Kohtujuristi seisukoht Sharpston alates 9.7.2012.\nAtiqullah Adil versus Minister voor Immigratie, Integratie en Asiel.\nVabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanev ala – Määrus (EÜ) nr 562/2006 – Isikute üle piiri liikumist reguleerivad ühenduse eeskirjad (Schengeni piirieeskirjad) – Artiklid 20 ja 21 – Piirikontrolli kaotamine sisepiiridel – Territooriumil toimuvad kontrollid – Kontrollidega piiril samaväärse toimega meetmed – Siseriiklikud õigusnormid, mis lubavad piirivalveametnikel ja välismaalasi kontrollivatel ametnikel kontrollida isikuandmeid, kodakondsust ja elamisluba alal, mis ulatub kuni 20 kilomeetrini ühispiirist teiste Schengeni lepingu rakendamise konventsiooni osalisriikidega – Kontroll ebaseadusliku riigis viibimise vastu võitlemiseks – Õigusnormid, mille juurde käivad eelkõige teatavad kontrollide sagedust ja intensiivsust puudutavad tingimused ja tagatised.\nKohtuasi C-278/12 PPU.\nesitatud 9. juulil 2012 ( 1 )\nKohtuasi C-278/12 PPU\n„Vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanev ala — Schengeni piirieeskirjad — Kontrollid, mis on samastatavad kontrollidega piiril”\nKoninklijke Marechaussee ( 2 ) pidas 28. märtsil 2012 mobiilse julgeolekukontrolli (Mobiel Toezicht Vreemdelingen, edaspidi „MTV-kontroll”) käigus kinni Afganistanist pärit A. Adili, kui viimane oli Saksamaalt tulevas bussis, Madalmaade ja Saksamaa vahelisest maismaapiirist kuni 20 kilomeetrini ulatuval alal. Teised reisijad peeti samuti kinni. Eelotsusetaotlusest nähtub, et tol päeval viidi läbi üks või mitu kontrolli ühe tunni jooksul, mille vältel peeti reaalselt kinni kaks sõidukit ehk ainult väga väike osa mööda sõitnud transpordivahenditest.\nMadalmaade ametiasutused tegid MTV-kontrolli 2000. aasta välismaalaste seaduse (Vreemdelingenwet 2000; edaspidi „Vw 2000”) artikli 50 alusel ning – nagu 28. märtsi 2012. aasta protokollis on märgitud – 2000. aasta välismaalaste määruse (Vreemdelingenbesluit 2000, edaspidi „Vb 2000”) artikli 4.17a ( 3 ) alusel. A. Adil peeti 28. märtsi 2012. aasta otsuse alusel halduskorras kinni. ( 4 ) Siseriiklikust toimikust selgub, et kinnipidamise hetkel teatas A. Adil Koninklijke Marechausseele oma kavatsusest esitada varjupaigataotlus. Varjupaigataotlusi ja ebaseaduslikku sisserännet käsitlevast teabest, mis saadi andmebaasist „Eurodac” ( 5 ), ilmnes A. Adili seos Norraga. Seetõttu saadeti tema varjupaigataotlus 5. aprillil 2012 Norra ametiasutustele ning selle menetlemine on pooleli.\nA. Adil vaidlustas oma kinnipidamise õiguspärasuse põhjendusel, et tema suhtes tehtud MTV-kontroll vastas piiril teostatavale kontrollile ning oli seega vastuolus määrusega (EÜ) nr 562/2006 (edaspidi „Schengeni piirieeskirjad”) ( 6 ), mis puudutab Schengeni lepingu rakendamise konventsiooni (edaspidi „Schengeni konventsioon”) ( 7 ) osalisriikide territooriumil üle piiri liikumist.\nRechtbank ’s-Gravenhage tunnistas 16. aprillil 2012 kaebuse, mille A. Adil oli esitanud 28. märtsi 2012. aasta otsuse peale, põhjendamatuks ning jättis tema hüvitisnõude rahuldamata. A. Adil esitas selle kohtuotsuse peale seejärel apellatsioonkaebuse Raad van State (Madalmaad) halduskohtumenetluse osakonnale, väites, et rechtbank ’s-Gravenhage leidis ekslikult, et kinnipidamine oli õiguspärane, ning jättis ekslikult arvesse võtmata asjaolu, et MTV-kontrolli ajal ei olnud alust mõistlikult eeldada, et tegemist on ebaseaduslikult riigis viibimisega.\nRaad van State esitatud eelotsusetaotluses tekib peamiselt küsimus, kas MTV-kontrolle reguleerivad siseriiklikud õigusnormid on vastuolus Schengeni piirieeskirjade artikli 21 punktiga a, milles on sätestatud põhimõte, et keelatud on kontrollid, mis on samastatavad kontrollidega piiril. Eelotsusetaotluse esitanud kohus palub Euroopa Kohtul sisuliselt selgitada kohtuotsuses Melki ja Abdeli ( 8 ) antud tõlgendust.\nEuroopa Kohus tõdes seal, et selleks et olla vastavuses kõnealuse sättega, „peavad siseriiklikud õigusnormid, mis annavad politseile isikusamasuse kontrollimise pädevuse, mis esiteks toimub vaid liikmesriigi ja teiste liikmesriikide vahelisel piirialal ning teiseks ei sõltu kontrollitava isiku käitumisest ega avaliku korra rikkumise ohule viitavatest eriasjaoludest, sätestama vajalikud raamid pädevusele, mis on politseile antud, et eelkõige suunata kaalutlusõigust, mis on politseil selle pädevuse praktilisel teostamisel”. ( 9 ) Lisaks leidis Euroopa Kohus, et need vajalikud raamid „peavad tagama, et isikusamasuse kontrollimise pädevuse praktiline teostamine ei omaks samaväärset toimet kontrolliga piiril, nagu nähtub eelkõige [Schengeni piirieeskirjade] artikli 21 punkti a teises lauses loetletud asjaoludest”. ( 10 )\nELL artikli 3 lõige 2 näeb ette:\n„2. Liit moodustab oma kodanikele vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva sisepiirideta ala, kus isikute vaba liikumine on tagatud koos välispiirikontrolli, varjupaiga ja sisserändega ning kuritegevuse ennetamise ja selle vastu võitlemisega seotud asjakohaste meetmete rakendamisega.”\nELTL artikkel 67 sätestab:\n„1. Liit moodustab vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala, kus austatakse põhiõigusi ning liikmesriikide erinevaid õigussüsteeme ja -traditsioone.\n2. Liit tagab isikutele piirikontrolli puudumise sisepiiridel ning kujundab varjupaiga, sisserände ja välispiiril teostatava kontrolli valdkonnas liikmesriikidevahelisel solidaarsusel põhineva ühise poliitika, mis on õiglane kolmandate riikide kodanike suhtes. Käesoleva jaotise kohaldamisel koheldakse kodakondsuseta isikuid kolmandate riikide kodanikena.\nELTL artikkel 72 sätestab:\n„Käesolev jaotis [vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala kohta] ei mõjuta liikmesriikide nende kohustuste täitmist, mis on seotud avaliku korra säilitamise ja sisejulgeoleku kaitsmisega.”\nELTL artikkel 77 näeb ette:\n„1. Liit töötab välja poliitika, mille eesmärk on:\ntagada sisepiiride ületamisel igasuguse piirikontrolli puudumine mis tahes kodakondsusega isikute suhtes;\nELTL artikli 79 lõige 1 sätestab:\n„Liit töötab välja ühise sisserändepoliitika, mille eesmärk on tagada kõigil etappidel sisserändevoogude tõhus juhtimine, liikmesriikides seaduslikult elavate kolmandate riikide kodanike õiglane kohtlemine ning tõhusamad meetmed ebaseadusliku sisserände ja inimkaubanduse ennetamiseks ja nende vastu võitlemiseks.”\nSchengeni piirieeskirjad kujutavad endast eelkõige Schengeni konventsiooni ( 11 ) ja selle ühise käsiraamatu ( 12 ) asjakohastesse sätetesse koondatud Schengeni acquis’ nende sätete edasiarendust, mis käsitlevad piiri ületamist.\nSchengeni piirieeskirjade artikli 1 esimesest lõigust nähtub, et kõnealuse määrusega „sätestatakse kontrolli puudumine isikute suhtes, kes ületavad Euroopa Liidu liikmesriikide vahelisi sisepiire”.\nMääruse artikkel 2 on sõnastatud järgmiselt:\nSchengeni piirieeskirjade artiklis 3 on ette nähtud, et seda „kohaldatakse kõigi liikmesriikide sise- või välispiire ületavate isikute suhtes”.\nSchengeni piirieeskirjade artiklis 20 „Sisepiiride ületamine” on sätestatud:\n„Sisepiire võib ületada igas kohas, ilma et isikuid, olenemata nende kodakondsusest, piiril kontrollitakse.”\nSama määruse artikkel 21 „Territooriumil toimuvad kontrollid” on sätestab:\n„Piirikontrolli kaotamine sisepiiridel ei mõjuta:\nsiseriikliku õiguse kohaselt politseikohustuste täitmist liikmesriikide pädevate asutuste poolt, niivõrd kui nimetatud kohustuste täitmine ei oma samaväärset toimet kontrollidega piiril; see kehtib ka piirialadel. Politseikohustuste täitmist esimese lause tähenduses ei või käsitleda samaväärsena kontrollide teostamisega piiril, [eelkõige] kui: [täpsustatud tõlge]\npolitseimeetmed võetakse kohapealsete [pisteliste] kontrollide alusel [täpsustatud tõlge];\nkolmandate riikide kodanike […] kohustust teatada oma viibimisest mis tahes liikmesriigi territooriumil.”\nVw 2000 artiklis 50 on sätestatud:\n„1. Piirivalvega või välismaalaste kontrolliga seotud ülesandeid täitvatel ametnikel on juhul, kui esinevad asjaolud, mis annavad objektiivsete hindamiskriteeriumide alusel alust mõistlikult eeldada, et tegemist on ebaseaduslikult riigis viibimisega, samuti pärast piiri ületamist ebaseaduslikult riigis viibimise vastu võitlemiseks õigus isikuid nende isikusamasuse, kodakondsuse ja riigis viibimise õiguslike aluste tuvastamiseks kinni pidada. […] Üldiste haldusmeetmetega määratakse kindlaks need dokumendid, mis peavad välismaalasel olema tema isikusamasuse, kodakondsuse ja riigis viibimise õiguslike aluste tuvastamiseks.\nVb 2000 artikkel 4.17a on sõnastatud järgmiselt:\n„1. Seaduse artikli 50 lõikes 1 nimetatud pädevust pärast piiri ületamist ebaseaduslikult riigis viibimise tõkestamiseks isikuid nende isikusamasuse, kodakondsuse ja riigis viibimise õiguslike aluste tuvastamiseks kinni pidada, teostatakse välismaalaste kontrolli raames ainult:\nlennujaamades Schengeni territooriumilt lendude saabumisel;\nrongides 30 minuti jooksul pärast Belgia või Saksamaaga ühise piiri ületamist või juhul, kui selle aja jooksul ei ole veel jõutud teise raudteejaama pärast piiri ületamist, hiljemalt teise jaama jõudmiseni;\nmaanteedel ja veeteedel alal, mis ulatub kuni 20 kilomeetrini Belgia või Saksamaaga ühisest piirist.\n2. Lõikes 1 nimetatud kontroll põhineb pärast piiri ületamist ebaseaduslikult riigis viibimist puudutaval teabel või kogemusel. Samuti võib kontrolli piiratud ulatuses teostada ka sellist ebaseaduslikult riigis viibimist puudutava teabe saamiseks.\n3. Lõike 1 punktis a nimetatud kontroll toimub kõige enam seitse korda nädalas sama […] liini lendudel, kusjuures mitte üle kolmandikul kõikidest lendudest, mis on sellel liinil ühes kuus ette nähtud. Kõnealuse kontrolli raames peetakse kinni üksnes osa lennureisijatest.\n4. Lõike 1 punktis b nimetatud kontrolli teostatakse ühes sõidusuunas kõige enam kahes rongis päevas ning kokku kõige enam kaheksas rongis ja kõige enam kahes vagunis rongi kohta.\n5. Lõike 1 punktis c nimetatud kontrolli teostatakse samal maanteel või veeteel kõige enam 90 tundi kuus ja kuus tundi päevas. Sellise kontrolli raames peetakse kinni üksnes osa möödasõitvaid sõidukeid.”\nSama sätet puudutavates põhjendustes on märgitud: ( 13 )\n„Välismaalaste määruse muudatuse eesmärk on tagada, et välismaalaste kontrollimine pärast piiri ületamist ebaseaduslikult riigis viibimise vastu võitlemise raames (edaspidi „patrulltegevus”) ei ole samaväärse toimega kui kontrollid piiril Schengeni piirieeskirjade tähenduses. Seeläbi rakendatakse Euroopa Kohtu 22. juuni 2010. aasta otsust (kohtuotsus Melki ja Abdeli) ja Raad van State 28. detsembri 2010. aasta otsust ning patrulltegevus viiakse vastavusse Schengeni piirieeskirjade artikli 21 punktiga a.”\nKäesolev kohtuasi kuulub nende kohtuasjade hulka, milles Raad van State kui kõrgeim halduskohus ning asjaomase liikmesriigi teisedki haldus- ja kriminaalkohtud kaaluvad küsimust, kas Vw 2000 artikli 50 lõikes 1 kehtestatud kontrollisüsteem, mis on rakendatud Vb 2000 artikliga 4.17a, sisaldab piisavaid tagatisi, et vältida seda, et asjaomaseid kontrolle võiks pidada kontrolliks piiril Schengeni piirieeskirjade artikli 20 tähenduses või kontrolliks, mis on samastatav kontrolliga piiril sama määruse artikli 21 punkti a tähenduses.