nipitiri, b-b, 2005-09-28 17:59:44\n/poetab hiire ja klaviatuuri vahele peotäie... :)\npilt jällegi loodusemees.ee-st\nb-b, nipitiri, 2005-09-28 18:01:57\nNäedsasiis, kõik ilm tuleb ise koju kätte :)\nVähemasti olen ma momendil õnnelik pessimist. Aitäh!\nnipitiri, b-b, 2005-09-28 18:03:28\nb-b, 2005-09-28 18:26:56\nSygav vaikus on saabunud.. Korralikud kodanikud ilmselt kiirustasid hädavajalisi asju ajama, asjad panevad kyll vastu, aga kuidagi ikka saab..\nEi mingit posti, ei mingit poliitikat.. Kes teeb sisseoste, kes keedab õhtuks syya.. Auväärne DT nyhib vist ikka veel köögiseinalt noid\nNo nüüd saan küll hommikul Mari käest harjavarrega tohlaka - nende va kolme paksu musta risti pärast, mis ma äsja söega paksult valgele seinale kraapisin\nriste maha, sysi reo on kuri seinalt kaduma.. Huvitav, miks ta just ristid tõmbas, tõmmand midagi lihtsamat ja leebemat, kolm kera näiteks.. Lihtsam pesta jne.. Alateadvus on vist tõesti alatasa purjus.. :)\nb-b, 2005-09-28 18:52:12\naeg endalgi vaikusse vajuda, adjöö.. :)\nDiaTheo, 2005-09-28 19:25:15\nEi, ei nyhkind auväärne DT noid riste. Hoopis mõtlin. Mõtlin, et mis kummaline tegelane see kingo ikkagi on.\nIgavesti lahkunu saabus, kuivõrd ei suutnud oma meelehead rjr kavatsetava pausipanemise üle mitte endale hoida. Loomulikult kallas ta seejuures vahepeal kogunenud sapi teistele jälle kaela - mis kingo ta olekski, kui ta seda ei oleks teinud.\nTuli korraks ... aga istuski jäädavalt platsi kaetud laua taha, nagu oleks rjr oma koha talle loovutanud.\nJa nüüd, kus rjr proovis teiste rõõmuks oma kohale tagasi tulla, istus kingo seal juba kindlalt ees ja teatas kõvahäälselt, mis ta rjr kirjutisest üldse arvab ja kuidas sellest teemast tegelt kirjutama oleks pidanud ... teisisõnu - kõtt, mine ära, mina juhin vägesid nüüd siin:-((\nVaat selliseid uitmõtteid mõtlin, b-b, auväärt ise kah:-(\nHele, DiaTheo, 2005-09-28 19:53:17\nMnjaa, ürituse kirjeldus päris teravmeelne,\naga tegelt ei saa, ei saa istuda keegi teine meie asendamattu RJR kohale...\n...ei ta roostettaaa! :)\nsisseviskaja, 2005-09-28 19:57:24\nTohoh, kas mind on vallandatud?\nMina pole küll nii palju uusi aliasi sisse visanud, kui siia ilmunud on.\nUus ja tõhusam konkurent palgale võetud?\nDiaTheo, Hele, 2005-09-28 20:39:20\nJah, nats kiiva vajus see mõtete kirjapanemine tõeste:-(\nMõtted ise polnud kiivas.\nmööduja, 2005-09-28 20:53:49\nNatuke tummaks võttis see tarkuste kontsentratsioon, mille abistav abiks siia paiskas.\nAga.., nagu oleksin ma taolisi mõtteid, isegi tekste lugenud?\nOh seda õnnistatud skleroosi, olla jälle kui noor ja roheline, kõik tundub nii värske, naturaalne..\nabiks, 2005-09-28 20:56:15\nÜks teeb märkuse selle pärast, et ma pole teemas (nojah, 2005-09-28 10:16:56), kui ma siis teemas olen, teeb teine märkuse selle pärast, et olen teemas (DiaTheo, 2005-09-28 19:25:15).\nDT, no nii lihtlabaselt siiski ammuseid sõpru tülli provotseerida küll ei saa:\n- ei suutnud oma meelehead rjr kavatsetava pausipanemise üle mitte endale hoida\n- kallas ta seejuures vahepeal kogunenud sapi teistele jälle kaela\n- teatas kõvahäälselt, mis ta rjr kirjutisest üldse arvab ja kuidas sellest teemast tegelt kirjutama oleks pidanud\nSa ise aga unustasid seekord sisu täiesti, kas sa ei märganud - igasuguse sisu seejuures.\nabiks, 2005-09-28 20:58:20\nOli siin ettepanek kirjutada õunamoosist ja sügisesest murust... Kus su arendused neil päevateemadel viibivad?\nabiks, 2005-09-28 21:16:33\nEt me õunamoosi ära ei upuks, siis kohe midagi veidi sisulisemat. Tõsi, mitte küll postpoliitikast, aga pole erilist lugu - kui paljud siin üldse on postpoliitikast kirjutanud? Mina täna kirjutasin, ja sain isegi pahandada, et julgesin... (DT 19:25:15).\nabiks, 2005-09-28 21:17:14\nKuna elu olemasolu Universumis on fakt, siis pidid Universumi tekkel Suure Pauguga (kui me seda kaasajas enimlevinud Suure Paugu mudelit aktsepteerime) selle Suure Paugu enese algitingimused ja selle toimumist reguleerivad seadused olema sellised, et sisaldasid potentsiaalina elu tekke võimaluse - meie Universum tekkis elu potentsiaali omavana. Iseasi, kaua on aega võtnud selle potentsiaali tegelikustumine, kuid see pole siin sedavõrd oluline. Olen arvamusel, et elu on üks Universumi olemuslikke aspekte, sama fundamentaalne, nagu näiteks mateeria.\nTeine küsimus on see, kust me üldse saame tõmmata elutu ja elusa vahelise piiri. See on esiteks meie teadmiste mahu küsimus - me ei pruugi olla teadlikud Universumis elu olemasolu kõikidest olemistasanditest ja vormidest - nagu näiteks ei teatud antiikajal midagi elust mikrotasandil - bakterid jms. Teiseks ka meie omavahelise kokkuleppe küsimus, mida me ei pea elusaks ja mida peame. Ilmselt on see potentsiaali tegelikustumise küsimus, nagu eespool mainitud.\nMaterialism onaga väga “ujuv mõiste”, nagu muuseas üldse kõik mõisted. Kõik oleneb selle mõiste määratlemisest, võib materialismi laiendada lõpmatuseni ja öelda, et kõik, mis üldse on, on materialism, kaasaarvatult Jumal. Nii võime seda mõistet laiendada, kuid see on rohkem sõnaga mängimine. Lihtsalt ajas on arusaamad muutuvad. Kaasajal ja teaduses mõistetakse mateeria all üldiselt seda, mis allub neljale interaktsioonile, pluss muidugi need interaktsioonid ise.\nKaasajal on piirid mateeria ja teadvuse vahel on muutumas ähmaseks. Esiteks, on mõistetud, et rääkida mateeriast “nii, nagu see on” ei saagi - mateeria on olemas “nii nagu see on” mitte iseeneses, vaid alati Vaatleja jaoks. Vaatleja aga pole põhimõtteliselt võimeline üheselt ütlema ja määratlema, kuidas siis asjad tegelikult on. Sellest räägib Heisenbergi määramatuse printsiip. Teiseks, isegi relatiivsusteooria ei saa läbi ilma selle Vaatlejata - taustsüsteemida. Relatiivsusteoorias on alati eelduseks, et on Vaatleja, kes mõõdab ja kes saab mõõtmistulemusi. Kolmandaks tuletaks meelde selliseid teaduse ja filosoofia vahepeal olevaid arutlusi nagu antroopsusprintsiip ja holograafiline paradigma, viimane omab ka teatavat katselist kinnitust ja ületab meie arusaamad kausaalsusest.\nabiks, 2005-09-28 21:17:45\nKaasaja füüsikateadus, mis peaks just mateeriat ja selle olemist uurima, on jõudnud veidi paradoksaalsesse olukorda. Füüsikas on hetkel käibimas 11-mõõtmeline “olemise mudel” - teooria stringidest. Paradoks on selles, et see teooria küll kirjeldab olemasolevat, kuid see teooria on alatiseks väljaspool katselise kontrolli piire, kuivõrd string on vaid kahemõõtmeline matemaatiline objekt - me ei saa põhimõtteliselt oma kolmemõõtmelises maailmast teha füüsikalisi katseid kahemõõtmeliste objektidega. Taas pole neil stringidel mingit “oma olemist” ilma Vaatlejata, kes nende üle arutleb. Seepärast on füüsikute seas isegi väike vastuolu - füüsikud, kes on harjunud senise arusaamaga füüsikast, süüdistavad stringiteooria loojaid selles, et nad on füüsikast teinud puhta matemaatika. Tegelikult ongi. Praegu ehitatakse Prantsusmaal kiirendit, mille ümbermõõt on 27 kilomeetrit ja mille ülesanne on üles leida see “tõeline mateeria” - algosake, mis kannab massi, mis ise ongi see mass ja mida arvatakse olevat kõigi massi omavate osakeste koosseisus. Ehk saab inimkond teada, mis “asi” see mass õieti on... Töid tehakse CERN'i egiidi all ja projekt on sedavõrd kallis, et selle maksumus võrdub Eesti aastaeelarvega.