, Nooofen geeli liigeste hind\nTemperatuuri suurenemisega pärast vaktsineerimist on võimalik saada lapsele 2,5 ml suspensiooni. Nooofen raseduse ja imetamise ajal Kas on võimalik juua nurofeeni raseduse ajal sõltub loote laienemisperioodist.\nKui te võtate ravimit enne sööki, võib see põhjustada ebameeldivaid tunne kõla. Kooes kapslid ja tabletid tuleb alla neelata täielikult, va raputades, mitte närida ja ilma muul viisil lihvimata, vaid joovad väikese koguse veega. Ujumise tabletid peavad olema eelnevalt lahustatud poole klaasi veega, seejärel jootes saadud lahust 10 kuni 15 minutit. Kui päeva jooksul pärast Nurofeeni algust valu, põletiku või soojuse ei läbinud, siis tuleb ravim tühistada ja kiiresti konsulteerida arstiga.\nSamuti on vaja tühistada nourofeni vastuvõtt ja konsulteerida arstiga, kui kõrvaltoimed ilmuvad. Vajaduse korral tuleb steroidhormoonide sisaldavate ravimite võtmist kahe päeva jooksul tühistada nurofeeni. Lisaks kogu nourofeni võtmise perioodi jooksul on vaja hoiduda alkoholi tarbimisest. Kogu raviperioodi jooksul peab Nurofen olema regulaarselt, vähemalt üks kord iga 1 kuni 2 nädala järel, mis annab üle vere üldise ja biokeemilise analüüsi maksaensüümi aktiivsuse ASA, ALTOsamuti uurea kontsentratsiooni ja kreatiniin.\nKui kõrvalekalded normist, on vaja lõpetada ravimi võtmine ja konsulteerida arsti poole. Ka kogu ravikuuri käigus tuleb Nurofen mao seisundi jaoks jälgida, kuna ravim võib provotseerida gastropaatiat.\nKui esineb gastropaatia kahtlus ebameeldivad sümptomid maoston vaja läbida uuringu, mille kohaselt arst otsustab ravi jätkamise või peatamise üle. Nourofena annus ja vastupidavus sõltub haigusest, kõrvaldada ravimi sümptomite kõrvaldamine. Hambaravi, menstruatsiooni, lihaste, traumaatiliste ja muude mitte-püsiva valu, täiskasvanute ja üle aastaste leevendamiseks peaksid üle aastased lapsed võtma mg korda päevas mg korda päevas.\nNurofeeni kiire toime saamiseks saate võtta mg 3 korda päevas. Pikaajalise toime tabletid nourofen periood tuleb võtta mg kaks korda päevas.\nLapsed 6 kuni 12 aastat vana saab anda nourofen kuni mg mitte rohkem kui 4 korda päevas. See tähendab, et maksimaalne lubatud annus lastele aastat on mg. Lisaks on vaja meeles pidada, et "täiskasvanud" nourofeeni sordid võivad olla ainult nendele lastele, mille mass on rohkem kui 20 kg. Tavapäraste tablettide ja kapslite vastuvõtmise vaheline intervall peaks olema vähemalt 6 tundi ja pikema toime tabletid - vähemalt 12 tundi. Maksimaalne päevane annus nurofenese tablettide ja kapslite ei ületa mg 1,2 g.\nRaskete krooniliste haigustega, millega kaasneb valu sündroom ja põletik, tuleb nourofen võtta pikka aega järgmistes annustes: Osteoartriit, artriit, anküloseeriv spondliitriit - võtke mg korda päevas.\nReumatoidartriit - võtta mg 3 korda päevas.\nAlaealiste reumatoidartriit - annus arvutatakse individuaalselt, tuginedes suhe mg 1 kg kehakaalu kohta. Kogu arvutatud annus eraldatakse vastuvõtt päevas. Pehme kudede vigastused lihased, sidemed, kõõlused - võtta mg 4 korda päevas iga 6 tunni järel. Valude menstruatsiooni korral - võtke mg korda päevas.\nNooofen lastele siirup ja küünlad - kasutusjuhised Nooofen Suspensioon võetakse sees. Selleks valatakse nõutav summa suspensioonile lisatud mõõtelusikasse või mõõdetud süstal pärast pudeli eelnevalt põhjalikku purustamist. Nurofeeni maksimaalne lubatud päevane annus üle aastastele lastele on mg 1 kg. Alaealiste reumatoidartriidi puhul arvutatakse suspensiooni annus organismi massist eraldi massist, tuginedes suhtele mg 1 kg kaaluga.\nArvutatud annus jagatakse kolme vastuvõtusena päevas. Et vähendada laste infektsioonide temperatuuri ja sümptomaatilist ravi, annavad külmad, ORVI ja teised Nurofeeni riigid lapsele järgmistes annusetes sõltuvalt vanusest: Lapsed vanuses kuud - 50 mg 2,5 ml suspensiooni kolm korda päevas; Lapsed kuud - 50 mg 2,5 mg korda päevas; Lapsed 1 - 3 aastat - mg 5 ml 3 korda päevas; Lapsed aastat - mg 7,5 ml 3 korda päevas; Lapsed 7 - 9-aastased - mg 10 ml 3 korda päevas; Lapsed aastat - mg 15 ml 3 korda päevas.