Otsi "taastav" Leiti 76 vastet.\nPulpe De Vie - Orgaaniline igapäevaseks kasutamiseks...\nMahe ja orgaaniline, mis on spetsiaalselt loodud tavalistele juustele sagedaseks kasutamiseks. Tänu Provençali õunateradest pärineva orgaanilise õunavee pehmendavale toimele muutuvad teie juuksed tugevaks ja läikivaks.250ml\nPulpe De Vie - Orgaaniline šampoon rasustele juustele...\nOrgaaniline tasakaalustav šampoon, mis on spetsiaalselt loodud rasustele juustele. Tänu ülivärskele segule, mis sisaldab puhastavat sidrunit ja kurgiekstrakti, taastavad need koostisosad juuste kerguse!\nPulpe De Vie - Orgaaniline niisutav kehakreem...\nOrgaaniline kehakreem, mis toidab ja niisutab intensiivselt kõiki nahatüüpe. Tänu nahka parandava viigimarjade õnnelikule abielule koos pehmendava mandliõliga, avastate endale peagi beebinaha, mis on pehme ja sametine!\nPulpe De Vie - Orgaaniline juuksepalsam ja mask 2in1...\nOrgaaniline juuksepalsam ja mask, mis toidab ja kaitseb juuksejuuri ja otsi. Tänu elustavale melonile ja taastavale kurgikombole on teie juuksed taas täis elujõudu.\nPulpe De Vie - Nahka helendav ja sära andev näokreem...\nGreipi ja orgaanilist mica pulbrit sisaldav päevakreem paneb su näha särama ja peidab tuhmi jume!40ml\nPulpe De Vie - Vananemisvastane kortse silendav näokreem...\nVäike tuub aga palju-palju niisutust kuivale ja karedale nahale, mis peidab kortsud ja parandab naha elastsust. 30ml\nOmia - Silendav argaaniašampoon 250 ml\nOmia argaaniašampoon muudab juuksed siidiseks, kergesti kammitavaks ja taastab juuste struktuuri. Sobib igale juuksetüübile, igas vanuses. 250 ml\nVegan Fox - Tahke šampoon kõigile juuksetüüpidele, 58g\nSoodustab juuste kasvu ja taastab terve välimuse Annab juustele loomuliku läike ja tugevdab Niisutab intensiivselt Kõikidele juuksetüüpidele\nVegan Fox - Tahke šampoon rasustele juustele, 58g\nSuurendab volüümi ja taastab juuste välimuse Sügavpuhastab, toniseerib ja niisutab Soodustab uute juuste kasvu Vegan\nHerbazen - Kummeli ja männi looduslik kreemdeodorant 30ml\nLooduslik deodorant, mis on alumiiniumivaba. Tegemist on kreemdeodorandiga, mis katab lõhna mitte higi. Alumiinium lisatakse tavaliselt tekkiva higi vähendamiseks, kuid probleem on selles, et see ummistab poore ja peatab keha loomuliku mürkide väljutamise protsessi. Teisisõnu peatab higistamise.\nPulpe De Vie - Saaste- ja stressivastane biolagunev...\nBiolagunev orgaaniline kangasmask niisutab nahka ja kaitseb seda stressi ja saaste eest! Maskis sisalduv orgaaniline melon ja sidruniekstrakt teevad Sinu nahaga imet juba 10 minutiga!\nPulpe De Vie - Probiootikumidega täiusliku naha seerum...\nSeerum sulgeb poorid ja parandab koheselt naha välimust. Tänu looduslikule prebiootikumile tasakaalustab seerum nahka ja tugevdab selle kaitsevõimet.Nahk on peale toote kasutamist särav, pehme ja jume ühtlasem.Toode sobib kõikidele nahatüüpidele ja eriti probleemsele nahale.\nHerbazen - Angervaksa meigieemaldus- ja näoõli 100ml\nClensik on esimene Eesti väetaimega meigieemaldusõli.Pärsib põletikke ja on antibakteriaalse toimega, mistõttu soodustab naha paranemist, taastumist ja tugevnemist. Kasutatakse tundlikule nahale tänu pehmele toniseerivale efektile, aga sobib kõigile. Leevendab ka naha kihelust ja punetust. Toetab naha uuenemise protsesse, taastab ph tasakaalu.\nEco Laboratorie - Argaaniaõliga juukseõli õrnadele...\nArgaaniaõli kaitseb juukseid ebasoodsate välistegurite eest, niisutab ja toidab juukseid ning taastab nende struktuuri, muutes juuksed tugevamaks ja säravamaks ja kergemini viimistletavateks.Koostisosad on 100 % naturaalset päritolu.200ml\nPulpe De Vie - Nahka niisutav geel väga tundlikule nahale...\nOrgaanilise kurgiga sügavalt niisutav kreem sobib kasutamiseks igat tüüpi nahale, mis on kuiv ja tundlik.40ml\nNATÙRYS - Vananemisvastane silma- ja huuleümbruse...\nSee kreem on efektiivne niisutaja, mis taastab silma- ja huuleümbruse värskuse.\nNATÙRYS - Näotoonik 200ml\nVärskendav ja toniseeriv näotoonik sobib kõikidele nahatüüpidele. See tasakaalustab naha pH-taset, muudab naha taas värskeks ja säravaks. Selle on sügavniisutav toime ning see taastab naha toonuse.\nNATÙRYS - Kaitsev kreem tundlikule nahale 50ml\nSee kreem taastab ja kaitseb ärritunud ja hapra naha kudesid. Vähendab ärritust ilmastikumõjude ning temperatuuri kõikumiste vastu.\nTurbliss - Kinkekomplekt 24K kullaga\nElegantne kinkekomplekt 24K kullaga, milles sisaldub 2 toodet: 1) Sära andev rabavesi 24K kullaga 50ml2) Bioaktiivne turbamask 24K kullaga 60ml\nPulpe De Vie - Biolagunev sügavniisutav kangasmask...\nBiolagunev orgaaniline kangasmask taastab su väsinud näonaha säravuse hetkega! Maskis sisalduv orgaaniline virsik ja pöögipunga ekstrakt turgutavad nahka hapnikuga ja niisutavad seda tugevalt ning kaotavad väsimuse märgid!\nWhamisa - Ökoloogiline Lille toonik Originaal 155ml\nNiisutav näovesi sisaldab nt. Krüstanteemi, riisi ja ja fermenteeritud galactomyces pärmi ekstrakti, mis taastavad nahka. Lisaks kurgi ja brokoli ekstrakte, mis rahustavad ja valmistavad naha niisutamiseks ette. Vett asendab ülimalt niisutav aaloe ekstrakt. Toorainete tootmist ja mikrotoitainete imendumist on tõhustatud spetsiaalse fermentatsioonimeetodiga.\nMOSSA - Taastav silmakreem kõikidele nahatüüpidele 15ml\nÖkoloogiline sertifitseeritud taastav silmakreem põldmarjast pärinevate oomega-3 ja oomega-6 rasvhapetega. Väärtuslik põldmarjaõli imendub kergesti; oomega-3 ja oomega-6 koostisainete kompleks toidab, niisutab ja taastab nahka. Sobib kõikidele nahatüüpidele.15ml\nLiding - Kõõmavastane šampoon kiiviga 250ml\nKõõmavastane šampoon. Sisaldab ekstrakti kiiviseemnetest, mis eemaldab peanahalt kõõma. Kiiviseemned sisaldavad oomega 3 rasvhappeid ja ohtralt polüfenoole, mis on antibakteriaalse toimega ja taastavad peanaha normaalse Ph taseme.\nLiding - Kõõmavastane šampoon kiiviga 1000ml


Maanteeamet: Osta kasutatud auto targalt! | Läänemaa ja Haapsalu uudised | Läänlane\nesmaspäev, 19 august, kell 19:04:15\nMaanteeamet: Osta kasutatud auto targalt!\nUudis | 2. Aprillil 2014, kell 11:30\nEelmise aasta „Ära saa tünni!“ kampaania jätkub ka sel aastal koostöös Maanteeameti, Tarbijakaitseameti ning Maksu- ja Tolliametiga. Eesmärk on tarbijat teadvustada kasutatud auto ostuga seotud riskidest. Kampaania raames saab häid nõuandeid, kuidas ennast ebaausate automüüjate eest kaitsta ning mida peaks silmas pidama, kui hakata kasutatud autot ostma.\nLisaks tarbijatele suunatud kampaaniale kontrollitakse kasutatud autode turul tehtavaid tehinguid põhjalikumalt, seda eriti kallimate luksusautode puhul. Põhjalikum kontroll aitab kasutatud autode turgu korrastada, vähendades käibemaksupettusi ning ebaausaid tehinguid.\nÜsna levinud on petuskeemid, kus füüsilisest isikust automüüjad proovivad jätta muljet, nagu esindaksid nad automüügiga tegelevat ettevõtet. Petuskeem selgub alles ostu-müügilepingu sõlmimisel, kus müüjaks on hoopis keegi kolmas isik. See tähendab, et tegelikult ei jää automüüjast ühtegi jälge. Sellistel puhkudel suunavad petturid auto ostja ka Maanteeameti registreerimiseelsele ülevaatusele autot ise esitama.\n„Ostes sõiduki, mis ei ole registreerimiseelset ülevaatust läbinud, võib uut omanikku Maanteeametis tabada ebameeldiv üllatus - registreerimistoimingu tegemine võib venida kuni 30 päeva või ei saa seda sootuks üldse Eestis registrisse kanda,“ selgitas Maanteeameti tehnoosakonna juhataja Jürgo Vahtra.\nKasutatud auto ostul on suureks abiks Maanteeameti e-teeninduses hiljuti avatud võimalus kontrollida sõiduki andmeid ja ajalugu. Selle jaoks on vaja teada sõiduki VIN-koodi ja registreerimismärki, kuna nende koos kasutamisel näeb lisaks sõiduki andmetele ja piirangutele ka kindlustusjuhtumeid. Selle toimingu kasutamine e-teeninduses annab tulevasele autoostjale võimaluse kontrollida, kas VIN-kood ja registreerimismärk üldse kattuvad.\nOn ette tulnud juhuseid, kus auto müügikuulutusele on märgitud teise sarnase ja vähe kobedama ajalooga auto VIN-kood, et ostjat petta. Lisaks saab klient kontrollida, kas autoga on juhtunud liikluskindlustuskahjudega avariid ning kui palju on autol omanikke olnud.\nMaanteeameti, Tarbijakaitseameti ning Maksu- ja Tolliameti ühiskampaaniaga „Ära saa tünni“ saab põhjalikumalt tutvuda lehel http://ostatargalt.ee/. Seal on välja toodud soovitused, millele pöörata tähelepanu sõiduki kontrollimisel, millised on levinud müügitaktikad ning mida peaks silmas pidama autot müüva ettevõtte puhul.


Sille toidublog: oktoober 2010\nPorgandi-kaerajahukook toorjuustu kattega\nKöögikombainis vahustada või ja suhkur, lisada ühekaupa munad, seejärel porgandipüree, sidrunimahl, hapukoor, küpsetuspulbri ja vanillisuhkruga segatud kaerajahu, seejärel segada tainas köögikombainis ühtlaseks. Tainas valada küpsetuspaberiga vooderdatud koogivormi.\nKüpsetada 200kraadise ahju keskmises osas 55 minutit.\nKatte ained segada omavahel. Kate valada jahtunud koogile.\nSee kook on samal päeval parem kui järgmisel päeval.\nPostitaja: toidupildid kell 07:03 1 kommentaar:\nSildid: KAERAJAHU, MINU RETSEPTID, MK - PORGANDIKOOGID, PORGAND TOIDU KOOSTISES, SIDRUN KÜPSETISE KOOSTISES\nFilotainast kohupiima-õunarull ja "seenekommid"\nKaks aastat tagasi sai katsetatud filotainast nii poest ostes kui ka ise tehes. Filotainas tundus huvitav, kuid oma kalli hinna tõttu ei kutsunud end ostma, sest maksis siis Selveris ~100 kr/ 500 g pk. Täpsemalt eelmistest filotainakatsetustest saab lugeda siit:\nNüüd aga avastasin, et müügile on tulnud Vici toodanguna nime all "pastry sheet frozen", eesti keeles külmutatud tainalehed, mida võib erinevatest poodides näha müügil 13-20 kr /500 g. Pakis on 15 üsna suurt tainalehte. Katsetasin neid odavamaid tainalehti. Nad ei olnud küll nii elastsed ja kergelt töödeldavad nagu kunagi proovitud kallis tainas, kuid sellegi poolest täiesti kasutatavad, kuigi kipuvad kergemini katki minema ja ei kannata kuidagi tainalehe kokku kortsutamist või kanga kombel hunnikusse panemist, nagu oli võimalik kalli tainaga, kuid ettevaatlikult käsitsedes saab neist väga soodsa hinnaga tainalehtedest teha väga häid küpsetisi.\nSoovitan enne läbi lugeda eelpool antud lingil oleva filotaignalehtede kasutamise juhendi, siis ei hakka siin täpsemalt kõike lahti kirjutama.\nKasutasin 10 tainalehte selle rulli tegemiseks, ülejäänud viiest tainalehest tegin seenetäidisega "komme".\nMäärisin iga tainalehe sulatatud võiga, asetasin lehed üksteise peale. Pealmise õliga määritud kihi raputasin kohupiima-õunarulli tegemisel üle mannaga, et tõmbaks õuntest ja kohupiimast liigse vedelikku endasse.\nKõik koostisained segada omavahel, täidis tõsta tainalehtede peale nii et ääred jäävad tühjaks.\nSinna peale asetasin 5 dl väikseid õunakuubikuid. Igast äärest tõstsin tainaääred täidise peale ja keerasin ettevaatlikult rulliks.\nMäärisin tainarulli pealt sulatatud võiga, asetatsin küpsetuspaberiga kaetud ahjuplaadile ja küpsetasin 200kraadise ahju keskmises osas 30 minutit. Küpsetise pealispind jäi hästi leheline, lõigates murdus paljudeks õhukesteks tainatükkideks, meenutas mulle õhukest männikoort.\nKüpsetis lõigata lahti alles peaaegu jahtunult.\nNeist tainalehtedets tuleks kindlasti ka väga hea napoleoni kook.\nPostitaja: toidupildid kell 09:08 Kommentaare ei ole:\nSildid: KOHUPIIM TOIDU KOOSTISES, KÜPSETISED - FILOTAIGEN, KÜPSETISED - PIRUKAD, MINU RETSEPTID, ROSINAD, SEENETOIDUD, SUUPISTED, ÕUN TOIDU KOOSTISES\nRiis peedi ja hakklihaga\n0,5 l jämedalt riivitud toorest peeti\n1 suur porgand jämedalt riivitult\n500 g toorest riisi keedetult\nRiivitud peedid ja porgand praadida õlisel pannil kuni köögiviljad on veel õrnalt krõmpsuvad, maitsestada soolaga. Hakkliha praadida eraldi, maitsestada soola ja pipraga, seejärel segada eelnevalt praetud peedi ja porgandiga. Need omakorda segada keedetud riisiga.\nPeet sobis riisiga päris hästi.\nPostitaja: toidupildid kell 08:49 Kommentaare ei ole:\nSildid: MINU RETSEPTID, PEET TOIDU KOOSTISES, RIIS TOIDU KOOSTISES, ÕHTUSÖÖGID HAKKLIHAGA


Inforegister | RALGEMAR OÜ kollektiiv on aastaga kahekordistunud\nHakka RALGEMAR OÜ-d jälgima Hakka RALGEMAR OÜ-d jälgima\nLisa RALGEMAR OÜ jälgimisse Lisa RALGEMAR OÜ jälgimisse\nOja tn 16\nPärnumaa, Pärnu, Pärnu linn, 80036\nRALGEMAR OÜ kollektiiv on aastaga kahekordistunud\nkäibe kasv LOGISTIKA palju töötajaid suur käive\nRALGEMAR OÜ on 1999. aastal asutatud ettevõte, mis tegeleb Toomas Sinilaid‘i juhtimisel kaubaveoga nii riigisiseselt kui rahvusvaheliselt. Käivet tehakse stabiilselt ning tegu on igati tubli ettevõttega ja viimase kahe kvartali jooksul on toimunud märkimisväärsed arengud.\nNagu mainitud, teeb ettevõte stabiilset käivet. Esimesel ja teisel kvartalil oli käivet üle 1 miljoni euro, möödunud aasta madalaimaks jäi kolmanda kvartali käive – ca 693 000 eurot, kõige suurem käive tehti neljandal kvartalil – üle 1,4 miljoni euro. Selle aasta esimene kvartal nägi aga juba arvestatavat käibetõusu ning tehinguid tehti 1,7 miljoni euro eest.\nVeel suurem muutus on aga toimunud ettevõtte töötajaskonnaga. Kui möödunud aasta esimesel kvartalil töötas ettevõttes 15 inimest, siis käesoleva aasta samaks ajaks oli arvel juba 32 töötajat. Tundub, et plaanid on suured ning eeldatavasti tähendavad lisakäed ja lisapead veel rohkemat tööd ja omakorda veelgi kasvavat käivet.\nMeie poolt vaid jõudu ja RALGEMAR OÜ-le tuult tiibadesse!


