Puud, põõsad ja rohustu — Eestimaa Looduse Fond\nPuud, põõsad, rohustu\nEestis kasvab looduslikult\n51 liiki puid ja 30 liiki põõsaid. Puude eristamine põõsastest on tinglik, sellise suhtarvu saab, kui puudeks lugeda neid liike, kes suudavad kasvada üle 3 m. Mõni liik (näiteks kadakas) kasvab enamasti põõsana, kuid võib kasvada ka puukõrguseks, sellised liigid loetakse samuti puudeks. Looduslikeks nimetatakse selliseid liike, kes on meie aladele levinud enne 18. sajandit.\nEesti puuliikidest kuulub kaitse alla harilik jugapuu, tuhkpihlakas ning laukapuu (II kaitsekategooria) ja harilik kikkapuu, mets-õunapuu, mets-pirnipuu ja künnapuu (III kaitsekategooria), põõsastest hanepaju (II kaitsekategooria) ning must tuhkpuu, harilik porss ja põõsasmaran (III kaitsekategooria)\nEestis leidub palju selliseid puid, mis on kaitse all üksikobjektidena. Eestis on üle 700 kaitse all oleva puu, allee või puudegrupi. Kõige tuntum kaitsealune puu on ilmselt Tamme Lauri tamm. Kaitsealused üksikpuud Eestis ongi ennekõike tammed, neile järgnvad männid ja pärnad.\nPuude kõrval kasvab metsas hulk teisigi taimeliike. Olenevalt puurinde koosseisust ja mullaviljakusest on iga metsa all hõre kuni tihe põõsarinne ning mõni kuni mõnikümmend erinevat taimeliiki. Kõige valgusrikkamad ja liigivaesemad on liivasel või rabastunud pinnasel kasvavad metsad; viljakatel muldadel võib rohustu liigirikkuse ja katvuse määraja olla tihe põõsarinne – pimeda metsa all ei jätku rohttaimedele piisavalt valgust.\nMetsade alustaimestiku liigid on harilikult inimpelglikud ehk hemerofoobsed, see tähendab, et paljud neist surevad raiesmikel välja või kiratsevad üksikute puhmikutena varjulisemates kohtades. Samas pole nad siiski haruldased – metsa alustaimestik taastub uues metsas pärast raiet vastavalt kasvukohatingimustele (muld ja niiskus).\nMetsas kasvab ka haruldasi taimeliike, kõige suurem osa neist on seotud kunagi tihti toimunud maastikupõlengutega. Sellised liigid vajavad valgusrikkaid ja liivaseid kasvukohti, raiele nad otseselt väga tundlikud pole, küll aga ei elaks nad üle raiejäänuste alla mattumist. Sellised tundlikumad liigid on karukold, vareskollad, nõmmnelk, käokuld, võsu-liivsibul, karukellad. Viimaseid võib leida ka valgusrikastel paekivialadel. Päris palju on haruldusi laialehistes lehtmetsades, eelkõige tammikutes. Orhideesid (kaunis kuldking, jumalakäpp jt) ja karulauku võib leida ka kinnikasvanud puisrohumaadel, mida eramaadel on paiguti rohkesti. Haruldusi saab säästa säilitades raiealal gruppidena laialehiseid puid, mets-õunapuid ning viljakandvaid põõsaid nagu sarapuu, viirpuu, pooppuu ja teisi harvaesinevaid madalaid puu- ja põõsaliike, mis niikuinii puiduna majanduslikku tulu ei annaks.\nSoostunud ja soometsades kasvab haruldasi eri liiki tarnu ja kõrrelisi, kuid nende määramine on tihtipeale keeruline. Väärtuslikust soometsast annavad teinekord märku ka erinevad orhideeliigid: kuradi- ja vööthuul-sõrmkäpp, kõdu-koralljuur, väike käopõll. Allikalistele aladele viitavad allakäändunud latvadega jässakad kuused, Lõuna-Eestis ka osjadega sanglepikud ja kaasikud, kus mätaste vahel läigib roosterikast, justkui õlist vett. Sellistelt aladelt puude maharaiumist peaks kindlasti vältima, sest seal leidub erinevatest elustikurühmadest haruldusi.\nKõige vähem taimeharuldusi kasvab palu- ja laanemetsades, ka nende üleminekutel muudele kasvukohatüüpidele. Loomulikult võib metsakasvukohtadest leida üksikuid kaitsealuseid taimeliike. Roomav öövilge või kahelehine käokeel on tavalised metsaorhideed, keda ei tohi küll vaasi viia, ent raie nende leiukohas on lubatud. Haruldasemate liikide leiukohad on enamasti looduskaitse all – näiteks on kaitse alla võetud Põlvamaal kasvav austria roidputk ja ühe-kahe leiukohaga sõnajalaliigid Eestis. Üliharuldane põlismetsaliik on lehitu pisikäpp, see klorofüllita taim elab sümbioosis seenega. Teadaolevad leiukohad on võetud kaitse alla, kui aga keegi peaks juuli lõpus-augustis leidma varjulisest metsast lehtedeta, veidralt valkjad-kollakad madalad varrekesed, mille otsas üks kuni mitu roosakat, esmamuljel putukat meenutavat õit, tuleks leiukohast teada anda. See habras ja väike metsaorhidee on meil I kategooria looduskaitsealune liik. Lehitu pisikäpa sarnane seenlill on aga üsna tavaline kesksuvine klorofüllita taim, tugeva robustse varrega ja torujate õitega, eelistab üldjuhul valgusrikkamaid metsi.\nEnamik metsataimi, sealhulgas haruldusi, talub metsa mõõdukat majandamist, kuid lageraiega kaasnev ülijärsk keskkonnatingimuste muutus neile ei sobi.\nIseloomulikku alustaimestikku ja põõsarinnet aitab hoida raiest puutumatute järelkasvulaikude ja põõsatukkade säilitamine näiteks säilikpuude ümbruses.\nErilistele taimeliikidele on sageli tähtsad kohad, mis millegi poolest ümbritsevast erinevad: liivasemad, niiskemad, kuivemad, kivisemad. Selliseid maastikuliselt omapäraseid paiku peaks kaitsma otsese raietegevuse jälgede eest s.t. säilitama just sellise koha juures või ümber säilikpuid, järelkasvu ja põõsaid ning mitte kuhjama sinna raiejäätmeid.\nTeadaolevates taimeharulduste kasvukohtades tuleb hoolikalt tutvuda tehtud ettekirjutustega ja vajadusel otsida lisateavet liigi keskkonnanõudluste kohta näiteks internetist, mõistmaks kehtestatud reeglite tegelikku sisu ja taime nõudlusi. Isiklikku aeda uue puu, põõsa või lille istutamisel tundub tema heaolu eest hoolitsemine loomulik, sama põhimõtte järgi võiks toimida ka looduses.\nLeiukoha ümbruses peab eriti hoolikalt jääma sissetallatud teedele-rööbastele ja mitte kuhjama raiejäätmeid mõne liigi leiukohta või selle piiridele.\nKui näed taimeliiki või põõsast, mis tundub ennenägematu, säästa seda igaks juhuks raiekahjude eest.\nPea meeles, et taimi kaitsta on suhteliselt lihtne. Selleks piisab minimaalselt vajalike metsataoliste elutingimuste säilitamisest – kahjuks ei saa taimed aga raie eest ära lennata või mujale kõndida.\nTeadaolevates taimeharulduste leiukohtades tuleks metsatööd ajastada talveperioodile, mil pinnas on külmunud.\nSammalde kohta uuri lähemalt siit!\nTeksti on koostanud Anneli Palo (Metsasõbra meelespea, 2015) ja Liis Kuresoo.


Pusle A3 Pusle koosneb 96-st osast. Hind: 13.- Pilt on liiga väike. A3 pusle minimaalseks pikslite arvuks on 2539 x 1713. Selle pildi mõõtmed on 1000x739\nPusle A4 Pusle koosneb 70-st osast. Hind: 10.- Pilt on liiga väike. A4 pusle minimaalseks pikslite arvuks on 1677 x 1146. Selle pildi mõõtmed on 1000x739


Jurist ja endine Riigikogu liige Maido Pajo: Valijamees vastutab Eesti tuleviku eest! - Uued Uudised\nEsilehele » Arvamus » Jurist ja endine Riigikogu liige Maido Pajo: Valijamees vastutab Eesti tuleviku eest!\nJurist ja endine Riigikogu liige Maido Pajo: Valijamees vastutab Eesti tuleviku eest!\nLähipäevadel selguvad need kohalike omavalitsuste volikogude esindajad, kelle õiguseks, ülesandeks ja kohustuseks on valida Eestile uus president.\nFormaalselt on valijamees oma valikutes vaba ning lõplik valik sõltub sellest, kes jõuavad valimiskogu viimasesse hääletusvooru. Samas on valijamees kohaliku volikogu esindaja, aga volikogu liikmete kaudu ka rahva esindaja. Oluline on, et valijamees teaks volikogu liikmete ja rahva seisukohti ning arvestaksid neid oma valikute tegemisel.\nOluline on rõhutada ja aru saada, et esmatähtis ei ole valijamehe ega presidendi erakondlik kuuluvus. Vajalik on mõista, et valijamees valib presidenti Eestil riigile ja eesti rahvale.\nKindlasti on valimiskogul vajalik president ära valida, mitte saata asja tagasi Riigikogule veelkordseks erakondlikuks lehmakauplemiseks.\nEesti vajab selgrooga presidenti nagu Arnold Rüütel\nValimiskogu kaudu on valdadel ja linnadel ainulaadne võimalus osaleda Eesti tuleviku jaoks olulise ja määrava tähtsusega otsuse tegemisel.\nViimati oli omavalitsustel selline võimalus 15 aastat tagasi, aastal 2001. Siis näitasid kohalikud valijamehed oma riigimehelikku tarkust. Ühise jõuga suudeti läbi murda Toompeal valitsenud IRL-i ja RE võimukoalitsiooni poliitilisest survest ning valida presidendiks Arnold Rüütel, praegune EKRE auesimees. Kõik mäletavad tema tugevat selgroogu juba aastast 1988, kui Rüütel ei lasknud ennast hirmutada Kremli võimumeeste survest ega võtnud tagasi Eesti suveräänsusdeklaratsiooni.\nTuletame meelde, et just Arnold Rüütli kui Vabariigi Presidendi kindlal toetusel liitus Eesti NATO kaitsekilbiga. Rüütel Vabariigi Presidendina toetas Eesti liitumist ja osalemist EL-is üksnes rahva poolt heakskiidetud kaitseklausli tingimusel, et peetakse kinni Põhiseaduse aluspõhimõtetest ning EL jääb rahvusriikide liiduks. Rüütel oli see, kes algatas ühiskondliku leppe protsessi ja toetas presidendi otsevalimise õiguse andmist rahvale.\nNüüdse maailma ja EL üha süvenevate kriiside tingimustes vajab Eesti samasuguse selgrooga presidenti kui oli Arnold Rüütel, praegune EKRE auesimees.\nSisetülides vaevlev Reformierakond ei tule riigi juhtimisega toime\nJärjekordselt on Toompeal RE ja IRL-i võimuliit, kes on ilmutanud saamatust ja venitamist riigile ja rahvale oluliste küsimuste lahendamisel. Värvisokkidega eputav nooruke ja elukogemusteta peaminister on osutunud nõrgaks Eesti rahvuslike huvide kaitsel EL-i tabanud ja süveneva migratsioonikriisi tingimustes.\nValitsuse juhtparteis lahvatanud sisetülid on selgelt näidanud, et erakondliku vastandamise, manööverdamise, hirmutamise ja lehmakauplemise tulemusena tahetakse suunata Kadriorgu käpiknukk. Selline, kes vastab võimulolijate kitsa poliitilise „eliidi“ huvidele ning tagab parteilise toiduahela jätkamise, seda koos „sidrunite“, „ämma öökapi“ ja „kilekoti“ ning „ärmatamisega“.\nSiiski on rahvas hakanud mõistma, et reformierakondlike kivistunud seisukohtade ning valitsuse suutmatuse tõttu on Eesti riik jõudnud sügavasse stagnatsiooni ja kriisi.\n1. Valitsusel puudub igasugune selgroog, et seista Eesti rahvuslike huvide eest EL-i tabanud migratsioonikriisis.\n2. Omavalitsustele pealesurutud sundliitmine on tekitanud terava vastasseisu ning üle kahekümne valla on pöördunud oma põhiseaduslike õiguste kaitseks Riigikohtusse.\n3. Vale aktsiisipoliitika on viinud maksutulud Eestist välja.\n4. Haigekassa eelarves laiutab juba mitu aastat sügav auk, mis halvendab arstiabi ja ravi kättesaadavust.\n5. Estonian Airi ja Eesti Energia kaudu on maksumaksjate rahakotist on tuulde lastud sadu miljoneid eurosid.\n6. Kümneid miljoneid eurosid tuleb rahval peale maksta praamiliikluses valitseva segaduse eest.\n7. Valitsus ei ole suutnud rakendada mingeid meetmeid ääremaastumise ja külade tühjenemise vastu.\n8. Eiratud on eesti rahvusliku julgeoleku ühe alustala – põllumajanduse ja põllumeeste, eriti piimatootjate, õigusi ausatele ja võrdsetele konkurentsitingimustele.\n9. Eesti rahvas on sissetulekute erinevuse osas kõige lõhestunum ühiskond EL-is.\n10. HIV viiruse ja AIDS-i haigestumise olukord on Eestis kõige hullem EL maadest.\nKõigest sellest tulenev ebarahuldav ettevõtluskeskkond, tööealise elanikkonna ja eriti noorte naiste jätkuv lahkumine Eestist koos sündimuse langusega viivad paratamatult eesti rahva hääbumisele.\nSellist reformierakondlikku minnalaskmist Eesti riigi juhtimisel enam jätkata ei tohi.\nEesti juhtimine vajab uut energiat ja uut hingamist\nJuhtimis- ja usalduskriisi ning lõhestumist ühiskonnas saab ületada üksnes siis, kui president ei ole praeguse võimuliidu erakondade käpiknukk. Presidendi ametikohta väärib üksnes selline isik, kelle suhtes on piisav usaldus, et ta on suuteline juhinduma Põhiseaduse aluspõhimõtetest, mille kohaselt Eesti riik on rajatud eelkõige õiglusele ja alles siis õigusele.\nPresidendi ametikohta väärib üksnes selline isik, kes on suuteline hoidma järjekindalt oma silma ees Põhiseaduse eesmärki – tagada eesti rahva keele ja kultuuri säilimine läbi aegade.\nOn ilmne, et sellistele kriteeriumitele ei vasta kandidaat, kes laseb Riigikogul seadustega rahva õiglustundest ja omavalitsustest teerulliga üle sõita.\nOn ilmne, et sellistele kriteeriumitele ei vasta kandidaat, kellel puudub selgroog, kaitsmaks eesti rahvuslikke huve Euroopat laastavas immigratsioonikriisis, mis üha süveneb, aga mille kaugeleulatuvaid tagajärgi senised riigijuhid ei ole mõistnud, sealjuures eirates oma rahva õigust turvalisele elukeskkonnale.\nOn ilmne, et sellistele kriteeriumitele ei vasta kandidaat, kes ei suuda tagada Põhiseaduse kohaste – eesti rahva kestmise alusväärtuste – kaitset, sealhulgas traditsiooniliste pereväärtuste kaitset.\nOn ilmne, et sellistele kriteeriumitele ei vasta kandidaat, kes on olnud Moskva Kremli kõige kõrgemas parteilises nomenklatuuris ning kes teenib eelkõige suurärimeeste ja eliidi huve, kelle minevik on seotud hämarate tehingutega, mille tõelised asjaolud on siiamaani rahva eest varjatud.\nValijamehel on ajalooline võimalus 15 aasta järel määrata ja valida Eestile tulevik.\nValiku tegemine ei ole mitte ainult valijamehe õigus, vaid eelkõige vastutus. Vastutus Eesti riigi ja rahva tuleviku eest!\njurist, Riigikogu liige 1996-1999\nLOE LISAKS: Mart Helme: „Astume rahvaga ühte jalga!\nTeemad: Maido Pajo presidendivalimised