\nRaad van State sõnul lisati artikkel 4.17a Vb 2000-sse 28. detsembri 2010. aasta otsuse tõttu, milles tuvastati, et MTV-kontrolle reguleerinud toona kehtinud Madalmaade õigusnormides oli ette nähtud pädevus, mille teostamisel praktikas võis olla samaväärne toime kontrolliga piiril.\nRaad van State otsustas seejärel korduvalt, et Vb 2000 artikkel 4.17a on kooskõlas Schengeni piirieeskirjade artikli 21 punktiga a, nii nagu Euroopa Kohus tõlgendas seda eespool viidatud kohtuotsuses Melki ja Abdeli. Nii leidis Raad van State oma 20. oktoobri 2011. aasta otsuses, et sellest kohtuotsusest ei tulene, et artiklis 4.17a oleks tulnud arvesse võtta huvitatud isiku käitumist ja avaliku korra rikkumise ohule viitavaid erilisi asjaolusid. Arvestades Schengeni piirieeskirjade artikli 21 punktis a sisalduvat sõnastust „ei või”, lükkas Raad van State 5. märtsi 2012. aasta otsuses tagasi selle sätte tõlgenduse, mille kohaselt asjaomased politseikohustused on piiratud olukordadega, mis puudutavad avalikku korda. Samas otsuses leidis Raad van State samuti, et küsimus, kas isik tajub kontrolli kontrollina piiril, ei ole määrava tähtsusega. Seevastu tegelikult kontrollitavate maanteesõidukite ja rongide väga väikest arvu võib pidada asjakohaseks näitajaks.\nVaatamata sellele kohtupraktikale esitas Rechtbank Roermond (kriminaalkolleegium) 20. veebruaril 2012 Euroopa Kohtule eelotsuse taotluse, milles küsis eelkõige, kas Vb 2000 artiklis 4.17a kehtestatud MTV-kontrollide süsteem on vastuolus Schengeni piirieeskirjade artiklitega 20 ja 21. ( 14 ) Lisaks ilmneb Raad van State eelotsusetaotlusest, et 11. mai 2012. aasta otsuses leidis ka Gerechtshof ’s-Hertogenbosch (kriminaalkolleegium), et isegi kui MTV-kontrolli rakendatakse vastavalt Vb 2000 artiklile 4.17a, on sellel samaväärne toime kontrollidega piiril Schengeni piirieeskirjade artikli 21 punkti a tähenduses, juhul kui:\npädevus ei põhine konkreetsetel faktidel ja asjaoludel, mis annavad alust eeldada, et tegemist on ebaseadusliku riigis viibimisega;\nkontrollipädevust teostatakse üksnes reaktsioonina kavatsusele ületada piir või piiri ületamisele;\nkontrolli eesmärk on kindlaks teha, kas tingimused selleks, et isikul võiks lubada asjaomase liikmesriigi territooriumile siseneda või sealt väljuda, on täidetud.\nMadalmaade kohtute sellise erineva praktika tõttu otsustas Raad van State menetluse peatada ja esitada Euroopa Kohtule järgmised eelotsuse küsimused:\nKas Schengeni piirieeskirjade artiklit 21 tuleb tõlgendada nii, et sellega on vastuolus [Vw 2000] artikliga 50 antud ja [Vb 2000] artikliga 4.17a rakendatud siseriikliku kontrollipädevuse teostamine, mis hõlmab sisepiiridel isikute kontrollimist, et teha kindlaks, kas nad vastavad liikmesriigis kehtivatele seaduslikult riigis viibimise tingimustele?\nKas Schengeni piirieeskirjade artikliga 21 on vastuolus [Vw 2000] artiklis 50 nimetatud siseriiklikud kontrollid, mille teostamisel lähtutakse üldisest teabest ja empiirilistest andmetest isikute ebaseaduslikult riigis viibimise kohta teostatava kontrolli kohas, nagu on sätestatud [Vb 2000] artikli 4.17a lõikes 2, või peavad selliste kontrollide teostamiseks olema konkreetsed pidepunktid selle kohta, et isik viibib asjaomases liikmesriigis ebaseaduslikult?\nKas Schengeni piirieeskirjade artikliga 21 on vastuolus sellist liiki kontrolli teostamine, mille eesmärk on koguda punktis a nimetatud üldist teavet ja empiirilisi andmeid selle kohta, et tegemist on ebaseaduslikult riigis viibimisega, kui seda kontrolli teostatakse piiratud ulatuses?\nKas Schengeni piirieeskirjade artiklit 21 tuleb tõlgendada nii, et kontrollipädevuse piiramisega viisil, nagu on kirjeldatud sellises õigusnormis nagu [Vb 2000] artikkel 4.17a, on piisavalt tagatud, et kontrollil ei ole tegelikkuses samaväärset toimet kontrolliga piiril, mis on Schengeni piirieeskirjade artikli 21 kohaselt keelatud?”\nRaad van State palus oma 4. juuni 2012. aasta taotluses Euroopa Kohtul lahendada käesolev eelotsusetaotlus Euroopa Liidu Kohtu põhikirja artikli 23a ja kodukorra artikli 104b alusel kiirmenetluses (edaspidi „eelotsuse kiirmenetlus”), mis on ette nähtud ELTL artikli 267 neljandas lõigus.\nRaad van State põhjendas oma taotlust väitega, et kohtuasjas on tekkinud küsimused, mis puudutavad vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala poliitikavaldkonda, ning et küsimustele antavad vastused on asjakohased A. Adili halduskorras kinnipidamise otsustamisel. Eelotsusetaotluses ei ole kordagi viidatud A. Adili varjupaigataotlusele. ( 15 )\nArvestades eespool esitatud asjaolusid, otsustas Euroopa Kohtu teine koda 11. juunil 2012 rahuldada eelotsusetaotluse esitanud kohtu taotlus ja alustada eelotsuse kiirmenetlust.\nMadalmaade valitsus, Euroopa Komisjon ja A. Adili esindaja esitasid kirjalikud märkused. Samad pooled ning Tšehhi, Saksamaa ja Prantsuse valitsus olid esindatud 5. juuli 2012. aasta kohtuistungil.\nKohtuistungil A. Adili halduskorras kinnipidamise ja tema kohtuasja faktiline raamistik täienes ning muutus seega selgemaks. Madalmaade valitsuse märkustest ilmneb, et A. Adil peeti kinni seoses tema varjupaigataotluse esitamisega ning võimaliku ohu tõttu, et ta püüab tema taotluse menetlemise ajal ametiasutuste kontrollidest kõrvale hoida, kui teda ei paigutata kinnipidamisasutusse. Kuna A. Adili kinnipidamine sõltub mitte tema vahistamise õiguspärasusest, vaid üksnes tema varjupaigataotluse menetlemisest, ei ole Euroopa Kohtu poolt eelotsuse küsimustele antavate vastuste mõju tema kinnipidamisele enam selge.\nSelle tõdemuse kohta soovin ma esitada järgmised märkused.\nEelotsuse kiirmenetlus kehtestati sõnaselgelt ja ainult selleks, et rahuldada ülekaalukas vajadus menetleda teatud liiki kohtuasju – eelkõige neid, milles isiku kinnipidamise õiguspärasus sõltub vastusest, mille Euroopa Kohus esitatud eelotsuse küsimustele annab – „võimalikult kiiresti”. ( 16 ) See on erandlik menetlus, mida võib kasutada üksnes kohtuasjades, mida on tõepoolest vaja kiiresti lahendada. Euroopa Kohtus eeldab see nii õigusemõistmise ressursside kui haldusressursside kontsentreeritud kasutamist. Seetõttu juhul, kui kõnealust menetlust kasutatakse liiga palju, takistab see teiste Euroopa Kohtu menetluses olevate asjade lahendamist. Ilmselgelt ei tohi seda menetlust taotleda (näiteks) kiiremini vastuse saamise huvides, kui kohtuasja aluseks olevad asjaolud ei anna selleks põhjust.\nSeetõttu võib eelotsuse kiirmenetlust taotleda üksnes juhul, kui selle kasutamist põhjendavad asjaolud tõepoolest esinevad. Sel põhjusel on siseriiklik kohus kohustatud eelotsusetaotluses esitama kõik õiguslikud ja faktilised asjaolud, mis tõendavad kiireloomulisust ja põhjendavad eelotsuse kiirmenetluse kohaldamist. Kõnealune kohustus on vastutasu solidaarsuse ja koostöö põhimõtte eest, mis valitsevad siseriiklike kohtute ja Euroopa Kohtu vahelistes suhetes. Siseriiklik kohus ei tohi jätta esitamata asjaolusid, mis on Euroopa Kohtu jaoks olulised hindamisel, kas eelotsusetaotluse suhtes on vaja kohaldada kõnealust erandlikku menetlust.\nEelotsusetaotluses esitatud eelotsuse küsimused puudutavad üksnes Schengeni piirieeskirjade artikli 21 punkti a. Sellegipoolest tuleb nimetatud sätte ja sama määruse artikli 20 vahelist tihedat seost arvestades pidada nendele küsimustele vastamisel silmas ka viimati nimetatud sätet. Artikli 21 punkt a on nimelt artikli 20 vajalik täiendus, mis võimaldab piiril toimuvate kontrollide keelu tõhusaks muuta. Selles suhtes leian ma, et hindamine on analoogne sellega, mis võimaldab eelkõige kaupade vaba liikumise raames tuvastada koguselise impordipiirangu või samaväärse toimega meetme esinemise, võttes juhtumipõhiselt arvesse asjaomaste õigusnormide praktilisi tagajärgi.\nKäesolevas kohtuasjas tekib eelkõige küsimus, kas Schengeni piirieeskirjade artikliga 20 ja artikli 21 punktiga a on vastuolus siseriiklikud õigusnormid, millega on asjaomastele ametiasutustele antud pädevus teostada sellist kontrolli nagu MTV-kontroll. Minu hinnangul tuleb kolme eelotsuse küsimust käsitleda koos.\nEelotsusetaotlusest ilmneb, et Vw 2000 artikli 50 lõikes 1 ette nähtud pädevus võimaldab piirivalvega või välismaalaste kontrolliga seotud ülesandeid täitvatel ametnikel ehk Koninklijke Marechausseel isikuid nende isikusamasuse, kodakondsuse ja riigis viibimise õiguslike aluste tuvastamiseks kinni pidada reaktsioonina ebaseaduslikult riigis viibimise ohule. Kõnealuse sätte kohaselt saab selle ohu esiteks tuvastada asjaolude põhjal, mis annavad objektiivsete hindamiskriteeriumide alusel alust mõistlikult eeldada, et tegemist on ebaseaduslikult riigis viibimisega. Madalmaade valitsus kinnitas kohtuistungil, et üldjuhul toimuvad kõik kinnipidamised Madalmaade territooriumil sellel alusel.\nTeiseks on Vw 2000 artikli 50 lõikes 1 samuti ette nähtud, et kinnipidamine võib toimuda „pärast piiri ületamist ebaseaduslikult riigis viibimise vastu võitlemiseks”. Vb 2000 artiklis 4.17a ette nähtud raamistikus on viidatud ainult viimati nimetatud liiki kontrollile ning Euroopa Kohtul esitatud küsimused puudutavad samuti ainult seda, arvestades asjaolu, et A. Adil vahistati MTV-kontrolli käigus, kui ta viibis kiirteel A67/E34 piiri lähedal bussis. Seetõttu keskendun ma oma analüüsis Madalmaade õigusnormidele, mis reguleerivad seda liiki kontrolli.\nLõpuks leian ma vastupidi A. Adili esindaja väidetele, et Schengeni piirieeskirjade artiklite 20 ja 21 sõnastusest nähtub selgelt, et need ei piira kuidagi liikmesriikide õigust määrata, millistel ametiasutustel on õigus täita politseikohustusi. Samuti on neil õigus otsustada selle pädevuse õigusliku aluse ja raamide üle kas sisserännet või välismaalasi käsitlevates õigusnormides või karistusõiguses. Liidu õigust tuleb olenevalt olukorrast järgida üksnes selle pädevuse teostamisel.\nPiiril toimuvate kontrollide ja samaväärse toimega politseimeetmete kaotamine\nSchengeni piirieeskirjade artikliga 20 on ette nähtud sisepiiride ületamisel igasuguste isikukontrollide puudumine ning sellise ala loomine, kus isikute vaba liikumine on tagatud. Nimetatud sättes on kehtestatud üldpõhimõte, mille kohaselt igaüks olenemata tema kodakondsusest võib ületada Schengeni acquis’ liikmesriikide vahelisi sisepiire igas kohas, ilma et teostataks kontrolle piiril. ( 17 )\nArtiklis 21 on ette nähtud piirides kinnitatud liikmesriikide õigust täita oma politseikohustusi, teha sadamates ja lennujaamades julgeolekukontrolle, näha siseriiklikus õiguses ette kohustus omada ja kaasas kanda pabereid ja dokumente ning kohustada kolmandate riikide kodanikke teatama oma viibimisest nende territooriumil.\nSchengeni piirieeskirjade artikli 21 punkt a on liigendatud kaheks lauseks. Esimese lause kohaselt ei mõjuta piirikontrolli kaotamine liikmesriikide õigust täita politseikohustusi oma territooriumil, sealhulgas piirialadel, niivõrd kui nimetatud kohustuste täitmisel ei ole samaväärset toimet kontrolliga piiril. Schengeni piirieeskirjade kohaselt on seega keelatud mitte ainult kontrollid piiril, vaid ka samaväärse toimega meetmed.\nTeine lause, mis hõlmab „eelkõige” punkte i–iv, kujutab endast esimeses lauses sätestatud põhimõtte edasiarendust, milles on loetletud asjaolud, mille esinemisel antud pädevuse praktilisel teostamisel ei või olla samaväärset toimet kontrollidega piiril.