\nÜlaltoodud on erineva vanuse laste nouroofide maksimaalsed lubatud doosid. Annuse andmeid saab vähendada, kui need on üsna tõhusad, kuid seda ei saa mingil juhul suurendada. Harvadel juhtudel on bronhospasm võimalik. Juhised nourofeeni kasutamiseks meetod ja annus Nooofen geeli liigeste hind tuleks kasutada arsti nimetamiseks.\nNooofen tabletid, kasutusjuhised aastaste ja täiskasvanute laste tablettide tabletid on ette nähtud mg korda päevas. Võtke tabletid vaja pärast söömist. Kiire mõju saamiseks suureneb annus mõnikord mg-ni, võtab see 3 korda päevas. Kui Noofen on ette nähtud aastastele lastele, tuleb järgida järgmist annust: mg mitte rohkem kui neli korda päevas.\nSee ravim, nagu Nooofen kapslid, on ette nähtud ainult lastele, kelle kaal on 20 kg ja rohkem. Samal ajal peab intervall olema vähemalt 6 tundi. Kui ravipäevadel ei tunne patsient parandada, peate pöörduma arsti poole. Nurofen geel, kasutusjuhised Salvi kasutatakse kasutamiseks väliselt, seda näidatakse ainult patsientidel pärast 12 aastat ja täiskasvanuid.\nÜhekordselt kasutatav annus vahenditega - mg ibuprofeen, st cm geel. Tööriista saab kasutada mitte rohkem kui 4 korda päevas, samas kui rakenduse vaheline intervall peaks olema vähemalt 4 tundi. Kui pärast kahe nädala pärast paranemist kasutamist ei täheldata, tuleb ravim tühistada. Mul on vaja naha nahale hõõruda kuni täieliku imemiseni.\nRakendus Nurofen. "Nooofen" sellest aitab? Juhised kasutamiseks "Nurofen"\nKui patsiendil on krambid, tuleb võtta krambivastased ained. Ibuprofeen vähendab atsetüülsalitsüülhappe antiagrežiivset ja põletikuvastast toimet. Samuti patsientidel, kes võtavad atsetüülsalitsüülhapet antiagragerantina pärast ibuprofeeni saamist, suureneb arengukiirus Äge koronaarpuudulikkus.\nVerejooksu risk suureneb, kui nourofeeni ja antikoagulantide, trombolüütiliste ainete samaaegne ravi on samaaegne ravi. Ibuprofeeni samaaegne kasutamine jaCefamandol, plikamütsiin, tsefootaan, valproehape suurendab ilmingu sagedust hüpoprotrombineemia. Ibuprofeen suurendab plasmakontsentratsiooni Seega suureneb hepatotoksiliste ilmingute tõenäosus.\nTsüklosporiini ja kulla ravimite samaaegne vastuvõtt suurendab ibuprofeeni mõju prostaglandiini sünteesiprotsessile neerudes, selle tulemusena suureneb nefrotoksilisus.\nIbuprofeeni plasmakontsentratsioon suureneb kanali sekretsiooni blokeerivate vahendite samaaegse vastuvõtuga.\nMüügilise oksüdatsiooni induktiivpoolide samaaegse vastuvõtuga suureneb hüdroksüülitud aktiivse aktiivse suurenemise produktid hepatototoksiliste ilmingute risk. Ibuprofeen, koos samaaegse vastuvõtuga vähendab vasodilataatorite hüpotensiivset toimet, hüdroklorotiasiidi naatriumi süsteemset toimet ja. Mikrosomaalse oksüdeerimise inhibiitorite üheaegne manustamine vähendab Ibuprofeeni hepatotoksilise toime tõenäosust.\nIbuprofeeni ja uriposeuri samaaegne tarbimine vähendab viimaste tõhusust. Ibuprofeen suurendab ka antiagregantide, kaudsete antikoagulantide, fibrinoliitide tõhusust.\nIbuprofeeni ja suukaudsete hüpoglükeemiliste ravimite samaaegne kasutamine põhjustab viimaste ja sulfonüüluurea derivaatide toimet. Jagamisel on kõrvaltoime täiustatud, GKS, etanoolmineralokortikoidid. Ibuprofeeni imendumine väheneb kollektsioonide ja antatsiidide ühisjahuga. Ibuprofeeni ja metotreksaadi samaaegne kasutamine liitiumipreparaatide, suurendab viimase kontsentratsiooni veres. Ravimi valuvaigistav toime aktiveerib kofeiini.\nMüügitingimused Müüakse ilma retseptita.\nSäilitamise tingimused On vaja kaitsta tablette ja geeli lastest, alates niiskuse kättesaadavusest, säilitatakse temperatuuril mitte rohkem kui 25 ° C. Säilitusaeg erijuhend Tootja aruanded, et pikaajalise vastuvõtu ravimi, on vaja kontrollida laboratoorsed näitajad perifeerse vere, samuti jälgida funktsioone neerude ja maksa. Kui inimesel on gastropaatia sümptomid, on oluline hoolikas kontroll, mille jaoks nad on läbi viidud ezofagogastroduodenoskoopiaVere laboratoorsed testid, väljaheited.\nNurofeeni kasutamiseks kapslites ja tablettidel ei tohiks olla juhtreklaami või reklaami pilte. Enne kasutamist on oluline konsulteerida arstiga.