\nMinu arusaam mateeriat uurivast teadusest ja selle uurimisobjektist on eelpool öeldud – neli interaktsiooni ja nende toimevaldkond. Kui leitakse ka viies, kuues ja seitsmes jne. interaktsioon, eks siis peab füüsika muutuma ja võibolla saame kunagi aru, kui mõttetu on üldse jagada olemaist mateeriaks ja teadvuseks ja rääkida, mis millest tuleneb või mis on primaarne. Kaasajal peab füüsika arvestama alati ka Vaatlejaga ja on isegi vaieldav, mida füüsikaseadused õieti kirjeldavad – kas mateeria seoseid või selle Vaatleja teadvuse seoseid.\nabiks, 2005-09-28 21:18:13\nMa ei pea eriti targaks nn. “filosoofia põhiküsimust” läbi sajandite, et kumb on primaarne, mateeria või teadvus. See on olnud suuresti “asjast enesest” möödarääkimine, sest nende kahe kõrval on paratamatult veel ka kolmas – Vaim kui Tema, kes vaatleb mõlemat, ja alles sellise kolmese suhte selle tulemusel me saame üldse rääkida reaalsusest selle eri tasanditel.\nSelle filosoofiaga on üldse veidi paha lugu - kui me tahame, et see oleks veidigi teaduslik, siis me peame eeldama, et filosoofia peab olema loogiline, alluma teatavatele mõtlemise reeglitele. Kuid 20. sajandi kestel tõestas Kurt Gödel, et loogikal on samaaegselt omad piirid... kuid loogika on ka samas lõpmatu. Mis teisisõnu tähendab, et me saame loogika abil alati küll tõeseid, kuid vaid suhteliselt tõeseid tulemusi - formuleeritud lauseid. Ja siingi on tegelikuks “tegijaks” mitte keegi muu kui meie Vaatleja - teadvus, mis neid lauseid formuleerib ja lõplikku tõde ja selle tõestust otsib. Alates Gödelist ongi lääne filosoofia selle traditsioonilisel kujul varisenud - on mõistetud idamaadel juba aastatuhandeid varem taibatut - filosoofia on vaid vahend inimese jaoks, see ei saagi kunagi anda mingeid lõplikke vastuseid. Gödel tegi talle eelnenud filosoofiaga sama, mida Einstein tegi Newtoni füüsikaga.\nNiisiis, mateeria kui selline hajub meie silme all olematuks, samas pole ka meie teadvus suuteline jõudma mujale kui tõdemuseni, et tõde ise kui midagi lõplikku on tõestamatu ja on vaid praktiline vahend Vaatleja jaoks, kes mateeriat ja teadvust vaatleb... See on andnud aga lääne mõttele veidi senisest teise suuna - ei teadust, ei filosoofiat ei peeta enam lõplikku tõde kusagil tulevikus meile avavaks. Teaduslik ja filosoofiline tunnetus jäävad üha enam vaid vahendi rolli Subjekti (Vaatleja, Vaimu) enese arengus. Reaalsus kui selline on Subjektist lahutamatu ja kui me lahutame mateeria ja teadvuse subjektist, siis osutuvad need tarbetuteks, isegi mõttetuteks. Subjekt ongi ainus ja tõeline reaalsuse allikas, kuid teadus ja filosoofia jäävad alatiseks võimetuteks Subjekti lõplikult ära hõlmata - isegi ideaalina pole see võimalik.\nKokkuvõtteks võib öelda, et teadus on tegelenud mateeriaga, filosoofia teadvusega, kuid religioonid on alati ja algusest peale otsinud seda Subjekti - Jumalat. Nii ka minu jaoks - nii teaduslik teadmine kui filosoofiline tõde on vaid vahendid Subjekti tunnetamiseks, kes asub nii kõiksuses kui igas meist selle Vaatlejana, kelleta ei saa läbi ei teadus, ei filosoofia. Teadust ennastki poleks, kui poleks Teadlast, ega oleks ka filosoofiat ilma Filosoofita. Neis endis on kõik vastused peidus, mitte aga nende teaduses või filosoofias. Kuid see tee on juba religioosne tee.\nDiaTheo, 2005-09-28 21:28:22\nEks siis täidan oma sõnad sisuga.\nDT: “ei suutnud oma meelehead rjr kavatsetava pausipanemise üle mitte endale hoida”\nkäis selle kohta siin (mitte ainult):\nHead teed, RJR. See oli õige otsus.\nDT: “kallas ta seejuures vahepeal kogunenud sapi teistele jälle kaela”\ntulenes sellest ja veel hangutäitest muust sõnnikust:\nSumbunud seisva veega tiigis pole mõtet oma aega raisata.\nDT: “teatas kõvahäälselt, mis ta rjr kirjutisest üldse arvab ja kuidas sellest teemast tegelt kirjutama oleks pidanud”\ntulenes kommentaarist, mis algas sõnadega\n"Mulle ei jäänud meelde ühtegi mõtet RJR artiklist.\nja millele jägnes arendus, millel polnud vähimatki sidet rjr artikliga. Aga see polnud ometi esimest korda meil /mul/ kogeda kingoga seoses.\nNiipaljukest siis sisutuse ebameeldivast sisust.\nEi ole asja minul sõprade sõprusega, jäägu see nende sügavaks intiimasjaks, kirjeldasin lihtsalt b-b`le, millisena mina sinu väärastunud käitumist näen.\nabiks, 2005-09-28 21:49:24\n1. Oligi õige otsus RJR-l lahkuda. Ta on vaba tulema ja minema ja kui ta minna otsustas, ju tal on mõjuvad põhjused. Ebaõige oleks teda vastu tema tahtmist siia sundida.\nSiin seda kirjutamist tõsiselt võtta pole erilist mõtet, minagi ei kavatse siin vanadusse surra - mu olemine siin on vaid teatav vahepala. Kui pikk, oleneb vaid selle keskkonna väärtusest. Eks olen isegi ilma erilise kahetsustundeta siit ära olnud. Põhjuseks kahetsustunde puudumisele on olnud vähegi sisukamate arutluste allatirimine mingile isiklikule tasandile mõnede kirjutajate poolt - konkreetselt DiaTho, jpk, kaak ja mõni veel. Kui RJR leiab paremat teha kui siin teie mõnitada olla oma usuliste veendumuste pärast - õige otsus ja tehku vaid!\n2. Sumbubud tiigiks muudavad selle koha ühelt poolt siinsed mitte midagi peale illu-lillu kirjutav subjektivismist kantud naisjuhtkond (õnneks praegu suht vaikiv!), teisalt need, keda eelmises punktis nimeliselt nimetasin.\n3. Ma kirjutangi siia oma mõtteid - kas see on mingi uudis või kuidagi vastunäidustatud tegevus? Vaevalt. Igasuguse suhtluse eelduseks on igaühe vabadus oma mõtteid avaldada - tingimusel, et need mõtted oleksid sisulised ja ei muutuks isiklikuks arveteõiendamiseks (selle nõude vastu eksid sina, jpk ja kaak pidevalt). Jätke selline tegevus, jäta nüüd ka sina. Kahjuks tirid sa mind siin taas mingisse isiklikku klattimisse, mida sa vist nimetad “profülaktikaks”. Tänan, aga ma ei soovi selles osaleda. Mu tänasest päevast leiad muidki tekste, mis on minu jaoks väärtuslikumad kui mis tahes sinule vastatu.\njpk, 2005-09-28 22:00:42\nKes siin jpk järgi hüüab... aa, see on ju kingo... aga huvitav, miks ta hüüab, ma pole ju suvatsenud ta oopuste peale miskit öelda ja ausalt öeldes pole neid ka lugeda viitsinud... aa, õige jah, kingo on ju jpk, DT ja kaagi vänn... on s imenami etimi lažitsja, s imenami etimi vstajot...\nNo kurat temaga, las ta siis lõugab pealegi...\nabiks, 2005-09-28 22:05:53\nEt sisulist siis, et läbu ei jääks peale...\nJäin seda elusa ja elutu vahekorda vaatlema. Ja kumalt poolelt siis kõike vaadelda - kust saab selle õigema pildi? Materialisti väide, et tegelikult pole materiaalsel olemisel enesel mingit mõtet, järelikult pole elul ja inimolemisel sealhulgas mingit mõtet, on vaid osaliselt, oma esimeses pooles õige, kuid vildakas teises pooles - oma edasiarenduses ja laienduses olemisele tervikuna, elule ja inimesele sealhulgas. Mida tegelikult teeb sellise teesi esitaja? Ta loob elava mõttekonstruktsiooni, mille abil kujutleb end elutuks mateeriaks - piltlikkuse mõttes näiteks elutuks kiviks - ja siis, oma elavas mõttekonstruktsioonis, püüab selle “elutu kivi pilgu läbi” vaadelda olemist, elutut ja elusat ja ka iseennast sealhulgas, ja teatab, et “elutu kivi pilgu läbi” pole ei kivil enesel, mateerial ega elul ja inimeselgi mingit mõtet. Õige - “elutu kivi pilgu läbi” pole tõesti ei kivil enesel ega kogu olemisel mingit mõtet. Keegi vist ei kahtlustagi elutut kivi selles, et see suudaks iseennast ja olemist, elu sealhulgas, kuidagi mõtestada.