\nLähtudes üksnes õigusnormi sõnastusest, olen ma seisukohal, et Schengeni piirieeskirjade artikli 21 punktis a esitatud asjaolude loetelu ei ole ammendav ega kumulatiivne.\nSelles suhtes nõustun ma komisjoni seisukohaga, et kõikidele Schengeni piirieeskirjade artikli 21 punkti a alapunktides i–iv sisalduvatele tingimustele vastav politseimeede ei saa tõenäoliselt olla samaväärse toimega nagu kontroll piiril. Seevastu ainuüksi asjaolu, et kõik need tingimused ei ole täidetud, ei välista tingimata, et politseikohustuste täitmine on Schengeni piirieeskirjade artiklitega 20 ja 21 kooskõlas. Nagu komisjon oma märkustes õigesti rõhutab, on Schengeni piirieeskirjade artikli 21 punkti a teine lause selles suhtes sõnaselge, kuivõrd selles loetletud asjaoludele eelneb sõna „eelkõige”. Alapunktis i nimetatud tingimus on minu hinnangul siiski põhjapaneva tähtsusega. Olen seisukohal, et on keeruline ette kujutada, et politseimeede, mille eesmärk vastab kontrollile piiril, ei oleks Schengeni piirieeskirjade artiklite 20 ja 21 alusel keelatud.\nKuigi seadusandja nägi ette, et sisepiire võib ületada igas kohas, ilma et teostataks kontrolle piiril (artikkel 20) või et võetaks samaväärse toimega meetmeid (artikkel 21), ei ole artikliga 20 ega artikliga 21 tagatud, et igaüks, kes on sisepiiri ületanud võib edaspidi liikmesriigi territooriumil liikuda ja viibida, ilma et tema suhtes võetaks politseimeetmeid. Eelkõige ei või kõnealuste sätete kohaldamisala laiendada nii kaugele, et liikmesriikidel oleks keelatud oma territooriumil politseikohustusi täita.\nEuroopa Kohus käsitles Schengeni piirieeskirjade artikli 20 ja artikli 21 punkti a tõlgendamist eespool viidatud kohtuotsuses Melki ja Abdeli seoses küsimusega, mis puudutas Prantsuse õigusnormide vastavust liidu õigusele. Nende õigusnormide kohaselt oli politseil lubatud kontrollida igaühe isikut alal, mis ulatus kuni 20 kilomeetrini Prantsusmaa maismaapiirist Schengeni konventsiooni osalisriikidega. Nendes kohtuasjades käsitletud pädevuse eesmärk oli kontrollida, kas on täidetud siseriiklikus õiguses ette nähtud kohustus omada, kaasas kanda ja esitada pabereid ja dokumente.\nKuidas Euroopa Kohus neid sätteid siis tõlgendas?\nEsiteks andis Euroopa Kohus Schengeni piirieeskirjade artikli 20 kohaldamisalale kitsa tõlgenduse. Kui „kontrolli piiril” määratluse üks või mitu elementi ehk asjaomane toiming, kontrolli koht, kontrolli aeg ning selle eesmärk ei ole määratlusele vastav, ei kuulu kontroll nimetatud sätte kohaldamisalasse.\nKõnealusel juhul ei vastanud asjaomase kontrolli eesmärk Schengeni piirieeskirjade artikli 2 punktide 9–11 tähenduses piiril toimuva kontrolli eesmärgile ( 18 ) ning kontrolli ei teostatud piiri ületamise hetkel, vaid see kujutas endast kontrolli liikmesriigi territooriumil. ( 19 ) Seetõttu ei kuulunud kõnealune kontroll artikli 20 kohaldamisalasse.\nMa olen sellise lähenemisviisiga täiesti nõus.\nMa tunnistan, et üldjuhul võib niisuguse formaalse tõlgendusega kaasneda oht, et liikmesriigid eiravad sisepiiridel kontrollide teostamise keeldu, viies kontrollide koha näiteks piirist mõne kilomeetri kaugusele. Sellegipoolest ei saa Schengeni piirieeskirjade artiklit 20 käsitleda eraldatuna selle vahetust kontekstist ehk sama määruse artiklist 21, mille kohaselt piirikontrolli kaotamine sisepiiridel ei mõjuta üldjuhul politseikohustuste täitmist territooriumil, tingimusel et nende kohustuste täitmisel ei ole samaväärset toimet kontrolliga piiril ning et sellest tulenevalt ei ohustata artiklis 20 sätestatud põhimõtet. Artikli 21 punktiga a on tagatud eelkõige artiklis 20 ette nähtud põhimõtte tõhusus. Kui viimase kohaldamisala tõlgendataks laiemalt, võiks see mitte ainult muuta artikli 2 punkti 10 („kontrollid piiril” määratlus) sõnastust, vaid riivata ka artikli 21 punkti a.\nPealegi tähendaks laiem tõlgendus, et Schengeni piirieeskirjade artikkel 20 takistab liikmesriikidel võitluses ebaseaduslikult riigis viibimise vastu kasutada politseimeetmeid nende territooriumi ühel osal ehk piirialadel, kus minu hinnangul võivad sellised meetmed olla nii vajalikud kui ka tõhusad.\nTeiseks märkis Euroopa Kohus eespool viidatud kohtuotsuses Melki ja Abdeli, et kuigi asjaomane kontroll ei olnud käsitatav kontrollina piiril Schengeni piirieeskirjade artikli 20 ning artikli 2 punktides 9–11 kehtestatud määratluste tähenduses, tuli siiski kindlaks teha, kas siseriiklikes õigusnormides piiritletud politseikohustustega kaasneb oht, et nende täitmine riivab Schengeni piirieeskirjade artiklis 20 ette nähtud põhimõtet. Teisisõnu: kas see kontroll oli varjatud kontroll piiril, mis on seega Schengeni piirieeskirjade artikli 21 punkti a esimese lause kohaselt keelatud?\nSelles suhtes möönis Euroopa Kohus, et mis puudutab kontrolli näiteks tasulisel kiirteel, siis võib territoriaalne kohaldamisala olla tegur, mis annab tunnistust samaväärse toime olemasolust. ( 20 ) Seevastu lükkas Euroopa Kohus tagasi väite, et ainuüksi asjaolust, et territoriaalne kohaldamisala piirdub piirialaga, piisab selle pädevuse teostamise samaväärse toime tuvastamiseks.\nEdasi analüüsis Euroopa Kohus tähelepanelikult kõnealuse siseriikliku õigusakti teksti, et teha kindlaks, kas see sisaldab elemente, mis tõendaksid, et politseikohustuste täitmisel võib olla piiril toimuva kontrolliga samaväärne toime. Ta järeldas, et niisugune oht on olemas, arvestades, et pädevus on esiteks piiratud piirialaga ja teiseks võib seda teostada sõltumata kontrollitava isiku käitumisest ja avaliku korra rikkumise ohule viitavatest erilistest asjaoludest.\nKolmandaks leidis Euroopa Kohus, et Schengeni piirieeskirjade artikli 21 punkt a nõuab, et siseriiklik õigus „seaks raamid” siseriiklikele ametiasutustele antud pädevusele: et selles oleksid ette nähtud antud pädevuse täpsustused ja piirangud, et välistada võimalus, et kõnealust pädevust teostatakse viisil, mis põhjustab sellise toime. Vajalikud raamid „peavad tagama, et isikusamasuse kontrollimise pädevuse praktiline teostamine ei omaks samaväärset toimet kontrolliga piiril, nagu nähtub eelkõige [Schengeni piirieeskirjade] artikli 21 punkti a teises lauses loetletud asjaoludest.” ( 21 ) Kõnealustes kohtuasjades ei sisaldanud siseriiklikud õigusnormid kaalutluspädevuse täpsustusi ega piiranguid. ( 22 ) Seetõttu olid niisugused siseriiklikud õigusnormid Schengeni piirieeskirjade artiklitega 20 ja 21 vastuolus.\nEuroopa Kohus rõhutas seost ühelt poolt raamide seadmise nõude ja teiselt poolt „eelkõige [Schengeni piirieeskirjade] artikli 21 punkti a teises lauses loetletud asjaolude[…]” vahel. Võtmata sõnaselgelt üle seisukohta, mida kohtujurist väljendas nendes kohtuasjades esitatud seisukohas ning mille kohaselt „need neli asjaolu [on] loetletud lihtsalt näitena” ja küsimust „tuleb hinnata igal üksikjuhul eraldi” ( 23 ), leidis Euroopa Kohus, et niisugused asjaolud on eriti asjakohased, isegi kui need ei ole ainsad elemendid, mis võivad raamistiku moodustada.\nEespool esitatud mõttekäiku arvestades pöördun ma nüüd sellise kontrolli nagu MTV-kontroll konkreetse juhtumi juurde, analüüsides selle tunnuseid, nagu need on esitatud eelotsusetaotluses.\nKas niisugune kontroll nagu MTV-kontroll on käsitatav kontrollina piiril või samaväärse toimega politseimeetmena?\nMTV-kontroll kuulub ebaseaduslikult riigis viibimise vastu võitlemise raamesse ja puudutab eelkõige kolmandate riikide kodanikke, kes on Schengeni alale juba sisenenud ning kellel olenemata sellest, kas sisenemine toimus seaduslikult või salaja, siiski ei ole või ei ole enam õigust viibida Madalmaade territooriumil. Kõnealust kontrolli teostatakse maanteedel alal, mis ulatub kuni 20 kilomeetrini Madalmaade maismaapiirist Saksamaa ja Belgiaga. Kontrolli eesmärk on tagada, et kinni peetud isikutel on õigus Madalmaade territooriumile jääda, mitte aga otsustada, kas neil isikutel peaks olema lubatud territooriumile siseneda või sealt väljuda. Seega ei toimu MTV-kontroll piiril ega ka piiri ületamise hetkel ning selle eesmärk on teistsugune kui kontrollidel, mis teostatakse piiril.\nSeetõttu ei kuulu MTV-kontroll Schengeni piirieeskirjade artikli 20 kohaldamisalasse.\nKui Vw 2000 artikli 50 lõikes 1 nimetatud pädevusele ei oleks lisatud Vb 2000 artiklis 4.17a ette nähtud täiendavaid tingimusi, kaasneks sellega siiski suur oht, et selle teostamine praktikas võib riivata Schengeni piirieeskirjade artiklis 20 sätestatud põhimõtet.\nKontrolli teostatakse just piiriäärsetel teedel. Minu hinnangul on mõistlik eeldada, et mida väiksem on vahemaa kontrolli koha ja piiri vahel, seda suurem on oht, et kontroll on praktikas samaväärne kontrolliga piiril. Piiri lähedus ei saa siiski iseenesest kindlaks määrata kontrolli toimet. Saksamaa piiri läheduses asuva Madalmaade linna Venlo kesklinnas jalutava isiku kontrollimine ei ole tingimata sarnane reisija kinnipidamisega Saksamaalt tulevas bussis hetkel, mil see buss sõidab rahvusvahelisel kiirteel ja ei ole veel jõudnud kohalikku liiklusesse, selleks et saabuda Venlosse.\nIsiku isikusamasuse, kodakondsuse ja riigis viibimise õiguslike aluste tuvastamine on toiming, mida seostatakse ka kontrolliga piiril. Selleks et kindlaks teha, et isikul on lubatud liikmesriigi territooriumile siseneda, on tavapärane kontrollida tema isikusamasust ja kodakondsust ning tuvastada, kas sisenemise tingimused on täidetud – need on olulised eelnevad tegurid selleks, et kõnealusele isikule antaks õigus riigis viibida.\nSellegipoolest on Vb 2000 artiklis 4.17a ette nähtud küllaltki üksikasjalik raamistik Vw 2000 artikli 50 lõikega 1 antud pädevusele. Kas sellest raamistikust piisab MTV-kontrollide liidu õigusega vastavusse viimiseks?\nMinu hinnangul tuleb vastata jaatavalt.\nEsiteks olgu meenutatud, et Vw 2000 artikli 50 lõike 1 ja Vb 2000 artikli 4.17a alusel lubatud politseimeetmete eesmärk ei ole piirikontroll. Niisuguse kontrolli nagu MTV-kontroll eesmärk on korraga avastada ebaseaduslikult riigis viibivad isikud ning juba selle kontrolli olemasolu abil pärssida ebaseaduslikku sisserännet vaatamata piirikontrolli puudumisele.\nKõnealust kontrolli ei teostata kavatsuse tõttu ületada piiri ega piiri ületamise tõttu, sõltumata mis tahes muudest kaalutlustest, vaid reaktsioonina tegelikele asjaoludele: kolmandate riikide teatud kodanikud vaieldamatult kas sisenevad Schengeni alale ilma selleks õigust omamata või jäävad sellele alale seal elamiseks õigust omamata. Seetõttu on Vw 2000 artikli 50 lõikes 1 antud luba isikuid kinni pidada kogu territooriumil, sealhulgas piirialadel.\nPiiril toimuva kontrolli eesmärk on mitte lubada territooriumile isikuid, kellel ei ole õigust siseneda. Seevastu niisuguse kontrolli nagu MTV-kontroll eesmärk on teha kindlaks isikud, kellel vaatamata Schengeni alale seaduslikult sisenemisele ei ole (või ei ole enam) õigust seal viibida. Pärast sellist kinnipidamist tuleb kohaldada siseriiklikke õigusnorme, mis reguleerivad muu hulgas seaduslikult riigis viibimise kontrollimist, immigrantide kohtlemist ja selliste isikute tagasisaatmist. Ulatuses, milles liidu õigus mõjutab neid valdkondi, on liikmesriigid kohustatud kohandama oma õigusnormid nii, et oleks tagatud liidu õiguse järgimine. ( 24 ) Liikmesriigi territooriumil – sealhulgas piirialal – toimuva kontrolli niisugune mõju eristub selgelt piiril toimuva kontrolli mõjust.