Plenadren (hydrocortisone) - H02AB09 – RXed.eu | ET\nMis on Plenadren ja milleks seda kasutatakse?\nKuidas Plenadreni kasutatakse?\nKuidas Plenadren toimib?\nMilles seisneb uuringute põhjal Plenadreni kasulikkus?\nMis riskid Plenadreniga kaasnevad?\nMiks Plenadren heaks kiideti?\nMis meetmed võetakse, et tagada Plenadreni ohutu ja efektiivne kasutamine?\nSee on ravimi Plenadren Euroopa avaliku hindamisaruande kokkuvõte. Selles selgitatakse, kuidas amet hindas ravimit, et soovitada müügiloa andmist Euroopa Liidus ja kasutustingimusi. Hindamisaruandes ei anta Plenadreni kasutamise praktilisi nõuandeid. Kui vajate Plenadreni kasutamise praktilisi nõuandeid, lugege pakendi infolehte või pöörduge oma arsti või apteekri poole.\nPlenadren on ravim, mida kasutatakse neerupealiste puudulikkuse raviks täiskasvanutel. Neerupealiste puudulikkus (sealhulgas neerupealiste primaarne puudulikkus ehk Addisoni tõbi) on seisund, kus neerupealistes (näärmed neerude ülaosas) tekib liiga vähe steroidhormooni kortisooli, mis tavaliselt tekib reaktsioonina stressile. Neerupealiste puudulikkuse sümptomid on kaalulangus, lihasenõrkus, väsimus, madal vererõhk ja mõnikord naha tumenemine. Neerupealiste puudulikkus võib vajada elukestvat ravi, et asendada puuduv kortisool.\nEt neerupealise puudulikkusega patsientide arv on väike ja see haigus esineb harva, nimetati Plenadren 22. mail 2006 harvikravimiks.\nPlenadren sisaldab toimeainena hüdrokortisooni.\nPlenadren on retseptiravim. Seda turustatakse toimeainet modifitseeritult vabastavate tablettidena (5 mg ja 20 mg).\nTavaline ööpäevane annus on 20–30 mg, üks tablett ööpäevas varahommikul; tabletid tuleb neelata tervena koos klaasi veega vähemalt 30 minutit enne söömist. Ravi võib olla vaja individuaalselt kohandada vastavalt patsiendi ravivastusele. Suure füüsilise või vaimse stressi või haiguse korral võivad patsiendid vajada hüdrokortisooni suuremat annust. Seda võib anda Plenadreni tablettidena 2– 3 korda ööpäevas või tavaliste toimeainet kiiresti vabastavate tablettidena või süstidena, kas iseseisva ravina või koos Plenadreniga.\nPlenadreni toimeaine hüdrokortisoon on neerupealise eritatava peamise steroidhormooni kortisooli farmatseutiline vorm. Hüdrokortisoon asendab looduslikku kortisooli, mis neerupealiste puudulikkusega patsientidel organismis puudub. Hüdrokortisooni on kasutatud ravimites aastakümneid.\nEt Plenadreni ravivorm on toimeainet modifitseeritult vabastav tablett, vabaneb hüdrokortisoon Plenadrenist pika aja jooksul, mistõttu saab ravimit võtta üks kord ööpäevas. Ravimi võtmisega varahommikul imiteeritakse terve organismi toimimist: tavaliselt suureneb kortisooli sisaldus veres varahommikul.\nPlenadreni efektiivsust uuriti ühes põhiuuringus, milles osales 64 neerupealiste puudulikkusega patsienti. Uuringus võrreldi üks kord ööpäevas võetavat Plenadreni tavalise hüdrokortisoonraviga, mis toimus kolm korda ööpäevas. Uuringus uuriti kortisooli sisaldust patsiendi veres 24 tunni jooksul pärast kolmekuulist ravi. Plenadreni võtnud patsientide kortisooli sisaldust veres peeti neerupealiste puudulikkusega patsientidel rahuldavaks. Verre imendunud kortisooli üldkogus oli Plenadreni võtvatel patsientidel ligikaudu 20% võrra väiksem kui tavalist hüdrokortisoonravi saavatel patsientidel.\nPlenadreni kõige sagedamad kõrvalnähud (esinenud enam kui 1 patsiendil 10st) on väsimus, kõhulahtisus, pööritustunne ja peavalu.\nPlenadreni kohta teatatud kõrvalnähtude ja piirangute täielik loetelu on pakendi infolehel.\nInimravimite komitee märkis, et Plenadreniga ravitud neerupealiste puudulikkusega patsientidel saavutati kortisooli rahuldav sisaldus veres. Komitee märkis samuti, et Plenadreni eeliseks on manustamine üks kord ööpäevas. Kuigi üks kord ööpäevas võtmisega kaasneb risk, et päeva teises pooles on kortisoolisisaldus liiga väike, saab seda leevendada vajaduse korral võetavate hüdrokortisooni lisaannustega.\nInimravimite komitee järeldas, et Plenadreni kasulikkus on suurem kui sellega kaasnevad riskid, ja soovitas anda ravimi müügiloa.\nPlenadreni ohutu ja efektiivse kasutamise soovitused ja ettevaatusmeetmed tervishoiutöötajatele ja patsientidele on lisatud ravimi omaduste kokkuvõttesse ja pakendi infolehele.\nMuu teave Plenadreni kohta\nEuroopa Komisjon andis Plenadreni müügiloa, mis kehtib kogu Euroopa Liidus, 3. novembril 2011.\nEuroopa avaliku hindamisaruande täistekst Plenadreni kohta on ameti veebilehel: ema.europa.eu/Find medicine/Human medicines/European Public Assessment Reports. Kui vajate Plenadreniga toimuva ravi kohta lisateavet, lugege pakendi infolehte (mis on samuti Euroopa avaliku hindamisaruande osa) või pöörduge oma arsti või apteekri poole.\nHarvikravimite komitee arvamuse kokkuvõte Plenadreni kohta on ameti veebilehel: ema.europa.eu/Find medicine/Human medicines/Rare disease designations


Sébastien Japrisot (õige nimega Jean-Baptiste Rossi), sünd. 1934, on tõlgitumaid prantsuse põnevusromaanide autoreid.\nTema anne kirjutada «kriminaalromaane ilma politseita» ilmneb selgesti ka käesolevas teoses, mille sündmustik hakkab ...\nNimeka prantsuse detektiivkirjaniku Maurice Leblanci (1864-1941) teose peategelane on laialdase tunnustuse võitnud eradetektiiv Jim Barnett, Pariisi kõrgseltskonda kuuluv kelm, kes kohalikku politseiinspektorit narritades suudab ka kõige ...\nŠoti päritolu kriminaalklassiku J. D. Carri romaanide tegevus hargneb enamasti nn. «lukustatud ruumi mõistatuse» ümber. Nii leitakse ka siin lukustatud kabinetist surev mees, mõrvarist pole aga väljas värskelt sadanud lumest hoolimata ...\nKäesoleva kriminaalromaani tegevustik toimub Kreekas nn. mustade kolonelide valitsemisajal, eelmise sajandi 60-ndate--70-ndate aastate vahetusel; kolonelide kehtestatud režiimi vägivaldsus ja autokraatsus on soodsaks toitepinnaks miljardäridest ...\nTavaformaadis ja pehmes köites kriminull sarjast\nVene nõukogude kirjaniku, tuntud põnevusjuttude autori Sergei Võssotski kahte romaani ühendab peategelane uurija Kornilov, keda huvitab eeskätt kuriteo motiiv. Tema arvates ei ole kohutavad mitte kuriteod, vaid inimesed, kes jätavad kuriteo ...\nRomaan neist, kes omakasu taga ajades kiskjalikult hävitavad hinnalisi ja haruldasi loomi, ja neist, kes oma elu kaalule pannes kaitsevad loodust ja loomariiki.\nTuntud bulgaaria kirjaniku Bogomil Rajnovi (sünd. 1919) kriminaalromaan Bulgaaria luuraja Emil Boevi tegutsemistest Londonis. Vapral luurajal tuleb lõbujanulises Sohos rinda pista allilma tumedate tegelastega, samuti ja ...\nAmeerika detektiivkirjanduse klassik Dashiell Hammett (1894-1961) kujutab oma kriminaalromaanides kaasahaaravalt elu ja kuritegevust Ameerika linnades 1930-ndail aastail. «Klaasist võtit» võib pidada poliitiliseks kriminaalromaaniks, «Kõhn ...


TÜ/Bigbank teenis vägeva esitusega Balti liigas pronksi - Eesti Võrkpalli Liit\nTÜ/Bigbank. Foto: Gertrud Alatare/volley.ee\nTÜ/Bigbank teenis vägeva esitusega Balti liigas pronksi\nNaiste Balti liiga pronksimängus kohtusid kodusaalis mänginud Tartu Ülikool/Bigbank ja Kaunase VDU. Kahes esimeses geimis suurepärast võrkpalli näidanud Tartu suutis ka kolmanda geimi üle noatera võita ja nii teeniti teist aastat järjest pronks tulemusega 3:0 (25:19, 25:10, 25:23).\nKa möödunud aastal kohtusid pronksimatšis samad naiskonnad ja toona võitis Tartu samuti 3:0. Ent mitmele täna säranud ja põhirolli kandnud mängijale oli see sellises rollis esimene suur medal. Ka Hendrik Rikand võitis naiskonna peatreenerina oma esimese medali.\nHendrik Rikandil jagus pärast sellist võitu ainult kiidusõnu. “Kahes esimeses geimis tuli meil välja, kõik, mida ma soovida sain ja võib-olla isegi rohkem. Mängijad tegid asju, mida poleks isegi uskunud, et nad suutelised on. Ütlesin juba sügisel pressikonverentsil, et ma väga loodan, et mõned mängijad, kes on selles “karussellis” juba tiirelnud, aga pole oma võimalust saanud, et nad nüüd avanevad. Üks selline on Annabel Huik, kel sügisel oli veel väga raske, aga see, kuhu ta nüüd jõudnud on.. see on väga suur asi nii talle endale kui kogu naiskonnale. Ja kapten Ann Starkopf, kes on väga kogenud, ent pole sellises rollis varem olnud ja ta hoiab võistkonda hästi koos,” sõnas Rikand oma hoolealuste kohta.\nVaata pikemat intervjuud Rikandiga:\nAnn Starkopf ja Annabel Huik:\nTartu naiskonna resultatiivseim skoorija oli 19 punktiga (+9) Ingrid Kiisk, 13 punkti (+11) panustas Annabel Huik (+11) ja 12 (+7) Ingris Suvi. Tartu naiskonna vastuvõtt oli 41%, rünnakuid lahendati 47-protsendiliselt, blokiga saadi 5 punkti ja servil löödi 7 ässa ning eksiti 11 pallingul. Kaunase edukaim oli 13 punktiga (+7) Vilte Bogdanovic, Kaunase vastuvõtt oli 37%, rünnak 26%, blokiga saadi 7 ja serviga 5 silma (eksiti 10 pallingul).\nTÜ/Bigbank alustas mängu algkoosseis Ann Starkopf, Ingris Suvi, Ingrid Kiisk, Annabel Huik, Laura Reiter, Katariina Vengerfeldt, liberod Marje Ruul.\nMängu avageim algas kodunaiskonna jaoks hästi, Annabel Huik viis Tartu juhtima 10:5, vastased kasutasid esimest mõtlemisaega. Tartu jätkas hea rütmiga, geimi keskel saavutati 15:8 eduseis ja geim võideti 25:19. Sama hooga jätkas Bigbanki naiskond ka teise geimi algul, minnes Laura Reiteri serviässa järel ette 6:2. Kaunas vahetas sidemängijat, ent suurt muutust see mängu ei toonud, Bigbank juhtis Ingrid Kiiski serviässast 14:5 ja võitis geimi 25:10. Kolmas vaatus algas tasavägisemalt, ent Tartu pääses 6:6 viigiseisult siiski ette 9:6. Kiiski järjekordse ässa järel oli Tartu edu 12:7, ent Kaunas jõudis kahe punkti kaugusele (15:13). Huik ja Suvi käristasid vahe taas neljapunktiliseks – 17:13, ent lõpp läks siiski põnevaks. Punkt-punkti heitlusest väljus võitjana Tartu naiskond, lõpptulemuseks vormistas Huik 25:23.\n15.00 finaal TalTech/Tradehouse vs Riia Võrkpallikool/LÜ\nFamila/Võru Võrkpalliklubi jõudis pika pausi järel karikavõistlustel poolfinaali Loe edasi\nRahvusmeeskond kohtub suvel maailmameister Poola ning Läti ja Soomega Loe edasi