L, 28/09/2019 - 20:36 — Aleksandr Kirpu\nEesti noorte võistkondlikud MV 2019\nJuunioride vanuseklassile toimuvad võistlused Narvas (Fama tn 2) algusega kell 11.00.\nNimelise registreerimise tähtaeg on 23. oktoober kell 23.59 registreeri@lauatennis.ee aadressile.\nKADETTIDE VÕISTKONDLIKE MV TULEMUSED 2019\nLoe lähemalt Eesti noorte võistkondlikud MV 2019 kohta\nL, 28/09/2019 - 18:28 — Aleksandr Kirpu\nLaupäeval 28. septembril 2019 toimus Viljandis 29. Rahvusvaheline Sakala GP võistlus. See oli ühtlasi ka ELTL karikasarja 1. etapp.\nVõistlusel osales kokku 45 võistlejat.\nLoe lähemalt Sakala GP / ELTL karikasarja 1. etapp kohta\nT, 24/09/2019 - 19:38 — Aleksandr Kirpu\nPühapäeval 29. septembril 2019 mängitakse samas saalis 36. Sakala karikasarja 1. etapp, mis mängitakse RIS Ehitus AS auhindadele.\nJuhend / Invitation\nLoe lähemalt 29. Sakala GP ja 36. Sakala karikasarja 1. etapp kohta\nE, 23/09/2019 - 02:20 — Marko Männik\nMeistriklassis oli parim Aleksei Nikonorov, edestades Artjom Putškovi. Pingelises kohumises 3-4 koha peale, väljus võitjana Urmas Sinisalu, jättes pronksist ilma Jan-Erik Nermanni. Naiste parim oli Sofia Viktoria Geroiskaja.\nLoe lähemalt Lauatennisekeskus/Manniks.Com karikasarja avalöök tehtud kohta\nP, 22/09/2019 - 19:58 — Aleksandr Kirpu\nELTL Stiga Laste GP 1. etapp / Evelin Lestali memoriaal\nLaupäeval 21. septembril 2019 toimus Tartus (Turu tn 8) ELTL Stiga Laste GP 1. etapp.\nPühapäeval 22. septembril 2019 toimus samas kohas Evelin Lestali memoraaili teine mängupäev.\nLoe lähemalt ELTL Stiga Laste GP 1. etapp / Evelin Lestali memoriaal kohta\nE, 16/09/2019 - 10:40 — MARGIT TAMM\nTähelepanu! Muudatused alates 01.oktoobrist.2019!\nJuhime tähelepanu augustikuu juhatuse koosolekul tehtud otsustele\nELTL kalendrit puudutavad juhatuse otsused\n• Kõik reitinguvõistlused peavad olema ELTL kalendris alates 1.oktoober\nLoe lähemalt Tähelepanu! Muudatused alates 01.oktoobrist.2019! kohta\nL, 14/09/2019 - 18:18 — ANDRES SOMER\nPärnumaa karikasarja tulemused.\nKui tavapäraselt oleme esimesel etapil osalejate rekordeid purustanud, siis seekord oli kohal kesine 48 mängijat.\nLoe lähemalt Pärnumaa karikasarja tulemused. kohta\nR, 13/09/2019 - 13:45 — Rein Lindmäe\nRahvapinksi II etapp sel laupäeval!\nSellel laupäeval,14.09 toimub Rahvapinksi II etapp algusega kell 10:00.\nAjakava on tavapärane, ehk 400+ klass alustab kell 10:00, 150+ klass kell 15:00 ning ilma reitinguta klass kell 17:00. Registreerimine igas klassis lõppeb 15 minutit enne võistluste algust.\nLoe lähemalt Rahvapinksi II etapp sel laupäeval! kohta\nK, 11/09/2019 - 09:31 — ANDRES SOMER\nEcoBirch Pärnumaa karikasarja uus hooaeg alustab!\nEcoBirch Pärnumaa karikasarja uue hooaja esimene etapp toimub 14.09 Pärnu-Jaagupi Spordikeskuses Kooli 3a. Saali avame kell 9.00, registreerimine kella 9.45-ni ja võistluste algus kell 10.00.\nOsavõtutasu sama, juhend on sama, kohtunik on ka sama ja loosinänni jagame ka.\nLoe lähemalt EcoBirch Pärnumaa karikasarja uus hooaeg alustab! kohta\nE, 09/09/2019 - 14:47 — TARMO SENGBUSCH\nPõhja-Sakala valla karikasarja I etapi võitis Aleksei Nikonorov\nSuure-Jaani LTK Lehola 2005 poolt korraldatav lauatennise karikasari alustas oma 17. hooaega laupäeval, 07. septembril, Suure-Jaani Gümnaasiumi spordisaalis.\nLoe lähemalt Põhja-Sakala valla karikasarja I etapi võitis Aleksei Nikonorov kohta\nE, 09/09/2019 - 00:52 — Marko Männik\nManniks.Com karikasari toimub hooajal iga kuu.\nKäesoleval hoojal toimub Manniks.Com/Lauatennisekeskuse karikasari iga kuu. Osa saab võtta meistriklassis ja rahvaklassis. Esimene etapp toimub 21.09.2019. Tavaliselt toimubki võistlus kuu teises pooles ja laupäeviti.\nLoe lähemalt Manniks.Com karikasari toimub hooajal iga kuu. kohta\nLoe lähemalt Toimusid Pärnu lahtised meistrivõistlused kohta\nR, 06/09/2019 - 23:15 — MARGIT TAMM\nEesti - Soome maavõistluse võit läks Soome!\nEesti - Soome maavõistlus on selleks korraks läbi.\nTuliseid lahinguid peeti 11 võistlusklassis.\nEesti kõik naiskonnad tõid võidud koju, kuid meeskondadel kahjuks nii hästi ei läinud ning kokkuvõttes kaotasime maavõistluse seisuga 4 : 7\nLoe lähemalt Eesti - Soome maavõistluse võit läks Soome! kohta\nN, 05/09/2019 - 20:05 — MARGIT TAMM\nEesti - Soome veteranide maavõistlus\nReedel 6.septembril toimub Tallinnas, Kristiine Spordihallis ( Forelli 12 ) traditsiooniline Eesti - Soome veteranide maavõistlus. Võistluse algus kell 16:00\nLoe lähemalt Eesti - Soome veteranide maavõistlus kohta\nK, 04/09/2019 - 20:55 — MARGIT TAMM\nBalteco Eesti võistkondlikud MV 2019 / 2020 - registreerimine!\n28.09.2019 kell 18.00 seisuga esitatud registreeringud\nLoe lähemalt Balteco Eesti võistkondlikud MV 2019 / 2020 - registreerimine! kohta


Uudne täispuidust AIAMÖÖBEL kogu perele!- iNkodu.ee\nKui sa armastad mugavat ja ajatut aiamööblit, siis see - saaremaise hõnguga Siberi lehisest tootesari on mõeldud just sinu perele.\nMööbel on 100% ilmastikukindel!\nPeamised märsõnad on:\nvastupidav ja ilmastikukindel\nstiilne ja nutikas disain\nkokkupandav ja kergesti ladustatav\nRohkem infot ja fotosid leied meie kodulehelt www.larixfurn.com\nCommoni mööblipoe spetsialist annab nõu, kuidas valida mööblit lapse tuppa!\nLapse tuppa mööbli valimine võib tunduda väljakutsena. Tuleb ju leida midagi, mis sobib mõlemale osapoolele, aga samas arvestada ka sellega, et laps kasvab asjadest kiirelt välja. Õnneks on poodide valik üsna lai ja mõningate nippidega on otsuseid kergem langetada. Lapse tuppa saab osta igasuguse hinnaga mööblit ja seega on mõistlik alustuseks paika panna eelarve millega toimetama hakatakse. Minimalistlik Seaford seeria Kui tegu pole päris väikese lapsega, siis tuleb kindlasti küsida ka temalt arvamus\nSkano Home mööblipoe valikusse on lisandunud luksuslik Hollandi päritolu mööblisari Richmond, kust leida laias valikus kappe, laudu, toole, kummuteid, valgusteid ja kodu aksessuaare. Esimeste salonginäidistega on võimalik tutvuda Skano Järve Keskuse salongis. Tutvu tootevalikuga lähemalt siin Järve Keskus Pärnu mnt 238, Tallinn 0 korrus Tel (+372) 672 3172 jarve@skano.ee Avatud: E - P 10:00 - 20:00 Tartu Salong Sisustus E Kaubamaja Tehase 16, 50107, Tartu I korrus Tel (+372) 742 0253 tartu@skano.ee Avatud\nEfektne Cloud Nine - ilmastikukindel välimööbel\nKui otsite enda terrassile mööblit, siis unikaalne Cloud Nine’i Casa komplekt on nii pilkupüüdev kui mugav üheaegselt! Välimööbli komplektid on olemas kohapeal Plushdeco laos Seebi tänaval. Kuna ladu ei ole avatud igapäevaselt, siis lepi kohtumine kokku helistades 5569 9892 või kirjuta meile info@plushdeco.ee. Vaata kõiki terrassikomplekte siit www.plushdeco.ee\nRadisel valmis uusim tammespooni/linoleumi sõpruskollektsioon, mis on loominguline fusion disainist ja meisterlikkusest. Uue kollektsiooni tunneb ära mitmevärvilise paletti järgi. Ajatus on oluline Noble sarja disaineri Raul Abneri jaoks. Noble kollektsioon tähendab ka uue 45-kraadiste eerung-ühenduste saabumist ja tammepuidu kõrval kasutame uste ja lauapindade puhul pehmet ja sooja Forbo linoleumi. Radis Furniture jaoks tähendab see uut mõtlemist. Mööbli tegemisel on kasutatud väärispuiduna hinnatud\nStengeli metallist miniköök\nKöök, olenemata selle suurusest, peaks võimaldama teha kõike, mida sellelt eeldatakse! Kui teil on kodus, kontoris või stuudios vähe ruumi, siis Stengeli miniköögid on selleks ideaalne valik. Peaaegu kõik mudelid tarnitakse kokkupanduna – lihtsalt ühendage ja alustage kasutamist! Metallist miniköök ja selle eelised Materjalid: Tootmisel kasutatakse ainult Euroopast pärinevat terast ja roostevaba terast. Pulbervärvkate: Miniköögi pulbervärvitud osad valmivad tootja enda tipptase\n5 small space decorating hacks\nSmall space living has definitely become more and more popular in the past several years. Low maintenance costs and providing higher rental revenue per square meter than larger units are some of the reasons why this trend has spread. However, it can be quite the challenge decorating a small room while still keeping the feel of it light and airy. Here are our 5 best hacks to nail this challenge. 