\nTeiseks on Vb 2000 artikli 4.17a lõikes 2 täpsustatud, et Vw 2000 artikli 50 lõike 1 alusel lubatud kinnipidamine põhineb pärast piiri ületamist ebaseaduslikult riigis viibimist puudutaval teabel või kogemusel. Samuti võib kontrolli piiratud ulatuses teostada ka pärast piiri ületamist ebaseaduslikult riigis viibimist puudutava teabe saamiseks.\nMadalmaade valitsuse märkustest ilmneb, et kontrolle teostatakse profiilide alusel, mis põhinevad teabel või andmetel, mis annavad tunnistust ühelt poolt piiriülese kuritegevuse kõrgendatud ohust teatud teedel ja teiselt poolt riigis viibimise õiguseta isikute esinemise kõrgendatud ohust ( 25 ), teatud aegadel ja olenevalt sõiduki liigist ja värvusest. Seda teavet hinnatakse pidevalt. Teed, sõidukite liik ja värvus, nende registreerimise riik ning kontrolli aeg ja möödasõidu aeg erinevad sõltuvalt teabest, mis on kogutud ebaseaduslikult riigis viibimise ohu esinemise kohta. ( 26 )\nMa olen seisukohal, et niisugune menetlemisviis on kooskõlas Schengeni piirieeskirjade artikli 21 punkti a alapunktiga ii.\nNimetatud sätte sõnastus, eriti sõna „eelkõige” kasutamine ja viide mõistele „avalik julgeolek” ei välista, et kogutud teave ja kogemus võivad olla seotud mitte ainult piiriäärse kuritegevusega, vaid ka ebaseaduslikult riigis viibimisega ja ebaseadusliku sisserändega. Ma rõhutan siinkohal veel, et minu hinnangul on määrava tähtsusega see, et asjaomase kontrolli eesmärk ei vasta piirikontrolli omale. Peale selle piirangu ei ole artikli 21 punktis a ette nähtud eesmärke, mis lubaksid liikmesriikidel politseikohustusi kehtestada.\nVastupidi A. Adili esindaja väidetele leian ma, et Schengeni piirieeskirjade artikli 21 punktiga a ei ole vastuolus see, et kõnealuste õigusnormide kohaselt on kontrollid lubatud, ilma et nende aluseks oleks huvitatud isiku käitumine või avaliku korra rikkumise ohule viitavad erilised asjaolud. Minu meelest oli ka Euroopa Kohus kohtuasjades Melki ja Abdeli sellisel seisukohal. ( 27 )\nSchengeni piirieeskirjade artikli 21 punkt a ei sisalda õigusnormi, mille kohaselt liikmesriik peab politseikohustusi täitma tervel oma territooriumil ühetaoliselt. Artikli 21 punkti a sõnastus – vastupidi artikli 21 punkti b sõnastusele – ei anna mingit alust sellise range paralleeli tõmbamiseks piirialadel toimuvate kontrollide ja ülejäänud territooriumil toimuvate kontrollide vahel. ( 28 )\nSeetõttu leian ma, et on täiesti õiguspärane, et politseikohustuste täitmise kord on kohandatud vastavalt selle põhjenduseks olevate võimalike ohtude või riskide tunnustele. Kui liikmesriik leiab, et on suur tõenäosus, et piirialadel võidakse tuvastada ebaseaduslikult riigis viibivaid isikuid, ei takista artikli 21 punkt a sellele sobivalt reageerida, tingimusel et sellel ei ole samaväärset toimet kontrolliga piiril.\nVb 2000 artikli 4.17a lõikes 2 on samuti ette nähtud, et kontrolle võib kõnealuses sättes ette nähtud piirides teostada ka pärast piiri ületamist ebaseaduslikult riigis viibimist puudutava teabe saamiseks. Kontrollide eesmärk, milleks on tuvastada uusi praktikaid ja trajektoore ning tagada varem kogutud teabe usaldusväärsus, eeldab, et kontrolle (nagu ka muid kontrolle) teostatakse pisteliselt ja seega kooskõlas Schengeni piirieeskirjade artikli 21 punkti a alapunktiga iv. Lisaks pakkus komisjon kohtuistungil välja – ilma et teised pooled oleksid sellele vastu vaielnud –, et teabe saamiseks tehtavate kontrollide arv ei või ületada pärast piiri ületamist ebaseaduslikult riigis viibimist puudutava teabe või kogemuse põhjal teostatavate kontrollide arvu.\nKolmandaks on Vb 2000 artikli 4.17a lõikes 5 sätestatud, et nende ajavahemike kestus, mille vältel võib MTV-kontrolle olenemata nende alusest teostada samal teel, ei või ületada 90 tundi kuus ja 6 tundi päevas.\nMa leian, et niisugune piirang ei ole iseenesest piisav sobiva raamistiku moodustamiseks, kuna see ei välista, et nendel ajavahemikel peatatakse iga sõiduk ja peetakse kinni kõik isikud. Sellegipoolest on Vb 2000 artikli 4.17a lõike 5 teises lauses täpsustatud, et ainult osa mööduvatest transpordivahenditest võib kinni pidada. See säte välistab selgelt selle, et ametivõimud peatavad kõik sõidukid. Seevastu ei taga see säte valikulisi kontrolle, arvestades, et teoreetiliselt on selle kohaselt lubatud peatada 99% kõikidest sõidukitest. Siiski ei tohiks valdavat enamikku sõidukeid peatada, arvestades, et vastavalt Vb 2000 artikli 4.17a lõikele 2 tuleb MTV-kontrolle teostada pärast piiri ületamist ebaseaduslikult riigis viibimist puudutava teabe või kogemuse põhjal ning need annavad alust ainult valikuliseks kinnipidamiseks. ( 29 )\nSeega ilmneb, et Vb 2000 artiklis 4.17a ette nähtud raamistik tagab, et tegelikult on Vb 2000 artikli 4.17a sätestatud ajavahemikel kontrollitavate sõidukite ja isikute arv piiratud ja varieeruv ning et kontrollid ei toimu süstemaatiliselt.\nKõiki eespool esitatud kaalutlusi silmas pidades olen ma seisukohal, et niisugune raamistik, nagu on ette nähtud Vb 2000 artiklis 4.17a, vastab Schengeni piirieeskirjade artikli 21 punkti a alapunktides i–iv loetletud neljale tingimusele ning tagab, et sellise pädevuse praktilisel teostamisel, nagu Vw 2000 artikli 50 lõikega 1 on antud Koninklijke Marechausseele, ei ole samaväärset toimet kontrollidega piiril.\nSeetõttu olen ma seisukohal, et Euroopa Kohus peaks esitatud küsimustele vastama järgmiselt:\nEuroopa Parlamendi ja nõukogu 15. märtsi 2006. aasta määruse (EÜ) nr 562/2006, millega kehtestatakse isikute üle piiri liikumist reguleerivad ühenduse eeskirjad (Schengeni piirieeskirjad), artiklit 21 tuleb tõlgendada nii, et sellega ei ole vastuolus liikmesriigi siseriiklikud õigusnormid, mis võimaldavad kinni pidada piirialal asuval teel sõitvas sõidukis viibivaid isikuid nende isikusamasuse, kodakondsuse ja riigis viibimise õiguslike aluste tuvastamiseks, kui nendes õigusnormides on ette nähtud niisugune raamistik nagu 2000. aasta välismaalaste määruse („Vreemdelingenbesluit 2000”) artiklis 4.17a, selleks et välistada, et nendel kinnipidamistel on samaväärne toime kontrolliga piiril.\nKõnealuse sättega ei ole nimelt vastuolus see, kui siseriiklikes õigusnormides on ette nähtud, et sellise kinnipidamise korral lähtutakse kas üldisest teabest ja empiirilistest andmetest isikute ebaseaduslikult riigis viibimise kohta, ilma et kinnipidamise aluseks peaks olema huvitatud isiku käitumine või avaliku korra rikkumise ohule viitavad erilised asjaolud, või vajadusest saada teavet pärast piiri ületamist ebaseaduslikult riigis viibimise kohta.\n( 2 )\tKohtuistungil selgitas Madalmaade valitsus, et Koninklijke Marechaussee vastutab eelkõige kuningliku perekonna, keskpanga, välispiiride ja välismaalaste valvamise eest.\n( 3 )\t30. mai 2011. aasta määrusega, mis jõustus 1. juunil 2011, lisati Vb 2000-sse artikkel 4.17a. Selles on täpsustatud Vw 2000 rakendussätteid.\n( 4 )\tVastavalt Vw 2000 artikli 59 lõike 1 punktile b.\n( 5 )\tVt nõukogu 11. detsembri 2000. aasta määrus (EÜ) nr 2725/2000, mis käsitleb sõrmejälgede võrdlemise Eurodac-süsteemi kehtestamist Dublini konventsiooni tõhusa kohaldamise eesmärgil (EÜT L 316, lk 1; ELT eriväljaanne 19/04, lk 26).\n( 6 )\tEuroopa Parlamendi ja nõukogu 15. märtsi 2006. aasta määrus, millega kehtestatakse isikute üle piiri liikumist reguleerivad ühenduse eeskirjad (Schengeni piirieeskirjad) (ELT L 105, lk 1).\n( 7 )\tKonventsioon, millega rakendatakse 14. juuni 1985. aasta Schengeni lepingut Beneluxi Majandusliidu riikide, Saksamaa Liitvabariigi ja Prantsuse Vabariigi valitsuste vahel nende ühispiiridel kontrolli järkjärgulise kaotamise kohta (EÜT 2000 L 239, lk 19; ELT eriväljaanne 19/02, lk 9), muudetud kujul. Schengeni konventsiooni artiklid 2–8 tunnistati Schengeni piirieeskirjadega kehtetuks. Vt Schengeni piirieeskirjade artikli 39 lõige 1.\n( 8 )\t22. juuni 2010. aasta otsus liidetud kohtuasjades C-188/10 ja C-189/10: Melki ja Abdeli (EKL 2010, lk I-5667).\n( 9 )\tEespool viidatud kohtuotsus Melki ja Abdeli, punkt 74.\n( 10 )\tEespool viidatud kohtuotsus Melki ja Abdeli, punkt 74.\n( 11 )\tVt 7. joonealune märkus.\n( 12 )\tEÜT 2002, C 313, lk 97; muudetud ja hiljem Schengeni piirieeskirjadega kehtetuks tunnistatud. Vt Schengeni piirieeskirjade artikli 39 lõike 2 punkt a.\n( 13 )\t30. mai 2011. aasta määruse põhjendused; vt 3. joonealune märkus.\n( 14 )\tVt kohtuasi C-88/12: Jaoo (Euroopa Kohtus pooleli). Selles kohtuasjas ei taotlenud eelotsusetaotluse esitanud kohus eelotsuse kiirmenetlust ega kiirendatud menetlust.\n( 15 )\tVt eespool punkt 2.\n( 16 )\tELTL artikli 267 viimane lause. Euroopa Kohus leiab, et veel teatud piiratud hulk kohtuasjade liike (näiteks need, mis puudutavad lapserööve) võib õiguspäraselt kuuluda eelotsuse kiirmenetluse kohaldamisalasse. Vt juhised siseriiklikele kohtutele eelotsuse taotlemiseks (ELT C 160, 28.5.2011, lk 1), http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri= OJ:C:2011:160:0001:0005:FR:PDF.\n( 17 )\tSchengeni piirieeskirjade artikli 2 lõike 9 kohaselt kuulub „piirikontrolli” alla „vastavalt [Schengeni piirieeskirjadele] ja selles sätestatud eesmärkidel piiril teostatav tegevus, mis igast muust põhjusest sõltumata leiab aset ainult piiriületamise kavatsuse või piiriületamise korral” ning mis koosneb kontrollidest ning patrull- ja vaatlustegevusest.\n( 18 )\tEespool viidatud kohtuotsus Melki ja Abdeli, punkt 71.\n( 19 )\tEespool viidatud kohtuotsus Melki ja Abdeli, punkt 68.\n( 20 )\tEespool viidatud kohtuotsus Melki ja Abdeli, punkt 72.\n( 21 )\tEespool viidatud kohtuotsus Melki ja Abdeli, punkt 74.\n( 22 )\tEespool viidatud kohtuotsus Melki ja Abdeli, punkt 73.\n( 23 )\tKohtujurist Mazáki seisukoht eespool viidatud kohtuasjas Melki ja Abdeli, seisukoha punkt 44.\n( 24 )\tVt eelkõige 6. detsembri 2011. aasta otsus kohtuasjas C-329/11: Achughbabian (EKL 2011, lk I-12695, punktid 28–33).\n( 25 )\tOlgu märgitud, et Vb 2000 artiklis 4.17a ette nähtud raamistik puudutab mis tahes liiki kontrolle nende piirialade teedel, mitte ainult kontrolle, mis tehakse rahvusvahelise kiirtee osal, mis ühendab Madalmaade ning Saksamaa või Belgia vahelist piiri Madalmaade territooriumi esimese punktiga, kus rahvusvaheline liiklus ühineb riigisisese liiklusega.\n( 26 )\tKohtuistungil kinnitas Madalmaade valitsus, et asjaolude asetleidmise ajal ja ka praegugi ei saada sellist teavet piirialade teedele paigaldatud kaameratelt, mis salvestavad iga mööduva sõiduki registreerimismärgi. Võtmata seisukohta teabe kogumiseks niisuguse meetodi kasutamise liidu õigusele vastavuse kohta, näib mulle, et sellel meetodil ei ole mingit tähtsust küsimuses, kas selline kontroll nagu MTV-kontroll on samaväärse toimega kui kontroll piiril. Oluline on mitte andmete salvestamine kui selline, vaid lubatud kontrollide raamistik. Kaamerate võrgustiku olemasolu iseenesest ei mõjuta küsimust, kas toimub kontroll piiril.\n( 27 )\tVt eespool viidatud kohtuotsus Melki ja Abdeli, punktid 73 ja 74.\n( 28 )\tEuroopa Parlament ja nõukogu lükkasid tagasi komisjoni ettepaneku selline paralleel sisse viia. Vt ettepaneku nõukogu määruseks, millega kehtestatakse isikute üle piiri liikumist reguleerivad ühenduse eeskirjad (KOM(2004) 391 (lõplik)), artikli 19 punkt a.\n( 29 )\tLisaks kinnitas Madalmaade valitsus kohtuistungil, et selliste kontrollide läbiviimiseks määratud ametiisikute arv ning nende käsutusse antud vahendid on piiratud.