Õmbleme täiskasvanutele – Ruth Sotnik – Kursused\nTrikotaaži õmblemine tavalise õmblusmasinaga\nCategories Õmbleme lastele, Õmbleme täiskasvanutele, Õmblemine, Õpetus, Trikotaaži õmblemine, Videoõpetus\nKuidas õmmelda trikotaažkangast tavalise õmblusmasinaga? See on ilmselt küsimus, mida on minu käest kõige rohkem küsitud. Kuna trikotaaži ehk veniva kanga õmblemine erineb tavalise kanga õmblemisest paljuski olen teinud ülevaatliku video, millega trikotaaži õmblemisel üldse arvestama peaks, milliseid töövahendeid valida …\nMeriinokangast õmblemise eripärad – maika õmblemine\nCategories Õmbleme lastele, Õmbleme täiskasvanutele, Õmblemine, Õpetus, Trikotaaži õmblemine\nMeriinost õmblemine on viimastel aastatel kõvasti populaarsust kogunud – ja täisti õigustatult. Meriinorõivad võiksid olla igaühe riidekapis, kes just 12 kuud aastas väga suviselt ei ela. Miks? Nimelt on meriinovillal palju häid omadusi: Meriino on naturaalne villane kangas, mis hingab …\nÕpetus – mütsi õmblemine\nCategories Lõiked, Õmbleme lastele, Õmbleme täiskasvanutele, Õmblemine, Õpetus, Trikotaaži õmblemine, Videoõpetus\nTrikotaažist mütsi õmblemine on üks kiire ja praktiline ettevõtmine. Lisaks sellele saad ju ise valida kanga (kas tavaline puuvillane või hoopis villane), mustri, lipsukese või muu kaunistuse ja miks ka mitte mütsituti. Ideaalne jõulukingituse projekt 😉 Et aga praktiline õmbluspool …


Järvit oli enne teatrireisi palutud tulla ettetantsimistele New Yorki, kus ta oli paari aasta jooksul endale teeninud kõrge hinnangu mitmel nn. ,,audition“ 'il. Midagi põnevamat aga seisis veel ees. Temal olid selleks ajaks lepingute alustel esinemised Estonia Rahvusooperi ja Rhode Islandi Festival Ballet tantsutruppides ammugi seljataga ja avanenud kena karjäär Torontos. Nüüd aga algas midagi ettearvamatut.\nPeaaegu kolm aastat tagasi otsustas dünaamiline Inglismaal paiknev rahvusvaheline organisatsioon GWB Entertainment populaarse muusikali, mis oli põhiliselt New Yorgis loodud lavastuse alusel, suunata Aasia pealinnadesse.\nKasutame sõna rahvusvaheline, kuna peaesinejad, tantsuansambel, koorilauljad ja lavatagune tiim olid kokku pandud osalejatest peamiselt USAst, Inglismaalt ja Lõuna-Aafrikast. Üksikud osalejad olid aga isegi Brasiiliast, Jaapanist, Itaaliast, Austraaliast ja Lõuna-Koreast. Järvi oli ainus Kanadast esineja nende hulgas, kes võitsid endale koha muusikali näitlejaskonnas.\nViimasel korral Järviga juttu ajades olid selja taha jäänud ka Tel Aviv, Dubai, Busan (Lõuna-Koreas) ja kogu aasta 2019. Ees ootas suurem osa aastast 2020. Avame kardina ja laseme Järvil endal ette astuda.\nFoto Järvist tehtud kummarduse ajal teatrilaval Seoulis, Lõuna-Koreas. Foto: Bohyun Yoon\nKogu ,,Ooperifantoomi“ tegelased maskides (kokku 126) - peanäitlejad, lauljad, tantsuansambel, orkestriliikmed ja lavatagused. Pildil on ka kohalik tööjõud. Foto on tehtud Seoulis asuva Blue Square Theatre nimelise teatriarhiivi ja ka meedia jaoks. Laval esinedes näitlejaskond loomulikult maske ei kandnud. Selles teatris toimusid esinemised 2020. aasta kevadel ning suvel, kokku viis kuud. Foto: GWB Entertainment


Vagunid veavad Valgasse käiberekordi - Logistikauudised\nAutor: Väinu Rozental • 19. oktoober 2010\nVagunid veavad Valgasse käiberekordi\nEhkki Valga ekspedeerimisfirma ASi Estreftransservice vahendatavad kaubakogused Eestis on Venemaa raudteeveoste blokaadi tõttu vähenenud poole võrra, teeb firma tänu aktiivsele müügitööle teistes riikides tänavu viimaste aastate uue käiberekordi.\nMeil on otselepingud Eesti, Läti, Leedu, Valgevene, Poola ja Soome raudtee administratsioonidega. Me tasume neil raudteedel erinevate kaubaartiklite eest erinevad tariifid ning vastavalt kokkulepetele klientidega tasuvad kliendid meile raudteeveoste kohaletoimetamise eest.\nTegutseme ka Venemaal, Ukrainas ja Saskamaal, aga seal on meil koostööpartnerid, kelle kaudu me veame kaupu Euroopasse ja Aasia riikidesse.\nKas see, et Venemaalt kaupu raudteetsi Eestisse ei või tuua, on ka teie ärile põntsu pannud?\nKindlasti on see üheks põhjuseks, miks Eestis on meil veosed vähenenud. Kui me aastaid tagasi vedasime Eestis üle 500 000 tonni kaupu, siis tänavu poole vähem. Venemaalt saab Eestisse kaupu raudteed pidi tuua üle Läti, ümberadresseerimisega. See läheb aga kliendile suhteliselt kalliks. Kellel kaup kannatab hinnatõusu välja, see kasutab seda teed. Meil on tütarfirma SIA ERTSLATV, kes pakub Lätis ümberadresseerimise võimalust.\nHead veod on massveod ehk kus kaup liigub ešelonidega. Näiteks naftasaaduste veod. Oleme vedanud segakaupu ka näiteks Põhja-Koreasse. Sellised pikad veod annavad protsentuaalselt hea marginaali.\nKuidas tänavu – kas Estreftransservice teeb sel aastal mullusest parema tulemuse?\nVabatsoon ei ole meie oma, see on vabariigi valitsuse poolt kinnitatud territoorium. Meie oleme operaatorfirma, kellele on antud õigus tegutseda Valga vabatsooni territooriumil. Meil on ka tollilaod, terminalid, tegutsevad tollimaaklerid.\nTäna kahjuks mitte ühtki ja see on asjale suureks miinuseks. Mis vabatsoonist tulevikus saab, on omaette küsimus.\nTõsi, et me seal üksi toimetame, pole keelatud. Me tegutseme meile eraldatud maalapil. Miinus seisneb aga selles, et vabatsoon ei ole mõeldud vaid ühele ettevõttele, vaid vabatsoon on mõeldud ikka paljudele ettevõtetele, sealhulgas tootjatele.\nKahjuks ei ole Valga vabatsooni kedagi peale meie tekkinud. Ettevõtluse areng Valgas ei ole selline, et siia tormataks. Valga asub küll ju heas kohas – Läti piiri ääres. Aga paljudel juhtudel on see ka miinuseks, sest kui kaup peab minema siit näiteks Skandinaaviamaadesse, siis transpordikulud Valgast Tallinna tõstavad kauba hinda.\nEduard Kogerile ja Uno Heinlale kuuluv AS Estreftransservice teenis eelmisel aastal 197 mln kroonise käibe juures 12,8 mln krooni kasumit. Ettevõte annab tööd tosinale inimesele.\nValgamaa edukamad ettevõtted, 2009. aasta tulemuste järgi\nSanwood ASSanlind OÜLesanio OÜ2Viru Muna OÜValmap Grupp ASSangaste Linnas ASOtepää Ehitusgrupp OÜDammix ASSkan Holz Helme ASBrick ASÄärmusliku Spordi ASAgrimix OÜValga Teed OÜMRP Ärigrupp OÜRivalo OÜACLIMA Baltic ASRenome EST ASOtepää Lihatööstus Edgar OÜValga Haigla Apteek OÜMoon ASTõrva Elekter ASIlmar ja N OÜEngeros Otepää OÜValga Vesi ASEHA Metalli- ja Puidutooted TÜHValga Haigla ASMüügiekspert OÜFinlaid OÜLaatre Piim ASValgamaalase Kirjastus OÜMERTS AM OÜMoodul ASValga GOMAB Mööbel ASLandhaus OÜVallai ASKT Trans OÜLinnu Talu OÜKiilung ASSilva-Agro ASHeelix Grupp ASValga Puu OÜ2Beetela OÜSG Balticum ASAstra ASDelibalt Production OÜAsfalditeenus OÜOtolux ASTõrva Tarbijate Ühistu TÜHParmet ASVahtre VK OÜM.A.S.I Company ASTechne Töökoda ASPühajärve Puhkekodu ASMust Kukk OÜAtria Eesti ASUPM-Kymmene Otepää ASJumek ASA.Karuse ASLiinihoolduse Eesti OÜValga Depoo ASKeil M.A. OÜOtepää Metall ASRitsu ASRahel-Puit OÜHummuli Agro OÜToom Kauplused OÜSA.MET ASRST Valga OÜLapoonus OÜ


Radek Jaroš – Vikipeedia\nRadek Jaroš (2015)\nRadek Jaroš (sündinud 29. aprillil 1964 Nové Město na Moravěs Tšehhoslovakkias) on tšehhi alpinist, kes on tõusnud kõigi 14 üle 8000 meetri kõrguse mäe tippu.\nTa alustas mägironimisega 18-aastaselt, esialgu Tšehhi-Morava kõrgustikul, hiljem Tatrates, Pamiiris, Tjan-Šanis ja Himaalajas.\nTa on alpinismist kirjutanud mitu raamatut.\nTa tõusis 1998. aastal Himaalajas Džomolungma – oma esimese üle 8000 meetri kõrguse mäe – tippu (esimene katse 1994. aastal ebaõnnestus) . 2006. aastaks oli tal kuus tippu vallutatud ja ta teatas avalikkusele oma eesmärgist tõusta kõigile 14 kaheksatuhandelisele.\nTa tegi 2009. aastal soolotõusu Himaalajas asuvale Manaslule.\nK2 – maailmas kõrguselt teine tipp (8611 m) alistus Jarošile alles viiendal katsel\nPärast nelja ebaõnnestunut katset (aastatel 2001, 2003, 2005 ja 2007), ronis ta 2014. aastal enda jaoks viimasele seni veel vallutamata kaheksatuhandelise mäe – Karakoramis asuva K2 (8611 m) – tippu. Sellega osutus ta 33. mägironijaks maailmas, kes on tõusnud kõigi 14 kaheksatuhandelise mäe tippu.\nArvestust peetakse ka nende alpinistide osas, kes tõusevad kõigi kaheksatuhandeliste tippu hapnikumaski abita. Selles nimekirjas on Jaroš 15. kohal.\n↑ 1,0 1,1 Radek Jaroš to dokazal! Zdolal K2, poslední osmitisícovku!. sport.tn.nova.cz\nPildid, videod ja helifailid Commonsis: Radek Jaroš\nRadek Jaroši veebileht\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Radek_Jaroš&oldid=5053716"\nSelle lehekülje viimane muutmine: 10:36, 23. juuli 2018.


Kiili kooli Ic-IIc-IIIc-IVc: 2008\nMeie koolis tähistati täna mihklipäeva tervisepäevaga. Hommik algas klassijuhataja tunniga, kus lahendasime ühiselt mihklipäeva teemalise ristsõna. Edasi toimusid vahvad võistlused õues nagu "kivi kandmine", võistkondlik lendava taldriku viskamine, korvpalli vabavisked, saapavise. Üritus lõppes lõunasöögiga ning auhinnaks saadud nektariinide söömisega. Oli tore päev, sest ilm oli ilus ning lõik meie klassi õpilased osalesid üritusel 100%.\nPostitaja: õpetaja Sille kell 20:47 Kommentaare ei ole:\nTäna õhtul algab kalendrisügis. Koolis oli selle päeva puhul välja kuulutatud seenenäitus. Ka meie klassi lapsed tõid huvitavaid leide näitusele. Loodusõpetuses vaatasime õpetlikku filmi "Operaator Kõps seeneriigis".\nVärvikirevat sügist kõigile!\nPostitaja: õpetaja Sille kell 15:30 Kommentaare ei ole:\nTänane päev oli lihtsalt suurepärane. Hommikul lubas päikselist ilma üle pika aja ning koolis läks elugi aina päikselisemaks. Koolipäev algas meeldiva üllatusega-Karl Eriku ema juhatamisel laulis Ic klassi koor ühiselt õpetajale sünnipäeva laulu. Lilleõied kõikidelt õpilastelt ning raamatupoe kinkekaart ka veel. Lubasin õpilastele, et ostan selle eest mõne hea raamatu, et saaksin veel targemaks. Siis saan ka neile üha enam uusi tarkusi jagada. Aitäh, et Te mul olemas olete!\nPostitaja: õpetaja Sille kell 15:09 Kommentaare ei ole:\nTänases loodusõpetuse tunnis arutlesime tööraamatu pildi järgi. Tundsime ära metsmaasika ja mustika taime, saime teada, mis vahe on sirtsul ja ritsikal. Puudest oli aga üks meile suhteliselt tundmatu. No ei saanud selle tööraamatu pildi järgi aru, et tegemist on haavapuuga. Ei jäänudki muud üle, kui riided selga panna ja õue otsima minna. Igaüks proovis alguses ise haaba leida, kuid ega see kerge olnud. Lõpuks näitas õpetaja õige puu kätte ning võtsime endile ka haavalehe mälestuseks, et puu paremini meelde jääks.\nPostitaja: õpetaja Sille kell 16:17 Kommentaare ei ole:\nTäna oli meil esimene kunstiõpetuse tund. Ühistööna tegime oma väikeste kätega oma kätest suure siili. On natuke okaskera moodi?\nTäna valisime klassivanema. Avaliku hääletuse tulemusena osutus valituks Karmo.\nPostitaja: õpetaja Sille kell 21:15 Kommentaare ei ole:\nTäna oli tihe tööpäev, sest lisaks koolitundidele pidime jõudma käidud ka vallavanema vastuvõtul. Usun, et nendest väikestest inimestest, kes mulle on usaldatud, saavad peagi vahvad koolijütsid. Nad võtavad küll palju energiat esialgu, aga tean, et see tuleb mitmekordselt tagasi. Vaatame, mida uus päev toob!\nTäna käisime klassiga Kiili vallavanema vastuvõtul. Hr Vambo Kaal tutvustas meile valla töötajaid, näitas kabinette ning kostitas meid maiustustega. Pärast ta ütles meie õpetajale, et olime väga viisakad (tervitasime, poisid võtsid hoones mütsid peast, oskasime "aitäh" öelda). Öeldi ka seda, et oleme päris nutikad, sest oskame kaardilt leida, kus me elame.\n1. september 2008. Üle ootuste kaunis päev-päike paistis, riigilipud lehvisid. Aktusel sai iga laps kooli direktorilt aabitsa, õpilaspileti, vallavanemalt raamatu ja lastevanemate poolt kollase T-särgi kehalise kasvatuse tundideks. Järgnes klassijuhataja tund. Pärast lühikest klassijuhataja tervitust kirjutas iga koolilaps kingituseks saadud särgile oma käega enese nime. Emmed-issid olid abivalmis ja õnnelikud. Algas neilgi ju uus koolitee.