1. Paint your walls white White walls will visually open up your space. Your home will feel bigger and brighter since white is the best colour to reflect natural light. If you are not a fan of white\nKui soovid kodu kaunistada armsate romantilise kodu stiilis esemetega, siis tasub kindlasti külastada Kodubutiigi sisustuse e-poodi. Valikust leiab mööblit, valgusteid, kodutekstiile, lauanõusid, vannitoaaksessuaare, sisustuselemente. Kui Te e-poe valikust midagi meelepärast ei leia, siis Kodubutiik aitab leida sobiva toote kataloogist. Kirjuta meile info@kodubutiik.ee!\nTänapäeva Chesterfieldi diivanilt enam tõusta ei taha!\nKumerate käetugedega, sügavate nööpidega ja käsitsi paigaldatud neetidega Chesterfieldi diivan on Inglise ikoon, mida austatakse ja hinnatakse üle maailma. See on stiil, mis on püsinud moes selle loomisest saati 1800-ndatel. Inglise firma Chesterfield on tegutsenud juba 40 aastat. Siianii tehakse kõik tooted käsitööna, kasutades sealjuures võtteid, mida võis näha ka 18. sajandi töökodades. Muutunud on vaid diivanite mugavus. Tänapäeva Chesterfieldi diivanilt enam tõusta ei taha. Lis\nDiivan NOON - aus, naturaalne, soe, käsitöö\nNaturaalne nahk pardi sulgedega täidetud patjadel ning lina ja puuvilla kombinatsiooniga kangas - see annab kokku tulemuse, millelt püsti tõusmiseks on väga head põhjust vaja. Diivan NOON on saadaval kahe- või kolmekohalisena. Lisaks saab valida madalamate ja kõrgemate seljatoe moodulite vahel või leida sobiv lahendus neid omavahel kombineerides. Disain: Kristel Jakobson Tootja: Ra Sun Lisainfo siit


1. Tsink + pulbervärv on teatud juhtudel kauakestev kena tulemust garanteeriv lahendus, mida propageerivad paljud tootjad lihtsuse ja mugavuse tõttu. Samas on medalil ka varjukülg - pulbervärvitud pindu ei saa teiskordselt üle värvida ega värviparandusi teha. Seega on pulbervärvi valimine nagu üheotsapileti ostmine, kust tagasiteed ei ole. Kui tahate kas või imeväikesel pinnal värviparandust teha, tuleb terve detail üleni värvist puhastada ning tervenisti üle värvida. Tsinkimisel on liugvärava ostjate jaoks üks oluline puudus: kuna tsingikiht ei ole täiesti sile, siis võib värav hakata liikumisel hüppama või kinni kiiluma. Sel põhjusel ei saa tsingitud liugväraval kasutada Aldermani premium-rullikuid, mis tagavad värava eriti pika kasutusea ja valmistatakse rätsepatööna eriti väikse, 1,2mm õhuvahega rulliku ja liugvärava konsooli vahel.\n2. Tsink + vedelvärv on oma tehnoloogilise eripära tõttu veidi kalllim lahendus, kuid jätab võimaluse lokaalsete värviparanduste tegemiseks või isegi terve detaili ülevärvimiseks. Kui näiteks kord 10 aasta jooksul juhtub, et üritate ära sõites poolavatud väravat kaasa võtta, või ei saa mõni noor roolikeeraja enne aeda pidama, siis on võimalik sama aeda, tiib-või liugväravat edukalt taastada. Gaasiga kuumutades rihime värava raami või aiaelemendi taas sirgeks, lihvime ja krundime vigastatud kohad ja värvime uuesti üle - pärast sellist noorenduskuuri näeb aiaelement või värav välja ning töötab nagu uus. Ja kui kunagi värskendate maja välisilmet ning tahate ka väravale ja piirdele uue näo anda, siis on teil vabad käed ka metallosade ülevõõpamiseks.\nPiltlikult öeldes on selline kombinatsioon nagu kindlustuspoliisi ostmine - veidi kallim soetada, kuid avarii korral märksa odavam taastada.\n3. Alderman kasutab juba aastaid laevavärve. Rahaliselt ei ole see kallim kui eelnevad variandid, kuid omab mõlema eelmise variandi plusse ilma miinusteta: laevavärvid pakuvad pikaajalist korrosioonikaitset, on lokaalselt ülevärvitavad, ei kooru ega murene. Peale selle on neil üks väga tänuväärt omadus: kui tsinkimine ja pulbervärvimine "tapab" sepiste eheduse ja ilu nii nagu õlu pastöriseerimine tapab selles elu (olete ju mõnes ehituspoes näinud masstoodetud, "korrosioonikindlaid" ja odavailmelisi aasia päritolu "sepistega" kaunistatud riputuspotte, ronitaimede redeleid, katusealuste tugikonstruktsioone jne.), siis vedelvärviga (ja eriti pitsliga) värvitud sepistes toob värvikihi ebaühtlus välja nende eheduse ja ilu. Eriti siis, kui mõne erilisem element on efektvärviga ("antiikhõbe", "vana kuld", ...) üle pintseldatud.\nKoduseks kasutamiseks on tänapäeval saada ka juba "Direckt auf Rust" (otse roostele) kantavaid kattevärve, mis nakkuvadki otse roostes pinnaga ning moodustavad roostega reageerides pikaajalise ja tugeva kaitsekihi. Näiteks Alpina toodab selliseid värve.


Autoliv tiirleb Norma ümber\nTallinna börs jätkas ka kauplemisnädala teisel päeval ilma kindla suundumuseta. Investorid ootavad toetavat uudist turule sisenemiseks, senikaua püsib kauplemine aga keskpärane ja hinnad võivad isegi mõnevõrra langeda.\nEndiselt oodatakse pingsalt, mis ssab Norma Grupi ja Autolivi lepingust. On teada, et neljapäeval saabuvad Eestisse Autolivi tippjuhid, et lepingu küsimusi arutada. See peaks veelgi kinnitama analüütikute arvamust, et nii kaugele arenenud läbirääkimiste järel on raske uskuda lepingu mittesõlmimist. Lepingu allkirjastamine ei pruugi siiski toimuda lähinädalatel.\nTuru taolise veendumuse taustal tuli Norma aktsia 4protsendine kukkumine paraja üllatusena. Järsult kasvanud müügisurve sai börsipäeva lõpus järje ka ühe suuremahulise kaalutud hinnaga tehingu näol, milles korraga vahetas omanikku 76 000 aktsiat koguväärtusega 3,5 mln krooni. Kaalutud hinnaga tehing tähendab, et eelnevalt on maakler oma kliendi korraldusel sooritanud mingi aktsiapaki ostmiseks või müümiseks hulga väiksemaid tehinguid ja õhtul registreeritakse omavaheline tehing.\nTeine uudis, mida börsil praegu pingsalt oodatakse, on hiljemalt selle nädala lõpuks selguv II kvartali majanduskasvu esialgne hinnang. Midagi positiivset on siiski raske oodata -- tõenäoliselt on tulemus miinus 5--6 protsenti. Sellest tulenevalt jääb uudisest suure tõenäosusega saamata ka impulss, mis aktsiaturu tõusule viiks.\nVäiksema kaaluga teated praegust rahulikku turgu vaevalt eriti mõjutavad. Ilmselt ei too endaga erilist liikumist kaasa ka eilne farmaatsiatehase teade poolaastatulemuste kohta. Saab vaid küsida, kas 30 miljoni kroonise poolaastakäibega ja 8,75 miljoni kroonise turukapitalisatsiooniga ettevõtte koht ikka on börsil. Arvata võib, et pärast eile lõppenud aktsiaemissiooni tõstatub taas päevakorrale aktsia börsilt lahkumine.