@isildur aktiivne 2 aastat, 9 kuud tagasi\nVaatad 21 - 40 (kokku 182)\nIsildur kommenteeris uut postitust, Ma olin sellele nii lähedal, blogis minny 4 aastat, 3 kuud tagasi\nIsildur kommenteeris uut postitust, Lõppeva (2017) aasta kokkuvõte, blogis minny 4 aastat, 4 kuud tagasi\nIsildur kirjutas uue postituse, Detsember 17, blogis uued eesmärgid 4 aastat, 5 kuud tagasi\nTöölt ei ole muidugi päevagi puudunud. Uus […]\nIsildur kommenteeris uut postitust, Kiire nagu ikka, blogis minny 4 aastat, 5 kuud tagasi\nIsildur kommenteeris uut postitust, Ajanappus, aga ma püüan, blogis minny 4 aastat, 5 kuud tagasi\nIsildur kirjutas uue postituse, 4 päeva, blogis uued eesmärgid 4 aastat, 7 kuud tagasi\nNeli päeva pole suhelnud. Lubasin endale, et ma ei võta ühendust, vaid ootan, kuni ma talle meelde tulen. Kuna peaaegu alati olen mina see olnud, kes teda otsib.\nKui ma seda nüüd kirjapanduna vaatan, siis tundub […]\nIsildur kirjutas uue postituse, One is only, blogis uued eesmärgid 4 aastat, 9 kuud tagasi\nOne is only […]\nIsildur kommenteeris uut postitust, Tänane mõttetera (laenatud), blogis minny 4 aastat, 10 kuud tagasi\nSiin on ilmselt probleemiks, et “love” tähendab […]\nNatuke tobe mõte. No kuidas saab olla armastatud millegi eest, mida sa ei ole? Mõtlen tavalisi inimesi. See kehtib ehk Kurt Cobaini enda kohta, ta võis mõelda, et teda armastati selle eest, et ta justkui oli kõva […]\nIsildur kommenteeris uut postitust, Minu tööpüksid, blogis minny 4 aastat, 10 kuud tagasi\nIsildur kirjutas uue postituse, Jaanipäeva eel, blogis uued eesmärgid 4 aastat, 11 kuud tagasi\nKaks korda olen temaga kohtunud. Täna […]\nIsildur kirjutas uue postituse, I hide in my music, blogis uued eesmärgid 4 aastat, 11 kuud tagasi\nIsildur kirjutas uue postituse, Mõtlesin täna tõsimeeli, blogis uued eesmärgid 4 aastat, 11 kuud tagasi\nMõtlesin täna tõsimeeli, et kirjutan talle. Et küsin, kuidas tal läinud on ja kas ta on õnnelik? Otsisin juba ta facebooki konto üles; aga jäin korraks pilte vaatama. Tuli meelde, mitte tingimata see, mis juhtus, […]\nIsildur kirjutas uue postituse, väikene rekord, blogis uued eesmärgid 5 aastat tagasi\nFikseerin oma trennirekordi – kangiga kükk 130kg 4x.\nVarem olin seda teinud fikseeritud kangiga, vaba kangiga mitte.\nPikka aega olin hädas, et nii kui suurema raskuse peale panin, hakkas parema jala lihas tunda […]\nIsildur kommenteeris uut postitust, Jap-jup-jep, blogis minny 5 aastat tagasi\nRämpskommentaare tuleb […]\nIsildur kirjutas uue postituse, Mai algus, blogis uued eesmärgid 5 aastat tagasi\nKorter sai 2 nädalat tagasi müüki. Ühendust on võtnud kümmekond maaklerit, ostuhuvilisi mitte. Ühel lasin end isegi pehmeks rääkida ja tuli vaatama. Nojah, 3-4% tahavad oma puudutuse eest saada, mida on ikka väga […]\nIsildur kommenteeris uut postitust, Päike väljas jah?, blogis minny 5 aastat tagasi\nIsildur kommenteeris uut postitust, Jama, blogis minny 5 aastat tagasi\nvõta paar xanaxit ja elad jälle.\nTemal vähemalt oli elu elatud ja võib-olla oligi aeg minna.\nIsildur kirjutas uue postituse, on siia vaja midagi kirjutada, blogis uued eesmärgid 5 aastat tagasi


Luunja Rakend 2009 juba eeloleval nädalavahetusel - Hobumaailm\nLuunja Rakend 2009 juba eeloleval nädalavahetusel\nAvaldatud 10.09.09 08.04.18 by Hobumaailm\n12-13. septembril toimub Saksa Ratsutamiskompleksis, Luunja vallas, Sirgu külas, Tartumaal rakendivõistlus Luunja Rakend 2009.\nVõistlus kujuneb rahvusvaheliseks – osalejaid on oodata Eestist, Leedust ja Lätist. Osa võtavad ühe- ja kahehobuserakendid. Osavõtjaterohkeim on ühehobuserakendite klass.\nLaupäeval, 12.septembril algab võistlus rakendite koolisõiduga kell 12.00, järgneb täpsussõit koonustega. Pühapäeval kell 11.00 on kavas rakendite maastikusõit ehk kross, kus on kokku viis kiiruskatset.\nRakendisport – mis see on?\nKõige rohkem sarnaneb rakendisport ratsutamise kolmevõistlusega. Rakendisport nõuab palju kutsarilt ja hobuselt, aga seda võivad harrastada kestahes east, soost, vanusest ja suurusest sõltumata. Rakendisport sobib kõigile hobusetõugudele, nii ratsahobustele kui ka traavlitele.\nHea rakendihobune on tark, hästi koolitatud, heas vormis ja koostööaldis. Tõul ei ole tähtsust, aga hea väljanägemine on kasuks. Kutsaril peavad olema raudsed närvid, ta peab olema asjasse pühendunud ning tal peavad olema vana-aja hobusemehe kombed ja tavad. Rakendispordis vajatakse siis hobust või poni ja kui küsimus on paarisrakendis, siis kahte sarnast hobust või poni. Lisaks vajatakse veel vankrit, rakmeid, kutsarit ja tema abimeest. Abimees on inimene kes „ripub” vanri taga ja hoiab seda tasakaalus pööretel ja kurvidel.\nRakendivõistlused koosnevad kolmest võistlusalast: koolisõit, maastikusõit ehk kestvuskatse, ja täpsuskatse.\nRakendite koolisõit on võrreldav ratsutamise koolisõiduga. Kohtunikud hindavad allüüride vabadust, takti ja reeglipärasust, samuti rakendi ja kutsari ühtsust, tasakaalustatust, hobuste õiget asendit ja painet. Hindamine on sarnane koolisõidu hindamisega, hobune peab olema tähelepanelik ja kuulekas kutsari märguannete peale. Alati hinnatakse rakendit kui tervikut, mitte hobuseid ja kutsarit eraldi.\nMaastikusõit ehk kestvuskatse on võrreldav kolmevõistluse krossiga. Maastikusõidu rada on 20-28 km pikk, see jagatakse viieks eri osaks, kusjuures iga osa peab läbima ettemääratud allüüris. Osad peab läbima etteantud kiirusel – ei liiga kiiresti ega liiga aeglaselt. Viimasel ehk E osal peab läbima 8 erinevat takistust (puudest ja kividest tehtud takistusi, veetakistusi jne.) Vankritega loomulikult takistusi ei hüpata, vaid neid läbitakse. Enne täpsussõitu läbivad kõik rakendid veterinaarkontrolli – mõõdetakse hobuste pulssi, hingamist ja üldist heaolu.\nTäpsussõit on viimane rakendispordiala. Täpsusrajal on läbimiseks nummerdatud takistused/väravad – need on mahaaetavad ning laius on vankrilaius +30 cm. Väravateks on koonused, mille peal on pallid. Vankri mõlemale poole jääb varu 15 cm, kui pall kukub, siis karistuspunktid tulevad. Täpsussõit on tavaliselt see sõit, mis otsustab kogu võistluse. Nüüd võisteldakse võistlusväljakul, mitte metsavarjus looduses, kutsarid on riietunud parimatesse riietesse ja hobustele on pandud uhked vankrid ja rakmed. Täpsussõidus tulevad ilmsiks kõik rakendispordi parimad küljed – vana aja hiilgus, võistluste põnevus ja kutsari sõiduoskused.\nOlete oodatud vaatama ja kaasa elama!\nTerje Saks tel. 5137012


Avaldatud Teisipäev, 02 Oktoober 2012 12:18\tKirjutas Lauri Hollo\tKategooria: Sport ja vabaaeg\tKlikke: 797\tMeeste korvpall\nEsmaspäev - 18.30Kolmapäev - 18.00\nTeisipäev - 18.00Neljapäev - 18.00\nEsmaspäev ja kolmapäev (I-V klass) - 14.45Esmaspäev ja kolmapäev (VI-XII) - 15.45Reedel pärast tunde, alates 13.30\nEsmaspäev (I-IV klass) - 17.00Neljapäev (I-IV klass) - 16.00\nTeisipäev (I-V klass) - 15.00\nTesipäev (VI-XII klass) - 16.30\nNB! Metsarajad on avatud 24/7 Uudised\t18 Mai 2013\tNobedad taimekasvatajad 17 Mai 2013\tMälestuspink 15 Mai 2013\tMuuseumiöö 2013 13 Mai 2013\tSõbralik isane koer otsib omanikku 06 Mai 2013\tEmadepäeva kevadkontsert 30 Aprill 2013\tKes on näinud - aidake palun! 30 Aprill 2013\tKes soovib saada kvalifitseeritud korstnapühkijaks! 29 Aprill 2013\tTule talgutele! Kultuurihalli näopesu. 29 Aprill 2013\tJäätmete kokkukandepunkt annab teada 26 Aprill 2013\tVallamaja lühendatud tööpäev! 25 Aprill 2013\tHeidete päev 24 Aprill 2013\tVolikogu aprillis! 24 Aprill 2013\tTule võta küttematerjali! 24 Aprill 2013\tPolitsei hoiatab! 23 Aprill 2013\tHeategija 2013 Vajalikud viited\tVabad töökohad


Vaata profiili: inward - PokkeriProd.com Pokkerifoorum\nViimase tegevuse aeg\nLisaks 2 Sõbrad\nSeda lehte on külastatud 31 378 korda\n3 Külastaja sõnumid\nvass - 11.12.10 14:11 Näita diskusiooni\nkas sa väikesest rahavahetusest oleksid huvitatud? Hirmsasti oleks eeke vaja et teeks sulle 888-s buddyka. Pakun ka obv head kurssi nt mingi 10.0:). Summa oleks mingi 2000 eeki ehk siis 200 $. Anna märku kui huvi on või kui tead kedagi kes tegeleb asjaga:)\ninward - 18.09.10 17:24\nOtsi neonetist või pokernewsi foorumist. Seal ikka leidub kedagi....\nisutuba - 18.09.10 17:13 Näita diskusiooni\nKle kas sa tead kes hetkel tegelevad full tiltist raha v6lja v6tmisega?\nNäitan külastajate sõnumeid 1 kuni 3, kokku 3\nAugust 25, 1989 (31)\nNäitan sõpru 1 kuni 2, kokku 2\nKõik ajad on GMT +2. Kell on praegu 11:50.


