5,085 03-12-2010 19:15


Kas nii on mõistlik või abiks teistele ratturitele? - velo.clubbers.ee\nKas nii on mõistlik või abiks teistele ratturitele?\nLiitunud: 15. 06. 2008. 15:34\nPostitus Postitas -/Duud- » 24. 07. 2019. 15:41\nKohtasin Lootuse puiesteel velomehi..."kumb on kumb" - kas see, et muhedalt "kanni sügades" omavahel vesteldes või selline suhtumine on teistele jalgratturitele (kes niigi võitlevad autodega liikluses) abiks? Kindlasti tuleb palju verd vidio suunal ja võibolla on see kusagil läbi käidud aga mina kui rattur küsiks uuesti...mis oleks parim lahendus, et oleks hundid söönud ja lambad terved?\nPostitus Postitas tripp » 24. 07. 2019. 17:03\nMina ratturina tõmbaks seal üksteise selja taha ja tee äärde, et auto mööda saaks.\nSõidan linnas kogu aeg ja kui ma autodel niimoodi jalus koperdaks, tõmbaks keegi mulle varem või hiljem uksega piki lenksu või rammiks tagant sisse.\nPostitus Postitas SK » 24. 07. 2019. 21:23\nMa ei poolda kohe kuidagi sellist laiutamist - kui selja tagant auto hääl kostub, tõmban alati kaaslase ette või tema järele. Puht tehniliselt muidugi on Lootuse pst kiiruse piirang 30km/h ja tavalises trennitempos kulgedes ei peakski ükski auto mööda kiirustama ilma ise seadust rikkumata???\nPostitus Postitas KaupoR » 24. 07. 2019. 21:27\nPole parim praktika aga pole ka väga hull: ruumi tundus olevat ka möödumiseks. Kui seal oleks sõitnud nt tänavapuhastusmasin vms (veel aeglasem aga sama lai) sõiduk, siis me kohe arvamust küsima ei tõttaks.\nPostitus Postitas kevin » 24. 07. 2019. 22:07\nSelline sõitmine lihtsalt keset teed töllerdamine.. muud midagi\nPostitus Postitas Prommar » 24. 07. 2019. 22:17\nPostitus Postitas -/Duud- » 25. 07. 2019. 08:49\n24. 07. 2019. 21:27\nAsi polnud niivõrd kuivõrd kiiruses(see ei olnud neil soojenduskiirus ka, 10-15km\_h keskeltläbi), pigem see, et kui mõni tädi\_onu tuleb nägu facebookis ja lajatab tagant sisse. Tulemus: "ma võin siin sõita kui tahan, ma olen raudmees" saab teada, et pole rauast, sest telefoni näppijal oli jalg raske...on mõistlikke autojuhte ja on mõistlikke rattureid aga mõlemas potis on see tõrvatilk...koht kus targem annab järele ja mõju on suurem kui ta ette kujutab.\nTeiseks, möödasõit oleks asja väga ohtlikuks teinud, kus ma tean mida ta planeerib järgmisena, ausalt, ning tee ise ei ole nii lai kui tundub. No ja tagatipuks, ei nemad ega ülejäänud 99% ratturitest ei saa aru, et LOOTUSE PST ON PAREMAKÄELINE - parem käsi maxab...seda ignoreerivad mõned autojuhid kui enamus ratturid...kaas aarvatud vidios olevad töllerdajad!\nPS: kui nad kujutasid võibolla ette, et rahustavad liiklust, siis selleks on tanki vaja.\n...ehk siis Anarhia!\nSee hetkel ei ole poomine...see on hetkel ehe näide liikluskultuurist, kus ühed teevad reegleid ja selle eest maxavad kõik teised. Küll neid teisi töllerdajaid on seal veel ja küll on neid kes viisakalt sõidavad, aga järgmine kord kui töllerdajaid pole, on keegi teine, siis see kellel "ees töllerdati" maxab kätte mittetöllerdajale, nii kahjuks on...ikka inimene ju. Kahjuks on autod gramm tugevamad kui sina ning kui targem järgi annab muutub äkki tasapisi meie liikluskultuur paremaks ka...