Mind on külastanud 330493 külalist!\nMÄRTSI KUU = NAPOLEONI KOOK\nEi, ma ei ole kuhugi kadunud. Aga aeg kaob küll väga ruttu käest. Käsitöödki pole jõudnud nii väga teha, kui enne aastavahetust. Kuidagi soiku jäänud on mul see soolikas. Aga seevastu kokkamise pool on täies ilus õitsele löönud!\nNagu ka eelmise aasta märtsi kuul alustasin ma Napoleoni koogiga, siis ka sel aastal ei saa teisiti. Mu elukaaslase vennal oli jälle sünna ja oli põhjust ka tema lemmik kooki valmistada. Tõsi küll, täiesti laisa perenaise Napoleon.\nSee on Vale Napoleoni kook, idee pärit Ragne kokablogist.\nLasin õel tuua küpsised, keetsime koos elukaaslasega keedukreemi, voolisin koos Ritiga Draakoni kommidest roosikesed ja nii see koogike meil valmiski!\nKunagi ammu, ma-ei-tea-kelle-ja-kus-kohas-täpselt, hakkas silma Draakoni nätsukommidest valmistatud kaunid roosikesed, minul olid need küll esimene katsetus, aga siiski roosid ja täitsid oma ülesannet koogil hästi!\nLisan veel siia ühe Laimikoogi pildikese, mis läks üle pika-pika aja meil kordus küpsetamisele! Endiselt hea ja õhuline-mahlakas koogike. Ma ikka väga fännan igasugust õhulist kreemi-sefiiri-vahtu... sõltlane noh!\nJa kui popp on meie peres veel Beseerull! Sellest kahjuks polegi jõudnud veel pilti teha, sest kes viitsib selle pildistamisega jännata, kui koogikene söömist vajab!\nAga üks kord ma selle Beseerulli siia üles panen! Seniks aga vahune Laimikook!\nPS! Kuna mul on nüüd uus arvuti, kuhu on väga kiire ja lihtne, võrreldes vana arvuti aeglusele ja ülekuumenemisele, pilte üles laadida, püüan olla jälle tublim blogija! ...aga no mu üliarmsad lapsed võtavad ikka oma aja!\nrekukas kribas selle kell 20:49 - Link - kommentaarid (1)\nHEAD ALANUD AASTAT KALLID NOBENÄPUD!\nTehtud on nii mõndagi, aga kõik sai nii kiirelt ära müüdud ja kingikotti pakitud, et enamus asjad jäid jäädvustamata.\nAga mõned üksikud riismed on siiski näidata.\nÜks ammu tellitud poekott musta ja väheste lilledega.\nSiis emale tegin ka ühe nõelapadja-karbi. Sisse sai veel peidetud pross. Prosse on tegelikult hulgim tehtud, aga enamus juba ammu uusi mantli kraesid kaunistamas.\nVõtsin osa ühest vahvast projektist nagu Jõululina lauale. Alguses küll sulgesin koostegemise akna, aga siis mingi õhtu internetis häkkides hakkas silma SEE laualina ja siis oli otsus tehtud, et jah, selle lina ma omale õmblen.\nSuure lina mõõdud u. 180x150 cm ja liniku mõõdud u. 110x40 cm!\nKangapoodides polnud just neid "õigeid" kangaid, mida oleks tahtnud, aga võin täitsa rahule jääda.\nKangajäägist õmblesin veel veidi väiksema liniku moodi asja, alguses küll väiksele lauale, aga see ei passinud sinna väga. Nii me selle liniku suurele linale panimegi.\nUhkeid ja ilusaid pilte linast ei teinudki, aga siin veel üks pildike, kus me vana aasta kenasti ära saadame!\nTEGUDEROHKET JA EDUKAT NING VÄGA ÕNNERIKAST ALANUD AASTAT!\nrekukas kribas selle kell 11:12 - Link - kommentaarid (4)\nMu sõbrantsil oli sünnipäev, juba septembris, aga külas käisime alles nüüd. Tegelikult peeti õige pidu maha kaks nädalat tagasi, aga meie korraldasime endale eraldi vastuvõtu, kuna õigel päeval polnud võimalus meie delegatsioonil Tallinnasse sõita!\nKingituse tegemiseks panin jälle oma käed tööle.\nKuna ta on abielunaine, ühe imearmsa tirtsu ema ja tubli perenaine, otsustasin õmmelda pereemale kohase põlle ja nõelapadja-topsiku (aegajalt õmbleb temagi, nagu tublile pereemale kohane )!\nPõll sai mõnusalt värvikirev, et ikka pisikesel tirtsul oleks oma toimetavat ema lõbusam jälgida. Ja endagi imestuseks kukkus see põll välja veidikene rahvarõiva seeliku hõnguline. Nii tore!\nPõlle õmmeldes mõtlesin ise, et mul endal ei olegi veel põlle. Ei tea kas asi on selles, et ma pole veel abielunaine või hoopis selles et ei ole piisavalt tubli perenaine!\nPõll on õmmeldud kahest erinevast kangast, üks neist triibuline kirju ja teine siis ühevärviline veinipunane. Kaunistuseks põlle allääres ja taskul valge pits.\nNo ja igas kodus, kus elab tubli ja koduhoidev perenaine, peaks olema ka üks korralik nõelapadi.\nSelleks korraks siis jälle topsiku laadne, kus sees saab hoida oma niite-nõelu.\nKasutatud on TheBodyShop`i kreemipotsikut. Raseduse ajal sai neid kehavõisid ikka päris korralikult määritud ja kõik potsikud jätsin alles, nii igaks juhuks. Ikka läheb ju vaja, ja läkski!\nPotsik sai omale veinipunase padja peale ja pruunist atlaspaelast ja värvilisest lillepaelast äärise. See lilleline peal oli nii vahvalt värviline ja läks täpselt põlle värvidega kokku.\nSelline see kink saigi, piisavalt värvi ja südasügise veinipunast!\nPalju õnne Heili!\nLubasin siin ükskord suure suuga oma teisi nöörivaase näidata, siin nad siis mul on.\nPildistatud otsa kapi otsast!\nNeed ei ole meile lihtsalt pudelid, vaid igal ühel neist on mingi ajalugu või story!\nAlustame siis vasakult:\n* Alt kandilise kujuga veepudel on toodud Leedust. Käisime seal elukaaslase firma jõulupeol ja seal olid lauaveed vahvates kandilistes pudelites. Tühja pudeli pistsime pintsakusse ja nii ta meie omaks saigi!\n* Teine pudel on üks suuremapoolsem shampanja pudel, see on pärit meie soolaleiva peost. Nüüd kohe kohe, 11 novembril saab meie kodu juba 4 aastaseks.\n* Kolmas pudel, veidi tumedamasse pakinööri on keritud üks kitsamas pudelis olnud vein. Vot selle pudeli puhul ma enam ei mäleta, mis üritus meil oli. Aga keegi tõi selle meile millegi tähistamiseks ja kuna see on selline mõnus kitsas ja pikk, siis saigi otsus tehtud, et ka sellest pudelist tuleb meile vaas!\n* Neljas, kõige pisem pudel on pärit Lõuna Prantsusmaalt. See on täitsa tavaline veepudel, mille ma välikohvikus istudes tellisin. Vesi oli seal kallim kui õlu! No ja selle mälestuseks ma selle "taara" koju tõingi, et mäletada, kui kallis vesi tegelikult meile kõigile on!\nNing seda kõige keskmist, mündiga vaasi olen ma teile juba tutvustanud!\nNii et selline on meie väljund, kuidas säilitada täiesti tavalisi, aga meile toredaid mälestusi!\nrekukas kribas selle kell 11:20 - Link - kommentaarid (4)\nVahel tuleb ikka kasuks, kui elukaaslane valib veini, mis on mõnusa kujuga pudelis!\nJa mina vana nööri ketraja ei lubanud pudelit ära visata, vaid tegin sellest järjekordse vaasi!\nKasutatud on siis veinipudelit (kõrgusega 23-24cm), kunagi ammu ehituspoest soetatud nööri ja Moment liimi.\nEnamus meie lillevaase ongi just sellised, nööriga üle keritud pudelid, nüüd on mul neid juba 5! Olgu öeldud, et tavalisi lillevaase on vist 3. Nii et meie majapidamises domineerivad nööri-pudeli vaasid!\nMinu meelest on nad väga ilusad ja teistsugused. Miinuseks on muidugi see, et pudelite puhul ei mahu ühte vaasi just väga palju lilli, täpselt nii palju, kui suur-väike pudelisuu on!\nNüüd tuulutab meie uus vaasike end kõrgel aknalaual liimihaisust!