Debatti pole - NIHILIST\nFeb 6, 2015 Feb 11, 2015 3 minute readby Tõnu Runnel\nAh et sul on millestki “alternatiivne” arusaam, sa loed Telegrami tõe pähe, usud end teadvat “saladusi” maailma kohta ning pead kõike toimuvat osaks suurest vandenõust (kus sina oled loomulikult ohvri poolel)? Ühtlasi ei vaktsineeri sa oma lapsi, sest teadlased on ka osa vandenõust — või lihtsalt taignad?\nKõva! Ma mõistan sind — las igaüks mõtleb, mida tahab. Ma näiteks mõtlen, et sa oled veidi segi. Aga see on ok, ole siis. Sa pole esimene, sul on palju “hingesugulasi” ja sa võid elada ilusat õnnelikku elu. Tõenäoliselt on pime kangekaelsus evolutsiooni kõrvalnähe, DNA mängib läbi igasugu kombinatsioone ja võibolla on veidi “alternatiivne olemine” hoopis parem strateegia DNAd edasi anda. Sellest hüpoteesist on lausa film vändatud, mine naudi — Idiocracy ootab sind koos popkorniga.\nAga ära palun hakka arvama, et su parateadus nõuab mingit tõsiseltvõtmist, laiemat ühiskondlikku debatti, võrdset kohtlemist. Mõistmine ei tähenda kuidagi tõeväärtuse juurdekütmist su fantaasiatele. Kõigis küsimustes ei saa leida keskpõrandat, näiteks faktid versus “mul tuli üks keskmisest rumalam idee”. Mis see keskpõrand oleks? Jah, sa tood näite, et näe, Mikolaj Kopernik oli ka kunagi üksi maailma vastu. Konventsioon oli läbinisti ekslik, et ta oli täiesti üksi oma väga keeruliselt kontrollitava hüpoteesiga, et maa keerleb ümber päikese, mitte vastupidi. Või veelgi enam — sa räägid, et Giordano Bruno põletati samasuguse prohvetliku visiooni eest, kui ta väitis, et päike on lihtsalt üks täht lõpmatu arvu teiste hulgas ning et maa ei olegi universumi keskpunkt. Respekt — sa tead Giordano Bruno lugu, see on omaette ordenit väärt.\nKuid siin ei ole suurt ühist sinu debateerimis-sooviga. Neil tegelastel oli õigus ja nad (või nende ideelised järeltulijad) suutsid hüpoteesid tõestusega kinnitada. Iga Giordano Bruno kohta on miljoneid Jenny McCarthysid. Esimene ots on neil sama — raju ebakonvensionaalne hüpotees, mille vastu kõik müürina seisavad. Seal sarnasused ka lõppevad. Jenny ei vaja tõestusi. Need on tal juba olemas. Becuase I say so. Because bible says so. Because aliens. Sellega ei ole ju mõtet debateerida. Ära nõua arutelu kohas, kus seda pole. Kas maa tiirleb ümber päikese või vastupidi? Veelgi enam — mitte et siin pole ainult vaidlemisruumi, see on suht suva, eks. Me ei pea sinuga isegi kokku leppima, et kas maa on 6000 aastat vana või veits rohkem — kuni sa ei nõua kooliõpikute ümberkirjutamist, “tasakaalustatud” õppekava, kus pool ajast õpilastele viimase aja jaburamaid väljamõeldisi räägitakse. Ehita endale kasvõi kirik. Mõtle kui hea, me ei peagi vaidlema teemadel, kus sul juba jennymccarthylik tõde taskus on. Ole rõõmus, ela sellega.\nDebatiruumi sinuga on aga küll. Võime näiteks väidelda selle üle, et kas sa võid oma lapsed leetrite vastu vaktsineerimata jätta või peaks väikelaste vanematel (nendel “tavalise” maailmatajuga lastevanematel siis) olema õigus tiheasustusega piirkonnas saada riigilt vaktsineerimiskaitset. Siin ei ole ühte tõde, ühte õigust. See ongi debatikoht ja keegi ei näe ühte head lahendust. Otsiks need teemad välja? Teemad kus on, mida arutada. Kus faktid sind ei naeruväärista. Neid jagub. Neid on lõputult palju.\nTags: antivax, bollocks, Esoteerika, püha vaim, umbluu\nHiina vanamehe läkitus\nMar 16, 2015 4 minute readby lulu\nMar 14, 2015 3 minute readby lulu\nKay 4 years ago\t /Reply\nMa ei saa aru miks sind nii väga häirib, mida teised inimesed usuvad või mõtlevad? Milleks on vaja teiste inimeste uskumusi kahtluse alla panna? See, et sina sellest aru ei saa, ei tähenda, et see on kohe vale. Järelikult see pole lihtsalt sinu jaoks ja keegi ei sunni sind olema samasugune. Sina usud oma asju ja telegramilugejad vms usuvad omi asju. Milleks on vaja tunda end nii puudutatuna kõigest? Ükskord tuleb nii ehk naa välja, kellel õigus oli. Aga selle hetkeni tuleb kahelda kõiges ja ei milleski, sest kõik, mida me teame, on korraga nii õige kui ka vale!\nnälkjas 4 years ago\t /Reply\n(Usu)tarkus pimestab. Sa pole mingi skeptik, vaid teaduse usku, kes on vaid natuke rumalam tavausklikust. Tõeline skeptik saaks aru, et nii teaduses kui ka teistes ametlikes kanalites võidakse tõelisi fakte alati varjata, et lihtrahvast ikka lollitada, mida väga tõenäoliselt on suuresti ka tehtud. Pööblilambal lihtsalt pole vaja liiga palju teada, vastasel juhul neid poleks võimalik vähestel valitseda – see on fakt! Ja kui sa seda kuidagi ei näe, siis sa lihtsalt pole veel piisavalt rumal, et endas kahelda.\ntigu 4 years ago\t /Reply\nLp. kolleeg Nälkjas. Mina, paljunäinud Tigu teatan sulle käesolevaga:\n– Teaduslik meetod seisneb selles, et andmete omandamise võtted avalikustatakse, et ka teised saaks neid andmeid proovida samade võtetega omandada.\n– Juhul kui sa ei märganud — see ei ole mingi usu asi.\nMeetod seisneb selles, et katseid saab korrata. Sa tahad teada, kas oletus on õige? Korda katseid, vaata kas saad samad tulemused. Said samad tulemused? Oletus on vist tõene. Ei saanud? Oletus on vist väär. Otsi viga või püstita parem oletus.\nMeetod võib olla kuitahes tore ja vahva, aga kui teatud algne uurimisobjekt lihtsalt ärakaotada või sellele juurdepääs keelata, ja selle algse asemel midagi muud teisejärgulist vaid uurimiseks alles jätta, siis selle meetodi kasutajad on ärapetetud usklikud. Praktiseeri oma meetodit palju tahes, aga algse allikani juurdepääs lihtsalt puudub, kuna see pole pööblile ettenähtud – tulemused ei saagi tulla tõesed.\nPeeter 4 years ago\t /Reply\nÕigesti kirjutad Tõnu. Antud juhul on tegemist reaalselt sellise teemaga, millel võivad olla väga tõsised tagajärjed. Kes sellise pasa peale üldse tuli, et vaktsineerimine tekitab autismi? Lugege vaktsineerimise tööprintsiibist jne.\nAll this fucking tinfoil makes my head hurt…\nTuutu 4 years ago\t /Reply\nSelle peale tuli üks konkreetne tüüp, kes tahtis feimi ja sulli, või lihtsalt ühiskonnale sitta keerata. Ja mis ta siis tegi? Võttis kätte ja avaldas võltsitud andmetel põhineva teadusartikli, mis näitas seost vaktsiinide ja autismi vahel. Ja BUUM! Sitt ventilaatoris. Määrdus mööda internetti laiali ja kokku seda sealt juba niisama ei korja.\nEsimene link mille guuglist ledsin. Kes tahab leiab veel.\nsert 4 years ago\t /Reply\nMu poeg sai haiglas 2 süsti ja tal on nüüdseks paar konkreetset autismi tunnust (meeleolu liiga järsk kõikumine jms). Tütrele ei lasknud teha ja need tunnused täiesti puuduvad. Mõlemad on olnud muus mõttes füüsiliselt täiesti terved olnud kui nohu-köha välja arvata. Mul on kurb vaadata sisutut lahmimist sellistel teemadel. Mulle pole vaja vastata, ma ei viitsi diskussioonis osaleda. Jah, olen kohutav halb inimene – ei lase oma lapsi sandistada kolmikvaktsiinide ja mürkidega. Ja ei kavatse rohkem lugeda selliseid kirjandeidelt inimest, kes ei tea miks ja kuidas pharmaettevõtted reaalselt tegutsevad.\nbtcnk 4 years ago\t /Reply\nÄkki valgustaksid ehk mind lammast. Kuidas need pharmaettevõtted toimivad siis :/ ?\ntra. nihhari lugejate hulgas siis ka nii palju retarde 😀 see on see kuramuse edu hind.\nNah, pigem lihtsalt valjuhäälne vähemus. Normalfagid ei kommi nii aktiivselt.\nTõnu Runnel 4 years ago\t /Reply\nskeptikud pole tõelised skeptikud ja nihilistid pole tõelised nihilistid, vaid retardid? 😀\nOleks hää siiski tunnistada, et muuhulgas ka vaktsineerimise ajaloos on õige süngeid hetki olnud. Näiteks lastehalvatuse vaktsiini väljatöötamisel ja katsetamisel.\nHuvitav on aga ka see, et paljud vanad ja traditsioonilised kultuurid tundsid tegelikult vaktsineerimist. Ja veel hiljuti, enne kui lääs selle enda jaoks taasavastas, olevat saanud käia Istanbulis end vaktsineerimas.\nTäitsa kogemata nägin mingit dokki ARTEst, praegu ei suuda üles leida kahjuks 🙁\ndarwin. need, kes ei vaktsineeri, neile geenid annavad teada, et nad ei ole sobilikud, nende järglasi pole maailmale vaja, nad peavad surema. see on normaalne nähtus, nagu vaalad, kes viskavad end kaldale, kui üle viskab. või nagu metssead, kes jooksevad end vastu puud surnuks, kui on lootusetu olla. Või nagu paberlennukid, mis eriti ei lenda.\nma ei leia ka kahjuks ühtegi arte dokki. aga see on nii.\nMina ka mitte. Aga nägin. Mul pole selle asjaga probleemi. Inimesed on siiski ka vanasti asju teadnud, mis vahepeal unustusse jäänud.\nSelge on, et need, kes ei vaktsineeri, elavad nende kulul, kes seda teevad.\nAhhaa, paistab, et see võiks olla see lugu:\nSonya Pemberton – Jabbed: Love, Fear and Vaccines\nradical 4 years ago\t /Reply\nVaktsiiniskeptikud on inimesed, kes hammusta matemaatikat. Õppige faking matti. Arvutage välja tõenäosus üht- ja teistpidi.\nAga mille peale sellised idioodid ei mõtle, Kaur, on see, et kaitse paljude viiruste vastu on kollektiivne. Sinu laps lasteaias saab mingi sita kaela sellepärast, et üks vaktsineerimata laps tõi selle sisse. Vaktsiin ei garanteeri absoluutset kaitset. Seda võib vaadata nagu tulemüüri. Kui kuskil on tagauks, tuleb mingi hetk kõik sitt ludinal läbi.\nJa see tulemüüri-konsept on ka põhjus, miks need skeptikud räägivad “Aga näed, me ei vaktsineerinud, sittagi ei juhtud”. Reaalsus on, et tegu oli kollektiivse kaitsega. Braindamaged massif.\nmingil määral see on midugi nagu mingi hardstyle aaria konservatiivsus ka. et ei ole vaja kuradi mehhaaniliselt nusperdades sohki teha, Liigile ja Verele on kasulikum see, kui resistentsus omal käel välja areneb.\nTasub ka meeles pidada, et hoolimata sellest, et ilgelt palju idiootlikke vandenõuteooriaid on välja mõeldud, eksisteerib siiski ka harilikke normaalseid vandenõusid, nagu “keerame siim kallasele sitta” ja “ehitame riigi külge rahakraani”. Ja on ka asju, mis näevad välja nagu kuritahtlik vandenõu, aga tegelikult olid kõik lihtsalt idikad või laisad.\negiptlased oskasid aju opereerida mingi enam-vähem adekvaatselt. ülepea, arstiteadus ei tundu et vajaks väga kõrget tech levelit. ma pakun et keskaegne euroopa oli lihtsalt selles kõiges kuidagi radikaalselt ning värdjalikult sitt. neil olid sellised uskumused, et see on poh. ja nad said seda enestele lubada.\nTäiesti irratsionaalne iha tabas mind täna hommikul. Ma tahaksin, et NIHILIST minu postkasti potsataks. Nagu haruldane Sirp, Radioheadi vinüül või Itaalia Vogue. Mis kellelegi meeldib. Et siis, kui elektronid on läinud oma teed, võiks vanaema pööningult leida kõik need lood ja pildid. Et ma saaksin mõnele sõbrale kingituse teha. Mitte et ta oleks nädala või kuukiri, ma tahaks, et ta oleks üllatus. Ta võiks olla lihtne, aga ta võiks olla luksuslik, kui selline tuju tuleb. Kes soovib, saab kommentaarid kaasa, väikeses kirjas.\nKohvi kõrvale. Podemos?\nhaha, ma mõtlen sama. aga lubada ei saa.\nAgent 4 years ago\t /Reply\nIkka puid juurde, igaüks mõtleb ise.\nJäta gripivaktsiinid ja muu marginaalia välja ja mine mööda tavalist, igavat vaktsineerimiskava. https://www.kliinik.ee/teemalehed/vaktsineerimine/aid-8669/laste-riiklik-vaktsineerimiskava\nJa endale lükka peki vahele puugi-, hepatiidi jms regionaalsed vaktsiinid kui linnast või parasvöötmest väljas käid.


Marek Helm juhib Standardit alates selle aasta aprillist. Esimene tõehetk tulemuste hindamiseks on tema sõnul aasta lõpus.Foto: Andres Haabu\n"Kui küsida, mis on kõige suurem muutus riigisektorist erasektorisse minekuga, siis riigisektoris ma ei teadnud, kui kallis on aeg. Erasektoris on aja hind ikka metsik," rääkis Helm Äripäeva raadio saates "Kuum tool". Edukates ettevõtetes mõõdetakse tema sõnul töötajate aja kulutamist. "Ei saa olla nii, et "tuli nii kokku", vaid aega plaanitakse väga täpselt, et olla kasumis ja teenida raha. Inimesed on sellega harjunud ja teatakse, kui palju projektide saamiseks kulub ning see tagasi toob," selgitas ta. Samas tehakse seda lenneldes, mitte pingega, et keegi mõõdab stopperiga kõrval.