Kommentaarid - Kiirmoepoed parandavad proovikabiinides lõhutud rõivaid, et need taas müüki panna - Kasulik.ee\nKiirmoepoed parandavad proovikabiinides lõhutud rõivaid, et need taas müüki panna - kommentaare 1-4\nEks igasugustele asjadele on kohta, aga kümneid eurosid kaltsude eest välja käia ei ole minu teema. Pigem siis juba vintage-kaup, 1990ndatest kasvõi, kui veel Hiinas ei toodetud massiliselt, ja kordades odavamalt.\nmina ostangi endale second hand riideid ja lemmikuks on saanud vintage.Sealt saab ikka tõelisi pärle,kui esimesel kaubapäeval minna.Ma ei ostagi enam poest riideid,sest kvaliteet on kohutav ja loomulikult inimesed hoolimatud,kui proovitakse riideid selga.Katkised õmblused pole võõras teema ja loomulikult meigi jäljed,kohutav!Oma lapsele ostan ka vahest,aga pole lihtne saada 1,80 pkkusele ja piitspeenikesele.Croppist olen ostnud mingi viiel korral ja saab kanda mõned korrad,kui püksid õmblusest rebenenud nii,et ei saa parandada ka või jopel tasku seest katki teisel kandmisel.Mis toimub?Sia toodetakse vaid!Ja Cropp pole ka nii väga odav.Muidugu stiilsed riided on,aga saast.Ei enam osta sealt.\nVõibolla peaks vaatama ka veidi proovijate suunas, kui ükskõiksed ja hoolimatud nad on veel ostmata kauba suhtes?\ntänapäeva riiete kvaliteet on saast ja inimesed on ka väga hoolimatud,kui proovivad riideid selga.\nJa preilid on kõik S suuruses no või äärmisel juhul M suuruses...:D Sellest ei taheta aru saada et cm on alati cm mis vahet seal on kas riideeseme sisse on kirjutatud 38 või 48 suurus. Vaja on ikka toppida endale selga võimalikult väikest riidetükki arvates, et kui näed välja nagu kondoomivabriku mannekeen, siis on enesetunne hea, kuigi õige suurusnumbri kandmisega näed märksa kaunim välja. Tahan öelda, et tihti ei teata oma õiget suurusnumbrit ja kõrvade vahel ei ole ka tihti kõik korras arvates, et kui nr. sees on S, siis oled kuidagi saledam kohe.\nÕiget suurusenumbrit ei saagi teada, kuna igal toote puhul on need erinevad. Mõnel juhul kannan S-i, mõnel juhul M-i, L jääb enamasti suureks. Ka numbriliste mõõtude puhul on nii, et ühe tootja puhul läheb näiteks number x, teise tootja puhul number y...\nUurisime kord turvakaamera salvestusi. Oli selline paaripäevane periood kus meid külastas tavalisest mitu korda rohkem vene turiste. Üks selline keskealine paarike kondas poes ringi ning lõhkus välja pandud kaupa. Oodati kui müüjad eemaldusid ja siis tekitati palitusse millegi teravaga lõige, jopel tiriti nööp eest ja midagi lõhuti veel. Kallite hilpude huulepulgaga ära rikkumine on aga meie kohalike klientide puhul tavaline.\nMa olen isegi näinud,kui on auk sees riidel,mis meelega tehtud.Ühel oli nööp ära lõigatud,mitte tulnud.Viru keskuses oli vaja lapsele pükse ja siis vaatasin ka niisma ringi,mis müügil.Ostuplaani polnud,sest ei osta ammu enam poest riideid endale.Oli üks maru ilus venivast materjalist Michael Kors'i kleit ja tagant luku juurest täiesti õmblus rebenenud.S suurus oli.Ju siis keegi,kes 'peenem' välja tahtis näha,proovis.Õudne ju!Miks inimesed teevad nii?Müüjat olen teavitanud.


Kuvatakse tulemused sildile ''loend''. - Vahvel.Net\nKuvatakse tulemused sildile ''loend''.\ndaYum postitas teema Mängud üldine\nTeen väikese kleebise, kust saab kiiresti leida üles, kas mingi mängu kohta on juba arutelu kuskil püstitatud! Minu kleebises leiavad koha ainult korralikult vormistatud ja sisukate teemade lingid. Battlefield 3 Diablo 3 Team Fortress 2 Age Of Empires II / The Conquerors Expansion Lembitu - kodumaine mäng Brick Force Täiendan jooksvalt seda listi, saatke mulle Privaatsõnum, või kirjutage siia teemasse link + mängu nimi.


Rebasemäe tööstusala kasvab kiires tempos « Hiiu Leht\n28.aprill, 2017 Majandus / Uudised\nKaks ettevõtlikku hiidlast rajavad kunagise Paluküla rebasekasvatuse asukohale pelletitehast, samasse piirkonda on kerkimas veel kaks ettevõtet.\nÜks pelletitehase rajajatest, Rasmus Põial ütles, et mõte elavdada saare puiduturgu ja hakata puitu ka kohapeal väärindama, tekkis paar aastat tagasi. Alguse sai see tööpakkumisest hakata selliseid tehaseid valmistama kui “võtmed kätte” lahendust. Mõte arenes aga kiirelt edasi ning tekkis soov rajada selline tehas ka Hiiumaale. Koostöös OÜga Procon on idee suudetud ellu viia ja n-ö pilootprojektina ehitatud tehas on praktiliselt valmis.\n“Koos Aivo Perega otsisime variante, kuidas see ära teha,” selgitas Põial. “Peamine, milles omavahel kokku leppisime, oli see, et ettevõtte enamusosalus ja juhtimine ning seega ka otsustusõigus peab jääma Hiiumaale ja meie kätte.” Hea tuttava näol leiti ka kolmas partner ning asutati OÜ Hiiu Graanul.\nEttevalmistustöid alustati mullu juunis, oktoobris käis hakkelao ehitus, esimesed seadmed, kuivati jms jõudsid kohale novembris. Samal kuul nomineeriti OÜ Hiiu Graanul Hiiumaa aasta alustavaks ettevõtjaks. Laureaaditiitlit seekord veel ei tulnud, kuid kindlasti on tiitleid võimalus võtta tänavu.\nValmiva ja osaliselt juba töötava tehase võtmekomponendid on tarnitud Saksamaalt Müncheni kandist, kuid on ka seadmeid, mis valmistatud Eestis, Lätis ja Itaalias. Tegemist on prototüübiga, mis on unikaalne selle poolest, et põhiline tööprotsess, küttegraanulite pressimine saepurust toimub ühes konteineris.\nSama kompaktne on juhtimispult, mis asub teises konteineris – arvutiekraanidega töölaud nagu kontoris, siinsamas kõrval on ka kööginurgake ja dušš WCga, et töötaja saaks tööprotsessil kogu aeg silma peal hoida. Kui tehas täisvõimsusel tööle hakkab, töötab see ööpäevaringselt ja mitmes vahetuses.\nInvesteeringu kogumaht koos eeltöödega jääb 2,7 miljoni euro kanti.\nToormeks saepuru ja küttepuu\nKüttegraanulite valmistamise materjaliks sobib saepuru, mida saadakse höövelmaterjale tootvast ASist Vesset, kuid tehase laos kõrguvad ka juba kokku ostetud ümarpuidu riidad. Sobivat puitu ostetakse turuhinnaga kõigilt, kes pakuvad. Tootmisprotsessis kasutatakse pooleks okas- ja lehtpuitu ning toormeks sobivad kütte- ja paberipuu.\nPuit kooritakse, peenestatakse ja pressitakse graanuliteks, mis on aina populaarsem küte. Graanulitega kütmise eeliseks on nende märkimisväärselt odavam hind võrreldes teiste kütteviisidega, lihtsus ja mugavus, sest mahutit tuleb täita vaid kord nädalas.\nLisaks on tegu loodussõbraliku ja keskkonnasäästliku kütteviisiga, kuna graanuleid valmistatakse puidujääkidest, sh saepurust ja vähemväärtuslikust puidust, toorme kuivatamiseks aga põletatakse katlamajas puiduhaket.\nTehase tootjapoolne nimivõimsus on 18 000–22 000 tonni pelleteid aastas. Omanikud on tulenevalt tootmisprotsessist arvestanud tootmisvõimsuseks 2,5 tonni tunnis ja 8000 töötundi aastas ehk 20 000 tonni aastas. “Sõltub puidu niiskusest, sellest kui head materjali saad kätte,” selgitas Põial, et mida kuivem materjal, seda kiirem protsess.\nValdavalt läheb kogu tehase toodang ekspordiks. Praegu on graanuleid ühe Itaalia ostja jaoks pakendatud nn bigbag kottidesse, kuid äriplaan on üles ehitatud sellele, et viia graanulid puistematerjalina laevadega üle mere.\n“Lähtume sellest, et meil on kõige optimaalsem müüa Läänemere äärsetele riikidele – Taani, Soome, Rootsi, Saksamaa –, kuhu graanuleid on lihtne viia nii Lehtma kui Heltermaa sadamast,” rääkis Põial.\nHea uudis on, et nõudlust küttegraanulite järele on ja järgmisel aastal on oodata tööstusliku pelleti hinnatõusu.\nKolmapäeval tegid töömehed Palukülas ettevalmistusi järgmise tehase paigaldamiseks – valasid aluseid, paigaldasid tornsilod ja betoonplokkide vormid. Teisipäeval jõuab kohale kompaktne betoonitehas, mida praegu esitletakse Vilniuses ehitusmessil. Päevaga on tehas paigas, kolm kulub väljaõppeks ja seadistuseks ning siis võib see tööd alustada.\nMiks just betoonitehas? Põial ütles, et sellest, et saarel niisugust tootmisvõimsust vaja, on saare ettevõtjate seas räägitud aastaid. Pärast seda, kui viimane kohalik betoonivalmistaja töö lõpetas.\nKarm kogemus, kuidas ehitus sõltub sellest, kas vett on ja laevad käivad, on pelletitehase ehitajail endil eelmisest aastast. “Olime ka meie, nagu kõik Hiiumaa ehitajad, raskustes mandrilt betooni kättesaamisega,” nentis Põial.\nOÜ Hiiu Betoon betoonitehas võiks tööd alustada juba 10. mai paiku. Tunnis toodab tehas 15 kuupmeetrit betooni ehk kaks autobetoonisegistitäit. Plaan on selline, et saarelt saadud tellimused koondatakse, autod tellitakse mandrilt kohale, betoon laetakse kohapeal sisse ja ehitusplatsile. Kui midagi jääb järgi, valatakse sellest kohapeal betoonplokke ning autosid ei saadeta ka tühjalt tagasi. Küllap Hiiumaa betoonile ka mandril ostjaid leidub, on Põial lootusrikas.\nKahe tehase peale kokku saab Palukülas tööd kümmekond inimest.\nPäikeseelektrijaam – win-win projekt\nTänu pelletitehasele ja otse selle kõrvale on kavas ehitada päikeseelektrijaam, mis Hiiu saare jaoks juba teine. Esimene ootab kasutusluba Kärdla lähistel Rehemäel.\nPõial ütles, et üks osa Rebasefarmi kinnistust seisis ilma kasutuseta, nüüd on sel otstarve. Suur pluss on, et jaama arendaja on nõus ehitama ka uue alajaama ning pelletitehas saab vajamineva elektrienergia osta otse tootjalt. Jaama investeerija jaoks aga on atraktiivne, et pelletitehase elektritarbimine on suur nii päeval kui öösel.\n960kilovatise Rebasemäe päikeseelektrijaama ehitaja OÜ Solar4you esitas märtsi lõpus Pühalepa vallavalitsusele projekteerimistingimuste taotluse päikeseelektrijaama rajamiseks. Ettevõtte esindaja Andres Ruusmann ütles, et nädalat-poolteist läheb veel loaga aega. Kui võrrelda, et vaid pisut suurem Rehemäe päikesejaam valmis kahe kuuga, võib kolmaski Rebasemäe tööstusettevõte peagi tööle hakata.\nSildid: paluküla, pelletitehas, Rasmus Põial


10 stiiliviga, mida pruudid kõige sagedamini teevad (ja kuidas neid vältida) - Anne & Stiil\nOh neid barokseid lokke ja “printsessikleite”, mida ükski päris printsess kunagi ei kannaks… Vogue reastas suurimad pulmamoefopaad – siin need on. Kuidas neid vältida ja oma pulmapäev vaid heas mõttes meeldejäävaks muuta?\n1. Vali teema.\nSelle asemel, et püüda teha kõike, vali teema, mida väljendaks nii kleit, mida kannad kui ka pulmapeo toimumise koha atmosfäär. Eelista temaatikat, mis kõneleks sinu ja su tulevase personaalsest stiilist ja eelistustest. Loo mood board'e, et dekoraatorid su ideedest maksimaalselt hästi aimu saaksid ja edasta enda visioon kutsel ka külalistele. Nii tunnevad ka nemad saabudes end osana kogu tervikust ja neilgi on end eelnevalt kergem just sellele õigele lainele häälestada.\n2. Riietu enda jaoks ja näe välja, nagu sa ise.\nÜks enamlevinud viga, mida pruudid sel tähtsal päeval teevad, on end üle meikida ja lokitada. Väga tihedad lokid, uhked ülespandud lakutud soengud ja sätendav silmameik on kindlad EI-d. Eelista hoopis loomulikuna näivat jumestust, mis rõhutab sinu parimaid külgi. Ja ära kunagi vali kleiti, mille kandmine teeks kellegi teise õnnelikuks. See on sinu päev.\n3. Ütle mugavusele “ei”.\nVäldi pruutneitsikleite, mis näevad välja justkui vormi alt tulnud – üks lõige ei pruugi erinevatele kehatüüpidele sobida ja vaevalt, et su pruutneitsid kõik ühesuguste kehadega on. Ära tee nende arvelt allahindlust – ka nemad pälvivad sel päeval palju tähelepanu ja väärivad kleite, mis neid maksimaalselt kaunistavad. Proovige näiteks kleite, mis on küll erinevad, kuid millel on mingi läbiv ühine joon.\n4. Vaata silte.\nVäldi võltsmaterjale. Kunstsiid ja polüesterpits – need on küll pulmakleitide turul väga levinud, kuid sa väärid siiski pulmakleiti, mis on paremast materjalist…\n5. Ära unusta aksessuaare.\nNäiteks, kui su pruutneitsid (või mõni neist) tunnevad end paljaste käsivartega halvasti, siis võiks kleidi juurde sobitada näiteks pitsboolero. Ära jäta selliseid asju viimasele hetkele – detailidest sõltub kogu tervik.\n6. Lisa värve.\nVärve ei tasu karta – kui sul on plaanis kanda oma pulmas mitut kleiti, siis miks mitte valida selle “kõige tähtsama valge kleidi” juurde midagi värvilist. See lisab ka fotodele põnevaid nüansse. Usu meid, pruuti ei unusta ka siis, kui ta värvilist kleiti kannab.\nTeisisõnu, ära kaota liiga palju kaalu. Arusaadav, et oled pulmade lähenedes enam närvis ja ka su ainevahetus kiireneb, kuid ära võta liiga palju kaalus alla, eriti pärast kleidiostu. Kui oled kihlunud ja siiski soovid veidi pulmapäevaks veidi paremasse vormi saada, konsulteeri personaaltreeneriga, kes koostab sulle toitumis- ja treeningkava. Järgi seda kogu pulmadeks valmistumise aja ja ära iseseisvalt mingeid lisameetmeid kasuta.\n8. Loomulik on ilus.\nMillised on kõige jubedamad fotod? Sellised, kus inimesed on pinges ja püüavad kramplikult poseerida.\nArutage enne fotograafiga läbi, millised võiksid fotod tulla ja lisage fotodele sügavuse lisamiseks toole, võimalusel pildistage erinevates interjöörides. Sirvi inspiratsiooni ammutamiseks ka erinevaid pulma- ja moeajakirju.\n9. Tee pulmapäeva hommikul üks mõnus trenn.\nMe teame, see päev on hektiline… Aga siiski, planeeri selle päeva algusesse üks mõnus trenn, miks mitte näiteks ka ühine jalutuskäik mere äärde või joogatund koos pruutneitsidega. See lõõgastab meeled ja aitab enne tähtsat sündmust närve rahustada.\n10. Naudi oma päeva ja eelista seda, mis sulle meeldib.\nLillepärjad on ilusad aiapulmades, kuid mitte rannas… Teisisõnu, eelista klassikat ja ära suhtu pulmaajakirjade seatud trendidesse kui reeglitesse, mida pead järgima. Ei pea. See on sinu päev!