\nrekukas kribas selle kell 14:15 - Link - kommentaarid (7)\nMinu postitused lähevad järjest triibulisemaks!\nRitsul oli uut sügise mütsi vaja, mitte sellepärast, et tal polnud. Tal on täitsa olemas, kevadel tehtud. Kuid lõnga kõrge villasisaldus ajas vaesekese pea koguaeg sügelema!\nKudusin uue, meriinovillase!\nKolm erinevat värvi Superwool lõnga ja vardad nr. 4.\nMütsi tegumoe nihverdasin Pitsikuduja päevikust!\nEdevuse tarvis sai õieke ka tehtud!\nrekukas kribas selle kell 14:03 - Link - kommentaarid (2)\nVANAST UUS ehk\nRITI VOOLIMISTARVETE KOTT!\nRitile kingiti sünnipäevaks voolimise komplekt rulliku ja vormidega. Karp oli nii ebamugav kasutamiseks ja asusin poodidest mõnd lukuga kinnitõmmatavat kotti otsima. Otsisin mis ma otsisin, aga ei leidnud sobivat. Voolimisalused peavad ju ka sisse mahtuma.\nLõpuks otsustasin ise koti õmmelda. Huvitav, miks ma kohe selle peale ei tulnud, et ise teha!\nKõige parem kangas ikkagi teksa ja kuna elukaaslane on mulle kõik oma lõhkised teksad "pärandanud", siis saigi tirts oma kotikese issi teksapükstest! Peale õmblesin veel enda teksadest järelejäänud tagatasku ja kunstnahast nimetähe. Kinni käib lukuga, mida saab siis ükskõik kust poolt kinni-lahti tõmmata. See lukk on tegelikult täitsa uus, aga on mingist ajast seisma jäänud. Ei teagi enam, milleks see ostetud sai...\nKoti mõõte väga ei teagi, tean vaid seda, et välja lõikasin 41x41cm ruudu, et tahvlid kindlasti sisse mahuks. Sealt sai siis nurgad maha õmmeldud ja lõigatud. Et selline suurus siis!\nNatukene oleks võinud olla sügavam ja kitsam. Aga Riti on sellega väga rahul. Ja mina ka, on vähemalt kuhu vidinad (nagu elukaaslasele meeldib öelda ) ära panna!\nrekukas kribas selle kell 19:53 - Link - kommentaarid


Vallavolikogu valimised 2017 - Kiili Vallavalitsus\nKiili valla valimistulemusi saab vaadata siit.\nValimiskomisjoni poolt toimub teistkordne häälte lugemine Kiili vallamajas Nabala tee 2a, Kiili alev esmaspäev 16. oktoobril kell 11:30.\nKiili valla hääleõiguslikud elanikud saavad 15. oktoobril 2017 valida uue 17-liikmelise Kiili Vallavolikogu. Esmakordselt saavad vallavolikogu valimistel osaleda 16-17-aastased noored.\nValimiste läbiviimiseks moodustas Kiili Vallavolikogu 15. juuni 2017 otsusega nr 17 valimiskomisjoni, mille liikmeteks on Tarko Tuisk, Iren Jõeleht, Lea Peterson. Valla valimiskomisjoni ülesanne on registreerida esitatud kandidaadid, teha kindlaks valla hääletamis- ja valimistulemused ning täita muid seadustest tulenevaid ülesandeid.\nVolikogu valimiste informatsiooni avaldame jooksvalt valla veebilehel.\nValimistoimingute ja tähtaegade, kandideerimise ning 16-17-aastaste hääletamisõiguse kohta on informatsioon avaldatud Vabariigi Valimiskomisjoni veebilehel aadressil www.vvk.ee/kov2017.\nValimistega seotud küsimused ja dokumendid tuleb esitada elektronposti aadressil valimised@kiilivald.ee\nValla valimiskomisjon selgitab liisu heitmisega numbrite andmise järjekorra erakondade ja valimisliitude vahel.\nKandidaatide registreerimiseks vajalike toimingute (registreerimisnumbrite määramine liisuheitmisega jms) ja otsuste tegemiseks koguneb valimiskomisjon 8. septembril 2017 kell 11.00.\nEelhääletamise ajal asuvad hääletamisruumid Kiili Vallamajas aadressil Nabala tee 2a, Kiili alev, Kiili vald, Harjumaa. Samas saavad valijad hääletada väljaspool oma elukohajärgset jaoskonda ning valijad, kelle elukoha andmed on rahvastikuregistrisse kantud valla täpsusega.\nValimiste päeval asuvad hääletamisruumid Kiili Gümnaasiumis aadressil Kooli tn 2, Kiili alev, Kiili vald, Harjumaa. Samas saavad hääletada valijad, kelle elukoha andmed on rahvastikuregistrisse kantud valla täpsusega.\n25.08 Valimisliit Kiili Arenema – RESTART (VKAR)\n29.08 Valimisliit Kiili Külade Ühendus (VKKÜ)\nKiili valla valimiskomisjon kogunes 8. septembril, et kinnitada kandidaatide nimekiri Kiili Vallavolikogu 15. oktoobri valimisteks. Numbrite andmise järjekord erakondade ja valimisliitude vahel selgitati välja liisu heitmisega. Liisu heitmise tulemusena moodustati kandidaatide koondnimekiri ja anti igale kandidaadile number alljärgnevalt:\nnr 101 PAUL PUUSTUSMAA\nnr 102 MARKO KASELO\nnr 103 MARIKA KASELO\nnr 104 MARGE BLUMFELDT\nnr 105 STEN-MARTIN KASELO\nnr 106 KAIRE NUUT\nnr 107 TARMO VAIK\nnr 108 ANDRA PERV\nValimisliit Kiili Külade Ühendus\nnr 109 AIMUR LIIVA\nnr 110 MERJE VOLT\nnr 111 MIHKEL REBANE\nnr 112 HERET ANNUS\nnr 113 MIKK RANNIK\nnr 114 MAARIKA NIMMO\nnr 115 PEEP TOMINGAS\nnr 116 MONICA ALLIKAS\nnr 117 SVEN SUURRAID\nnr 118 ELAR JETS\nnr 119 MAREK VAINOLA\nnr 120 ARDO NIINRE\nnr 121 RAIGO TATRIK\nnr 122 MARTIN MEDAR\nnr 123 TOOMAS VÄLJATAGA\nValimisliit Kiili Arenema – RESTART\nnr 124 ERKI ARAKAS\nnr 125 VAMBO KAAL\nnr 126 ESTA KULLAMAA\nnr 127 KRISTJAN LAURITS\nnr 128 INDREK SINISAAR\nnr 129 TRIIN JAAGO\nnr 130 INDREK GRUSDAM\nnr 131 HILLAR URBANIK\nnr 132 EPP PRIIMÄGI\nnr 133 TAAVID MIKOMÄGI\nnr 134 ALAR LEHTSAAR\nnr 135 KUSTA KASKA\nnr 136 RAIGO RIIMAND\nnr 137 ARNO TÖLPT\nnr 138 RISTO LAAR\nnr 139 SERGEI KIVI\nnr 140 PEETER VELTMANN\nnr 141 ERKKI TEPPER\nnr 142 ROMAN PÄLL\nnr 143 OLE LOIGU\nnr 144 TOOMAS KRAVIK\nnr 145 PRIIT TAMME\nnr 146 ANDRES KOLBAK\nnr 147 VILLE VALLASTE\nnr 149 ANETT LEOSK\nnr 150 MARTIN IGEL\nnr 151 MAREK VÄLJARI


Süsteemiga liitunud pankade nimekirja leiate Eba Clearingu kodulehelt.\nPangasisene makse eurodes oma kontode vahel tasuta 2,30 €\nPangasisene makse, siseriiklik makse (sh välkmakse*, Euroopa makse** ja Swedbanki grupisisene makse***)\n***Maksed Swedbanki (Läti, Leedu, Rootsi, Soome, Norra, Taani) jõuavad makse saaja kontole täissummas. Kohustuslik on märkida saaja IBAN.\nSiseriikliku makse tühistamine ja parandamine Pank ei tagasta teenustasu, kui maksetehingut ei õnnestu tühistada/parandada.\nVälismakse (sh Euroopa makse, Swedbanki grupisisese makse) tühistamine ja parandamine Pank ei tagasta teenustasu, kui maksetehingut ei õnnestu tühistada/parandada.\nJärelepärimised maksete kohta\nPangasisese, siseriikliku (sh välkmakse*) ja siseriikliku Euroopa makse** kohta\nVälismakse (sh Swedbanki grupisisene makse) kohta Maksed Swedbanki (Läti, Leedu, Rootsi, Soome, Norra, Taani) jõuavad makse saaja kontole täissummas. Kohustuslik on märkida saaja IBAN. 20 € + välispankade kulud