Ettevõtluskogemuse algus: 20.04.1999\nHarju maakond, Tallinn, Kesklinna linnaosa, J. Poska tn 5-28\nLisa Reet R. andmed oma infosüsteemi\nSuuna ühe klikiga Reet R. andmed oma infosüsteemi või laadi alla CSV fail. Andmed on rikastatud Storybooki raportite otselinkidega. Vaata ka masinloetavate andmete nimekirja.\nEttevõtjat Reet R. jälgib 1 inimene\nLYYS OÜ: Tegevuslugu\nLYYS OÜ alustas peaaegu 5 aastat tagasi, mil juhatuse liige Reet R. selle asutas, omades selleks ajaks ettevõtluskogemust ligikaudu 18 aastat. LYYS OÜ valdkond on kunstialane loometegevus. Samas valdkonnas (EMTAK


BAROKIAJASTU MUUSIKA - 184 õppematerjali - Annaabi.ee\n"BAROKIAJASTU MUUSIKA" - 184 õppematerjali\nbarokiajastu muusika – kas vaimulik või ilmalik? G.F.Händel'i ja J.S.Bach'i loomingu näitel\nTegemist oleks nagu ooperi kontsertettekandega. Tekst võis olla nii itaalia kui ka ladinakeelne, keskskes tegelaseks on jutustaja, kes annab retsitatiivides edasi tegevustikku. Solistide aariates ja ansamblites väjendavad tegelased oma tundeid, koor sümboliseerib rahvast ning annab toimunule hinnanguid. Oratooriumis on koori tähtsus palju suurem kui ooperis. 5. Nimeta 5-6 barokiajastu muusikažanri lisaks ooperile ning oratooriumile ning kirjelda neid paari lausega. Kantaat – algselt sarnanesid kantaadid paari aaria ja retsitatiiviga ooperistseenidega, neid esitas solist kammeransambli saatel. Kirikukontsert – barokiajastu kirikukontserte esitasid solist, koor ja orkester. Neid oli tugevaid ooperimuusika mõjutusi, kuid säilinud olid ka vana polüfooniilise stiili võtted. Sonaat – barokiaegne sonaat oli i...\nKujunesid uued teose vormid: vokaalsümfoonilises muusikas ooper, oratoorium, kantaat, instrumentaalmuusikas, soolosonaadid ja kontserdid, fuuga, concerto grosso, avamäng ja süit. Barokkmuusikat iseloomustab ülevus, intstrumentaaalne programmilisus ja musitseerimisrõõm. Ajastu esileküündivamad heli...\nsaj – 18. saj I pool Barokiks nimetatakse stiili ja ajajärku Euroopa kultuuris 17. sajandil ja 18. sajandi I poolel (1600-1750). See oli õukondade ja aadlike kõrgaeg ja ajastule andis tooni nende priiskav, elunautiv ja väliselt toretsev elulaad. Kõik loomulik näis barokiaegsele inimesele tühine ja põlastusväärne. Kiriku lõhenemine ja poliitilised pinged lisasid ajastule rahutust. Kunst ja muusika (kunstmuusika – h...\nBarokkmuusika perioodid on 2)Barokk valitses kunstisuundades nagu kirjandus(Moliere, Gracian, Calderon de la Barca), kunts(Rubens, Velasquez, Murillo) ja muusika (Monteverdi, Vivaldi, Scarlatti, Händel, Bach. 3)Barokk tähendab it. keeles tähendab ebakorrapärast, lopergust pärlit, võeti kasutusele 18. sajandil ja algselt kasutati pilkenimetusena arhitektuuri kohta. 4) K...\nNende hulgas olid ka Johann Sebastian Bach (1685-1750) ja Georg Friedrich Händel (1685-1759). Händel avaldas end põhiliselt ooperis- ainsas zanris, mis jäi Bachist puutumata-, samas pole Händeli loominugs ühtki olulist kirikumuusikateost. Bachi muusika toetus paljude põlvkondade perekonnatraditsioonile ja esin...\n● Passioon - oratooriumižanri alaliik, mille teemaks on Kristuse kannatused ja ristisurm. ● Oratoorium - mitmeosaline dramaatiline või eepiline heliteos vokaalsolistile, koorile ja orkestrile. ● Kammermuusika - ansamblile või sooloesitajale loodud instrumentaal- või vokaalmuusika. 3. Iseloomusta renessanssi- ja barokiajastut . Kirjuta ajastust 10-lauseline kokkuvõte. (Sajand, ajastu üldine iseloomustus, arhitektuur ja mood, muusika žanrid, muusika üldiseloomustus, pillid, heliloojad). Renessanss kujunes 14.sajandil Itaalias. Ajastut iseloomustas eemaldumine religioonikesksetelt väärtustelt inimesekeskse maailmapildi suunas. Toimus ilmalikustumine. Kirikuarhitektuur muutus inimesekesksemaks. Tekkis ideaal vabast haritud inimesest ja humanistlik mõtlemine...\nkl 2009.a. Sissejuhatus Barokk-kultuur oli dünaamiline ja rahutu. Portugalikeelne sõna barocco tähendab lopergust pärlit (midagi kummalist, tavatut). Vastandina renessansi harmoonialisusele iseloomustavad barokiajastu muusikat ja kunsti dünaamilisus, rahutus, liialdused, teatraalsus. Barokkmuusikast sai publiku emotsionaalne mõjutusvahend. Ei piisanud enam sellest, et laulja esitas kurvalt kurba laulu, vaid eesmärk oli publik nutma panna Heliteos pidi algusest lõpuni püsima ühes emotsionaalses seisundis. Puudus muusika sisemine areng. Muusikalise baroki kodumaa oli Itaalia, kus kujunes enamik uusi žanre, ning sealt pärit muusikud andsid toon...\nJohann Sebastian Bach Lapsepõlv ja õpinguaastad: Sündis Saksamaal muusikute perekonnas. Peale vanemate kaotust kasvates teda vend, kes õpetas ta orelit mängima. Töänu oma ilusale sopranihäälele valiti ta Lüneburgi Michaei kooli koori. Tööaastad: Kirikuorganistina Arnstadtis, Mühlehausemis ja Weimaris õukonnakapelli kontsrtimeistina. Elu lõpuperioodil oli ta Leipzigi Toomakool...\nMuusika retsensioon Vivaldi "Aastaajad"\nIndra Metsrand 12B Retsensioon Vaatasin ETV kodulehekülje arhiivist Antonio Vivaldi teost "Aastaajad" . Kontsert oli salvestatud Kadrioru lossis ning kontserdil soleeris Neeme Punder koos Tallinna Kammerorkestriga ja vahetekste esitas Üllar Saaremäe. Algselt oli ,,Aastaaegade...\nKa tavainimesed said hakata muusikat õppima ja tekkisid n.ö profid. Kuulsamad heliloojad on J.S.Bach ja G.F.Händel. Pillidest olid väga populaarsed viiulid, kasutati ka oboed, fagotti, plokkflööti, barokktrompetit, lautot, klavessiini, positiivorelit, klavikordi ja orelit. Rohkelt kirjutati kantaate, oratooriumeid, passioone ja oopereid. Minu arvates oli barokiajastu muusika rahutu ja kirglik . Renessansiajastu kunst ja muusika otsisid harmooniat ja tasakaalu, barokiajastu tõi selle asemele aga pingestatud dünaamika, efektse teatraalsuse ning sageli äärmusliku tundelisuse. Baroki arhitektuuri iseloomustavad sümmeetria, paraadlikkus, eenduvad ja taanduvad pinnad ning ornamentaalsete ehisdetailide rikkus. Sain teada, et muusika oli mõeldud ikkagi kõige rohkem kuulajatele ja iseloomulikuks sai kaunistatud es...\nÜldine optimism ja usk ühiskonna progressi. Usk maailma mõistuspärasesse korrastamisse. Väärtustati mõistust ja hakkas murenema usk autoriteetidesse. 4. Nimeta mõni poliitiline suursündmus, mis leidis aset klassitsismiajastul. Suur Prantsuse revolutsioon (1789-1794) Napoleoni sõjad (1799-1814) 5. Milline on klassitsistlik muusika võrreldes barokiajastu muusikaga? Helikeel muutus lihtsamaks. Harmoonia oli heakõlaline, pingelisimaks akordiks oli septakord, mis nõudis alati lahendust. Meloodia tugines kolmkõladel. Kirikulaadide asemel olid duur ja moll. 6. Kes hakkas klassitsismiajastul korraldama avalikku muusikaelu? Haritud kõrgkodanlus, kes rajas tähtsamates muusikakeskustes ühinguid. 7. Mis on sonaadivorm ja millised osad sellel on? Kahe põhihelistiku...\n7. Võrdle omavahel instrumentaalmuusika žanre sonaat, soolokontsert ja concerto grosso. (koosseis, mida teevad erinevad hääled) Soolokontserdil on mitu soolopilli mis toetuvad orkestri bassile, aga grossole on liidetud suurem koosseis (basspilliga) mis toetab väikest lõiguti ja sonaat on üldse soolopillile kirjutatud tsükkel millel on 3 osa. 8. Nimeta Itaalia barokiajastu heliloojaid (min 3). Nimeta muusika žanre, mida nad kirjutasid. Arcangelo Corelli. – sonaat, Concerto grosso Antonio Vivaldi – Instrumentaalkontsert Claudio Monteverdi – kirikukontsert, ooper 9. Mis iseloomustab saksa barokk-muusikat võrreldes teiste maadega? polüfoonia jätkuvus, eriti Johann Sebastian Bachi loomingus, kus polüfoonia leidis oma kõrgeima meisterlikkuse 10 . Johann Sebastian Bach - Millal elas? 1685-1...