UKSELEHT CREMONA 8X21 VASAK - Viimistlusmaterjalid - Kõik tooted - bauhof.ee\nUKSELEHT CREMONA 8X21 VASAK\n• Ukseavasse 8 x 21 dm, ukselehe mõõt 743 x 2048 mm.\nProfiilne siseuks Cremona ukseavale 8 x 21, ukselehe mõõt on 743 x 2048 mm. Ukse käelisus on vasak, värvus valge. Mantliga ukseleht on paksusega 40 mm. Sisu kärg 34 mm ümbritsetud puidust karkassiga, sissepressitud mustriga. Kasutamine - köetavad töö- ja eluruumid.\nhttps://www.bauhof.ee/et/viimistlusmaterjalid/ukseleht-cremona-8x21-vasak-005307 4231019 UKSELEHT CREMONA 8X21 VASAK https://www.bauhof.ee/media/catalog/product/0/0/005307_E1.jpg 65.00 65.00 EUR OutOfStock /Kõik tooted/Viimistlusmaterjalid /Kõik tooted/Viimistlusmaterjalid/Uksed /Kõik tooted/Viimistlusmaterjalid/Uksed/Siseuksed /Kõik tooted/Üldehitusmaterjalid /Kõik tooted/Üldehitusmaterjalid /Uksed /Kõik tooted/Üldehitusmaterjalid /Uksed/Siseuksed /Iga viies soodsaim tasuta! /Pakkumised /Pakkumised/Ostes kaks siseust, saad teise -20% • Valge mantelservaga profiilne siseuks Cremona, käelisus vasak. • Paigaldamiseks köetavatesse töö- ja eluruumidesse. • Ukseavasse 8 x 21 dm, ukselehe mõõt 743 x 2048 mm. • 14-päevane tagastusõigus Profiilne siseuks Cremona ukseavale 8 x 21, ukselehe mõõt on 743 x 2048 mm. Ukse käelisus on vasak, värvus valge. Mantliga ukseleht on paksusega 40 mm. Sisu kärg 34 mm ümbritsetud puidust karkassiga, sissepressitud mustriga. Kasutamine - köetavad töö- ja eluruumid. NB Komplekti ei kuulu ukselingid, ukselengid ega lävepakk, mida on võimalik osta eraldi (vaata Tarvikud). add-to-cart low-stock 1 tk 8% 65,00 https://www.bauhof.ee/media/catalog/product/0/0/005307_Q1.jpg https://www.bauhof.ee/media/catalog/product/0/0/005307_F01meeleolu.jpg\nUKSELEHT CREMONA 8X21 VASAK on lisatud ostukorvi


Huvitavad BMW müügikuulutused - Leht 288 - Eesti BMW Klubi\nTänane kuupäev on 14.07.2020 09:52 30\n288. leht 430-st\nPostitus Postitas v1llu1 » 21.01.2016 15:16 45\nHead asjad kaua müügis ei püsi\nPostitus Postitas raudsic » 21.01.2016 15:56 47\nMilline ta värskelt peale värvimist ja poleerimist oli.\nGalerii avaneb klikkides pildile\nPostitus Postitas mkb » 21.01.2016 18:38 18\nLappasin mingi eelmise omaniku 17lk teemat kiiruga läbi ja mitte ühtegi pilti salongist polnud. Vaevalt enne midagi väga ilusat seal oli, kui praeguse kuulutuse piltidel räbal seest.\nLihtsalt üks suvaline 530.\nPostitus Postitas raudsic » 21.01.2016 20:03 23\nKolm-neli aastat tagasi see sisu kohe kindlasti räbal polnud, sii oli ilus, sile ja korralikult hooldatud.\nPostitus Postitas entropiK » 21.01.2016 20:12 10\nmkb kirjutas: Lappasin mingi eelmise omaniku 17lk teemat kiiruga läbi ja bla bla. Vaevalt enne midagi väga ilusat seal oli, lihtsalt üks suvaline 530 bla bla bla\nPilte ei olnud sisust kuna auto ei seisnud garaazis ega ka valvega parklas.\nAlgselt oli sees uue väärne (180k sõitnud, hooldatud nahk) Ja mina vahetasin esimesed istmed "sport" variandi vastu, millel oli juhi nurk õrnalt kuluma hakanud, käisin iga 4 kuu tagant Kunderi tänaval nahka "hooldamas". Plaanis oli üldse esimesed istmed ja armatuur üle nahatada aga sinna see jäi.\nNäiteks olid autol isegi tagumise istme alla käivad vahe paneelid alles mis katsid akut, mina pole siiani näinud ühtegi E34 millel need oleks alles olnud.\nEdit: Don't feed the troll...\nPostitus Postitas oja87 » 21.01.2016 22:06 20\nmidagi e32 fännidele\nhttp://www.nettiauto.com/bmw/730/7699422" onclick="window.open(this.href);return false;\nPostitus Postitas JanekEnde » 21.01.2016 22:24 26\nv1llu1, sinu põhjalappimine oli küll seal päris ägedalt tehtud.\naga külksi tõmbas hästi ning hääled vägevad.\nPostitus Postitas toivoku » 21.01.2016 22:31 46\nJanekEnde kirjutas: v1llu1, sinu põhjalappimine oli küll seal päris ägedalt tehtud.\noojaa see põhjakeevitus oli kaunis .\nHetkel pillil all ühemassilinehooratas, 4labaga sidur, SRe Korv, Bc coilid, täisring polypukse , korralik hüdrokässar. poly mootoripadjad ja kastipadjad. Krt kindlasti oli veel midagi mis meelest ära läinud, aa 5 käiguline kast on ka 6 käigulsie asemel, sest 6 käigulisel oli kas 2 või 3manda sünkro läbi. SImonsi lõpupütiga välja lase, ülejäänud sirge. Kui omanik veel jaksab ja tahab siis minghetk on ka turbo seal kapoti all 17 tolli erilaiused rondellid on all.\nLiitunud: 17.09.2007 23:24 43\nVõta ühendust mall0c\nPostitus Postitas mall0c » 22.01.2016 14:05 31\nPoolel teel Fast&Furious-ni\nPostitus Postitas Anti_K » 22.01.2016 17:57 28\nagentzero kirjutas: Leidsin üle-eelmise teema ka veel üles: viewtopic.php?f=4&t=145941&p=14703815\nVelg veljeks, aga kahtlen, et sellise hinnaga eriti asjalikku E34 tänasel päeval enam saab või kui saab siis on see kohe müüdud ka. Tundub, et E39 sisu ka sisse väänatud, aga no see mõne jaoks vb pluss hoopis.\nKäisin kõnealust autot Keilas vaatamas, oli isegi plaan auto ära osta, lihtsalt talviseks hullamiseks! Piisavalt kotlet, et kui näpust läheb pole eriti kahju. Telefoni teel praeguse omaniku/haldajaga suheldes, et mida peaks autoga head korda saatma, et see sõiduvõimeline oleks, sain vastuseks, et võiks sõita. Kohapeal seis nii roosiline ei olnud. Esimese asjana teatas kodanik, et kui ta unustas esti telefonis mainida, et autol on rooliloks, siis räägib sellest nüüd. Oligi, ja üsna korralik! Samuti jagus roostet absoluutselt igale keredetalile, kuid jällegi, kuna ma soovisin winterbangerit, oli sellestki üsnagist poogen!\nAsi väljus kontrolli alt sellega, et kuna ma suhtlesin eelmise omanikuga, kes on siinne foorumipoiss ja liiatigi veel Haapsalust, sain ma teada ligilähedase hinna, mis temale maksti. Samuti sain teada, et auto lahkus Haapsalust, kaasas set R17 velgi, mida müüja mulle autoga kaasa panna ei plaaninud. Auto hind aga oli võrreldes eelmise omanikuga kerkinud ca kahekordseks. Kummaline, kasum teenitakse mingi väärtuse loomise arvelt, antud juhul aga, seda väärtust hoopis kraabiti vähemaks ja mitte millegi eest küsiti plekki juurde! Kindlasti tuleb nüüd keegi siia säutsuma, ou mida sa mölised, see ongi ÄRI! Vot ei ole.\nKui teatasin praegusele omanikule, et suhtlesin veidi eelmise omanikuga ja nüüd hakkame hinda painutama, tegin omapoolse pakkumise 600 eurot. Uskuge mind, midagi enamat pakkuda oleks priiskamine. Sellepeale teatas mulle praegune omanik, et siis meil pikka juttu pole ja sõitis minema.\nArvasin, et oleks õiglane, et keegi teine libareklaami peale kohale ei tormaks, proovisin postitada müügikuulutsse kommentaari nähtud vaatepildist. Kogemata saatsin selle aga talle postkasti. Vot ei terroriseeri igapäev auto24 inimesi ja kogemustest jäi vajaka. Sellepeale sain üpriski frustreerunud telefonikõne praeguselt omanikult. Kuna tollel hetkel ma veel viibisin Keilas, andsin viimase võimaluse teha mõistlik diil, auto mulle, raha talle! Härra aga teatas kui paari päeva jooksul ära ei lähe, siis arutame hinda. Ja nii see diil jäigi.\nMuidugi väärib mainimist fatk, et kodaniku näol on tegemist autode varuosadega hangeldajaga. Auto ostiski varuosadeks, kuid siis leidis, et äkki võiks see masin veel maanteed mõõta. Positiivse poole pealt, eelmine omanik oli autole paigaldanud terve ringi uusi amorte, visco oli vahetatud ja metallist labadega veepump. Kuna aga kodanikul on praktiliselt terve nädal olnud aega auto küljest head ja paremat manti maha kraapida, mida asendada suvaliste kärakatega, kardan, et seal pole sedagi head enam alles.Heast küljest vääriks ära mainida mootori suurepärane seisukord. Ma pole ennem kuulnud ühtki R6 BMW mootorit nii vaikselt ja siidiselt käimas kui kõnealusel E34. Siiski, paar tilka mett tõrvapotis ei muuda üldist pilti.\nLoo moraal: ahnus ajab upakile. Praegu võiks kõnealune pill lustakalt külg ees sõita mööda maanteid, omanik oleks saanud raha, küll mitte nii palju kui illusioonides seda ette kujutas, kuid parem pool muna kui tühi koor. Vaevalt, et keegi nüüd väga leili selle masina pihta läheb!\nEDIT: Autol on märtsis lõppemas ülevaatus ja eelmise omaniku (foorumlane poust) kirjavhetusest lugesin välja tema arvamuse, et ehk ei täida tagumised pidurid etteantud norme. Võib nii olla, aga ei pruugi, potentsiaalne lisakulutus. Samuti kuulutuses maha märgitud korralikud naastrehvid ei ole reaalis üldsegi nii korralikud, üsna närakad tundusivad. Igatahes, ennem maksta mõnisada eurot rohkem ja saada palju korralikum ja asisem sõiduvahend, kui hakata laiba sisse uusi juppe pookima lootuses, ehk saab šitast sepikut. Saabki, aga pulmatorti sellest ikka ei tule\nPostitus Postitas Donkey_mike » 22.01.2016 18:39 49\nEi saa su jutu mõttest aru. Sama raha eest on tõesti valikut palju aga miks minna siis just antud isendid maha tegema ja hetkelisele omanikule halbe mainet kujundama ? Ei mõista mina miks peaks kujundama auto hinda see millega ennem müüdi ja millega nüüd müüakse ? Loll pole ju mitte see kes hinna teeb vaid see kes ostab.\nEga äri ongi selles et ostad müüd ja vahetad, kuna ise majandad siis ise ka määrad hinna ja kui tehakse suht koht labane pakkumine siis pole ka ime miks kauem ei tahetud rääkida.\nHäiriv käitumine, käid kohapeal autot vaatamas , teed nina ees maha , kaupled pea pool hinnast alla , üritad internetis autot maha laimata , milleks seda vaja ? et ehk enda frustreerunud olekut välja elada teisele halba müüki soovides ? Kahtlane ja kummaline käitumismaneer ja kui peaks keegi minu autot niivisi vaatama tulema ja hakkama mingit kelpa pajaani ajama siis ma saadaks maakeeli lihtsalt P***i.\nPostitus Postitas Anti_K » 22.01.2016 18:51 49\nJa piisab mul korraks panna lihtotsingus auto24 E34'd ja ma ei suuda imestada, mis **** küll toimub praegu müügiturul? inimesed puhta soodaks kätte ära keeranud?\nEnda eksirännakutel teel unelmate printsessini ristus minu tee korraks ka kõnealuse autoga. Sai eelmise omanikuga suheldud ja dating kokku lepitud. Mõni hetk hiljem sain telefoni kõne eelmiselt omanikult, et kuskilt huipoimjošš ilmus välja veel üks huvline kes ilma toodet nägemata on valmis maksma kõnealuse auto eest 50 eurot rohkem kui kuulutuses märgitud hind (950 eurot). Nii lükatigi mind sujuvalt kõrvale ja mindi teise rahajõmmiga kurameerima ja kosja sobitama. Mina jäin nö ootele, et kui kaubaks ei lähe, siis annab märku. Telefonile eelmine omanik, Saaremaa noormees Marius ei vastanud. Saatsin sms'i, et kuidas on, kas läks kaubaks, sain säänse vastuse: Auto läks ära jah.\nViisakas ja heatahtlik inimene nagu ma olen, soovisin õnne ning tundsin huvi, kas kodanik Marius sai ikka oma soovitud summa? Marius vastas: "Tänan, jah sain, ostja oli väga rahul, oli ammu otsinud sellist autot. Kahjuks jälle nüüd ilma"\nJa vähem kui nädal peale müüki on auto taas müügis, eeldusel, et kodanik Marius sai soovitud 1000 eurot on hinnale juurde küpsetatud juurde 500! Öelge mulle, MILLE EEST? Uus omanik, kes oma täit identiteeti ei soovi avalikustada, pugedes varjunimi K alla, pole isegi suvatsenud kõiki uusi pilte autost teha, osad vanast müügikuulutusest näpatud.\nPostitus Postitas Anti_K » 22.01.2016 19:03 30\nDonkey_mike kirjutas: Ei saa su jutu mõttest aru. Sama raha eest on tõesti valikut palju aga miks minna siis just antud isendid maha tegema ja hetkelisele omanikule halbe mainet kujundama ? Ei mõista mina miks peaks kujundama auto hinda see millega ennem müüdi ja millega nüüd müüakse ? Loll pole ju mitte see kes hinna teeb vaid see kes ostab.\nMinu jutu mõte on see, et aeg on raha, raha on vähe. Kodanik keeras nii minu kui ka mu sõbra, kes mind transportis autot vaatama, vaba päeva sõna otseses mõttes sinna kuhu päike mitte kunagi paistma ei hakka. Teadlikult varjas minu küsimusele telefonitsi auto puudusi (ca 30 kraadine rooliloks ja oluliselt suuremal määral roostet kui kuulutuses märgitud oli).