Isikuandmete töötlemine – Ecoskin\nVeebipoe ecoskin.eu isikuandmete vastutav töötleja on Eqology Group OÜ (registrikood 12716672) asukohaga Viimsi vald\n- Isikuandmeid kasutatakse kliendi tellimuste haldamiseks ja kauba kohaletoimetamiseks.\n- Pangakonto numbrit kasutatakse kliendile maksete tagastamiseks.\n- Isikuandmeid nagu e-post, telefoni nr, kliendi nimi, töödeldakse selleks, et lahendada kaupade ja teenuste osutamise seonduvaid küsimusi (klienditugi).\nKui isikundmete töötlemine toimub kliendi nõusoleku alusel, siis on kliendil õigus nõusolek tagasi võtta teavitades sellest kliendituge e-posti teel info@ecoskin.eu .\nIsikuandmete kustutamiseks tuleb võtta ühendust klienditoega e-posti info@ecoskin.eu teel. Kustutamistaotlusele vastatakse mitte hiljem kui kuu aja jooksul ning täpsustakse andmete kustutamise perioodi.\nKui isikuandmeid töödeldakse otseturunduse eesmärgil (profileerimine), on kliendil õigus oma isikuandmete nii algse kui ka edasise töötlemise, sealhulgas otseturundusega seotud profiilianalüüsi tegemise suhtes igal ajal vastuväiteid esitada teavitades sellest kliendituge e-posti info@ecoskin.eu teel (vastav teave tuleb esitada selgelt ja eraldi igasugusest muust teabest).\nIsikuandmete töötlemisega seotud vaidluste lahendamine toimub klienditoe vahendusel (info@ecoskin.eu ). Järelevalveasutus on Eesti Andmekaitse Inspektsioon (info@aki.ee ).


Traditsioonilised lihvkettad S832S | Tooltech - TOOLTECH\nAvaleht/Kuu toode/Traditsioonilised lihvkettad C832S\nTraditsioonilised lihvkettad on paber alusel lihvkettad, millel on lisaks veel Velcro kinnitussüsteem (minevikus kasutati ka PSA kinnitussüsteemi). Koos selle spetsiaalse kinnitussüsteemiga on nad praktilised, sest neid on kiire ja lihtne asendada.\nTraditsioonilised lihvkettad C832S materjalist on saadaval Ø75 mm, Ø115 mm, Ø125 mm, Ø150 mm ja Ø200 mm. Need lihvkettad on latex paberil. Nende sideaineks on vaik üle vaigu, lihvteraks alumiinium oksiid pool avatud kattega ning lisaks on veel stearaadi kiht. Saada on karedused P40 – P800. Kareduste järjestuse paika panemisel, ärge kunagi jätke rohkem kui üks karedusaste vahele, näiteks karedusele P80 järgneb karedus P120.\nTraditsioonilised lihvkettad C832S on ilma aukudeta või järgmiste akude asetusega:\nTraditsiooniliste C832S materjalist lihvketaste hinnad algavad alates 0.17 EUR. Kuutootena kehtib kõigile traditsioonilistele C832S materjalist lihvketastele allahindlus 10%.\nTraditsioonilisi lihvkettaid kasutatakse ekstsentriklihvijates, millistel on sobiva tiheduse ja paksusega lihvtallad. Näiteks keskmise suurusega materjalivaru eemaldamiseks eelistage kõvemat lihvtalda, viimistluseks paksemat ja pehmemat lihvtalda. Kontrollige Velcro kinnitust piisavalt sageli ja kui see on kahjustatud, katki või nõrga kinnitusega, vahetage lihvketas välja.


duphaston 30.06.05 / Naistehaigused\nTere! Vimased 2 kuud mul ei olnud ovulatsiooni ja progesteroni tase oli liiga madal teise tsüklifaasi jaoks. Arst määras raviks Duphaston 14 päevast -25 päevani. Aga lugesin saitist, et see ravim pärsib ov, kui see toimub aga kui ei toimu, siis mille jaoks see märatakse? Kas ma pean siiski seda võtma?\nPalun vabandus oma halva eesti keele eest\nTere! Eelnevalt oleks vaja määrata ovulatsioonitestidega m.tsükli 11-15 päevani hommikuses esimeses uriinis,mitmandal päeval siis ovulatsioon on.Kui 15.päevaks ei ole kahte triipu tekkinud,ostke veel üks komplekt ja jätkake mõõtmist 16-20 päevani.Loogiline,et enne ei ole mõtet Duphastoni võtta,kui ovulatsioon on toimunud.Kui Teie arst aga määras ravimi 14-25 päevani,siis oli see määratud ilmselt ravi eesmärgil m.tsükli teise faasi toetamiseks.Edu soovides,Maie Väli


La dolce vita ehk itaalia praktika on imeline - HKHK rahvusvaheline koostöö\nLa dolce vita ehk itaalia praktika on imeline\nOn 3. Oct 2018\nIn Erasmus+, HKHK välispraktika, Itaalia\nErasmus+ on alati natuke rohkem kui lihtsalt praktika. Laupäeval, 28. septembril alustasid Merilyn-Christina, Joonas, Arko ja Mattias oma kuuajast restoranitööd Itaalias, Tellaros, mis on koduks olnud juba pea neljakümnele HKHK-s õppinud noorele kokale ja teenindajale. Esimesed praktikandid said vahemereäärse kogemuse juba 2009-l aastal ning nii mõnedki on hiljem leidnud sinna tagasitee nii tööle kui puhkust veetma ning vanu sõpru vaatama.\nTellaro on väike ehe itaalia küla, mis on tuntud oma restoranide rohkusega, sest ainsat tänavat palistavad mitmed kohalike elanike seas populaarseks saanud toidukohad. Meie õpilaste praktikakohtadeks on läbi aegade olnud restoranid Gambero Nero, Delfino ja Caletta, mis kõik pakuvad piirkonnale omaseid toite ja kindlasti suures valikus mereande.\nPraktika osaks on alati olnud ka partnerkooli külastus La Spezias, lähimas suuremas linnas, kus õpetatakse majutus-, toitlustus- ja turismierialasid.\nKolmapäev, 3. oktoober oli aga täitsa merereisi päev, mis viis praktikandid imekaunitesse kohtadesse Cinque Terre kalurikülades. Ilm oli ilus ja tuju oli hea ning Itaalia hakkas järjest rohkem meeldima. Homme läheb töö edasi. Foto on tehtud Portoveneres, Poeetide lahe kaldal.\nHollandi õpetajate külaskäik


Tähelepanek: valdavalt mõttetu õudusfilm „Kurjuse küüsis” - undefined - Eesti Päevaleht\nVärskes lehes 20. detsember 2016\nTähelepanek: valdavalt mõttetu õudusfilm „Kurjuse küüsis”\n„Kurjuse küüsis” Kaader filmist\nKinodesse on jõudnud järjekordne õõvalugu, milles on käpp sees õudusfilmimagnaadil Jason Blumil, kelle osalusel on valminud peaaegu kõik viimaste aastate edukamad ja tõele au andes ka edutumad õudukad.\nKuigi Blumhouse’i produktsioonil on stabiilne kvaliteet, tuleb aeg-ajalt ette viperusi ja „Kurjuse küüsis” on üks neist. „Kurjuse küüsis” peaks olema õudusfilm, kuid see pole õudne ja kuigi tihti on säärastel filmidel peale hirmutunde muudki pakkuda, siis kõnealusel juhul asjalood sedasi pole.\nLoo keskmes on traagilise minevikuga dr Ember, kellel on võime kurjast vaimust vaevatud inimeste alateadvusse tungida ja nad deemonite küüsist päästa. Sedapuhku vajab tema abi 11-aastane poiss. Doktori rollis on Aaron Eckhart, kes pealtnäha laitmatust mainest hoolimata teeb ebaõnnestunud karjäärivalikuid. Just nagu tunamulluse läbikukkunud fantaasiaseikluse „Mina, Frankenstein” puhul, mille peaosas Eckhart julma vaeva nägi, annab ta endast parima ka sel korral.\n„Kurjuse küüsis” ei ole kuidagi eriliselt halb, vaid valdavalt mõttetu: lõpuni arendamata ideed, lohakas režii, blumhouse’ilikult igav värvigamma. Võib-olla oleks isegi parem, kui filmis leiduks midagi piisavalt rumalat, et seda kirglikult vihata – et vaatajas mingeidki tundeid äratada.\nEesti kavatseb jaol olla, kui Danske trahvimiljardeid jagama hakatakse 184\nInternetist leitud suvalise üürilepingu kasutamine võib põhjustada paraja peavalu 19


Kirjed, kus isikuks on "Luther, Martin, temast" (6)\nLill, Julius, temast; Luther, Martin, temast\nJ. Lill Kaub.-tööstuskoja 4. sektsiooni täiskogu liikmeks. Teiste Saksamaal ümberasunute seas oli ka tööstur Martin Luther, kes oli ühtlasi Kaubandus-Tööstuskoja 4. sektsiooni täiskogu liige. Nüüd kutsutakse tema asemele 4. sektsiooni liikmeks senine liikme kandidaat Julius Lill Tartust.\nDir. Merits Vabrikantide Ühisuse esimeheks. Senine esimees M. Luther lahkub Eestist. Eesti Vabrikantide Ühisuse peakoosolek valis Eesti Vabrikantise Ühisuse uueks esimeheks Eesti Kiviõli direktori August Merits'i. ... Direktor M. Luther, ... oli väljapaistvamaid kujusid Eesti suurtöösturite hulgas, juhatades a.-s. A. M. Lutheri tööstusettevõtet 26 aasta kestel ja viies nimetatud ettevõtte tehnilisest küljest eeskujulikule tasemele.Ühtlasi oli ta Pargi kunundmaiskes aia ja rõdu vahele Vabrikantide Ühisuse asutajaks ning ühisuse esimeheks 23 aasta kestel.\nEestimaa Vabrikantide Ühing / Eesti Vabrikantide Ühisus / Vabrikantide Ühisus\nLuther, Martin, temast; Verner, Karl, temast\nMartin Lutheri laulatussõrmus oksjonile. Martin Lutheri laulatussõrmust - praegu ühe Viini inseneri Karl Verneri omandus, - pakuti neil päevil Viinis 15.000 dollari eest müüüa. Sõrmus kannab kuupäeva 13. juuni 1525.\nFotol: M. Luthei sõrmus.\nLuther, Martin, temast; Maurits, Konrad, temast; Schulmann, H., temast\n20 aastat töösturite ühistööd. Täna on Eesti Vabrikantide Ühisuse pidupäev.\n2. märtsil sai 20-aastaseks meie vanim ning kaalukam töösturite organisatsioon - Eesti Vabrikantide Ühisus. Lühiülevaade ühisuse tegevusest ja ülesannetest. Ühisuse esimeheks valiti Martin Luther ning sekretäriks Konrad Maurits. Hiljem tuli ühisusse sekretärina juurde veel H. Schulmann. EVÜ algatusel on ellu kutsutud kindlustusselts "Polaris", "Tööstuse ja Kaubanduse Pank", a.-s. "Küttejõud" jne.\n331.882EVÜ + 368(06)Polaris + 336.412ETKP + 622.337Püssi, Küttejõud\nEestimaa Tööstuse ja Kaubanduse Pank (a.-s.) / Eestimaa Vabrikantide Ühing / Eesti Vabrikantide Ühisus / Küttejõud (a.-s., põlevkivikaevandus Püssi v.) / Polaris (kindlustusselts) / Tallinna Kaubandus-Tööstuspank / Vabrikantide Ühisus\nBiblioserver 2.8 | tarkvarastuudio | külastajaid: 177917409


Holly Willoughby ütleb Tara Palmer-Tomkinsoni heldusest | EE.rickylefilm.com\nHolly Willoughby hämmastav Tara Palmer-Tomkinson lood annavad meile elu\n"Ta langes tema Chanel teemant sõrmus klaasi ja ütles, et see oli minu"\nKuna kirjanik, tegelikkus TV star ja Üheksakümnendate "See tüdruk" Tara Palmer-Tomkinson leiti surnuna oma korterist kolmapäeval, on olnud palju läbimõeldud austusavaldusi, kes tundsid teda - ja need, mis Holly Willoughby jagatud hommikul olid üsna hämmastavaid.\nHolly ja Philip oli sõber Tara, Ivan Massey, show jagada mälestused, mida ta oli nagu, ja Holly jagatud kahte lugusid oma sõbra suuremeelsus - üks, kus ta anti Tara Chanel ring ja teine, kus Tara riides Holly sündmuse, kui ta oli tunne "matsakas" uue ema.\nHolly, kes kohtus tema läbi ühise sõbra märkas, et tema "uskumatu energia" ja lahkust ja rääkis ajast, kui Tara oli tulnud üle tema õhtusöögi ajal rääkida vastastikuse sõber.\n"Ma märkasin seda teemant bling, gorgeous ring, ja ma olen nagu vaadates tema käsi nagu harakas ja ütles" oma ring on ilus ", ja ta ütles:" oh seda, see on lihtsalt natuke tuututama Chanel, ja ta langes see minu šampanja klassi ja läks "see on sinu!"\n"Ma ütlesin:" Ei, ma ei saa seda! " ja ta vastas: "Kui te ei võta seda, ma viskan ta kogu restoran.\n"Nii järgmisel hommikul ärkan üles ja mul oli see uskumatu ring minu poolt, mis ma öelda oma järgmisel hommikul," mul oma ring "ja ta ütles:" Ma ei taha seda tagasi. " "\nTeisel korral, Holly oli sündmus, et saada valmis, kuid leida on raske leida sobivat riided nagu ta oli sünnitanud kaks kuud enne ja oli tunne üsna kehvasti.\n"Ma lihtsalt pidin Bella kaks kuud varem ja oli selle sündmuse minna. Ma tundsin üsna suur ja matsakas, sest olin ikka rinnaga ja ma olin tohutu.\n"Pidades silmas, et ta oli suurus 6 ja ma olin umbes suurus 16 kuni 20, mida see punkt, ütles ta," tagasi tulla minu "ja me läksime tema garderoob.\n"Ta vist tundide minuga üritab kõik tema riided ja ta täielikult kitted mind kontsad, ta andis mulle oma käekotis, ta riides mind üles ja saatis mind minu viis seda pidu. See oli väike must number - see oli väga veniv võin lisada! Aga ta oli tõeline tüdruku "tüdruk. Ta oli armas inimene."\nHolly hiljem postitatud Instagram tema ja Tara caption "Kas jäta oma lahkust, kaunis daam".\nHolly Willoughby parimad Fashion Moments