Prantsusmaa koolis sai kolm inimest tulistamises kergelt haavata - DELFI\nPrantsusmaa koolis sai kolm inimest tulistamises kergelt haavata\nPrantsusmaa Alpes-Maritimes'i departemangus Grasse'is asuvas Alexis de Tocqueville’i lütseumis toimus neljapäeval tulistamine. Kolm inimest, sealhulgas kooli direktor, sai haavata.\nNoor mees, kellel olid kaasas püss, püstol, revolver ja kaks granaati, sisenes kooli ja tulistas BFM TV teatel kooli direktorit.\nBFM TV andmetel saabus sündmuskohale ka eriüksus RAID. Politsei kartis mõnda aega, et veel üks isik on jooksus.\nVahistatud mees on 17-aastane lütseumi õpilane, kellel pole varem politseiga kokkupuuteid olnud.\nPrantsuse haridusminister Najat Vallaud-Belkacem ütles, et tulistaja oli ebastabiilse käitumisega noor mees, kes huvitus relvadest.\nAFP andmeil oli tulistamises kahtlustatav noormees enne tulistamist avaldanud internetis pilte Ühendriikides toimunud koolitulistamistest.


Seikluskaamera valik - Lehekülg 2 - Matkaauto.com\nSeikluskaamera valik\t29.03.2020 19:58\t#21\nifffff kirjutas: Eks alati võib mingi tundmatu asjaga lotot proovida. Mõnikord näkkab, mõnikord ei näkka. Aga suur pluss asjadel, milledel on ka nimi taga on see, et kui ei sobi/meeldi annab need mõistliku hinnaga maha müüa. Tundmatuid asju ei osta sult keegi. Eriti veel siis, kui need uuena maksid samasse auku kui tuntud kaubamärgiga asjad.\nNäppudel rehkendus. Kui ostad 400-ga, siis parimast parimal juhul müüd 300-ga. 100-st pole vaja müüa ja kahju on võrdne.\nSeikluskaamera valik\t29.03.2020 20:09\t#22\nTelgivai kirjutas: Alla paarisaja ei näe asju.\nTeema laiendusena võiks siinsamas ära tuua need sada poolteist laienenud pakkumised.\nSeikluskaamera valik\t29.03.2020 20:13\t#23\nAlati, kui seikluskaameratest jutt, jõuab arutelu varem või hiljem GoPro-ni. Kui igasugused 4K-ad ja muu tilulilu välja jätta, siis olen enda jaoks paika pannud ühe lihtsa parameetri, mille järgi kaamera headust hinnata. Kui panna kaamera auto esiaknale salvestama ja vaadata pärast saadud videot, siis sealt on näha, kas vastutuleva auto numbrimärk on loetav või mitte. Väga lihtne "loomkatse" ja pole vahet, kas aparaat on "nimega" või "ilma nimeta" tulemus on mustvalgel näha.\nSeikluskaamera valik\t29.03.2020 20:15\t#24\nSeikluskaamera valik\t29.03.2020 22:30\t#25\nKorvimees kirjutas: Kui panna kaamera auto esiaknale salvestama ja vaadata pärast saadud videot, siis sealt on näha, kas vastutuleva auto numbrimärk on loetav või mitte. .\nYoutubes ei suuda ka gopro kaamerad neid numbreid lugeda. Vaatasin hulga videoid. Leidsin ka, et normaalsetes valgustingimustes on raske määrata, et just gopro kaameraga on video üles võetud.\nSeikluskaamera valik\t30.03.2020 08:45\t#26\nNormaalsetes tingimustes valgus ja liikumine ehk liikumatud ongi kaamerate vahe väike. Tuleb sisse erisusi värvides jms. AGA kaamerat kaamera laadsest tootest hakkavad eristama pisikesed detailid ja omadused. Sealt tuleb vahe. Valgustundlikkus ja stabilisaator on ühed näiteks. Lisame siia palju muid asju nagu objektiiv, sensor, menüü, aku, üldine koostekvaliteet ja materjalid.... Ja siis mõtleme kuidas saab 30...50.- kaamera koos kaasas oleva "lisavarustusega" olla asi. Jah on asi aga milleks ja mis tingimustel samas kui palju oleks tingimusi kuhu ta ei sobi.\nVaata gopro ja muude nt. ka eelmainitud sony erinevaid testi video pilte ja näed kui selget ja stabiilset pilti nad teevad muudes tingimustes kui statiivil seistes ja heas valguses. Ja ilma moonutusteta.\nSeikluskaamera valik\t30.03.2020 09:53\t#27\nSeikluskaamera valik\t30.03.2020 10:26\t#28\nSeikluskaamera valik\t30.03.2020 10:47\t#29\nJa mis sellega nüüd öeldud sai?\nSeikluskaamera valik\t30.03.2020 11:22\t#30\nTelgivai kirjutas: Ja mis sellega nüüd öeldud sai?\nKas pidin midagi ütlema\nwww.1a.ee/p/overmax-activecam-5-1/7ge7 : TEHTUD\nSeikluskaamera valik\t30.03.2020 18:20\t#31\nTeema käsitlus tundub lõppenud olema, kuid panen siia mõned enda isiklikud kogemused (olen nimelt hobi korras videoid teinud, töödelnud ja monteerinud oma 25 aastat), äkki kellegile otsustamise juures kasulik.\nTundub et mida rohkem seda uhkem ja vägevam. Seda niikaua kui teed fotosid, tahad neid oma 75 tollisel telekal näha või postreid teha. Kui asi läheb video poolele, siis seal on tegemist liikuva ja pidevalt muutuva pildiga ja siis põhimõtteliselt ei ole vahet kas on 2 MP või 12MP kaameraga võetud, kas on full HD või 4K, silm on lihtsalt nii aeglane asi ja seda erinevust ei suuda väga tajuda, eriti kui on tegemist kiirete või väga sisutihedate kaadritega. Ka paremates Full HD videokaamerates on kasutusel video salvestamisel ainult 2,07 MP, 4K puhul natuke rohkem.\nObjektiivi suurusega tuleb alati mingi kompromiss leida aga tõde on see, et mida suurem objektiiv seda suurem valgustugevus, seda suurem sügavusteravus suurema fookuskauguse tõttu ja ka parem kvaliteet kehvade valgustustingimuste puhul (hämaras, õhtul, öösel). Mida suurem objektiiv seda väiksemad on moonutused pildi/video servadel (väikese objektiivi puhul muutuvad vertikaalsed sirged asjad kõveraks- kaarduvad üldjuhul ülevaltpoolt kokku).\nJällegi tõde sama, mida suurema pindalaga sensor, seda rohkem pildiinfot ta vastu võtab, lisaks sellele peab suurema sensori puhul olema ka objektiiv suurem ja valgust tuleb sensorile rohkem. See tähendab, et signaali ei ole vaja elektroonselt palju võimendada nagu seda tehakse väikeste mõõtmetega sensorite puhul. Signaali võimendamine toob kaasa elektrilise müra suurenemise, mida tuleb siis kompenseerida digitaalselt... digitaalselt töödeldud pilt/video ei ole enam originaaltulemus ja peaaegu alati muutub "lamedaks"... pildi sügavus kaob ära.\nStabilisaator ja pildi/video suumimine.\nVäga oluline on optiline (õigemini opto-mehhaaniline) pildistabilisaator ja seda eriti juhtudel kui on vaja objekti suumida lähemale, sest optiline stabilisaator ei riku pildi kvaliteeti kuna lähedale suumitud kujutis katab lihtsalt kogu pildisensori. Digitaalse pildistabilisaatori ja suumi puhul toimub ainult pildisensori keskelt võetud signaali digitaalne ümberarvestamine (maastaapide suurendamine), mis väga tugevalt viib alla salvestatava pildi/video kvaliteedi.\nKasutusel on PAL (põhiliselt Euroopa) ja NTSC (USA, Jaapan jne) videosüsteemid, millede kaadrisagedus (fps- frame per second) on erinev. Süsteemide aluseks on võrgusagedus, Euroopas 50Hz ja Ameerikas 60Hz. Nii on PAL süsteemis kasutatavad kaadrisagedused 25/50/125/250 fps, NTSC puhul 30/60/120/240 fps. Kuna inimese silm on suuteline eristama ainult umbes 20 kaadrit sekundis, siis tavavideo jaoks on piisav kõige väiksem videokaamera kaadrisagedus, suurt kaadrisagedust on vaja kui soovid hiljem oma videot aegluubis vaadata. Kuigi arvutid on tänapäeval universaalse kaadriuuenduse sagedusega ja ka enamus telekad mitmesüsteemsed, on siiski soovitus meie tingimustes kasutada seadmeid/seadistusi, mille kaadrisagedus on 25/50/...fps. Kui PAL süsteemis vaadata 30/60... fps salvestatud videot, muutub horisontaalsuunas liikuv pilt häirivalt hüppavaks.\nFotoaparaat, videokaamera, seikluskaamera.\nKui tahad häid fotosid, kasuta fotoaparaati, ka head videokaamerad teevad ainult keskpäraseid fotosid.\nKui tahad head ja meeleolukat videot mida sõpradega vaadata, kasuta videokaamerat, ka head videovõimalustega fotoaparaadid teevad ainult keskpärast videot;\nKui tahad jäädvustada selliseid asju, mida oma tegevuse pärast hetkel teha ei saa (sõidad suuskadega mäest alla, oled matkaauto roolis ja peatuda ei saa kuid koht on ilus/huvitav), kasuta seikluskaamerat.\nMina isiklikult vean kaasas ühte kotti kus on sees seebikarbist natuke parem fotokas ja keskmisest natuke parem videokaamera ja autoelamu esiklaasi küljes on kogu aeg GoPro, küll juba vana mudel aga video tuleb hea.\nPS Kasutatud GoPro Hero ja Hero2 kaameraid ei tasu ka väga soodsa hinna puhul himustada, sest neile ei ole enam akusid kuskilt saada.\nTeistele meeldivaid postitusi:: kaminahi, liikur, Vamm, Priit Peljo\nSeikluskaamera valik\t30.03.2020 18:43\t#32\nSõbral selline juba mitu aastat.Maksis kunagi 120.- koos lisa hoidikutega, 2 akut, 3 aku laadija jm.. Ostetud ostast.\n4K ainult statiivilt, muidu jama.\n1920x1080 ja 60fps on autokaamerana väga hea.\nNäeb ka vastutuleva auto numbrit.\nSeikluskaamera valik\t30.03.2020 19:35\t#33\nMis puutub kaadrisagedusse, siis selle taga on natukene rohkemat kui lihtsalt numbrid ja hertsid. Üks artikkel netist:\nMitu kaadrit sekundis võib olla. Veel kord kaadrisageduse kohta\nKummalisel kombel ei esita seda küsimust mitte ainult algajad, vaid ka kogenud videograafid. Alustuseks võite lugeda minu märkust selle kohta, miks ma ei soovita igapäevasel pildistamisel kasutada 24p filmirežiimi.\nVaatame, millised kaadrisageduse valikud on meil enamikul videokaameratest, peegelkaameratest ja peegelvabadest kaameratest.\nSee on 24p, 25p, 50p, 100p, 30p, 60p, 120p. Paljud inimesed usuvad ekslikult, et PAL ja NTSC ajad on pöördumatult minevikku vajunud ja filmivad videot 30p-s. Alustuseks peaksite teadma, et kaadrisagedust planeedi erinevates piirkondades ei valitud "laest", vaid see on konkreetse piirkonna elektrivõrgu sageduse kordne. Ja nagu teate, moodustati tööstusliku elektritootmise sagedus juba ammu enne televisiooni tulekut.\nSelle tulemusel, kui pildistate ruumis, kus valgustust kasutatakse sagedusel 50 Hz 30p või 60p režiimis, on teil virvendus.\nRaskus seisneb mõnikord selles, et samas ruumis võivad olla erineva sagedusega valgusallikad. Näiteks mõnedes energiasäästlikes ja LED-lampides on toitehalduse ahelasse paigaldatud sagedusmuundur. Ja lambid töötavad sagedusel 60 Hz, ehkki need kuuluvad meie 50 Hz toiteallikasse.\nSattusin sellega kokku, kui tulistasin esitlusvideot ühes kontoris, kus laualamp töötas sama sagedusega, päevavalguslambid särasid laes omaenda sagedusega ja paigaldati ka meie hajutiga halogeenvalgus.\nMis kaadrisagedusega te ikkagi pildistate?\nKui pildistate õues, pole sellel vahet. Laske 60p täpsusega, see annab teile võimaluse teha järgnevas 24p või 25p konverteerimisel aeglustust enam kui kahekordseks. Adobe Premiere'is tehakse see hiire parema nupuga videoallikal - Interpreteerige filmimaterjali - eeldage seda kaadrisagedust. Ja määrake vajalik kaadrisagedus.\nMuidugi sobib postituse kaadrisageduse muutmine ainult kunstilise (mitte teatatava) video jaoks, näiteks videoportreede või muusikavideote pildistamisel. Kui salvestad heli koos videoga (näiteks intervjuu ajal), peaks kogu projekt olema sama kaadrisagedusega (või näiteks kaks korda rohkem).\nSisepildistamiseks seadke alati 25p või 50p ja kui näiteks vilgub näiteks LED-lavavalgus kaadris, proovige säriaega muuta. St. mõnikord peate pildistama kaadrisagedusega 25p, kuid säriajaga 1/60 (sellised režiimid on kaamerate jaoks saadaval, kuid mõned videokaamerad ei võimalda teil säriaega muuta, vaid kaadrisageduse korrutisena).\nSeikluskaamera valik\t30.03.2020 21:11\t#34\nUrmasest paremini selgitada ei oska ja jagan täielikult tema öeldut. mis on kindlasti kellegile otsustamise juures kasulik.\nEks minagi kannan reisimisel kaasas kahte aparaati, lisaks pardakaamera, Pregio. Lühikest ja pikka pildikaamerat ja teen oma videojupid lühikese hübriidkaameraga.. Minu videokaamerad on tänseks aegunud\nSoovitaks sellisel juhul ehk midagi sellist:\nSiin siis ka puuduseks see 30, 60 fps\nMillised need eurosageduse kaamerad on....?\nSeikluskaamera valik\t31.03.2020 10:19\t#35\nVeidi teemaväliselt, kuid infoks vaid, et Klubi Eesti Karavan liige nr.1000 on meie perest ja tema on ka päris pilte teinud.\nSeikluskaamera valik\t31.03.2020 15:36\t#36\nKodukontor on hea asi, jõuab ka midagi muud peale töö ka teha ja saab veel mõned mõtted lisada.\nHea on kui kaamerad salvestaks PAL süsteemis, ehk siis 25/50/...fps, vahest antakse ka 25P/50I/50P. Kui tegemist on tuntud tootega ja müüb Eesti ametlik maaletooja (nt Canoni puhul Overall), siis üldjuhul on need kaamerad meile sobilikus süsteemis.\nSamas tasub mitte piirduda videoseadme kasutusjuhendiga, tuleks vaadata seadistusmenüüdesse. Mul endal konkreetne näide selle GoPro Hero2 kaameraga- pakkekarbi ja kasutusjuhendi ingliskeelne versioon annavad 30/60/120 fps, kaamera enda seadistused annavad aga 25/50/100 fps! Aga see GoPro on ostetud ka Eestist.\nTänapäeva fotoaparaadid kasutavad fotode tegemiseks erinevaid digitaalseid formaate mis videosse kuidagi ei puutu ja see video osa on nendesse fotokatesse "juurde poogitud". Kuna enamlevinud fotoaparaadid tulevad Aasiast, siis videoformaadid on neil üldjuhul ainult 30/60... fps. Jälle oma näide, fotoaparaat Canon PowerShot 100S, palju erinevaid 30/60... fps videoformaate ja üks 24 fps (?!), mis on vana kinofilmi kaadrisagedus … kuid peaaegu PAL.\nNeis enamasti valikuvõimalust ei ole ja on 30/60... fps erinevate variantidega.\nAga ei tasu pead norgu lasta! Vaatamata mõnedele võimalikele probleemidele, millele juhtis tähelepanu Arvo.A, saab ka 30/60... fps asjadega hakkama, arvutis nad töötavad ilma probleemideta ja väga tihti on neil "PAL videoväljund" telekaga ühendamiseks. Kes aga tahab erinevate seadmetega võetud videosid videotöötluse programmiga hiljem kokku miksida, siis proovige kõik oma seadmed kas nn PAL süsteemi tööle panna või siis NTSC süsteemi tööle panna.\nIlusat kevadet ja toredaid katsetusi!\nSeikluskaamera valik\t31.03.2020 20:46\t#37\nUrmas 688 kirjutas: Tere jälle!\nHea on kui kaamerad.....\nUrmas, kuna kodukontor paistab Sul vigadeta toimetavat, vaatame ka need videokaamerad üle, mis on määratud päris videote tegemiseks. Loomulikult ikka amatööri vormis.\nIse eelistaks varasema kogemuse toel sellist, millest\nsaab silmaga läbi vaadata. Väga üle tuhande ei tahaks lennata.\nNäidisena vaid: www.photopoint.ee/kaamerad/640594-panasonic-hc-vxf990\nSeikluskaamera valik\t31.03.2020 21:27\t#38\nVõtsin sahtlist välja (naisu juhatusel) Kasutamata kaamera www.reviewguidelines.com/samsung-hmx-f80-review/\nLuban, et võtan kasutusele nüüd kui aega laiemalt.\nSeikluskaamera valik\t01.04.2020 10:34\t#39\nKaunist kolmapäeva hommikut!\nKas oled nõus, et hetkeks oleme jõudnud selle foorumi teemaga niikaugele, et video ja fototehnika põhilised nüansid on kõikidele huvilistele üles tähendatud ja kui me siin jätkame, siis lähevad meie üksikasjalised vestlused teistele koormavaks? Kui oled nõus, olen valmis seda teemat sinuga edasi arendama mõnel alljärgneval teel:\n… ja ka kõik teised foormumlased võivad neid kontakte kasutada\nIlusat ja tegusat päeva!\nSeikluskaamera valik\t01.04.2020 11:10\t#40\nKaunist päeva kõigile ka minu poolt!\nMina olen kõigega nõus ja isegi nõus hetkel rehielamusse soojatootmist minema arendama. Seda tööd kodukontorisse ei too, aga ilm kiskus viluks ja nüüd pole seal külmas ehitamine soositud. Kiiret pole, varjun viiruse eest metsa.\nKena köike ja olegem terved!