27.09 wave vääna 27/09/11 21:42\nKrt kui ilus vääna ikka on kui chillid seal lainetele ja päike silmapiirile kukkub. Aga jah suvi on vaikselt möödunud ja ilm on ikka jahe juba. Vesi on veel täitsa soe, aga keha ja liigesed ei taha enam nii virkalt tööd teha. Aga mis ma siin ikka halan.\nTäna oli täiesti super ilus õhtusurf väänas. Tuul puhus täiesti korralikult kergelt side-on, laine oli küll tilluke, aga andiski mulle hea ettekäände lõpuks ka "PRO areasse" sõita nagu Karel seda nimetas. Kohati viskas seal isegi üle meetriseid lained. Pikivahest muidugi ei olnud nad midagi kuulnud, nii et oli tegu lainete vahel jalavahetusi teha nii et kiirus ei kaoks ja veel lainele peale ka saaks. Algul tundus vesi kuidagi jahedat värvi ja mõtlesin väga rahulikult oma vanu liiste taguda, et sisse ei kukuks. Aga mingi hetk tuli karsumm vastu võtta ja siis läks edasi väga lõbusaks. Harjutasin oma suurt nõrkust switchis pöördeid ja sõitu, millega ma siin viimastel kordadel suurtes lainetes olen palju karistada saanud. Ja siis see laine leidis minu. Sain ilusa ajastusega pöörde toeside'i ja samale lainele switschis ilusti peale ja isegi pöördeid üles alla tehtud. Ja päev oligi kirjas. Super äge. Hau.\nAhjaa panin lõpuks papud jalga. Grip oli liiga hea, jalad ei tahtnud üldse laual liikuda. Ilma on ikka parem, aga varvastel oli soe.\nKarel tegi ka täna kõvasti tehnika trenni. Sellistel päevadel tulebki käia lihtsalt nürilt jalavahetusi ja pöördeid harjutamas. Väga tubli. Aga jube igav on mul üksi sõita, kui sa sinna ranna alla trikitama kogu aeg jääd!!!!!\nNikolai Rodin (niko) 27/09/11 22:08\nreedel sõitsime sokkidega Väänas... tundus, et laud on nagu kinni liimitud


Täielikult automatiseeritud majutusjuhtimine | Zeevou kohta\nZeevou on hõlpsasti kasutatav veebiplatvorm, mis automatiseerib külalislahkuse juhtimist - alates turundusest, broneeringutest kuni operatsioonideni. Asendage oma tavapärane kanalihaldur ja kinnisvarahaldussüsteem ühe ühtse jaoturiga.\nOleme pühendunud külalislahkuse platvormi väljatöötamisele, mis võimaldab kõigil erinevatel sidusrühmadel üksteisega otse ja tõhusalt suhelda, sest usume, et see aitab maailma paremaks muuta.\nMe usume inimestesse. Kuigi Zeevou meeskond loodi keskendudes tehnilisele asjatundlikkusele ja asjakohasele töökogemusele, tahtsime pakkuda võimalusi ka neile, kes neid kõige rohkem vajavad. Valides Zeevou, valite mitte ainult oma ettevõtte jaoks parimad lahendused, vaid investeerite ka sotsiaalsesse liikuvusse. Teeme koostööd väikeste ja keskmise suurusega ettevõtetega, võimaldades neil konkureerida suurettevõtetega, pakkudes tehnoloogia abil võrdseid võimalusi.\nZeevou asutaja Na'ím Anís Paymán on võtnud oma eluülesandeks edendada tsivilisatsiooni - ja alustada asju, kui need tunduvad veidi aeglased! Pärast bakalaureuseõppe lõpetamist Cambridge'i loodusteaduste ülikoolis otsustas ta laiendada oma huve äri kaudu, kasvatades lühiajalise rendifirma mõne aastaga sadade ühikuteni. Sel ajal, kui ta tegeles selle kiire laienemise tagajärgedega, sündis Zeevou idee. Kujundatud lahjaks idufirmaks, mis keskendub tehnoloogiale ja innovatsioonile, hoiab Zeevou kõverast ees, kasutades reaalses elus toimuvaid protsesse ja tagasisidet oma funktsioonide ja funktsioonide värskendamiseks.\nIdee ei ole lihtsalt pidevalt laieneva pakkumiste kontroll-loendi märkimine, vaid pakkuda klientidele tegelikult soovitud funktsioone.\nMis meid Zeevou's juhendab ja motiveerib, on futuristlik visioon sellest, milline peaks olema külalislahkus. Oleme edumeelsed, pöörates klientide ideedele suurt tähelepanu, rakendades neid „lambipirnide hetki“ ja tagades, et Zeevou kogemus tõmbab kasutajaid ikka ja jälle tagasi.\nMeie süsteem on välja töötatud uusima tehnoloogia abil ja seda kasutatakse kiireimate, usaldusväärsete ja usaldusväärsete kogemuste tagamiseks mõnes maailma kõige võimsamas serveris. Kui see teile hästi kõlab ... tulge meiega liituma!


Hiina kohandatud lemmiklooma seljakoti tootjad, tarnijad, tehas - pakkumine - Dongguan Zhihao käekottide tööstuse Co., Ltd.\nKodu > Lemmiklooma kott Lemmiklooma kott > Lemmiklooma seljakott\nHUAXIZI See lemmiklooma seljakott kasutab laiendatavat seljakonstruktsiooni, et pakkuda teie lemmikloomale rohkem puhkeruumi, suurendada õhuringlust ja võimaldada lemmikloomal mugavamalt liikuda ning vähendada ärevust.\nMeie lemmiklooma seljakotil on ka mõned tuttavad nimed: kassi seljakott, koera seljakott, kassi seljakoti kandja, koerte jalutuskott, koera reisikott, koerte ravikott ...\nDongguan Zhihao käekotitööstus Co., Ltd. asutati 2003. aastal. Meie põhitegevus on seljakotitoodete, näiteks sülearvutite seljakottide, õpilaste koolikottide, koolikottide, mähkmekottide, välistingimustes kasutatavate seljakottide, spordi-seljakottide, kujundamine, tootmine ja müük. seljakotid, koomiksikoolikotid ja muud tooted. Samal ajal laiendame ka teisi ettevõtteid, näiteks disaini tootmist: rihmakotid, käekotid, käekotid, tööriistakotid, lõunakotid, relvakotid, sõjaväe taktikalised kotid, lemmikloomade kotid ja muud tooted. Klientide individuaalsete vajaduste rahuldamiseks oleme loonud ka osakonna, mis aitab klientidel leida Hiinast muid kaubakategooriaid. Hiinas on meil tugev ja küps tarneahel nii üles- kui allavoolu. See on meie peamine eelis. Selle eelise tõttu suudame teenindada kõiki oma kliente kiiremini, paremini ja paremini ning pakkuda oma klientidele kõrge efektiivsusega toodete kohandamisteenuseid, samuti pakkuda klientidele müügiks oma kvaliteetseid originaalbrändi tooteid. Meie 600 töötajat ja 500 tootmismasinat on meie suurim vara. Kuidas hoiame oma liidripositsiooni? Esmatähtsaks peame inimeste omavahelist sidet ning töötajate inimõiguste ja klientide õiguste kaitset. 18 000 ruutmeetri suurune töökoda võimaldab meil majutada rohkem tootmisseadmeid ja tootmistöölisi ning pakkuda klientidele teenuseid alates toote disainist, näidistootmisest, masstoodangust, kaubaveo logistikast ja tollideklaratsioonist. Kui teil on vaja seljakotitooteid kohandada või meie kaubamärki esindada, võtke meiega ühendust:hcy@fofrerbag.com\n1. Lemmiklooma seljakoti toote tutvustus:\nâ € ¢ [Laiendatav disain] See lemmiklooma seljakott kasutab laiendatavat seljaosa, et pakkuda teie lemmikloomale rohkem puhkeruumi, suurendada õhuringlust ja võimaldada lemmikloomal mugavamalt liikuda ning vähendada ärevust.\nâ € ¢ [Ventilatsioon ja nähtavus] 1. Koera seljakoti ülaosa saab avada, et teie lemmik saaks oma pead pikendada. Võite hingavuse ja nähtavuse parandamiseks lahti lukustada võrkkattel oleva tõmbluku või võite panna. Päikese vältimiseks pange päikesevari peale. 2. Kolmepoolne akrüülplaadi disain tagab hea valguse läbilaskvuse. Vasakul ja paremal küljel on neli ventilatsiooniava + ventilatsioonivõrgu disain, et tagada õhuringlus ilma lämbe kuumuta.\nâ € ¢ [Reguleeritav õlarihm] Laiendatud disain ja reguleeritav õlarihm aitavad vähendada koormust ja parandada mugavust. Kassi seljakoti üla- ja alaosas on kaks sissetõmmatavat luku, et vältida õlarihma kõrvalekaldumist ja säilitada lemmiklooma seljakoti stabiilsus.\nâ € ¢ [Tugev ja mugav alt-kahepoolne kasutamine] Koerakanduril on eemaldatav põhi, mida saab lahti lukustada, ning pehme ja mugava polsterdusega, mis võimaldab teie lemmikloomal mugavalt istuda või magada. Mõlemat külge saab kasutada: alumine padi on valmistatud lühikesest plüüsist. Talvel võivad lemmikloomad jääda soojaks ja mugavaks siseruumides; teine pool on Oxfordi riidest disain, sobib suveks, jahe ja hingav! Saab eraldi eemaldada ja pesta!\nâ € ¢ [Ladustamine ja ohutus] 1. Valmistatud kvaliteetsest Oxfordi riidest, veekindlast, kriimustuskindlast, keskkonnasõbralikust, mittetoksilisest ega ärritavast, võimaldades teie lemmikloomal vabalt hingata ja lõõgastuda. 2. Lemmiklooma koti küljel on kaks hoiukotti prügikottide, jaoturite ja veepudelikottide hoidmiseks ning teine mobiiltelefonide, rahakottide ja muude väikeste esemete hoidmiseks. 3. Sisseehitatud sissetõmmatav konksuga turvanöör ja põgenemisvastane tõmblukk, et vältida lemmikloomade põgenemist.\n2. Lemmiklooma seljakott parameters (specifications)\nPikkus 25cmX Laius 27cmX Kõrgus 40cm\n4. Lemmiklooma seljakott packaging and delivery\nKuumad sildid: Lemmiklooma seljakott, Hiina, tootjad, tarnijad, tehas, kohandatud, hind, pakkumine, laos\nKoera turvatooli kate