Isamaa Naiskogu IREN avalik pöördumine EKRE endise juhi Mart Helme jõhkrate sõnade tühistamiseks • Eesti Uudised\n14. apr. 2022 16. apr. 2022 Ines Vapper 0 kommentaari\nEKRE naised, pange Mart Helmele aru pähe!\nEile rääkis EKRE endine erakonna juht Mart Helme riigikogu kõnepuldist muuhulgas: „Ukrainast tassitakse meile sisse nakkushaigusi, mille kohta me oleme arvanud, et neid Eestis enam ei saa kunagi olla“. Ja lisas: „Need naised, noored naised, me ei tea, mida nad siin tegema hakkavad. Võib-olla sajad tuhanded naised nendest hakkavad prostitutsiooniga tegelema. Kes võtab mürki ja ütleb, et see nii ei lähe?“\nMart Helme sõnavõtt oli tegelikkuses veelgi pikantsem. Isamaa naiskogu hinnangul ei kannata selline kõne mingisugust kriitikat, need sõnad tuleb tagasi võtta ja vabandada avalikult Eestisse saabunud sõjapõgenikest naiste ja laste ees. Abitute naiste tuleviku võrdsustamisel enesemüümisega, tegelikkuses inimkaubandusega ja ühiskonna hirmutamisel neid nakkushaiguste maaletoojateks nimetamisega, on ületatud igasugune sõnaline taluvuspiir ja kaotatud inimväärikus.\nMe vaatasime kõrvalt, kui EKRE erakonna juht toona nimetas Soome peaministri Sanna Marini kokku pandud valitsust “huulepulga valitsuseks” ja leidsime, olgu peale, huulepulk kuulubki naise juurde. Loodu kaunistamine ei ole häbiasi ja naised valitsuses on uhkuseasi. Me kuulasime pealt, kuidas Mart Helme nimetas Soome peaministrit Sanna Marini “müüjatüdrukuks” ning pidasime kohatuks pisendamist kunagise ausa ameti tõttu. Kõik ametid on head ja vajalikud, vaid tööd saab teha väärikalt või vääritult. Me väljendasime tookord sotsiaalmeedias oma teisitimõtlemist, avalikustades, kuidas me ise oma tööelu alustasime: koristajana, kõplajana peedipõllul või maasikakorjajana Soomes.\nKuid me ei vaata enam pealt seda, kui alandatakse süütuid kannatavaid sõjapõgenikke otse riigikogu saalis kõnepuldist! Sõjapõgenikud on jõudnud Eestisse pärast vintsutusi, paljud neist on kaotanud vaevaga üles ehitatud kodu ja töö, paljud on kaotanud lähedased inimesed. Nad on on tulnud meie sõbralikul kutsel turvapaika otsima oma lastele sõjakoleduste eest, nad on ärevuses. Me ei luba neid pisendada, halvustada ega alandada kellegi poliitilise pokkerimängu huvides.\nEile avaldasid Eesti naised meelt Vene saatkonna ees ja me kõik oleme seal mõttes koos nendega ega häbene ka katmata verist jalgevahet barbarite tegude esile toomiseks! Mis tegusid peaksid Eesti naised veel tegema, et ka Mart Helme aru saaks – need öeldud laused ei olnud enam küünilised, vaid täielikult üle piiri. Me kahtleme sügavalt, kas EKRE enda liikmed soovivad selliseid sõnu oma liidritelt kuulda, isegi, kui erakonna doktriin tema juhtide peades on ühiskonna ühtsust oma valijate nimel kõikuma lüüa. Me loodame siiralt, et ERKE naised, kes öeldut kuulsid ja lugesid, panevad siinkohal Mart Helmele aru pähe ja juhivad ta lendu lastud sõnu tagasi kutsuma!\nMeil on häbi kaitsetute sõjapõgenike ees sellise avaliku vaenu õhutamise pärast. Jutt, et sõjapõgenikud teevad eesti inimesed paljaks ja võtavad ära töökohad, kannavad nakkushaigusi ja tegelevad prostitutsiooniga, täidab ainult Putini huve, kel on hea meel, kui meie ühiskond lõheneb ja tekivad tülid, mida tema saab oma barbaarse käekirjaga korda tulla panema. Ilmselt võibki meie ühiskonnas leiduda perverte, kes kaitsetuid inimesi ära kasutavad, kuid me loodame siinkohal oma tublide korrakaitseasutuste abile.\nSõnad teevad vahel veel rohkem haiget, kui need tabavad nõrgemaid, kes ennast ise kaitsta ei saa. Ukraina sõjapõgenikel ei ole mitte millegagi ennast jõhkruse eest kaitsta, kui meie, teised nende eest välja ei astu. Isamaa naiste soov ja palve on: pangem koos Mart Helmele aru pähe!\nIsamaa naiskogu ja juhatuse nimel:\n← Previous Võru Linnavolikogu EKRE fraktsiooni liige levitab venemeelset propagandat\nVälisminister ei toeta Putini-meelsete artistide nimekirjade koostamist Next →\nGerli Lehe: näpunäited, kuidas keerulises olukorras peresuhteid hoida


Tragikomöödiat „Paanika“ mängitakse 100. korda - Teatriuudised - Piletilevi.ee\nTragikomöödiat „Paanika“ mängitakse 100. korda\nSel neljapäeval, 4. jaanuaril mängitakse 100. korda Vanemuise draamarepertuaari vanimat lavastust „Paanika“, mis on ühtlasi ka lavastuse viimane etendus.\nMika Myllyaho tragikomöödia „Paanika“ esietendus 6. märtsil 2010 Sadamateatris.\nMika Myllyaho (1966) on soome noorema põlvkonna üks juhtivamaid lavastajaid ja näitekirjanikke. Tema esiknäidend „Paanika“ jõudis ülimenukalt lavale 2005. aastal Helsingi Ryhmäteatteris, teost on tänaseks edukalt lavastatud nii Soome teatrites kui ka mitmel pool mujal maailmas. „Paanikale” on järgnenud näidendid „Kaos” (2007) ja „Harmoonia” (2009), mis kokku moodustavad triloogia ning on kõik etendunud ka Vanemuise teatris. „Paanika“ on neist püsinud repertuaaris kõige kauem.\n„Tahtsin kirjutada näidendi, kus kolm meest jõuavad eri moel oma elus paanikaseisundini,“ ütles Myllyaho. „Tahtsin küsida, kuidas tuleks elada, et elu tunduks mõnus?“\nGraafikadisainer Maxi mängib Riho Kütsar, insener Leod Raivo E. Tamm ning telesaatejuht Jonit Ain Mäeots. Mika Myllyaho näidendi on tõlkinud eesti keelde Maimu Berg, lavastuse kunstnik on Jaanus Laagriküll, valguskujundaja Jaanus Moor ja videograafika autor Martti Poom.


taksikoer - Postimees: Värsked uudised Eestist ja välismaalt\nFotod ja video: vanemate armas koolilõpukink toob tüdrukule pisarad silma\n18-aastane Kirby Mackenzie sai vanematelt kooli lõpetamise puhul kingituse, mida ta aastaid oodanud oli.\nHundid sõid Ainja külas taksikoera\n«Võttis nagu kass hiire hambusse ja läks,» kirjeldas Karksi vallas Ainja külas elav Robi Saareluht, kuidas hunt viis endaga kolmapäeva lõuna ajal tema kolmeaastase taksikoera. Päev hiljem leidis omanik metsast koera pea.\nPildid: lemmikloomad testivad populaarse veebipoe esinduses voodeid\nKassid Jaffa ja Stuart, taksikoer Frank, bulldog Tia ja dalmaatsia koer Macey oleks justkui mõne lõbusa koguperefilmi peategelased, kuid tegelikult on nad hoopis «tööl» populaarse veebipoe Etsy esinduses.\nFoto: Alari Kivisaare pojaga juhtus õnnetus\nTuntud raadiohääl Alari Kivisaar postitas sotsiaalmeediasse eile kaadri, kus peal õnnetuse läbi teinud poeg.\nFotograafi geniaalsed pildid taksikoerast levivad internetis kulutulena 1\nMitch Boyeri taksikoer Vivian on tegelikult väga pisike tegelane, ent omanik muudab koera fototöötluse abil hiiglaslikuks ja tulemuseks on väga originaalsed pildid.\nArmuvalus koer kõndis 10 kilomeetrit, et armastatut näha\nÖeldakse, et armastus ei küsi vahemaad ning, kui süda igatseb, peab minema: nii käitus ka taksikoer Toto, kes tegi kõik, et armastatuni jõuda.\nKaljulõhesse kinni jäänud taksikoer saadi kätte ekskavaatori abil\nLõuna-Savo päästeamet pidi nädalavahetusel kaljulõhesse kinni jäänud taksikoera päästmiseks lisaks tervele päästebrigaadile kasutama ka ekskavaatori abi.\nTaksikoer päästis peremehe karu küüsist oma elu hinnaga\nKamtšatkal metsas seeni korjanud mees sattus ootamatult kokku karuperega ning pääses emakaru küünte ja hammaste vahelt vaid tänu taksikoer Ljuska sekkumisele.\nTaksikoer kaotas aastaga 23 kilo\nUSKUMATU/ Fergie käis lemmikloomaga koeralausuja juures, et teda beebi tulekuks ette valmistada\nTaani prints leinab hukkunud koera\nVideo: ülekaaluline taksikoer kaalub 35 kilo\nTaksikoer ootab politseis omanikku\nReedel leiti Paidest pruuni värvi emane taksikoer. Loom on sõbralik, kaelas pruun rihm.\nTitaanide heitlus: strippar Marco pureles taksikoeraga Tartus leidis aset liikidevaheline konflikt\nEsmaspäeva hommikul kell kaheksa leidis Tartus Annelinnas aset liikidevaheline konflikt: võitlesid strippar Marco Tasane ja tundmatuks jääda sooviv taksikoer.\nVapper taks võitis verises lahingus ilvest\nTaksikoer Pahvi kaitses Martna kandis oma peremehe talumaja territooriumi ilvese eest, kes jäi koerale verises võitluses alla.\nTaksikoer oli tubakasõltlane\nAustrias Grazis elanud taksikoer oli tubakasõltlane.


28.01.11 Holmis 29/01/11 16:46\nSai peale kooli kohe sõitma mindud,teised olid juba peal ja kokku oli meid 6tk. Mõnus oli sõita,kuna tuul oli paras ja lund ka piisavalt, viskasin seal rolle ja proovisin kõrkjatevahelisi kickereid. Sõit lõppes siis päikseloojanguga ja siiani kindlasti parim sõidupäev jääl.\n7,9 Jaanuar Holmis ja Tagalahel 09/01/11 12:22\nReedel sai siis Holmis sõidetud,mingi tunnikene võibolla,kohati oli täitsa hea,teinehetk kukkus lohe alla.\nTäna sai siis tagalahele mindud lootuses,et puhub ilusti ja saab terve päeva lustida,tegelikkuses oli sula enamus lund ära sulatanud ja tunne oli kohati nagu sõidaks vees.Oli väga puhanguline,ükshetk tõmbas õhku, teinehetk ei tulnud lohe ka enam ülesse.Sai pooltundi triibutatud ja koju ära mindud.\n06.01.11 Haapsalu Tagalahel 06/01/11 12:29\nSelle aasta esimene kord siis sai alguses plaanitud minna Holmi,aga kuna tuul tundus seal juba liiga tugev,siis sai mindud tagalahel ehk täpsemalt Aafrika randa. Alguses sai niisama kruiisitud ja paar hüpet tehtud,aga siis kui tuli just soov juba midagi uut proovida,siis hakkasid puhangud juba kohati üle jõu käima. Vähemalt sai üle 2 nädala jälle sõitu ja poolteisttundi sõitu kirja. Loodan,et homme saab ka sõitma ja tuul ka parem.\n24.12.10 Pullapäel 26/12/10 13:01\nSai siis 12 paiku natukene Jõulusurfi tegema mindud. Tuul oli puhanguline ja lume all oli kohati ka vesi ,aga natuke sai hüpatud ja värki. Umbes tunnike sõitu.\n17,19.12.10 Haapsalu tagalahel 19/12/10 17:50\nReedel sai siis proovimas käidud tagalahel ja tuli välja küll,tundaega sai sõidetud,kuna siis hakkas juba pimedaks minema. Täna aga otsutasin kell 2 ,et võiks proovima minna üksi launchimist jms. läksin siis randa ja kaugel nägin teisi ka sõitmas. Proovisin pikemaid otsi just sõita ja käisin teiselpool kallast ka täiesti ära. järjest rohkem iga korraga see sõitmine lumel mulle meeldib.\nHaapsalu Eeslaht 11.12.2010 11/12/10 15:27\nSai siis poes käidud,laud ostetud ja kohe oli soov proovima minna. Alguses oli harjumatu sõita niimoodi,et laud on täiesti kinni jalaküljes aga varsti harjus ära. Pole ennem lohega lumel sõitnud aga esimene kogemus kohe oli väga positiivne. Mõnes kohas oli liigavähe lund ja oli krobeline jää,aga enamuskohtades oli korralik lumi ja hea sõita. 2kuud on olnud nüüd vahet viimase korraga ja sõitsin niisama ilma hüppamata jms.\nParalepa 10oktoober 11/10/10 14:46\nSai siis tunnikese oodatud ja siis hakkas täiega puhuma,nagu oli lubanud ja sai korralikke hüppeid teha ja pikke triipe paralpeast holmi poole ja kõik lõppes sellega,et mul LOHE JÄLLE PURUKS,ma ei suuda välja mõelda,et millest see tuleneda võib,kui terve sõidujooksul lendas vaid korra vette ja kohe lõi puruks. kui keegi oskab midagi öeldamis suudaks sellist asja ära hoida,siis tehku seda kindlasti.\nholm... 04/10/10 18:38\nkäisin siis täna holmis ja tuul oli nii puhanguline,et üks hetk kukkus lohe lihtsalt alla,teinehetk lohisesin mina lohel järgi. Sellegipoolest sai mõned triibud tehtud ja isegi üksikud hüpped sooritatud. Väga ammu pole sõitnud ja seega vajas ka uus laud proovimist. Tuli ära kuna polnud aega rohkem.\nKunagi sai veel 2 korda paralepas tünga saamas käidud,niiet 3korra peale kokku vast mingi tunnike on koku ikka triibutatud ja ulbitud.\nAndres Vare (vare) 04/10/10 23:44\nBosse Sool (bob) 12/10/10 15:46\njah,recoil comp,mida sa vist juba nägid paralepas