EUR-Lex - 32012D0726 - EN - EUR-Lex\nEUR-Lex - 32012D0726 - EN\n2012/726/EL: Komisjoni rakendusotsus, 22. november 2012 , millega antakse luba dihüdrokapsiaadi turuleviimiseks toidu uuendkoostisosana Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 258/97 alusel (teatavaks tehtud numbri C(2012) 8391 all)\nOJ L 327, 27.11.2012, p. 49–51 (BG, ES, CS, DA, DE, ET, EL, EN, FR, IT, LV, LT, HU, MT, NL, PL, PT, RO, SK, SL, FI, SV)\nmillega antakse luba dihüdrokapsiaadi turuleviimiseks toidu uuendkoostisosana Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 258/97 alusel\n(teatavaks tehtud numbri C(2012) 8391 all)\n6. augustil 2010 esitas Jaapani äriühing Ajinomoto Co. Inc. Ühendkuningriigi pädevale asutusele taotluse viia toidu uuendkoostisosana turule dihüdrokapsiaat.\n10. märtsil 2011 esitas Ühendkuningriigi pädev toiduhindamisasutus esmase ohutushindamise aruande. Selles aruandes tegi ta järelduse, et dihüdrokapsiaat ei kujuta endast tarbijatele terviseriski.\nKomisjon edastas esmase ohutushindamise aruande kõikidele liikmesriikidele 13. aprillil 2011.\nMääruse (EÜ) nr 258/97 artikli 6 lõikes 4 sätestatud 60 päeva pikkuse ajavahemiku jooksul esitati kooskõlas kõnealuse sättega põhjendatud vastuväiteid.\nSeepärast konsulteeriti 9. novembril 2011 Euroopa Toiduohutusametiga (EFSA).\n28. juunil 2012 jõudis EFSA oma teaduslikus arvamuses diohüdrokapsiaadi kohta (2) järeldusele, et kavandatud kasutusotstarvete ja -määrade juures on dihüdrokapsiaat ohutu.\nDihüdrokapsiaat vastab määruse (EÜ) nr 258/97 artikli 3 lõikes 1 sätestatud kriteeriumidele.\nI lisas kirjeldatud dihüdrokapsiaati võib turustada toidu uuendkoostisosana kasutamiseks II lisas määratud kasutusaladel ja maksimaalsetes kogustes, ilma et see piiraks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1925/2006, (3) Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/39/EÜ (4) ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/54/EÜ (5) sätete kohaldamist.\nNimetus, mis kantakse käesoleva otsusega lubatud toidu uuendkoostisosa sisaldava toidu märgistusele, on „dihüdrokapsiaat”.\nKäesolev otsus on adresseeritud äriühingule Ajinomoto Co. Inc., 15–1, Kyobashi, Chuo-ku, 1-choume, 104-8315, Tokyo, Jaapan.\n(5) ELT L 164, 26.6.2009, lk 45.\nDihüdrokapsiaati sünteesitakse vanillüülalkoholi ja 8-metüülnonaanhappe ensüümkatalüütilise esterdamise teel. Esterdamise järel ekstraheeritakse dihüdrokapsiaat n-heksaaniga.\nEnsüüm Lipozyme 435 on saanud heakskiidu Taani Veterinaar- ja Toiduametilt.\nKirjeldus: viskoosne värvitu kuni kollakas vedelik\nKeemiline valem: C18H28O4\nCASi nr: 205687-03–2\nDihüdrokapsiaadi füüsikalis-keemilised omadused\nüle 94 %\nalla 6 %\nalla 1 %\nSünteesiga seotud ained\nalla 2 %\nKüpsised ja krõbeküpsised\nGaseeritud joogid, lahjendatavad joogid, puuvilja- ja marjamahlal põhinevad joogid\nKohvipõhised joogid, teepõhised joogid\nMaitsestatud vesi, gaseerimata\nEelnevalt kuumtöödeldud kaerahelbed\nJogurtil põhinevad tooted\n3 mg / toidukord\nToitu asendavad joogid


Professor: riistvaraklaster lõpetaks odava allhankemaa staatuse - Äripäev\nProfessor: riistvaraklaster lõpetaks odava allhankemaa staatuse\n05. veebruar 2014, 16:21\nMari Mets 05. veebruar 2014, 16:21\nEesti vajaks võimsa tarkvaraarenduskeskkonna kõrval arvutite riistvaraga tegelevate firmade inkubaatorit, mis looks kõrgtehnoloogia vallas hulga uusi töökohti, arvab TTÜ professor, arvutite riistvara projekteerimise ekspert Jaan Raik.\nRahvusvahelised suurkorporatsioonid nagu Apple ja Samsung tegelevad järjepidevalt oma riistvara arendamisega, see on süsteemne osa nende tootearendusest. Kuidas väiksed Eesti idufirmad neile üksikute projektidega konkurentsi pakkuda suudaksid?\nRiistvara, mida loovad Apple ja Samsung on mõeldud multimeedia turule. Kuid ei tohi unustada, et kõik eluvaldkonnad meie ümber on arvuteid täis: autod, meditsiinitehnika, kellad, köögi- ja majapidamistehnika jne. Siin on kindlasti nišše innovatiivseteks rakendusteks. Selleks, et riistvara maailmas teistest ees olla ja pakkuda midagi, mida muu maailm on nõus ostma, on tarvis sidet selle ala teadusega. Arvutitehnika-alane uurimistöö tegeleb teemadega, mis puudutavad mitte tänapäeva arvutimudeleid, vaid tuleviku-arvuteid, mis võiksid saada reaalsuseks mitmete aastate pärast. Siin on palju lahendamata probleeme. Näiteks paljutuumaliste arvutitega seonduv on suuresti lapsekingades valdkond, kus on palju mänguruumi ka tulevikuks.\n01. veebruar 2014, 11:31\nStartis Eesti esimene riistvarakiirendi 3\n06. February 2014, 15:18