\nPS: ma ei ütle, et ratturid peaks alati järgi andma, ei, pigem arvestame üksteisega ning mina saan küll öelda, et asjad on paremaks läinud...nautke.\nPS2: nägin just eile, rattur tubli, oli reas kus sai otse ja sai vasakule...ratturil oli väga pikk käsi väga pikalt auto ees, vasakule üleval...hakkasid vaikselt sõitma(rattur sai kiirelt hoo üles)...arva ära mis sai - rattur sai signaali sest auto tahtis otse minna - ehe näide sellest, et peetakse ratturit ei kellekski...kahju.\nPostitus Postitas Jaagu » 25. 07. 2019. 13:33\nkevin kirjutas: ↑\n24. 07. 2019. 22:07\nJust nii, täiesti tavaline keset teed töllerdamine.\nps. ilus eestikeelne sõna see "töllerdamine".\nPostitus Postitas Prommar » 25. 07. 2019. 17:20\nJagatud ruum ei ole anarhia. 90% inimesi nii rooli taga kui ka mujal siiski suudavad koos eksisteerida. Mõni tõrvatilk meepotis ei peaks kohe paanikasse ajama. Ei alga paarist sellisest juhtumist üle-Eestilist vägivalda ratturite kallal.\nFoorumis reljeefsete väljendite loopimine pole ka "abiks teistele ratturitele".\nPostitus Postitas Mati » 25. 07. 2019. 23:09\nPostitus Postitas -/Duud- » 26. 07. 2019. 14:07\n99% sinuga nõus aga kätte makstakse meelsamini kui antakse järele...nii kahjuks on ning see ei ole "paar sellist juhtumit" on mindki peeditud autojuhtide poolt kui olen ka näinud kuidas ratturid teevad oma reegleid. ei eksi kui ütlen, et kui sõidad sõiduteel, mitte kõnniteel, kehtivad sulle samad seadused ja samad foorid nagu autodele... seda tõrvatilga teemat mainisin ka ka ülal, et sellest ei pääse ükski pool aga see vidio on kellele iganes vihjeks, nagu sa mainisid, et püüame koos eksiteerida...aga aga see % võiks suurem olla kus on head suhted ja üksteisega arvestamine.\nPostitus Postitas KaupoR » 26. 07. 2019. 14:18\n-/Duud- kirjutas: ↑\n26. 07. 2019. 14:07\nei eksi kui ütlen, et kui sõidad sõiduteel, mitte kõnniteel\nLiiklusseadus kirjutas: § 32. Piirangud jalgratturi, tasakaaluliikuri juhi, pisimopeedi- ja mopeedijuhi liiklemisele\nPostitus Postitas Rom » 27. 07. 2019. 00:07\nViimati muutis Rom, 11. 08. 2019. 22:38, kokku muudetud 3 korda .\nPostitus Postitas princeAndrew » 27. 07. 2019. 04:44\nPole vaja töllerdisi kaitsta ja neid tänavapuhastusmasina laiusega võrrelda.Üks ongi nii lai ja teised kaks ainult enda peas.\nArvasin/uskusin , et Tallinna liikluses on looduslik valik sellised juba välja sõelunud.\nPostitus Postitas erikr » 28. 07. 2019. 22:56\nEmpaatiavõimetud egotsentrilised lambad. Need seal videos.\nPostitus Postitas Prommar » 29. 07. 2019. 11:40\nPean ka üles tunnistama Lahemaa maanteedel keset teed töllerdamise. Pärast seda, kui palavusest hullunud suvitussõltlased olid mulle topeltmöödasõitudega mitu vastikut napikat teinud, otsustasin olukorras, kus mõlemast suunast lähenevad autorongid, sõita sõiduraja keskel kuni vastu tulev rong on möödunud. Keegi ei andnudki signaali, kuigi aeglustasin nende randa jõudmist oma 5-10 sekundit!