Ivari Padar: Eestis jagub söögiks piisavalt toitu, aga see ei tule tasuta kätte - Sotsiaaldemokraadid\nAvalehele Uudised Ivari Padar: Eestis jagub söögiks piisavalt toitu, aga see ei tule tasuta kätte\nÄäretult oluline on mahtude kasvatamine nii seakasvatuses kui aianduses. Toidujulgeoleku sügavaks sisuks on toimiv põllumajandus, kirjutas Ivari Padar Maalehes.\nLihtsalt seletades peetakse toidujulgeoleku all silmas seda, kas meil on Ukrainas peetava sõja tuules põhjust nälga oodata. Vastus on lihtne: näljakartust pole, Eestis jagub söögiks piisavalt toitu, aga hoolas peab olema. Hoolsuse ilmekaks näiteks on sellekevadine kartuli mahapanemise buum koos seemnekartuli puudusega.\nÜksjagu inimesi, kes pole mõnda aega endale ise kartulit kasvatanud, kindlustavad nüüd oma toidujulgeolekut. Üldine arusaamine ongi ju, et näljahädad kadusid Eestist koos kartulikasvatuse algusega. Tänu siinkohal Kolumbusele Ameerika avastamise eest ja baltisaksa mõisnikele, kes kohati lausa vitsahirmu kasutades panid eesti rahva kartulit kasvatama.\nPraegu me toodame kartulit küll alla oma turu vajaduste, kuid see on lahendatav probleem. Üks Navi küla vanasõna värske kartuli saabumisel on: “Nälg, laku p….t!“ Üle oma turu vajaduste toodame me piima ja teravilja, samuti oleme suured kalaeksportijad.\nMöödunud sajandil oli lausa kolm põhjapanevat poliitilist muutust, mis mõjutasid radikaalselt põllumajandust. Vabadussõjale järgnes talude rajamine ja Teisele ilmasõjale sundkollektiviseerimine ning lõpuks tulid NSVLi kokkuvarisemine ja põllumajandusreform. Minu sugupõlv oli tunnistajaks viimasele ja mäletab seda. Oli ikka hullumaja küll… Põllumehed elasid selle üle. Suur kummardus neile!\nHinnaralli tulemus veel teadmata\nUkraina sõda on toonud uued väljakutsed. Väetise, kütuse ja energia hinnad on uskumatud. Suur osa väetisi on küll varutud eelmise aasta hindadega, aga see pakub leevendust vaid sel kevadel. Tõsi, ka kokkuostuhinnad on kõrgemad, aga on raske prognoosida, mis tulemuse rehnuti kaks poolt sügiseks annavad. Vahepeal tegutseb ju ka põllumehe põhiaktsionär – ilm!\nUkraina võit ja sõja lõpp tooksid stabiilsuse tagasi, samas tootmise sisendite hinnad ei kuku kindlasti enam sõjaeelsele tasemele. Samuti on aus tunnistada, et ka toidukaupade hinnad ei tule alla varasemale tasandile. Olukorraga toimetulekuks on põllumehed teinud valitsusele viis ettepanekut, mis kõik on põllumajandus-kaubanduskoja kodulehel kenasti lahti kirjutatud.\nKaks neist on jõudnud ka lisaeelarvesse, mida riigikogu parasjagu arutab. Euroopa Liidu kriisipaketi 2,5 miljonile eurole lisab Eesti riik maksimummäära ulatuses viis miljonit ja sinise kütuse aktsiis langeb Euroopa Liidu miinimumini, milleks on 21 eurot 1000 liitri kohta. Kokku läheb põllumajandusele 9,1 miljonit eurot. Sinise kütuse soodusaktsiis on planeeritud kehtima aasta lõpuni, mis on ilmselgelt liiga lühike aeg ja mida tuleb pikendada. Võrreldes kasvanud kuludega, on tegu väikeste summadega, aga nad on olemas. Sügisele mõeldes on oluline, et MESi kaudu saaks kindlustatud käibelaenu.\nELi avatud turul on omad selged plussid – me ekspordime just sealsele turule enda saadusi, eelkõige piimatooteid, kuid on ka omad ohud. Hiljutine juhtum, kus ühes Euroopa otsas „vabanes“ ootamatult märkimisväärne kogus sealiha, mida polnud kuhugi panna ja mis madala hinnaga jõudis Eestisse, seadis meie seakasvatuse enneolematult keerulisse olukorda.\nKui taoliste ootamatuste tõttu sulgevad meie tootjad oma sigalad ja sisemaine varustatus on alla 70 protsendi, siis minu meelest on tegu ohuga toidujulgeolekule. Sellised olukorrad tuleb välistada, ja tagada, et omamaine toodang oleks kättesaadav ning logistika toimiks.\nKohalik pood polegi kallim\nKui me talvel maaelukomisjonis seakasvatuse muresid arutasime, siis tekkis küsimus, miks on Soome ja Rootsi turud niisugustes situatsioonides stabiilsemad ega kõigu kahe kraavi vahel. Üks põhjus on muidugi põhjamaine ühistegevuskultuur, kus tootjate kontrolli all on ka suures osas kauplemine. Teisalt seletas asja kenasti lahti üks staažikamaid Eesti lihatööstusspetsialiste – põhjamaade inimesed on lihtsalt omamaise toodangu patrioodid. Kui oma kaupa poes jätkub, siis sissetoodut enamasti ei tarbita.\nMeie puhul mängib kahtlemata rolli inimeste rahakoti paksus, aga ma olen pärast Lidli Eestisse tulekut võrrelnud sealse kauba hindasid poega, kus mina sageli käin. Võrus asuvas Jaagumäe Kaubanduskeskuses olid sealiha hinnad enam-vähem samal tasemel kui uues ketis. Ometi lookles saba uue keti ukse taga. Toidupatriotism on üks osa toidujulgeolekust.\nPõhjamaade inimesed on lihtsalt omamaise toodangu patrioodid. Kui oma kaupa poes jätkub, siis sissetoodut enamasti ei tarbita.\nToidupatriotism algab koolitoidust. Kui koolis pakutav söök on kvaliteetne ja maitsev ning valmistatud peamiselt kodumaisest kraamist, siis tekivad lastel tarbimisharjumused ja ka lugupidamine kohaliku toidu vastu. Koolitoidu vallas praegu king pigistab. Riigikogu koolitoidu toetusrühma esimehena tegelen probleemidega, mis puudutavad nii raha ja kallinenud toiduaineid kui ka riigihanke paindlikumaid tingimusi.\nÜks eesmärke on jõuda selleni, et laste taldrikul oleks enam kodu lähedal kasvatatud toitu. Kenaks proovikiviks on siin töös olev pilootprojekt, mille raames saavad lisatasu need koolid, kus mahetoodangu osakaal on 20 protsenti. Maaeluministeerium on selle tarbeks eraldanud 0,9 miljonit eurot. Muret teeb see, et omamaist mahedat napib.\nKa keerulistel aegadel on meie inimesed toiduga kindlustatud, aga teha on omajagu, et põllumees saaks stabiilselt tegutseda ja tarbija tunneks rahuldust kodumaisest. Elagu Eesti põllumajandus!


Madalate volatiilsusega strateegiad, Kuidas võita slotimängudes? « Hiiu Leht\nLisatasude vahe on netodeebisumma ja see on strateegia jaoks maksimaalne kahju. Kaotuselimiidil on vastupidine loogika.\nKüll aga on erinevaid nippe, mis slottide mängimisel kasuks tulevad. Kui järgnev ülevaade tekitas suurema huvi slotimängude vastu, siis suundu OlyBeti internetikasiinossekust leiad laia valiku erinevaid slotimänge. Kasuta ära boonuseid ja pakkumisi Slotimänge mängides tasuks kindlasti ära kasutada sissemakseboonuseid ja teisi eripakkumisi, mida tavakasiinodest ei leia. Kõige levinumad boonused on tasuta spinnid ehk tasuta keerutused.\nPõhilised muudatused statistika avaldamisel on: Pensioni II ja III samba fondide päevastatistika tabelisse pikaajalise tootluse näitaja juurde lisandub 15 aasta tootlus.\nSeni oli pikim kuvatav tootluse näitaja 10 aasta kohta.\nAlumine rida Naftahindade hiljutine kõikumine annab kauplejatele suurepärase võimaluse kasumit teenida, kui nad suudavad õigesti ette näha. Volatiilsust mõõdetakse kui instrumendi hinna eeldatavat muutust mõlemas suunas. Kui praegune volatiilsus on suurem kui ajalooline volatiilsus, eeldavad ettevõtjad edaspidist hindade suuremat volatiilsust. Kui praegune volatiilsus on pikaajalisest keskmisest madalam, eeldavad kauplejad, et edaspidine hindade volatiilsus oleks madalam.\nPäevastatistika tabelis hakatakse näitama fondide jooksvate tasude määra, mis arvutatakse fondivalitseja poolt fondi eelmise aasta tasude ja kulude põhjal. Uues päevastatistika tabelis saab pensionifonde uut moodi sorteerida, näiteks osaku hinna, fondimahu, jooksvate tasude või riskitaseme kaupa.\nMuutub pensionifondide selekteerimine strateegiate kaupa, selle asemel on võimalik fonde selekteerida riskitaseme järgi.\nPensioni II samba fondide päevastatistika tabelis lõpetatakse senine fondide riski ehk volatiilsuse näitaja avaldamine. Kohustuslike pensionifondide üldindeks EPI jääb alles. Strateegia asemel riskitase Pensioni II samba fonde ei jagata enam fondi strateegiate järgi konservatiivse, tasakaalustatud, progressiivse ja agressiivse strateegiaga fondideks.\nSeni traditsioonilistest strateegiatest on alles jäänud ainult konservatiivse strateegia määratlusega fondid. Konservatiivse pensionifondina käsitatakse pensionifondi, mille varast investeeritakse madala investeerimisriskiga instrumentidesse vähemalt 90 protsenti varem oli see näitaja protsenti.\nUus viis, kuidas fonde määratleda ja selekteerida, on riskitasemete kaupa. Madalate volatiilsusega strateegiad ja tuluindikaator näitab seost riski ja võimaliku tulu vahel fondi investeerimise korral.\nIndikaatori aluseks on fondi osaku väärtuse muutus viimase 5 kalendriaasta jooksul. Tulemust arvestades saadakse uus pensionifondide jaotus madala, keskmise ja kõrge riskitasemega fondidest. Uues päevastatistika tabelis saab pensionifonde riskitaseme järgi ka selekteerida.\nEPI alamindeksite sulgemine Seoses sellega, et pensionifondide investeerimispiirangud ja esitlemine strateegia põhiselt on muutunud, ei saa enam rääkida ka välja kujunenud EPI-indeksi jagunemisest erineva strateegiaga fondide lõikes. Copyright © AS Pensionikeskus\nMis on investeerimisstrateegiad? Investeerimisstrateegiad on strateegiad, mis aitavad investoritel valida, kuhu ja kuidas investeerida vastavalt nende oodatavale tootlusele, riskiisu, korpuse suurusele, pikaajalistele, lühiajalistele osalustele, pensionieale, valdkonna valikule jne. Investorid saavad oma investeerimiskavasid strateegiliselt kujundada vastavalt eesmärkidele ja eesmärkidele, mida nad tahavad saavutada.\nValikud kaubeldakse Kanada aktsiate