Muhemesinik: mai 2015\nPõhimõtteliselt olen ma orgaanilise ja integreeritud lestatõrjemeetodite pooldaja ning pigem ei soovita kellelgi ka nende kasutamisega liiale minna, sest isegi oblik- ja sipelghape omavad ka mesilastele tugevat mõju, aga ometi on varroatoos mesilaste suremuse peamine põhjustaja. Seda enam üritan pidevalt lestasuse taseme suhtes väga tähelepanelik olla. Ja ehkki kogu kevade ja varasuve jooksul olen seni vaid ühte lesta näinud, siis nüüd õnnestus koguni kaks ühe pildi peale saada. Hea näide sellest kuidas lestade populatsioon on mesilaste omaga sarnaselt eksponentsiaalse kasvuga. Kui soovite oma mesilasperesid hea tervise juures hoida, siis püüdke lestasuse suhes pidevalt tähelepanelik olla ja võtke õigel ajal tarvilikud meetodid kasutusele!\nPS! Tarvilike meetodite all ei pea ma silmas ilmtingimata sünteetilisi preparaate - täiesti toimiv raviskeem on näiteks lesehaudme lõikamine ja oblikhape!\nPostitaja: Mart Kullamaa kell 22:52 2 kommentaari:\nPostitaja: Mart Kullamaa kell 22:47 Kommentaare ei ole:\nTäna oli täitsa kena päev mitmes mõttes. Sooja oli piisavalt ja korjet ka vastavalt. Pered võtavad juba sellist ilmet, et muretsemise asemel on vaja kaste vedada ja laiendada. Me küll otseselt ei laienda vaid teeme ikka iduperesid ja nö ühtlustame ning nõrgestame põhiperesid.\nKaalupere +1,9 kg täna on ka meeldiv üllatus. Lootsin, et tuleb kilo täis, aga ennäe imet.\nSamuti oli meeldiv üllatus kui täna helistas keegi härrasmees OÜ Vao Agro`st ning uuris mesilaste lendluse kohta, et millal oleks sobiv aeg rapsil taimekaitsetöid teha. See on esimest korda viie aasta jooksul kui olen PRIA kaardil mesilaid registreerinud! Kusjuures registri üks põhilisi eesmärke ju peaks olema just taimekaitsetööde ohutum korraldamine. Igaljuhul kiitus Vao Agrole! Härra oli ise ka põllu ääres ja jälgis putukate lendlust ning raporteeris mulle, millised taimed põlluäärsel maaribal parasjagu õitsevad.\nTalirapsiga on meie kandis ikka veel kahetised lood, osa on juba täies õies, enamus põllud on nii ja naa ning mõned on ainult aimatavalt kollased.\nPostitaja: Mart Kullamaa kell 20:20 1 kommentaar:\n7. min dokk\nPostitaja: Mart Kullamaa kell 22:42 1 kommentaar:\nViisime idupered metsa. Tunnen karude vastu suuremat huvi kui kunagi varem. Päris huvitavad elukad. Muide, karud on väga territoriaalsed loomad. Kui mesila naabruses elab karu, kes ei rüüsta mesilasperesid, siis on see väga hea. Kui sellega midagi juhtuma peaks, siis võib asemele tulla loom, kes nii viisakalt ei käitu.\nKolm mesinikku pildistavad kuidas neljas silda parandab!\nPS! Vahepeal on kaks päris normaalset korjepäeva olnud. Andis mesilastele väga vajalikku lisa toidulauale:\nPostitaja: Mart Kullamaa kell 22:19 Kommentaare ei ole:\nEsmaspäev, 18. mai 2015\nVeganid ja mesi\nKohtusin täna Eesti Rohelise Liikumise juhatusega taimetoidurestoranis "Inspiratsioon". Muidu oli kõik tore, aga kui tee kõrvale mett palusin, siis öeldi, et nad üritavad ikka mainet kõrgel hoida ja mesi veganlusega kokku ei käi. See tuletas mulle meelde, et veganid on varem ka mee kohta küsinud, et kui kosher see mee tootmine mesilaste suhtes on? Ega ma täpselt ei tea ja ei hakka järgi uurima ka, aga veganitel on vist põhimõte, et loomi mitte ära kasutada ja teatud mõttes on mee tootmine nagu mesilaste ära kasutamine või?\nTahaksin aga välja tuua, et keskkonnast ja erinevatest mesilashaigustest tulenevalt elavad mesinik ja mesilane omamoodi sümbioosis. Looduses omaette meemesilane (apis mellifera) enam ellu ei jääks ja mesilasperesid on täpselt nii palju, kui mesinikud neid peavad. Samas on see jälle seotud taimse toidu tootmisega, et kui ei ole meemesilast, siis on taimset toitu palju vähem ja olulisel määral oleks see vähem mitmekesine. Niiet...kahe otsaga asi, aga soovitan veganitel ikka mett ka süüa! See ei pruugigi nii väga teie põhimõtete vastu olla, kui natuke sügavamalt järgi mõelda just selle sümbioosi aspekti ja putuktolmeldajate rolli üle ökosüsteemis!\nPostitaja: Mart Kullamaa kell 22:51 Kommentaare ei ole:\nEnam ei ole naljakas. Pered ei ole küll väga suureks arenenud, aga ajapikku haudme hulk ja pere suurus kasvab ning sellega kaasnevalt ka söödakulu ja selle vajadus. Soovitan mesinikel söödavaru suhtes tähelepanelik olla, need pered kes talvesöödaga just kõige ratsionaalsemalt pole ringi käinud võivad abi vajada. Ilmateatest ei oska ikka veel korjet välja lugeda.Olge ettevaatlikud!\nLisan veel võrdluseks 2014 hooaja tarukaalu graafiku ja juhin tähelepanu mai kuule. Tabelist vaatan, et eelmine aasta oli kõige madalam punkt 17 mai, mis on homme. Eelmisel aastal aga oli alates 17ndast 10 päeva järjest üle 20 kraadi sooja, mis pani pered kenasti arenema ja likvideeris mured söödavaruga.\nPS! Täna oli ilm isegi enamvähem soliidne võrreldes lähiminevikuga, aga korje on hetkel üle Eesti kehv. Suuremad pered tarbivad ise rohkem ja neile on see olukord veel omamoodi riskantsem (andmed on MP vaatlusmesilatest):\nbeeta: +/- 0.0 kg\ngamma: -0,07 kg\ndelta: -0,43 kg\nepsilon: -0,17 kg\ntseeta: -0,34 kg\nPostitaja: Mart Kullamaa kell 23:10 Kommentaare ei ole:\nVaatan ilmateadet ja ei saa aru kas asi on ainult minus või Ele Pedassaar loeks nagu surmakuulutusi. No tõesti masendav on see ilm mesinduse vaatevinklist. Täna tulid vahtral õied alla, mingit nektarit sealt küll ei saanud. Paju tuli ja läks, palju targemaks ei teinud. Harjumaal õitses võilill juba eelmisel nädalal, aga Lääne-Virumaal mitte nii väga. Pered kiduvad ja areng on pea nõrk.... Prognoos lubab, et nädala pärast läheb paremaks, aga seda on juba kaks kuud lubatud.\nSelle eest oleme vahepeal abitegevustega jõudsalt edenenud. Raamide pesu, traatimine, kärjetamine, taru aluste kokkukruvimine jne.\nSiim (praktikant 2014 Roheline) käis külas ja ajasime grilli kuumaks.\nViimasel pildil on näide hiirepesast tarus.\nPS! Valisin täna aasta ametkonda. Pika puuga teistele tegi ära Keskkonnaamet! Loomulikult on asi minu isiklikus rikutuses, aga nende tegevuse juures ei jää mulle just liiga tihti kahtlust, kas nad tegelevad oluliste asjadega või mitte!\nPostitaja: Mart Kullamaa kell 21:46 Kommentaare ei ole:\nEsmaspäev, 11. mai 2015\nRuum sai otsa\nPostitaja: Mart Kullamaa kell 22:17 2 kommentaari:\nSellel teemal on loomulikult palju erinevaid tahke, aga põhimõtteliselt ma olen nõus Jürgen Ligi arvamusega. Üldse on Ligi viimasel ajal avanud oma keskkonnateadlikku poolt, võib-olla on see osava poliitiku jaoks lihtsalt mugav vabandus, aga eriti vahet ei ole. Eile foorumis päris mitmel korral viitas keskkonnateemadele ja maa "kandevõimele". Huvitav!\nAhjaa, tegelikult tahtsin hoopis sellele artiklile viidada:\nKasvuhoonegaaside tase on miljoni aasta kõrgeim\nPostitaja: Mart Kullamaa kell 18:55 Kommentaare ei ole:\nEsmaspäev, 4. mai 2015\nKes muidu Osooni ei vaata, siis soovitan soojalt! Tänane osa oli väga nauditav. Margit Kilumetsa intervjuu Marko Pomerantsiga (uus keskkonnaminister) läheb omamoodi teravaks lõpuks ja Koržetsi kommentaar olukorrale on lihtsalt geniaalne!\nJa Ökoskoopi kuulake ka! (Samuti oli täna väga huvitav osa niitudest ja nende taastamisest).\nPostitaja: Mart Kullamaa kell 21:10 Kommentaare ei ole:


NAD AVASTAVAD, ET DMT GENEREERITAKSE AJU ERINEVATES OSADES (MITTE AINULT KÄBINÄÄRMES) - PSÜHHONAUTIKA - 2020\nNad avastavad, et DMT genereeritakse aju erinevates osades (mitte ainult käbinäärmes)\nImetaja aju toodab DMT hipokampuses ja neokorteksis\nDMT on üks võimsamaid psühhedeelseid molekule maailmas. Seda psühhedeeliat tunti algselt kummalisel kombel 50ndatel ja 60ndatel "ärimehe narkootikumina" selle lühikese kestuse jooksul, mis vaatamata suurele intensiivsusele kaob umbes 20 minutiga.\nSiis saavutas DMT 90ndatel suure populaarsuse tänu Colorado kuulsa etnobotaanika ja psühhonaudi Terence McKenna suurele entusiasmile. Praegu uuritakse DMT-d uue jõuga osaliselt seetõttu, et see on ayahuasca, Amazoni meditsiinilise koostise üks peamisi alkaloide.\nMõni aasta tagasi populariseeriti arvamust, et DMT toodetakse käbinäärmes, pärast Rick Strassmani tööd, seda kinnitati hiljem ka rottidel. Hiljuti leidis Michigani ülikoolis tehtud uuring, et DMT on imetajate ajus tegelikult laialt levinud.\nSelle uurimistöö käigus avastati, et neokorteksis ja hipokampuses on DMT, mälu ja õppimisega seotud piirkonnad. See uuring on vaid esimene lähenemisviis DMT ajus toimimisele. Selle tagajärjed võivad olla põnevad. Praegu on selge, et DMT pole midagi, mida sekreteeritakse ainult käbinäärmes, see piirkond, mida on müüiseeritud alates Descartes'ist, eeldas, et seal asub hing.\nAlter KultuurMeedia ja tehnoloogiaHea eluraamatuidTeadusArt