Uuest gripist pääsu pole - Uudised - Tartu Postimees\nUuest gripist pääsu pole\n4. november 2009, 8:54\nUkraina lapsed seagripi eest kaitsvate maskidega\nÜleeile diagnoositi Tartumaal kolmas uue gripi juhtum. See, millal lapsi mänguväljakule saates on mõistlik neid maskiga varustada, nagu Kiievis võetud pildilt paistab, on vaid aja küsimus.\nTartu Ülikooli Kliinikumi infektsiooniteenistuse juht Matti Maimets ütleb, et uue gripi (rahvakeeles seagripi) epideemia jõuab kõikide märkide järgi Eestisse jaanuaris. See püsib siin kolm kuud ja selle kõrgpunkt on veebruar.\nLõunapoolkeral on gripipandeemia läbi.\nMaimets sirvib lõunapoolkera statistikaandmeid ja ütleb, et oleks rumal neist arvudest mitte järeldusi teha. Gripiviiruse liikumisel ja mandrite vallutamisel on oma loogika ning selles erilisi üllatusi ette ei tule.\nKõige karmim järeldus on Maimetsa sõnul see, et juhul, kui Eesti vaktsiini ei saa, on tulemuseks 500–1000 surnut.\nMaimetsale teada olevatel andmetel jõuab gripivaktsiin Eestisse paraku mitte varem kui veebruaris. Maimets märgib, et tema ülesanne ei ole kellegi poole näpuga näidata, vaid rääkida, mida uue gripi epideemia Eestile sisuliselt võib tähendada.\nUude grippi haigestumine erineb sesoonsesse grippi haigestumistest selle poolest, et haigestuda võib kuni 30 protsenti elanikkonnast.\nSeda haigust põevad raskelt mitte üksi eakad, vaid palju nooremad inimesed. Surmajuhtumite mediaanvanus (variatsioonirea keskmine vanus) on Lõuna-Ameerika riikides näiteks 49 aastat ja Austraalias 47 aastat.\nSurmajuhtudest 60 protsenti moodustavad suure riskifaktoriga inimesed, näiteks rasedad, kopsu- ja südamehaiged ning ülekaalulised. Aga 40 protsenti neist on noored ja terved inimesed, kelle immuunsüsteem neid millegipärast alt veab.\n«Arvatakse, et inimesed, kes on sündinud 1950. aastatel ja enne seda, omavad teatavat kaitset,» selgitab Matti Maimets. «Kuni 1950. aastate lõpuni tsirkuleeris maailmas üks uue gripi viirusega üsna sarnane subtüüp ja on tõenäoline, et sel perioodil sündinud inimeste immmuunsüsteem võiks olla sellega kohanenud.»\nÜks Uus-Meremaa näide on, et nende patsientide arv, kes tänavu suundusid gripikahtlusega perearsti juurde, kasvas varasemate aastatega võrreldes pandeemia tippajal kolmekordseks. Matti Maimets ei näe põhjust, miks meil peaks paremini minema.\n«Kui öeldakse, et vaktsiin jõuab Eestisse veebruaris, siis epideemia ärahoidmiseks meil sellest palju abi ei ole,» ütleb ta. «Soomlased vaktsineerivad juba praegu, inglased alustasid paar nädalat tagasi...»\nAsi, mida Matti Maimets eriti rõhutada tahab, on aga, et vaktsiinid ja vaktsineerimine ei ole vaid ravimifirmade kasumi küsimus, nagu netikommentaariumidest võib sageli lugeda.\n«Vaktsineerimisel on ka veebruaris väga oluline mõte. Viirus jääb ju tsirkuleerima ning vaktsineerides kaitseb inimene kõigepealt ennast ja paneb ühtlasi tõkke ka viiruse levikule,» selgitab ta.\nNakkusarst soovitab inimestel end kindlasti vaktsineerida ka sesoonse gripi vastu, sest teatav ristkaitse võib toimida.\nMaimets peatub uue gripi ravipreparaatidel, mille puhul on välja öeldud, et Eestis on nende varu umbes 3000 patsiendile, mitte rohkem.\n«Neid preparaate vajavad aga esimese 24 kuni 48 tunni jooksul näiteks kaasnevate haigustega ja risikigruppi kuuluvad inimesed või ka need noored inimesed, kes riskigruppi ei kuulu, kuid kes ikkagi raskelt haigestuvad,» räägib ta.\nKüsimuse peale, kui palju sellist ravimit Eesti vajaks, teeb Maimets kiire arvutuse. Ta fikseerib laias laastus riskirühma, kuhu kuuluvad rasedad, kopsu- ja südamehaiged, ning ütleb, et neid on Eestis umbes 100 000.\n«Umbes 30 protsenti sellest grupist võib tõsiselt haigestuda,» ütleb Maimets ja lisab mõttes ka need, kes riskirühma ei kuulu, ning pakub lõppvastuseks: Eesti vajaks ravimit mitte 3000-le, vaid vähemalt 40 000 patsiendile.\nRaskete juhtude puhul, mil patsiendi kops ei jaksa enam hingata, tuleb haige kiiresti intensiivraviosakonda toimetada ja panna ta kunstliku hingamise aparaadi alla.\n«Me oleme prognoosinud, et järgmise aasta veebruari keskel tuleb kliinikumi iga päev ehk üks või kaks niisugust rasket patsienti. Ja võib tekkida vajadus avada seal 10-kohaline lisaintensiivraviosakond.»\nViiruseleviku kõige magusam aeg on pime, külm ja märg aeg, kui inimesed viibivad tihedalt koos soojades ruumides, sõidavad palju bussiga ning pärast tööd veedavad vaba aega taas kas teatris, kinos, diskosaalis, pubis või baaris.\nMaimets rõhutab, et nüüd on olulisem kui kunagi varem see, et inimesed hoiaksid mõistlikku distantsi, peseksid sageli käsi, ei puudutaks nendega alatasa oma nägu ning et siis, kui aevastus peale tuleb, ei hakataks kotist või taskust salvrätti otsima. Selle otsimisega jäädakse sageli hiljaks ning seepärast on targem pigem varrukasse aevastada. Igal juhul mitte otse peopessa või kaaslasele näkku.\nMaimets ütleb lõpuks, et eestlastel veab sellega, et neid on vähe ja nad hoiavad niigi omaette. Uue gripi tüsistuste protsent on ka ju tegelikult väga väike, aga kui võtta, et haigestuda võib kolmandik Eesti elanikkonnast, siis on raskete juhtude absoluutarv ikkagi murettekitav.\n«Ja kui meil läheb paremini, kui me praegu kardame, siis see ei anna meile põhjust uude grippi üleolevalt suhtuda,» märgib ta.\nSotsiaalministeeriumi pressiesindaja Eli Lilles vastas gripivaktsiini Eestisse saabumise kohta napisõnaliselt, et Eestil ei ole lepingut ravimitootjatega gripiviiruse A/H1N1 vastase vaktsiini soetamiseks.\nKüll aga on sotsiaalministeerium gripiviiruse vaktsiini tootjate Eesti esindajatega kohtunud.\n• Eilse seisuga on Eestis uude A(H1N1) grippi haigestunud 89 inimest.\n• Tartumaal on registreeritud 3 juhtu.\n• Seni on kõik väga rahulikult kulgenud ja raskeid juhte ei ole.\nAllikas: Eesti Tervisekaitseinspektsioon