Meelis Lao kuulutas eile sõja McDonald?sile - Äripäev\nMeelis Lao kuulutas eile sõja McDonald?sile\nPeeter Raidla 09. september 2004, 00:00\nEile hommikul veidi pärast kuut võtsid McDonald?si restorani oma haardesse Meelis Lao tellitud tellitud firma Feba turvajad, kes ei lubanud McDonald?si inimesi tööle. Järgmiste tundide jooksul lisandusid ka Falcki turvamehed ning politseinikud. Asjaolu, et McDonald?si inimesi varahommikul oma tööruumidesse ei lastud, suutis halvata kiirsöögikoha töö terveks päevaks. Külastajatele jäidki eile uksed suletuks. Välja riputati silt ? ?Vabandage, avarii!?\nTurvafirma Feba juhataja Valeri Konovalovi sõnul oli Meelis Lao tulnud eelmise päeva õhtul nende kontorisse ja palunud turvameeste abi. Laol oli kaasas pakk pabereid tõestamaks, et McDonald?s Eesti tuleb kui rendivõlglane välja tõsta.\n?Vahetult pärast meie saabumist saatis oma turvamehed kohale ka Falck, kellel on sõlmitud turvaleping McDonald?s Eestiga. Püüdsime tekkinud situatsiooni rahulikult lahendada ning see ka õnnestus. Helistasin ka politseisse Kalle Klandorfile (Põhja politseiprefektuuri nõunik ? toim.), kes tuli hiljem samuti kohale ning soovitas meil lahkuda,? selgitas Konovalov.\n?Samas on meil aga leping oma kliendiga, kelle soovil me jätsime oma patrulli siiski tänavale. Lihtsalt selleks, et ära hoida võimalikke emotsionaalseid intsidente. Mingit aktiivset tegevust me seal ei arenda,? lisas ta.\nMcDonald?s Eesti Viru tänava söögikoha külgukse sisse piiranud Falcki turvamehed keeldusid eile igasugustest kommentaaridest.\nKalle Klandorf ütles, et ta oli püüdnud vastasrindesse asunud turvafirmadele selgeks teha, et kuna kohtuvaidlus on pooleli ja jõustunud lahendit ei ole, siis pole kellelgi õigust jõudu kasutada.\nKlandorfi sõnul oli Lao hiljem ka politseis käinud ning püüdnud seal asja selgitada. ?Mina ei saanud aru, kas Lao oli ise omanik või esindas ta kedagi,? tõdes politseinõunik.\nNii seisavadki alates eilsest Viru tänava ja Valli tänava nurgal asuva McDonald?si kiirsöögirestorani kõrvalukse ees, mille kaudu käib personal ja tuuakse kaupa, Falcki ja Feba patrullautod.\nKaks aastat tagasi McDonald?siga rendi asjus kohtuvaidlust alustanud Aaber Kinnisvara juhataja Mart Habakuk kinnitas, et neil pole selle majaga enam mingit pistmist: kinnistu omanikega sõlmitud lepinguga 36 aastaks saadud hoonestusõigus müüdi läinud suvel edasi Fixor Investile. 36 miljoni kroonini ulatunud müügihinnast on Habakuke sõnul jäänud Flixoril veel tasuda ?nipet-näpet?.\nFixor Investi juhataja ja ainuomanik, aastaid audiitorfirmas töötanud ja siiani pankrotihaldurina tuntud Villu Tragon viibis eile Norras ega teadnud juhtunust midagi.\n?Kinnitan teile, et Lao on minu jaoks suhteliselt võõras nimi. Olen praegu muude asjade pärast välismaal ja mul pole siin ühtegi dokumenti kaasas, seepärast ei suuda ka meenutada firma nime, kellega Flixor Invest kinnistu haldamise lepingu sõlmis. Selle mehe perekonnanimi, kes haldusfirma nimel lepingule alla kirjutas, oli Stint. Eesnime kahjuks ei mäleta.?\nTragon lisas, et pooleliolev kohtuvaidlus McDonald?s Eestiga ning segadus rendisuhetega tekitab Flixor Investile ka majanduslikke probleeme.\nEile McDonald?si külguksest korduvalt sisse-välja liikunud Meelis Lao lubas hiljem tekkinud situatsiooni ka omalt poolt kommenteerida. Hiljem loobus ta aga oma varasemast lubadusest ning vastas kõigile küsimustele ühtviisi: ?Ma ei kommenteeri.?\nMcDonald?s Eesti ASi eileõhtune avaldus:\nMcDonald?s Eesti AS täidab kõiki seaduse nõudeid. Meie firma omab õigusi igale kinnisvarale, kus meie restoranid asuvad. See kehtib täielikult ka Tallinna Viru tänava McDonald?si kinnisvara kohta. McDonald?si õigusi kinnitas hiljuti ühehäälselt ka Tallinna ringkonnakohus.\nSellest lähtuvalt tuleks tänast (eilset ? toim.) intsidenti käsitleda kui selget ja õigustamatut seaduserikkumist ja eelpool nimetatud kohtuotsuse eiramist.\nSelle tulemusena oli McDonald?s Eesti sunnitud rakendama seadusest tulenevaid meetmeid oma õiguste kaitseks. Vastav avaldus on esitatud juba tsiviilkohtule ja ka politseile. Me usume, et tänu nendele sammudele taastub normaalne töökord ning meie kliendid ja töötajad ei pea enam ebamugavuste tõttu kannatama.\nTänavu aprillis 38aastaseks saanud Meelis Lao pälvis tiitli ?probleemide lahendaja? juba 80ndate lõpus, mil ta Hannes Tamjärvest ja teistest Hansapanga asutajatest Vene räkitit eemal hoidis.\nPoksile ja muudele jõualadele on ta siiani truuks jäänud, olles Eesti Poksiliidu asepresident.\nLao äriosaluste jälgi on suhteliselt raske ajada. Teada on, et algusaegadel oli ta osaline tubakafirmas TRC ning mõned aastad tagasi ka lõunamaiste andide maaletoojafirmas Megaviljad.\nViimane tõsisem katse siseneda avalikku ärisse oli seotud Jüri Mõisa tsisternvagunite projektiga Meta Holdings SP.\nPikem seos on Laol küll oma firmaga ML Investeeringud, mis on paigutanud raha aktsiatesse ning vahendanud ka mitmeid kinnisvaratehinguid, kaasa arvatud Tallinna vanalinnas ja Pärnu rannarajoonis. Äriettevõtte aastakasum on kõikunud miinus 1 ja pluss 1 miljoni krooni vahel.\nEnim saab siiski kõnelda Laost kui inimesest, kes on alati olnud keerukate sündmuste tulipunktis. Olgu nendeks siis Tallinna Keskturuga seotud verised arveteklaarimised või Peterburi maffia maaletoomine.\nTa on üle elanud kaks atentaati, lisaks tapeti otse tema kõrval omaaegne Pärnu metalliärimees Tiit Masso.\nLao on püüdnud siiani tegutseda eeskätt kui probleemide lahendaja. Nii püüdis ta otsida lahendusi vene poliitikute lepitamisel (Jüri Mõisa palvel), Eesti Raudtee erastamisel (Hannes Tamjärve palvel), vannitootja Balteco aktsiavaidluses (Rain Lõhmuse palvel), keerulise saatusega Pärnu mnt 10 kinnistu (Margus Finki palvel) ja nüüd siis ka Viru tänava kinnistu rendivaidlustes.\nkinnistu Viru 24/Valli 2/Müürivahe 38 omandi- ja rendisuhete kroonika


Õpiobjekt - Erinevate loomaliikide ante ja post mortem inspekteerimine VL.0434 | Lambad ja kitsed\nKoduloomadena peetavad lammaste ja kitsede post mortem:\nPea visuaalne kontroll pärast nülgimist ja kahtluse korral neelu, suu, keele ning neelutaguste ja kõrvasüljenäärmete lümfisõlmede uurimine (need uuringud ei ole vajalikud juhul, kui pädev asutus tagab, et pead, kaasa arvatud keelt ja ajusid, ei kasutata inimtoiduks).\nKopsude, hingetoru ja söögitoru visuaalne kontroll; kopsude ning bronhiaal- ja keskseinandi lümfisõlmede (Lnn. bronchiales, Lnn. mediastinales) palpeerimine; kahtluse korral tuleb neisse organitesse ja lümfisõlmedesse teha sisselõiked ja neid uurida;\nSüdamepauna ja südame visuaalne kontroll; kahtluse korral tuleb südamesse teha sisselõiked ja südant uurida;\n•Maksa ning maksa ja kõhunäärme lümfisõlmede (Lnn. portales) visuaalne kontroll; maksa ja selle lümfisõlmede palpeerimine; sisselõiked maksa maopoolsele pinnale sapijuhade uurimiseks; •seedekulgla, soolekinnisti ning mao- ja soolekinnisti lümfisõlmede (Lnn. gastrici, mesenterici, craniales ja caudales) visuaalne kontroll;\n•Neerude visuaalne kontroll; vajaduse korral sisselõiked neerudesse ja neerulümfisõlmedesse (L renales);\n•Suguelundite (v.a peenis, kui see on juba eemaldatud) visuaalne kontroll;\n•Udara ja selle lümfisõlmede visuaalne kontroll;\n•Noorte loomade nabapiirkonna ja liigeste visuaalne kontroll ja palpeerimine. Kahtluse korral tuleb teha sisselõige nabapiirkonda ja liigesed avada; tuleb uurida liigesevõiet.\nLamba siseorganite eemaldamine:


Burundi printsess sai kuninga surnukeha puudutava kohtuvõidu - Kirev elu - Elu24\n3. mai 2017, 10:53\nBurundi printsess Esther Kamatari\nKuningas Mwambutsa IV juhtis 1962. aastal riigi iseseisvumist Belgiast, kuid kaotas võimu neli aastat hiljem oma riigi kahe põhilise etnilise rühma, hutude ja tutside vahelises võitluses, edastab The Local.\nBurundi kuningas Mwambutsa IV / wikipedia.org\nKuningas põgenes Šveitsi, kus ta suri 1977. aastal, jättes maha testamendi ja instruktsioonid, et ta surnukeha ei tohi Burundisse tagasi viia, vaid peab jääma Šveitsi.\nKuid kuninga tütar Rosa Paula Iribagiza Mwambutsa ja Burundi valitsus algatas kampaania, et kuningas jõuaks kodumaale tagasi, kus ta saaks auavaldustega matta.\n2012. aastal lasi üks kuningas Mwambutsa IV sugulastest surnukeha ekshumeerida, et selle saaks Burundisse saata.\nKuninga vennatütar Esther Kamatari oli selle vastu öeldes, et kuninga viimast tahet tuleb austada ja ta läks perekonna vastu kohtusse.\nBurundi printsess Esther Kamatari / wikipedia.org\nŠveitsi föderaalkohus, mis on selle riigi kõrgem kohus, toetas printsessi ja seega jääb kuningas Šveitsi. Viimased viis aastat on Mwambutsa IV maised jäänused olnud Genfis asuva matusebüroo külmhoidlas.\nKamatari põgenes Burundist 1970. aastal, asudes elama Prantsusmaale Pariisi, kus ta töötas modellina, tutvustades selliste kuulsate moeloojate loomingut nagu Christian Dior ja Yves Saint Laurent.\nPrintsess tahtis 2004. aasta Burundi presidendivalimistel oma kandidatuuri üles seada, kuid lõpuks loobus, kuna küsitlus näitas, et teda ei toeta just palju burundilasi.\nBurundis on seni hutude ja tutside vaheline võitlus, mille tõttu on hukkunud umbes 500 inimest. President Pierre Nkurunziza on olnud võimul kaks ametiaega ja loodab saada valituks ka kolmandaks ametiajaks, samas on ikka palju lahendamata etnilis vastuolusid ja poliitilisi pingeid.\nMwambutsa IV Bangiricenge (1912 Nyabitogi, Muramvya provints – 1. mai 1977 Genf) oli Burundi kuningas (mwami) 16. detsembrist 1915 kuni 8. juulini 1966, mil Burundis kuningavõim tühistati. Ta suri infarkti ja on on maetud Šveitsi Meyrini kalmistule.


Europa reformata: 500 aastat reformatsiooni Euroopas – üleskutse - Eesti Kirik\nEuropa reformata: 500 aastat reformatsiooni Euroopas – üleskutse\n31.10.2012 | Thomas-Andreas Põder | Rubriik: Arvamus\nAastal 2017 ning sellele järgnevatel aastatel tähistab evangeelne kristlaskond reformatsiooni 500. aastapäeva. Reformatsioon oli kiriklik-ühiskondlik ja vaimne algatus, mis leidis üleilmset vastukaja ning mille mõjud ulatuvad tänapäeva.\nMartin Lutheri isikul ja tegevusel on selles eriline koht. Lutheri kriitikaga patukustutuskirjade vastu aastal 1517 ning diskussiooniga tema 95 teesi üle kaasnes tohutu veenmisjõuga liikumine, mis kiriku uuenemist kiirendas, süvendas ja ulatuslikult laiendas.\nPüüdlused uuendada Jeesuse Kristuse üht kirikut, toetudes evangeeliumile õigeksmõistust üksnes usu läbi, viisid evangeelsete kirikute tekkeni.\nEvangeelsed kirikud «lähtusid uuest vabastavast ja kindlust andvast kogemusest evangeeliumiga. Astudes välja tunnetatud tõe eest, sattusid reformaatorid üheskoos vastuollu tolle aja kiriklike tavadega. Seepärast tunnistasid nad üksmeelselt, et elu ja õpetuse mõõdupuuks peab olema evangeeliumi algne ja puhas tunnistus pühakirjas.\nNad andsid üksmeelselt tunnistust Jumala vabast ja tingimusteta armust Jeesuse Kristuse elus, surmas ja ülestõusmises igaühele, kes seda tõotust usub. Nad tunnistasid üksmeelselt, et kiriku tegevuse ja kuju määrab ainuüksi ülesanne seda tunnistust maailmas edasi anda ning et Issanda Sõna jääb ülemaks igasugusest inimesepoolsest kristliku koguduse korraldusest.\nSealjuures võtsid nad koos kogu kristlaskonnaga omaks vanakiriklikes usutunnistustes sõnastatud usu Kolmainu Jumalasse ja Jeesuse Kristuse Jumal-inimlikkusesse ning tunnistasid seda uuesti». (Leuenbergi konkordia, 4)\nSee tunnistus on reformatsiooni kirikuid nende vahel valitsevatele erinevustele ja vastuoludele vaatamata alati ühendanud. Sellest on kasvanud kirikuteosadus, mida nad deklareerisid aastal 1973 Euroopa reformatoorsete kirikute konkordiaga ning milles nad mõistavad end kutsutuna ühisele tunnistamisele ja ühisele teenimisele tänapäeva maailmas. Ka alles 18. sajandil tekkinud metodisti kirikud jagavad reformatsiooni põhiveendumusi.\nEvangeelium laseb hingata, ajab ära hirmu, kingib uue elu, teeb vabaks, avab silmad teiste hädale ja peletab kurbuse. Kus iganes ka seda meie keskel kogetakse, saavad meie seas elavaks reformatsiooni impulsid. Reformatsiooni hinnatakse kohaselt siis, kui kristlikud kirikud lasevad end juhtida evangeeliumil.\nEvangeelium ajendab meid järele mõtlema: mida tähendab tänapäeval olla evangeelne kristlane? Mis muudab evangeelse kristluse teiste jaoks paeluvaks? Ent ka: kus oleme me evangeeliumile takistuseks? Kuidas saaksime olla kutsuvamad? Millised impulsid tulenevad reformatsioonist kiriku praeguseks kujundamiseks? Ja viimaks: mis järeldub kiriku reformatoorsest uuendamisest kristlike kirikute tuleviku ja kooselu jaoks?\nTeel reformatsiooni juubeli poole peavad meid saatma sellised kogemused ja sellised küsimused. Evangeelsete Kirikute Osaduse Euroopas täiskogu Firenzes julgustab oma liikmeskirikuid, et nad laseksid end ajendada kogemustest evangeeliumiga ning innustada evangeeliumi vallandatud küsimustel.\nTäiskogu kutsub üles tähistama reformatsiooni juubelit 2017 ühiselt ning pakub projektiga «Europa reformata: 500 aastat reformatsiooni» selleks tuge ja koostöövõimalusi.\nReformatsiooni eesmärgiks oli Jeesuse Kristuse ühe kiriku uuendamine. 500 aastat reformatsiooni esitab kogu kristlaskonnale väljakutse küsida kõigist konfessionaalsetest piiridest ja erinevustest hoolimata selle kohta, mis on reformatsiooni tähendus «ühe, püha, katoolse ja apostelliku kiriku» jaoks.\nReformatsiooni meenutamine peaks aga ulatuma ka kirikutest hoopis kaugemale ning ärgitama kogu Euroopa avalikkust arutlema impulsside üle, mida reformatsioon on andnud ühiskonnale ja kultuurile.\nFirenze, 25. september 2012\nMöödunud kuul toimus Firenzes Euroopa evangeelsete kirikute suurkohtumine, Evangeelsete Kirikute Osaduse Euroopas 7. täiskogu (vt EK 24.10.2012). Täiskogu lõpparuandes seisab, et kirikuosaduse nõukogule tehti soovitus viia läbi projekt «Europa reformata: 500 aastat reformatsiooni Euroopas».\nSeejuures paluti teha koostööd oikumeeniliste partneritega, eriti roomakatoliku kirikuga, et reformatsiooni 500. aastapäev oleks kogetav olulise panusena oikumeenilisse protsessi. Täiskogu pöördus liikmeskirikute poole alljärgneva üleskutsega.\nEelmine: Kui paljudes koolides õpetatakse usundiõpetust\nJärgmine: Olla kristlane – võimalusi on mitu