\nPostitus Postitas Mpower » 29. 07. 2019. 13:20\nKui üldse õigustada kahekesi kõrvuti sõitmist ja ei saa teisiti, siis sõitku lähestikku kõrvuti. Nende kahe tegelase vahele oleks üks rattur veel mahtunud.\nPostitus Postitas riho » 29. 07. 2019. 14:03\n29. 07. 2019. 13:20\nNende kahe tegelase vahele oleks üks rattur veel mahtunud.\nKa meetrise lenksuga MTB.\nPostitus Postitas -/Duud- » 30. 07. 2019. 17:51\nSul on suured munad. aga neid imbekaid on jah, eks mõtlevad, et "nuh mis see rattur ikka, MINA teen möödasõidu"...olen ise näinud kus suuremat sorti masin on seda teinud ja rattur on osav olnud ning võdisedes teele jäänud...päris kole pilt oli.\nPostitus Postitas T6nu » 31. 07. 2019. 10:50\nÜldiselt igal käitumisel on põhjus ja ma isiklikult saan täiesti aru, kui õuealadel täiskasvanud jalgratturid teel laiutavad- millegipärast paljud autojuhid ei saa sellest aru, et õuealal võiks tähelepanelik olla ja madala kiirusega sõita. Jah, noorena ei saanud mina ka sellest aru, aga eks lapsed muudavad maailmapilti ilmselt.


5 autodes levinud tüüpviga: mida erinevad kolinad ja kaduvad vedelikud tähendada võivad? | Autogeenius\n5 autodes levinud tüüpviga: mida erinevad kolinad ja kaduvad vedelikud tähendada võivad?\n22. nov. 2018 kell&nbsp12:34\nAutode kulumist ja probleeme mõjutavad sajad erinevad faktorid ja kasvõi sama tootja sama mudel võib erineva omaniku käes väga erineva elueaga olla. Sellest hoolimata on pea kõikidel autodel olemas teatud hoiatusmärgid, mis võivad anda märku mõne probleemi ilmnemisest ning millest tuleks teadlik olla.\nKindlasti ei pruugi need märgid iga auto puhul samad olla ning kõige kindlam variant on alati eksperdi poole pöörduda. Samuti võib mõni “ilmselge” märk tähendada hoopis muu probleemi või vea olemasolu.\n1. Õli kaob mootorist kiiremini kui peaks\nMõningane õlikadu on ajapikku normaalne. Samuti võib mõne mudeli puhul normaalne õlikadu tähendada teist marki auto puhul tõsist probleemi. Kui õlikadu on aga mõnetuhande kilomeetri juures juba liitri lähedale, on suurema tõenäosusega tegu siiski probleemiga.\nÕli kadumine võib tuleneda mitmest erinevast veast, leketest kuni õli ära põlemiseni. Õli põlemisest võib anda märku auto summutist tulev sinakas suits, kuid mitte alati. Igal juhul tasuks õli ebanormaalse kadumise puhul pöörduda teenindusse või töökotta, et asjast selgust saada.\n2. Jahutusvedelik kaob\nLisaks õli kadumisele on üsna levinud probleem ka jahutusvedeliku kadumine. Sel puhul tuleks kahtlustada leket mõnes voolikus, radikas või isegi probleeme veepumbaga. Jahutusvedelik võib lekkida ka salongi, mis juhul võib autos tunda jahutusvedeliku lõhna.\nJahutusvedeliku tasemel tasub silma peal hoida ning selle kadumise korral tuleks üles leida võimalikku lekke koht. Kui leket lihtsasti ei leia, võib tegu olla muu probleemiga ning pöörduda tuleks jällegi teenindusse või töökotta.\nKui kaovad aga õli ja jahutusvedelik korraga, võib see tähendada veelgi tõsisemaid probleeme ja siis tasub pöörduda hooldusesse.