VIDEO | Fööniksina tagasi muusikaarmastuse juurde! Just nii kõlab Elmar Liitmaa uue rokkbändi esimene lugu - Kroonika\nVIDEO | Fööniksina tagasi muusikaarmastuse juurde! Just nii kõlab Elmar Liitmaa uue rokkbändi esimene lugu\nEndine Terminaatori kitarrist Elmar Liitmaa pani koos muusikutest sõpradega aprilli lõpus kokku bänd, kellega püütakse viljeleda korralikku eesti rokki.\nÜhel aprillikuu õhtul 26.04.2020 said ühes Tondil asuvas prooviruumis esimest korda kokku neli meest, kellel karantiiniaegsest koduspassimisest kõrini ja tuline soov Eesti muusikamaastikul midagi uut korda saata. Need tüübid olid Tanel Laidna, Elmar Liitmaa, Valdur Viiklepp ja Henri-Hannes Sell. Tuldi kokku, et katsetada paari demo, mida oli eelnevalt üksteisega vahetatud.\nKokkumäng kõlas suurepäraselt. Juba kaks päeva hiljem salvestas bänd vanas heas Linnahalli stuudios esimene singli “Minu jaoks parim”. Mõned nädalad hiljem valmis samast loost ansambli esimene muusikavideo. Bänd annab esimese singli “Minu jaoks parim” koos muusikavideoga välja esmaspäeval. Rock Grupi nimeks sai Fööniks.\nAnsambli frontman ja vokalist Tanel on seni laiemat tähelepanu saanud kui telesaate “Su nägu kõlab varsti tuttavalt” viimase hooaja osaleja. Fööniksi kogenuim liige Elmar on eelkõige tuntud kui ansambli Terminaator endine kitarrist. Valdur on bassi mänginud koosseisudes Ziggi Wild, Ikevald Rannap jm. Trummar Henri-Hannes samuti Ziggi Wildis ja mitmetes muudes muusikaprojektides.\nAnsambel Fööniks käib viimase paarikümne aasta Eesti pop-rokk bändide koorekihi jälgedes, esitades meloodilist eestikeelset rokkmuusikat nagu teeb Terminaator, Smilers, The Sun jne. Taneli sõnul on kandvaks visiooniks põhimõte, et bändi saatel saaks nii jaanipeol karata ja kaasa laulda kui ka rokk-klubis näppu visata.\nKindlasti võib leida muusikalisi paralleele ka legendaarse Eesti rokkbändi Terminaatoriga. Elmari sõnul on see paratamatu, kuna ühest küljest on ta ise Termika ekskitarristi mitmete aastate jooksul termika nägu kujundanud, teisalt on Tanel olnud alati suur termika fänn. Mehed ise leiavad, et siiski on Fööniksil oma isikupärane käekiri olemas ja spetsiaalselt sarnasusi otsida pole mõtet. Lugusid kirjutavad kõik bändiliikmed, mis teeb loomingu meeldivalt mitmekesiseks.\nBänd ei kavatse peale singli väljaandmist suvepuhkusele jääda. Aktiivselt tehakse proovi esimese kauamängiva lugude salvestamiseks. Plaan on debüütplaat välja anda juba sügisel. Meeste sõnul on Fööniksil juba olemas tunnise kontserti jagu kava.\nElmar Liitmaa avalikustab, miks kümne aasta eest edukast muusikukarjäärist loobus: kõik ko... 115\nLauljapaar Norman Salumäe ja Kärt Anton läksid lahku: otsustasime üksmeelselt, et nii on p... (3)\nElmar Liitmaa läks vana armastuse juurde tagasi! (3)\nVIDEO | Hõbemedalivõitja või kaotaja? Eleryn Tiit paljastab, mis tunded teda teiseks jääde... (30)


Otselendude arv Tallinnast peaks lähiajal kasvama - Kasulik.ee\nOtselendude arv Tallinnast peaks lähiajal kasvama\nLennuk Tallinna lennuväljalFoto: Andres Putting\nEsialgse talvise graafiku järgi peaks detsembris saama Tallinnast ümberistumiseta 19 sihtpuntki 13 riigis. Lennuliinide avamine ja sulgemine sõltub ennekõike nakatunute arvust ja eri riikide piirangutest, mis muutuvad pidevalt.\nKui plaanid paika peavad, on aasta lõpuks Eestist lennusõidu kaugusel nii Holland, Saksamaa, Belgia, Soome, Türgi, Taani, Inglismaa, Itaalia, Norra, Küpros, Riia, Rootsi kui Poola. Lisaks kaks siselendu Kärdlasse ja Kuressaarde.\n"Tallinna lennujaamast ei ole lennuühendus sel aastal kordagi katkenud. Töö selle nimel, et liine taasavada käib igapäevaselt, kuid sõltume siinjuures kolmest olulisest tegurist – nõudlus, nakatunute arvud ja reisipiirangud," rääkis Tallinna lennujaama kommertsteenuste valdkonna juht Eero Pärgmäe. "Tänase teadmise juures taasavatakse tõesti lähikuudel mitmeid liine, kuid lõplik selgus saabub siiski vahetult enne lendude algust."\nPärgmäe lisas, et liinide täituvus on jätkuvalt pigem madal mistõttu võivad ka lennufirmad nõudluse puudusel lendudega taasalustamist edasi lükata.\nVäga keeruline on teha pikaajalisi plaane ning lennugraafikud muutuvad endiselt igal reedel.\n26. oktoobril taasavati ühendus Amsterdamiga. Igal reedel ja esmaspäeval toimub Air Balticu lend Tallinnast kell 7:25 ja Amsterdamist kell 10:20.\nEuroametnike rõõmuks soovis Air Baltic alustada 2. novembrist esmaspäevaste ja reedeste lendudega Tallinna (kell 14:25) ja Brüsseli (kell 17:00) vahel, ent Belgia kõrge nakkuskordaja võib stardikuupäeva nihutada. Läti õhukompanii kolmas uus liin Salzburgi käivitub loodetavasti 19. detsembril.\n14. detsembrist asub WizzAir kolm korda nädalas (esmaspäev, kolmapäev, reede) lendamist liinil Oslo Sandefjord Torp Tallinn. Ungarlaste stardijärjekorras seivad veel:\nBergen (alates 17. detsembrist neljapäeval ja pühapäeval)\nMilano (alates 15.12; T ja L)\nViin (alates 15.12; T ja L)\nTrondheim (alates 15.12; T ja L).\nEasyJet kavast leiab lennuliini Tallinnast Londonisse (alates 17.12; N ja P). Varem lennuplaanis ilutsenud Kiievi, Lvivi, Minski ja Istanbuli ühendused jäävad esialgu ära, sest valitsus kolmandatest riikidest lende avada ei luba ning see klausel kehtib esialgu vähemalt aasta lõpuni.\nTallinna lennujaamast on praegu võimalik ümberistumiseta lennata Berliini, Frankfurti, Helsingi, Londonisse, Milanosse, Oslosse, Paphosesse, Riiga, Stockholmi, Varssavisse ja Viini. Liine teenindavad lisaks eelmärgituile LOT, Lufthansa, Finnair, Norwegian, Aeroflot, Ryanair, SAS ja Easyjet.\nKoroonaviiruse leviku tõttu soovitab välisministeerium vältimatu vajaduseta hoiduda rahvusvahelisest reisimisest. Riikide nakatumisnäitajaid uuendatakse igal reedel välisministeeriumi kodulehel reisitargalt.vm.ee


1 Hp Mini Instant Külmutatud Vesi jahuti Tsirkulatsioonpumbad Tootjad Hiina - Plant Hind - ANYDA\n1 Hp Mini Instant Külmutatud Vesi jahuti Tsirkulatsioonpumbad\nANYDA on hästi tunnustatud kui üks juhtivaid tootjad 1 hj mini instant külmas vees jahuti ringluspump Hiinas. Kõik tooted müügil tehakse meie professionaalne taim. Kas te olete huvitatud, palun vabalt saada kõrgtehnoloogiliste seadmete konkurentsivõimelise ...\nANYDA on hästi tunnustatud kui üks juhtivaid tootjad 1 hj mini instant külmas vees jahuti ringluspump Hiinas. Kõik tooted müügil tehakse meie professionaalne taim. Kas te olete huvitatud, palun vabalt saada kõrgtehnoloogiliste seadmete konkurentsivõimelise hinnaga meilt.\nAnyda 1HP Air Cool jahuti on mõeldud juhtumi tüüp, täielikult suletud juhul kesta, ja ilus välimus, mis koosneb peamiselt kompressorist, juhtpaneeli, kondensaatori ja aurusti, veepaak ja veepump. Võite valida tüüpi ja marki need komponendid ise. Või me võime aidata teid vastavalt teie vajadustele.\n1. Leidke hermeetiline kompressor rahvusvahelise brändi tasuta hooldust.\n2. Moodulülesehitus, liigitamine alanud, erinevaid kombinatsioone.\n3. Hägusloogika kontrolli, et tagada tasakaalustatud kompressor sõiduaega pikendada tööiga jahuti.\n4. Intelligent sulatus, rikkediagnoose, energia juhtimine, antifriis katsetamine, erinevaid vabatahtlik töörežiime.\n5. külge operatsiooni kaugjuhtimise teel, puldiga kaugus 60 meetrit.\n6. Multi-kompressori konfiguratsiooni, turvaline, usaldusväärne, madalad hoolduskulud.\n7. sõbralikud otsustate kasutada keskkonnasõbralikke R407C või R134a külmutusagensi.\n1 Hp Mini Instant Külmutatud Vesi jahuti Tsirkulatsioonpumbad parameetrid:\n1.How teeb vee jahuti toimib?


ARVUSTUS ⟩ Armastus ja kannatus Pariisi Lasnamäel - Tänane leht\nARVUSTUS ⟩ Armastus ja kannatus Pariisi Lasnamäel\n4. jaanuar 2022, 20:27\n«Pariis, 13. linnaosa» on kaugel Hollywoodi postkaardikitšist, Eiffeli torn paistab siin ainult Lasnamäe-taolise korterelamu katuselt. FOTO: Filmikaader\nPrantsuse lavastaja Jacques Audiard on saavutanud Euroopa kinos enam-vähem kõik, mis saavutada annab. Tema värskeim film, suhtedraama «Pariis, 13. linnaosa», räägib neljast tegelasest, kes püüavad Prantsusmaa pealinna paneelmajade vahel armastust ja lähedust leida.\nJacques Audiard kuulub kahtlemata Euroopa lavastajate absoluutsesse tippklassi. Tema tunnustuste seast leiab muuhulgas Briti Filmiakadeemia parima võõrfilmi preemiad ning Prantsusmaa parima filmi auhinnad Césarid nii draama «Löök, mille mu süda vahele jättis» kui ka vanglapõneviku «Prohvet» eest, Cannes’i filmifestivali grand prix’ «Prohveti» ja peapreemia Kuldse Palmioksa pagulasloo «Dheepan» eest ning Veneetsia Hõbekaru ingliskeelse debüüdi «Sistersi vennad» eest.\nSeejuures on Audiard suutnud edukalt liigelda isikupärasema autorikino ning laiemat publikut kõnetava levifilmi vahel, enamasti neid kaht sidudes. Suurem osa tema filmidest on olnud lisaks festivalidele edukad ka kodumaises ja rahvusvaheliseski kassas. Tõsi, läikiva pealispinna tõttu on Audiardile mõnikord ka ette heidetud stiili eelistamist sisulisele sügavusele.\n«Pariis, 13. linnaosa»\nRežissöör Jacques Audiard, osades Noémie Merlant, Stephen Manas, Geneviève Doang, Lumina Wang, Jehnny Beth\nKinodes alates 31. detsembrist, kestus 1 tund ja 45 minutit