\nLihtsalt juba sellepärast, et keegi teine ei hakkaks tühja sõitu ette võtma ja aega raiskama.\nJa kui sa hoolega vaatad siin teemas ringi, leiad palju sarnase sisuga postitusi, kus inimesed, kes reaalselt on käinud masinaid vaatamas ja on pidanud pettuma, et teised samasugust eksirännakut ei peaks läbi tegema ja seaksid oma sammud mõne muu masina juurde.\nPostitus Postitas Hannes » 22.01.2016 19:27 55\nSorri Anti, aga Poust müüs selle 520 tõesti väga odavalt maha. Ja mina keevitaks ka sinna otsa julgelt 500e. Ning päris kindlasti müüja saab ka selle raha. E34 ja rooliloks on nagu vein ja juust- need käivad käsikäes Üldjuhul kannatab veidi peale keerata.. Muidugi style 32 oleks võind selle hinna eest kaasa saada\nPostitus Postitas Alvar_S » 22.01.2016 19:53 34\nAga kogu elu ongi selline,et ostetakse odavalt ja müüakse kallimalt edasi.\nKulla Anti võibolla peaksid oopis pandimajad ette võtma mitte nn ise hakanud autoärikad.\nOstavad ju täitsa muidu asju ja müüakse mitmesaja protsendise kasumiga.\nAutoaedadega sama lugu.Ostavad välismaalt hästi odavalt ja siin küsivad sinu käest 10x rohkem.Kuigi peaksid sama hinnaga sulle edasi müüma,et sa foorumis prõõkama ei hakkaks.\nMuudest kasumit teenuvatest ettevõtetest ega inimestest pole mõtet siin enam üldse rääkida kuna need on puhta lurjused ja kaabakad.\nJube elu ikka küll mõnel.\nPostitus Postitas 750iM » 22.01.2016 20:04 13\nAlvar_S kirjutas: Aga kogu elu ongi selline,et ostetakse odavalt ja müüakse kallimalt edasi.\nKõik kenasti kokku võetud, uskumatu et selliseid imbetsille veel leidub Kui ma saan 500 euroga kena Bemmi millel varustustki peal, loomulikult võtan nii palju kui soovin sealt juppe küljest ja müün nii kallilt kui soovin ka edasi. Iga ajudega inimene teeb nii ja need kellel ajusid pole, nende pealt tehksegi raha.\nMõni veel lihtsalt nõuka ajas kinni, mängib "ühiskondlikut" ja koinib tavalise inimese väikseid tegemisi...\nAnti_K hammas riigipalgal olevatele p*rsevestidele peale ei hakka jah?\nPostitus Postitas Anti_K » 22.01.2016 20:20 18\nNoh, tundub, et mind vilistati maha. Nii palju kui on inimesi, on ka erinevaid arvamusi. Tõesti, ega loll pole see kes küsib, loll on see kes maksab. Järelikult ma pole siis loll kui ma polnud nõus asja eest, mis kaugeltki oma hinda väärt pole sellist summat välja käima. Mingil kummalisel põhjusel on see auto siiani müügis ja ilmselt jääb mõneks ajaks veel, kas siis tänu minu "koinimisele" või siis ikkagi tänu sellele, et toode ja hinnasuhe on nihkes!\nKummalisel kombel vilistatakse siin foorumis üksmeelselt maha kõikvõimalikud autoaiad kus rimakaid masinaid müüakse, aga niipea kui mõnele isehakanud ärimehe suunas vaba voli oma sõnadega annad ei saada enam asja mõttest aru. Väga nagu vahet pole, kes see valge juut on, kes nahka üle kõrvade püüab tõmmata, kas pole?\nPostitus Postitas Madis. » 22.01.2016 20:45 45\nKas need tublid isehakanud ärimehed tulumaksu ka maksavad huvitav? Müüakse autot mitme ostumüügi lepinguga ja tuntakse end tõelise ettevõtjana.\nPostitus Postitas prelude20 » 22.01.2016 21:02 26\nOot kui ma tds müüki peaksin panema siis pean tõesti plekkveljed otsima ja kaasa andma kuna ise sain? Muidu olen kui kriminaal ??\nPostitus Postitas m6nu » 22.01.2016 23:45 10\nPostitus Postitas toivoku » 23.01.2016 00:16 38\nmida kuradit saab oodata 700 eurosest autost? puhtalt ülevaatuse läbiomist? Ilma roosteta kere ja loksuta roolikarpi? Hetkel tundub,et oled solvunud ,sest ei antud hinnas piisavalt alla.\nKui ostan homme 100 euroga e60 omale, siis ma pean selle edasi müüma 100euroga mitte näiteks 5k euriga? wtf\nMis autoturu solkimine\nSama hästi solgib siis säästumarket toiduainete turgu, et ta myyb kirde saia 20 senti odavamalt kui prisma, kuigi nad mõlemad said selle tootja käest sama hinnaga. mida ****\nPostitus Postitas Henri. » 23.01.2016 09:22 45\nLäheme müügikuulutustega edasi. Thnx.\nPostitus Postitas BMWE34Mell » 23.01.2016 22:26 37\nhttp://www.auto24.ee/2068962" onclick="window.open(this.href);return false;\nKuulutuses endas pole midagi huvitavat, küll aga müüja suhtumine on imelik, kui auto kohta lisainfot küsisin. Esimese asjana märkasin piltidel, et juhipoolne tagumine uks pahupidi käinud. Küsisin siis selle kohta, vastas, et lammaris maksab uks 50€. Uurisin siis edasi, et kas muid vigu ka esineba ja palju reaalne kütusekulu linnas on. Vastus oli järgmine: Las jääda! Ära väsita.\nNagu kammoon:D Ise kirjutab lisainfosse, et: Rohkem infot telefonis või e-maili teel.\nPostitus Postitas MartenL » 24.01.2016 10:16 37\nKütust võtab kõik ära, mis paaki paned\nPostitus Postitas VerineVelg » 24.01.2016 14:27 23\nUlme hind auto kohta millel pole ei nahksisu, suurt ekraaani ning ukse peal on mingi eriti hull mõlk.\nPostitus Postitas JanekEnde » 24.01.2016 14:36 05\nKüll see eestlane jõuab ikka viriseda\nPostitus Postitas oja87 » 24.01.2016 14:37 36\nVerineVelg kirjutas: Ulme hind auto kohta millel pole ei nahksisu, suurt ekraaani ning ukse peal on mingi eriti hull mõlk.\nKui ülejäänud kere korralik siis hind ju normaalne.Alacantara kõvasti parem kui nahk.\nPostitus Postitas ivarm » 24.01.2016 20:08 55\nMilles nahksisu headus seisneb, peale selle et ilus välja näeb?\n10+ aastat vana 300000+ km sõitnud auto puhul üldiselt ei ole ka seda eelist enam.\nOmale meenub vaid: talvel külm, suvel palav, krigiseb ja nagiseb kui istmel ennast liigutada .\nPostitus Postitas ooDDoo » 24.01.2016 20:35 40\nheadus seisneb ainult puhastuses.. tekstiil imeb kõik pasa tolmu ja haisu endasse.\nPostitus Postitas agentzero » 24.01.2016 20:54 53\nivarm kirjutas: Omale meenub vaid: talvel külm, suvel palav..\nSelle jaoks on istmete soojendus ja jahutus\nE61-l polnud jahutusi, ka must sisu, must auto, aga nii hullu palavust ei tundnud.


Sõnumikeskuse postitused on ainult inglise keeles meie postitatud teabe ajakohasuse huvides, kuid need kuvatakse automaatselt teie Office 365 keelesätetes valitud keeles. Sõnumid masintõlgitakse, st tõlke teeb arvuti. Kui eelistate inglise keelest erinevat keelt, kuvatakse sõnumikeskuses ka tõlkenupp. Selle rippnoole abil saate kuvada postitusi mis tahes tõlkeks toetatavas keeles või taastada postituse algse ingliskeelse versiooni.\nTeie organisatsiooni iga administraator, kes soovib masintõlgitud sõnumikeskuse postitusi kuvada, peab seda sätet ise muutma. Administraator ei saa kõigile teistele administraatoritele eelistatud keelt määrata.\nValige Office 365 halduskeskuses akna paremas ülanurgas sätete ikoon. Peate seda tegema halduskeskuses või avalehel, kuna keelesäte pole teistes teenustes (nt meilirakenduses või OneDrive’is) saadaval.\nValige keel ja seejärel klõpsake käsku Salvesta. Office 365 proovib värskendada ja kuvada uut keelt. Kui see ei juhtu kohe või kui tundub, et see võtab liiga palju aega, saate kas brauserit värskendada või logida välja ja seejärel uuesti sisse.\nKui te ei jäänud sõnumikeskusessse, minge sinna tagasi. Valige Seisund > Sõnumikeskus. Sõnumipostitused peaks kuvatama teie eelistatud keeles. Sõnumikeskuse ülaosas kuvatakse ripploendi Vaated kõrval tõlkenupp. Selles näites muudeti lülitati sisse keelesäte Saksa keel (Saksamaa).\nKlõpsake tõlkenuppu ja valige muu keel allanoole abil.


Katri Vala – Vikipeedia\nKatri Vala (sünninimi Karin Alice Wadenström, kodanikunimi abielus Karin Alice Heikel; 11. september 1901 Muonio vald – 28. mai 1944 Eksjö, Rootsi) oli soome luuletaja.\nKatri Vala lõpetas 1922. aastal õpetajate seminari. Kuni 1929. aastani töötas ta õpetajana. 1928. aastal haigestus Katri Vala tuberkuloosi, millest ta täielikult kunagi ei paranenudki. 1930. aastal abiellus ta keemiku Armas Heikeliga, kes oli radikaalsete vasakpoolsete vaadetega. Katri Vala osales kirjandusliku rühmituse "Tulenkantajat" ("Tulekandjad") tegevuses. Ta oli üks esimesi soome luuletajaid, kes kasutas vabavärssi. Katri Vala osales ka 1936. aastal asutatud vasakpoolse kirjandusliku rühmituse "Kiila" tegevuses.\nAastatel 1935–1937 töötas Katri Vala Lauritsalas õpetajana. 1940. aastal asus ta elama Rootsi. 1944. aasta mai lõpus suri ta Eksjö sanatooriumis tuberkuloosi.\nEesti keeles on ilmunud Debora Vaarandi tõlkes Katri Vala valikkogud "Maa rinnal" (1959) ja "Sinine rohtaed" (1974).\nHelilooja Eino Tamberg lõi 1968. aastal Katri Vala sõnadele laulu "Kordan sinu nime" (tlk Debora Vaarandi), mille laulis kuulsaks Helgi Sallo. Muusikaprofessionaalidest koosnenud žürii valis selle Eesti Autorite Ühingu 25. aastapäeva tähistamiseks käivitatud projektis "Muinaslugu Sinilinnust" aastatel 1945–1980 loodud 100 Eesti kuulsama poplaulu seast 18 parima hulka.\n↑ Kordan sinu nime Eesti Muusika Infokeskus (vaadatud 23.05.2017)\n↑ EAÜ 25. aastapäeva tähistav projekt "Muinaslugu sinilinnust" on lõpuks valmis Eesti Autorite Ühing (vaadatud 23.05.2017)\nTsitaadid Vikitsitaatides: Katri Vala\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Katri_Vala&oldid=5188620"\nSelle lehekülje viimane muutmine: 00:54, 7. jaanuar 2019.


Video: jalgpalli meistriliiga septembrikuu ilusaima värava lõi Kalju leegionär - Eesti Premium liiga - Postimees Sport: Värsked spordiuudised Eestist ja välismaalt\nVideo: jalgpalli meistriliiga septembrikuu ilusaima värava lõi Kalju leegionär\n10. oktoober 2017, 18:47\nFlora - Nõmme Kalju.\nMärtsi ilusaimaks väravaks valisid Postimehe lugejad Narva Transi äärekaitsja Viktor Plotnikovi võimsa karistuslöögi, mille ta saatis hooaja teises voorus tiitlikaitsja Infoneti värava ristnurka. Plotnikovi tabamus kogus peaaegu pooled häältest. Aprillikuu hääletusel oli ülekaalukalt parim Paide poolkaitsja Magnar Vainumäe karistuslöök Tartu Tammeka vastu, maikuu hääletuse võitis aga FC Flora kapteni Brent Lepistu stiilne ülepuusalöök kohtumises Paide Linnameeskonnaga.\nJuuni ilusaimaks väravaks pidasid Postimehe lugejad Levadia äärepoolkaitsja Mark Oliver Roosnupu tabamust Paide vastu, juulis võitis auhinna aga Nõmme Kalju ründaja Robert Kirsi tabamus Pärnu Vapruse vastu. Augusti auhinna sai aga Sillamäe Kalevi kaitsja Oleksandr Suhharov, kes saatis võimsa kauglöögi Narva Transi võrku.\nSeptembri kauneim tabamus sündis Lilleküla staadionil, kus Nõmme Kalju ründav poolkaitsja Carlos Geovane keerutas palli ristnurka. Brasiilia jalgpalluri väravale andis hääle koguni 738 inimest (91,2%).\nGeovane Santos (Nõmme Kalju) - 738 häält (91,2%)\nDeniss Poljakov (Narva Trans) - 28 häält (3,5%)\nDeniss Tjapkin (Nõmme Kalju) - 18 häält (2,2%)\nDmitri Kruglov (FCI Tallinn) - 12 häält (1,5%)\nArtjom Dmitrijev (Nõmme Kalju) - 7 häält (0,9%)\nNikolai Mašitšev (Nõmme Kalju) - 6 häält (0,7%)\nPremium liiga 2017 septembri ilusaima värava kandidaadid on:\nA - Deniss Poljakov (Narva Trans)\nB - Deniss Tjapkin (Nõmme Kalju)\nC - Geovane Santos (Nõmme Kalju)\nD - Dmitri Kruglov (FCI Tallinn)\nE - Nikolai Mašitšev (Nõmme Kalju)\nF - Artjom Dmitrijev (Nõmme Kalju)\nEesti Premium liiga Video: Flora väravavaht võitleb keset metsa näljaste tiitlijahtijatega\nEesti Premium liiga Flora soovis Kalju talenti, kuid jäi pika ninaga\nJalgpall FC Flora on kõigi liinide liidrid loovutanud välismaa klubidele Sappinen: tahaks juba palliga möllata!\nEesti Premium liiga Eesti jalgpalliliiga parima mängija karjäär jätkub Belgias\nEesti Premium liiga Nõmme Kalju palkas sünnipäevalise\nEesti Premium liiga Liivak eelistas Florat Itaalia teadmatusele\nEesti Premium liiga Ülevaade: millised on Eesti jalgpalliliiga seitse kõige tähtsamat värbamist?\nEesti Premium liiga Videod: omapärasel viisil väravaid tähistanud jaapanlane naasis Eesti meistriliigasse\nEesti Premium liiga Flora palkas terve karjääri välismaal mänginud Frank Liivaku Pakkumisi oli ka mujalt!\nEesti Premium liiga Asi selge: Flora president Eesti meistriliigas ei mängi