\n3. Auto kumiseb kurvi keerates\nHelid autoga pöörates võivad tekkida nii roolisüsteemist kui ka veermikust, täpsemini vedrustussüsteemist. Olenevalt helist annavad sedasi endast märku näiteks roolivõim, rooliots, puksid või kasvõi rattalaagrid. Täpselt selliseid helisid diagnoosida oskavad eksperdid ja kogemusega inimesed, kuid igal juhul tasuks mistahes ebanormaalsetele helidele autoga keerates tähelepanu pöörata.\n4. Vibratsioon pidurdades\nMistahes vibreerimine on enamjaolt seotud rehvide ja ratastega. Võibolla on rehvid ebaühtlaselt kulunud, velg kõver või mõni raskus ära tulnud. Vibratsioonid pidurdades võivad tähendada ka pidurdiketaste või -klotside ebaühtlast või liigset kulumist. Valesti reguleeritud sild võib endast samuti sel moel teada anda.\n5. Kolinad üle lamava politseiniku sõites\nÜle aukude või lamavate politseinike sõites annavad endast tavaliselt teada kulunud veermikuosad. Näiteks võib kolksuda või kolinaid tekitada kulunud amortisaator, puks, amordipadi või muu selline komponent. Teinekord võib tegu olla aga millegi hoopis lihtsamaga – kunagi tegi mu autol august läbi sõites kolksuvat häält hoopis pagasiruumis korralikult kinnitamata tagavararatas.\nMärksõnad: hooldus, nipp, remont


Telltale Games tuleb tagasi!* - Level1\nMöödunud aasta kõige kurvem uudis tabas meid septembris, kui episoodiliste teoste pooles tuntud Telltale Games sulges ootamatult uksed. Nüüd, pea aasta hiljem on põhjust rõõmustada – Telltale tuleb tagasi!\nSeda mitte küll originaalsel kujul. Nimelt puhub sellele elu sisse LCG Entertainment nime kandev kompanii, kes Telltale’i hääbudes ostis ära mitmed stuudiole kuulunud varad, sealhulgas ka mitmed litsentsid ning nendega seotud mängud. Teadaolevalt korjati Telltale’i sulgudes mitmed mängud turult ning nende hankimine muutus keeruliseks, kui mitte võimatuks. Sellest tulenevalt on firmal kavas turule tagasi tuua näiteks The Wolf Among Us ja (finantsiliselt laastava) Batmani seeriad. Samuti kuuluvad neile Puzzle Agenti õigused, mis on üks vähestest Telltale’i mängudest, mis ei põhine kellegi teise loomingul.\nLisaks peab LCG Entertainment plaani ise tulevikus mänge luua, olgu nendeks siis kas varasemate seeriate uued osad või täiesti originaalsed teosed. Uue Telltale’i pealikud Jamie Ottilie ja Brian Waddle sõnasid, et paljudele endistele töötajatele pakutakse vabakutselise ametit, millest võib pikemas perspektiivis välja kujuneda täisajaga töökoht.\nSiiski ei tasu rõõmust liiga kõrgele lakke hüpata. Praegusel hetkel on teadmata paljude Telltale’i endiste seeriate (Tales from the Borderlands, Game of Thrones, Guardians of the Galaxy ning eriti Minecraft: Story Mode) saatused, samuti jääb nende taktikepi juhtimisel tegemata „Stranger Thingsi“ seriaalil põhinev mäng, kuna litsents läks tagasi Netflixi kätte.\nTagatipuks peab uus stuudio suu puhtaks pühkima Telltale’i kuulsaimast mängust. Nimelt kuuluvad The Walking Deadi õigused Skybound Gamesile, kes aitas poolelijäänud neljanda hooaja siiski lõpule viia.