Dell XPS 15 7590, FHD, i5-9300H, 8GB, 256GB, W10, Silver hind | kaup24.ee\n€ 1 19500 € 1 32000\nToote kirjeldus: Dell XPS 15 7590, FHD, i5-9300H, 8GB, 256GB, W10, Silver\nDell XPS 15 7590, FHD, i5-9300H, 8GB, 256GB, W10, Silver Kõrge tõhusus loogilise hinnaga. Intel Core i5 protsessorid - suurepärane lahendus äriklassi sülearvutitele ja multimeediumi seadmetele. Kahe- või neljatuumalistele versioonidele on integreeritud kujutise kiibistik GD Graphics ja protsessori taktsagedust tõstev Turbo boost režiim. Need protsessorid pakuvad sujuvat ja mugavat süsteemi jõudlust, mis on piisav fotode ja filmide töötlemiseks, 2D ja 3D mängude mängimiseks ning ka Full HD kvaliteedis filmide vaatamiseks.\nDell XPS 15 7590, FHD, i5-9300H, 8GB, 256GB, W10, Silver Sobiva diagonaaliga ekraan on seadme lihtsaks kasutamiseks oluline eeltingimus. Sellest parameetrist on sõltuv seadme mobiilsus ja kasutusmugavus. See väärtus on tollides (1 toll on 2,54 cm).\nDell XPS 15 7590, FHD, i5-9300H, 8GB, 256GB, W10, Silver Nautige kõrgresolutsiooniga multimeediat! Full HD ekraan pakub kõrgeima standardprogrammi. Filmid, mängud ja fotod sülearvuti ekraanil annab veelgi enam rõõmu. Full HD resolutsioon avab rikkalikke värve ja reaalseid detaile.\nDell XPS 15 7590, FHD, i5-9300H, 8GB, 256GB, W10, Silver Windows 10 – mugavuse, jõudluse ja funktsionaalsus sünonüüm. Tuntud Start menüüs leiate kõik vajalikud programmid. Uus Microsoft Edge brauser tagab veelgi turvalisema ja mugavama sirvimise internetis. Windows 10 - mitmekülgne operatsioonisüsteem - ideaalne äriliseks ja isiklikuks kasutamiseks. Mitmed turvafunktsioonid ja installitud rakendused pakuvad kiiret, tõhusat ja turvalist arvuti toimimise. Windows 10 on installitud uusim DirectX 12 pakett, mis pakub veelgi paremaid uusimate arvutimängude efekte.\nDell XPS 15 7590, FHD, i5-9300H, 8GB, 256GB, W10, Silver Mugav töö sõltumata valgustingimustest. Valgustusega klaviatuur pakub võimalust vabalt kasutada arvutit isegi pimedas ruumis, sest valgustatud klahvid on suurepäraselt nähtavad. Rohkem mugavust töötades või veetes öid meeldivate mängude seltsis.\nDell XPS 15 7590, FHD, i5-9300H, 8GB, 256GB, W10, Silver Ei piisa SSD ketast SATA ühendusega? Kui hindate välkreaktsiooni, mängides uusimaid mänge või töötades paljude failide ja programmidega korraga, siis SSD m.2 PCI´il on ketas just Teie jaoks. SSD PCI kettad saavutavad isegi kuni 3000 MB/s andmete lugemise ja 2200 MB/s andmete salvestamise kiiruse. Väikeste ketaste mõõtmed pakuvad võimalust paigaldada neid ka õhukestes korpustes. Ketast iseloomustab vastupidavus mehaanilistele kahjustustele ja energiasäästlikus. omakorda tagab see pikema aku kasutusaja.\nDell XPS 15 7590, FHD, i5-9300H, 8GB, 256GB, W10, Silver Kaasaegne, kiire ja usaldusväärne SSD ketas annab Teie seadmele veel ühe eelise. Kui hindate välkreaktsiooni, mängides uusimaid mänge või töötades paljude failide ja programmidega korraga, siis SSD ketas on Teie jaoks. SSD tüüpi ketastega sülearvutid eristuvad vaiksema tööga ja tagavad Teie andmetele kiirema kaitse; SSD ketas on vastupidav mehaanilistele kahjustustele ja on energiasäästlik, selle tulemusena võimaldab see pikendada aku kasutusiga.\nDell XPS 15 7590, FHD, i5-9300H, 8GB, 256GB, W10, Silver Kiire ja turvaline USB 3.0 liides pakub tavapärase USB-liidesega võrreldes kuni kümme korda kiiremat andmekopeerimist. Suured failid, fotod, filmid või dokumendid liiguvad välkkiirelt. USB 3.0 tagab usaldusväärse ühenduvuse välisseadmetega.\nDell XPS 15 7590, FHD, i5-9300H, 8GB, 256GB, W10, Silver Ekraaniläige võib olla väga tüütu. Kui kasutate arvutit tööks, tasub mõelda ekraani mattkattest. See lahendus tagab, et ekraanil näete just seda, mida vaja, mitte silmi väsitavaid valguse peegeldused. Matt ekraanikate - äriklassi arvutistandard, kuid samuti soovitatav ka erakasutajatele.\nÜldine informatsioon tootest: Dell XPS 15 7590, FHD, i5-9300H, 8GB, 256GB, W10, Silver\nSoovitame osta koos: Dell XPS 15 7590, FHD, i5-9300H, 8GB, 256GB, W10, Silver\nSoovitame osta koos Dell XPS 15 7590, FHD, i5-9300H, 8GB, 256GB, W10, Silver\nKüsimused ja vastused toote kohta: Dell XPS 15 7590, FHD, i5-9300H, 8GB, 256GB, W10, Silver


Kongo Vabariik - rahvastik\nnavigatsioon: rahvastik / Riigid / Kongo Vabariik\nKongo Vabariik · rahvastik\nSellel leheküljel leiate mineviku, oleviku ja tuleviku elanikkonna statistika Kongo Vabariik (1950-2100), rahvastiku kaarti, demograafia, elanikkonna loenduri jne.. küsimus: Mis on populatsioon Kongo Vabariik? vastus: Praegune populatsioon Kongo Vabariik on: 5 288 847*, piirkond 342000 km², rahvastikutihedus 15.46 p/km². Pealinn on Kongo Vabariik Brazzaville. kontinent: Aafrika.\nKongo Vabariik · rahvastik 1950-2100\nKongo Vabariik · ajaloolised andmed ja prognoos elanikkonnast (mõlemast soost) ajavahemikuks 1950-2100 (miljoneid) Tegelik elanikkonnast Kongo Vabariik 1. juulist aasta märgitud. Allikasks ÜRO ravhastikutalitus .\nMis oli Kongo Vabariik rahvastiku arv Teie oma sünnipäeval?*\n5 288 847\nMuutused iga 262.074 sec. Rahvastiku kasv Sellel aastal\nMuutused iga 198.232 sec. sünnitus Sellel aastal\nMuutused iga 813.756 sec. suremus Sellel aastal\nKongo Vabariik Rahvastiku kaart\n• rahvastik Kasvumäär: 330 / päev = 13.74 / tund = 0.229 / minut = 0.0038 / sekundit\n• sünnitus Kasvumäär**: 436 / päev = 18.12 / tund = 0.304 / minut = 0.0052 / sekundit\n• suremus Kasvumäär: 106 / päev = 4.42 / tund = 0.074 / minut = 0.0012 / sekundit.\nPraegune Kongo Vabariik rahvastik vanuse ja soo kohta 2021-01-17*\n421 674 ⇐+2% 413 233\n382 661 ⇐+1.6% 376 568\n327 027 ⇐+1% 323 682\n273 075 ⇐+0.5% 271 657\n223 638 ⇐+0.4% 222 805\n187 528 ⇐+0.2% 187 218\n168 055 ⇐+0.1% 167 948\n152 551 ⇐+0.5% 151 814\n131 082 ⇐+1.5% 129 172\n103 091 ⇐+2.7% 100 373\n78 841 ⇐+1.7% 77 488\n60 149 +3.5%⇒ 62 248\n46 530 +9.1%⇒ 50 766\n35 384 +13.3%⇒ 40 082\n24 937 +17.9%⇒ 29 411\n16 142 +21.2%⇒ 19 571\n8 857 +26.4%⇒ 11 194\n3 861 +34.7%⇒ 5 200\n1 181 +48.4%⇒ 1 753\n134 +79.9%⇒ 241


Raivo Vare sai magusa tüki Narva Elektrivõrgust\nTänane Eesti Raudtee arendusdirektor Raivo Vare oli üks neist, kellest olenes 1998. aastal Narva Elektrivõrgu erastamise tulemus. Tollal otsustas erastamisagentuuri nõukogu enamus, et Narva Elektrivõrgu 49 protsendi aktsiate omanikuks saab Startekor Investeeringute OÜ, mille suurosanikuks oli ASi Sthenos Grupp kaudu Vare hea tuttav ja kauaaegne alluv panganduses Rein Koov. Pool aastat hiljem müüdi Startekor Investeeringute OÜ-le maha ka ülejäänud 51 protsenti Narva Elektrivõrgu aktsiatest.\nPraegu on keeruline kontrollida, kas ja kuidas võis Vare mõjutada Narva Elektrivõrgu erastamist, sest 2002. aastal kuulutas toonane rahandusminister Harry Õunapuu erastamisagentuuri istungite protokollid viieks aastaks riigisaladuseks.\n2002. aastal sai aga Vare sisuliselt 2 miljoni krooniga 50% Narva Elektrivõrgu omanikuks. Rein Koov müüs talle poole firmast Sthenos Invest, mis omakorda oli Sthenos Grupi omanik. Sthenos Grupp on ettevõte, kes koos ameeriklastega 1998. aastal erastas Narva Elektrivõrgu ja kes 2002. aastal ka ameeriklased firmast välja ostis, saades nii Narva Elektrivõrgu 100protsendiliseks omanikuks. Arvestades ameeriklaste väljaostmiseks võetud laenu ning mitmeid tehinguid grupi ettevõtete aktsiatega on Vare osaluse tänane väärtus Sthenos Investis üle 35 miljoni krooni. Lisaks on Vare viimasel kolmel aastal ettevõttest saanud dividendidena ja aktsiakapitali vähendamisest üle 5 miljoni krooni. Ettevõttel on selle aasta alguse seisuga võimalik kohe omanike Koovi ja Vare vahel dividendideks jaotada 48 miljonit krooni.\nRein Koov põhjendas 2002. aastal Raivo Vare Sthenos Investi omanikeringi toomist sellega, et ettevõttel oli tollal kavas projekt Venemaa suunal ning Raivo Vare kogemused taoliste projektide käivitamiseks olid ettevõttele vajalikud. ?Vastava ettepaneku tegemise tegi lihtsaks minu tutvus ja hea kogemus koostööst Raivo Varega, kelle ettevalmistust taoliste projektide jaoks pole vist kellelgi põhjust kahtluse alla seada. Ainult sel ja mitte mingil muul viisil saab tõlgendada tema osaluse omandamist Sthenos Investis. Kahjuks jäi seoses objektiivsete ja meie tahtest sõltumatute asjaoludega Venemaal projekt katki,? kirjutas Koov elektronkirjas.\nRaivo Vare ja Rein Koovi tutvuse nähtavad juured ulatuvad üheksakümnendate aastate algusesse, kui Rein Koov töötas tollase Eesti valitsusjuhi Edgar Savisaare sekretariaadi juhi ja valitsusjuhi abina, Raivo Vare aga sama valitsuse riigiministrina.\nPärast riigiteenistusest lahkumist 1992. aastal asusid Vare ja Koov koos tööle Tartu Kommertspangas. Raivo Varest sai panga Tallinna esinduse direktor, tema asetäitjana asus tööle Rein Koov. Tandem jätkas ühist tegutsemist ka aasta hiljem, mil mõlemad mehed läksid tööle Tallinna Panka ? Raivo Vare direktoriks ja Rein Koov filiaalide divisjoni direktoriks.\n1996. aastal lõpus katkes Vare ja Koovi tööalane suhe. Raivo Varest sai Tiit Vähi teises valitsuses teede- ja sideminister ning ühtlasi ka erastamisagentuuri nõukogu liige. Rein Koov aga hakkas tegelema investeeringutega ning asutas selleks ASi Sthenos Invest.\nTollane erastamisagentuuri peadirektor Väino Sarnet tunnistas, et ei teadnud Narva Elektrivõrkude erastaja Startekori taga seisva Rein Koovi seotusest agentuuri nõukogu ühe liikmega. Küll aga polnud Vare ja Koovi varasem tutvus saladuseks tollasele erastamisagentuuri nõukogu liikmele Ignar Fjukile. ?Koov ja Vare olid väga lähedased,? lausus ta.\nKommenteerides olukorda, kus kümneid miljoneid kroone väärt ettevõtte omanikeringi saab paari miljoni kroonise investeeringuga ettevõtte erastamisega seotud inimene, ütles Fjuk, et see võib juhtuda ainult hämaras ärikeskkonnas. ?Pole teistsugust seletatavat põhjust, miks kingitakse osalusi,? sõnas Fjuk.\nEndine erastamisagentuuri nõukogu liige Raivo Vare kinnitab, et ei lähtunud Narva Elektrivõrgu erastaja hääletamisel tutvusest hilisema võitjaga.\nKas Te võtsite erastamisagentuuri nõukogu liikmena osa Narva Elektrivõrgu erastamisest?\nJah, kindlasti ka Narva Elektrivõrku olen ma hääletanud.\nNii et mingisugune osa Teil Narva Elektrivõrgu erastamisel ikkagi oli?\n(Paus) Kuhu te tüürite?\nTüürin sinna, et 2002. aastal saite Te Narva Elektrivõrgu valdusfirma 50% omanikuks.\nAga mis see siia puutub?\nKas Teile ei tundu kummaline, et üks erastamisagentuuri liige viis aastat pärast ettevõtte erastamist saab ettevõtte omanikeringi?\nEi tundu kummaline, sest neil pole omavahel mitte mingisugust seost.\nTe väidate, et Narva Elektrivõrgu erastamisel ja Teie saamisel aastaid hiljem valdusfirma osanikuks pole mingisugust seost?\nTäpselt nii? Seost võib näha ainult selle kaudu, et kui Narva Elektrivõrku poleks erastatud, siis poleks case?i lihtsalt toimunud. Aga see pole kuidagi minuga ega minu isikuga ega osalustega seotud. Igasuguseid asju saab konstrueerida, kui te tahate, aga sellel pole mitte mingisugust pistmist minu tollase hääletamisega.\nKas Te hääletamise ajal teadsite, et tookordse erastamiskonkursi võitja Startekor Investeeringute juhtfiguur on Teie pikaaegne tuttav ning aastaid Teie alluvana töötanud Rein Koov?\nSeda ma teadsin küll loomulikult. Ma ikkagi tundsin teda enne. Aga mis puudutab tema n-ö business-etappi, siis selle kohta ei teadnud ma rohkem kui keegi teine, kes omas informatsiooni vastavalt kehtestatud korras esitatud materjalile.\nHääletamisel ei avaldanud Teie varasem tutvus teie otsusele mõju?\nKui te tahate kirjutada, et ma tundsin Rein Koovi ja sellepärast hääletasin tema ettevõtte poolt, siis te alati saate seda kirjutada, sest ma tundsin tõepoolest Rein Koovi. Aga mina hääletamisel üldiselt sellest ei lähtunud.\nMa üldse ei ole kindel, et ma hääletasin, ma ei mäleta seda lihtsalt. Aga ma kindlasti olen aruteludel osalenud.\nNarva Elektrivõrgu erastamisel osales kõrvuti Startekoriga ka Soome ettevõte Imatran Voima. Kumma ettevõtte poolt Teie hääletasite?\nMa ei oska öelda, kas ma üldse hääletasin ja ma isegi ei mäleta, kes veel kandideeris. Ma mäletan nii palju, et üldises olukorras olid seal soomlased ja ameeriklased, kelle konsortsiumis oli ka kodanik Koov? Ausalt öelda ma isegi ei mäleta, kes seal veel oli.\nKuidas te Sthenos Investi omanikeringi sattusite?\nHilisema sissetuleku kaudu. Paberid on olemas ja registritest välja võetavad. Mul pole selle kohta midagi juurde kommenteerida. See lugu pole seotud erastamisega. Ärge üritage siduda.\nSee, et ma inimest tunnen, ei tähenda automaatselt süüdimõistvat otsust.\nAS Sthenos Invest. Omab 100% ASi Sthenos Grupp aktsiatest. Omanikeks on võrdsetes osades Rein Koov ja Raivo Vare.\nAS Sthenos Grupp. Valdusfirma, mis omab kolmandikku Narva Elektrivõrgust.\nAS Narva Elektrivõrk. Elektrivõrkude firma, mis teenindab ligikaudu 10% Eesti tarbijatest. Narva Elektrivõrk varustab elektrienergiaga Narvat, Sillamäed, Narva-Jõesuud ja Vaivara valda ning ettevõtte elektrivõrgud on monopoolses staatuses ligikaudu 610 ruutkilomeetri suurusel alal Narva linna ümbruses. Viimastel aastatel on ettevõte teeninud 175?190 mln kroonise käibe juures 18?25 mln krooni puhaskasumit.\n1998. a lõpus ja 1999. a alguses müüakse erastamisagentuuri nõukogu otsusega 122 mln krooni eest kahes jaos ASi Narva Elektrivõrk aktsiad Startekor Investeeringute OÜ-le, millest ligikaudu kaks kolmandikku kuulub Ameerika energeetikakontsernile Cinergy Corporation ja kolmandik ASile Sthenos Grupp.\n2002. aasta augustis võtab AS Sthenos Grupp Narva Elektrivõrgu kaudu 100 mln krooni laenu Hansapangast ja ostab samal kuul ettevõttest välja Ameerika energeetikafirma Cinergy Corporationi 67% osaluse ning saab Narva Elektrivõrgu ainuomanikuks. Laenu tagatisena panditakse 100% ASi Narva Elektrivõrk aktsiatest.\n2002. aasta keskel otsustab Koovide perekonnast koosnev ASi Sthenos Invest nõukogu üldkoosolek suurendada ettevõtte aktsiakapitali 2 miljonilt kroonilt 4 miljonile kroonile. Nii saab 2miljonilise investeeringuga ettevõtte 50% aktsiate omanikuks endine erastamisagentuuri nõukogu liige Raivo Vare. Aktsiapaki väärtus on täna üle 35 mln krooni.\n2003. aasta augustis vähendab AS Sthenos Grupp ASi Narva Elektrivõrk aktsiakapitali 118 miljoni krooni võrra. Saadud rahaga makstakse tagasi Hansapangast võetud 100 miljoni kroonine laen.\n2003. aasta septembris müüb AS Sthenos Grupp ligikaudu 50 miljoni krooni eest 66% oma osalusest aktsiaseltsis Narva Elektrivõrk Austria investeerimisgrupile ECE European City Estates AG. Sthenos Grupp ASile jääb 34% Narva Elektrivõrkude aktsiatest.


Sami Seppänen: Ajujahi finaali jõudsid tegijad, mitte unistajad\nAjujahi finaali jõudnud kolme tiimi iseloomustab võistluse žürii liige ja Elisa juht Sami Seppänen kui tegijaid, kes pole unistajad, vaid on suutelised äriideid ka realiseerima.\n„Ajujahi finaali jõudnud tiimides – TempID, Finisher.TV ja Callmidwife.ee - on olemas väga tugev usk ja teadmine, et nad on õige asja juures ja perspektiivikat äri edendamas,“ avaldas arvamust Elisa juht Sami Seppänen.\nÄriidee välja töötamisel on Elisa juhi sõnul alati eluliselt oluline, et olemas on reaalne ja arusaadav kliendi vajadus toote või teenuse järele. „See tähendab, et on kliendid, kelle eraelu ja/või tööprotsesse aitab toode või teenus positiivses suunas muuta. Klišeed kasutades – vaja on potentsiaali luua kliendile lisandväärtust,“ rääkis Seppänen. „Uute ideede välja töötamisel võib vägagi lihtsalt juhtuda, et võid armuda oma ideesse ja see pimestab sind ja sa ei näe, et sellel pole reaalelus potentsiaali,“ peegeldas ta võimalikke ohte startuppide turule toomisel.\nSami jagab finalistidele rohkelt kiidusõnu, sest kõik tiimid on tugevad ja heade tuumikoskustega. „Edasise arengu osas näen, et on vaid aja küsimus, millal tuleb kaasata lisaoskuseid olgu see siis näiteks müügi, turunduse, logistika või juriidiliste teadmiste osas. Tänases etapis ongi olulisim üles leida pudelikaelad. Välja toodud tooted on vajalikud ja edasine äri laiendamine ja kasvatamine tähendabki pudelikaelte likvideerimist. Siinkohal on lahendusteks tiimi kasvatamine või partneri leidmine, kes suudab meeskonda vajalikus kohas edasi aidata,“ jagas Sami Seppänen tiimidele soovitusi edasiseks arenguks.\nAjujahi finaali jõudnud tiimid on Elisa juhi hinnangul kõik vähem või rohkem testinud kliendi vajadust ning ideedel on äriline perspektiiv olemas. „Küll on mõned äriideed konkursi käigus muutunud ja pole realiseerunud päris see, millega alguses välja tuldi,“ tõdes Sami Seppänen. Samas ongi keskkonna muutuvate vajadustega adapteerumise võimekus nii suurte kui ka väikeste ettevõtete üks õnnestumise põhitalasid.\nSami Seppänen ennustab finaalis võitu võistkonnale TempID, kes lõid nutikleepeka, mis mõõdab ja salvestab kehatemperatuuri andmed ja kuvab neid mobiilirakenduses. „Minule kui insenerile ja pragmaatikule meeldib TempID idee kõige rohkem. Nende äriidee on tehnoloogiapõhine, kuid samal ajal lihtne. Tiimi poolt lahendatav probleem on eluline, mitte küll vajalik igapäevaselt, kuid seda pole võimalik ka vältida,“ põhjendas Sami Seppänen poolehoidu TempID ärilahendusele. „Mina tahaks küll esimesi haigestumise sümptomeid tunnetades näha oma telefonist, kuidas palavikuga tegelikult on. Kui ka minu perearst näeks onlainis, kuidas palavik areneb, saaks ta jooksvalt anda juhiseid, kuidas haigestumise süvenemist vältida ja töövõimet säilitada.“\nSami tõi välja, et pikemas perspektiivis ja väga suurena võimalusena näebki ta, et TempID äriideed saab eraldi liinina edasi arendada inimeste temperatuuri “logi“ tõlgendamisel haiguste ennetamiseks ja/või raviks. „Heade koostööpartneritega võib tekkida väärtusallikas, mida on raske kopeerida, aga hea võimalus skaleerida äritegevus rahvusvaheliseks,“ kinnitas Seppänen.


Flipgrid võimaldab õpetajal koguda õppijate videoid ühele tahvlile (nagu videote Padlet). Kõik, kes teavad videotahvli linki saavad vaadata, laikida ja kommenteerida videoid.\nÕppijad esitavad oma video nutiseadme kaudu: kas salvestavad otse või lisavad valmisklipi oma telefonist. Õppijatel seega vaja Flipgrid äppi nutiseadmes. Keskkonda saab kasutada ka arvuti veebikaameraga.\nÜks näide õppijale jagatavast vaatest.\nPost Tags:\t#Android#iOS#tasuta#veebipõhine#veebitahvel


Thalasso SPA teraapia + klassikaline pediküür + taldade massaaž ilustuudios Cortess!\n- Thalasso fitovann jalataldadele;\n- aparaadi massaaž taldadele;\n- baas- või ravikatte pealekandmine küüneplaadile;\n- küünte katmine värvilise lakiga;\n- taldade koorimine.\nProtseduur kestab 1,5-2 tundi.\nKaunid vaated koos lainete heliga ja soolase mereõhuga tagavad tõhusa rahustava, tasakaalustava ja raviva mõju. Merevees sisalduvad mineraalid ja mikroorganismid toniseerivad ja tasakaalustavad inimese keha ja aitavad taastada energiat.\nTuleb kasuks ja kingib teile järgmised kasulikud mõjud:\n- stressi, üleväsimuse, väsimuse, närvilisuse puhul;\n- avaldab toniseerivat ja üldtugevdavat mõju;\n- tagab jalanaha intensiivse hoolduse;\n- pehmendab kuiva, karedat nahka;\n- eemaldab jalgade ebameeldiva lõhna.\nMõju: jalavann on eeterlike õlide ja taimsete ekstraktide kooslus, mis pehmendab nahka, ennetab konnasilmade teket, tugevdab veresooni, ennetab tursete teket, annab jalgadele värskustunde ja vähendab higistamist.\nRegulaarne vannide tegemine kaitseb seenhaiguste eest.\nOotame teid aadressil Läänemere 30, Läänemere keskus, Tallinn, 1 korrus.\nOstetud voucher kehtib kuni 20.03.2018\nTehingute hulk: 494\nHindamise objektiivsus: 9.31%\nSPA teraapia magusa apelsiniga ilusalongis Cortess! Unustage stress ja väsimus!\nKorrigeeriv ja puhastav kompleks näonahale: manuaalne plastika + splitmassaaž + lümfiringet soodustav massaaž stuudios Oriental Secrets.\n3 in 1: viinamarja SPA näole + käte ja jalgade massaaž ilustuudios Cortess!\nRakuline Yellow Rose vananemisvastane nahahooldus stuudios Oriental Secrets.\nKuninglik roosa SPA-protseduur näole Beutenica ilustuudios!\nKeha massaaž kaneeli aroomiõliga — vabanemine tselluliidist!


Tunne meie äri, case study #4 — Logistika Pluss\nTunne meie äri, case study #4\nMilliseid teenuseid osutab Logistika Pluss USA-st juhitud tootmisettevõttele?\nMeie kliendiks on rahvusvaheline mõõte-, katse- ja navigatsiooniseadmete tootja, kelle üks mitmest arenduskeskustest ja tootmisüksusest asub Eestis. Toodang tarnitakse üle maailma.\nEttevõte soovib enda tootmispinda hoida võimalikult tootmiskesksena, kus laopinnale kohta ei ole. Tootmisprotsesside efektiivistamisel on klient valmis lihtsamad protsessid ja tegevused tehase territooriumilt välja viima. Samas on laopinnale ja ettevõttest välja antud tegevustele siiski spetsiifilised nõuded – puhas, turvaline, kuiv, veebist jälgitavus ja liidestusvõimekus, 24/7 tarnete valmisolek tagamaks tootmisseisakute vältimine.\nKlient ladustab Logistika Plussis erinevaid pakkimiseks vajalike detaile. Samas on klient jätnud Logistika Plussi meeskonna teha spetsiifiliste tootepakendite ettevalmistamise, mis samuti vastavalt tootmisplaanile tarnitakse kliendi tootmistsehhi, kust see järgmisel hetkel juba lõpp-kliendile välja saadetakse.\nLogistika Pluss on suutnud tulla vastu kliendi vajadustele ja järgida kliendi nõudmisi, kelle fookus on hoida tootmine, ladustamine ja pakendamine eraldi ning põhiprotsessiga mitte-seotud tegevused ettevõttest välja anda, kartmata tarnete katkemist või tootmisseisakuid. Ka pakenditarnijatega suhtlemine seoses laosaldo jälgimise ja täitmisega on jäetud Logistika Plussi kanda.\nLogistika Pluss on kliendile nii laopartner kui tootmist toetavate teenuste pakkuja. Läbi toimiva koostöö on ettevõte hoidnud kokku 8-10 töökohta laos, pakkimises ja sisendkontrollis. Rääkimata ajakulust tarnijaga suhtlemisel.