Taani mingifarmides avastatud koroonaviiruse tõttu hukatakse riigis ligi 17 miljonit looma | Rohegeenius\n5. nov. 2020 kell&nbsp10:17\nKuigi Taani mingifarmid peavad loomad hukkama, ei tähenda see karusloomafarmide keelustamist, vaid pärast olukorra leevenemist võib nende kasvatamisega jätkata.Foto: Shutterstock\nTaani peaminister Mette Frederiksen teatas eilsel pressikonverentsil, et koroonaviiruse mutatsioon on levinud minkidelt inimestele, mistõttu hukatakse riigis kõik mingid.\nViiel mingil ja kaheteistkümnel inimesel tuvastatud uue tüvega koroonaviirus reageerib halvasti antikehadele. See võib tähendada tagasilööki vaktsiinide väljatöötamises, sest tulevased vaktsiinid võivad osutuda oodatust vähem tõhusaks.\nTaani juhtiva epidemoloogi Kare Molbaki sõnul võib see halvima stsenaariumi korral tähendada uue pandeemia algust.\nLoomade eestkoste organisatsiooni Loomus juhatuse liikme Regly Johansoni sõnul on Taanis toimuv loomade suhtes äärmiselt lugupidamat, andes selge signaali, et on aeg karusloomafarmid keelustada.\n“Karusloomafarmides toimuv ei ole enam oluline ainult eetika, vaid ka inimeste tervise seisukohast,” sõnas Johanson. “Praegu Eestis küll minke ei kasvatata, kuid ei saa välistada, et keegi seda teha soovib. Kuni Eestis on karusloomafarmid lubatud, võib sarnane saatus ees oodata ka siin kasvatatavaid loomi ning Eesti inimesi.”\nEhkki Taani mingifarmid peavad oma loomad hukkama, ei tähenda see karusloomafarmide keelustamist, vaid pärast olukorra leevenemist võib minkide kasvatamisega jätkata.\nJohanson ütles, et praegu oleks Taanil hea võimalus teha karusloomafarmindusele lõpp. “Kui karusloomafarmid oleksid nii Taanis, meil kui ka kõigis teistes riikides juba keelustatud, poleks me praeguses olukorras,” ütles ta. “Farmide keelustamine võimaldaks ennetada edasiste viiruspuhangute teket.”\nLisaks Taanile on koroonaviirus avastatud Hollandi, Hispaania ja USA mingifarmides ning hukatud on miljoneid minke. Augustis jõudis viirus ka Itaalia mingifarmidesse, kuid uudis tuli avalikuks alles nüüd tänu loomaõiguslaste arvukatele päringutele.\nEelmisel nädalal tuvastati viirus ka ühes Rootsi mingifarmis, mis asub kõige rohkemate mingifarmidega piirkonnas – Sölvesborgis on kokku ligi 20 farmi.\nMärksõnad: karusloomafarm, mingifarm, mink, Regly Johanson, Taani


Suverullil võidutses Northug, Veerpalu kolmas - Talisport - Postimees Sport: Värsked spordiuudised Eestist ja välismaalt\nSuverullil võidutses Northug, Veerpalu kolmas\nOtapääl toimunud Suverullil võidutses meeste arvestuses norralane Petter Northug, kes proloogil oli teatavasti kuues.\nNorralane edestas finišis 5,2 sekundiga soomlast Sami Jauhojärvit ning 5,3ga Andrus Veerpalut.\n«Oli paras kangutamine, et esimesi püüda. Proovisin viimasel ringil ettepoole nihkuda, aga Northugi äraminekul olin paraku ebasoodsas positsioonis,» rääkis üle kümne aasta esmakordselt Suverullil poodiumile jõudnud Veerpalu. Kaks kolmandikku distantsist vedaja rollis olnud Jauhojärvi tundis kahekordse olümpiavõitja alistamisest rõõmu ja lubas sama tembuga hakkama saada ka Vancouveri olümpia 50 km lõpplahenduses.\n«Alguses tegime Andrusega koostööd, et grupp kätte saada. Suusastaadionile lähenedes vahetasin käiku ja plaan õnnestus. Tore, et ka treeningvormi pealt suudan võita,» muheles Northug.\nEsikolmikule järgnesid Kein Einaste, venelane Igor Sorin, proloogi võitnud Aivar Rehemaa, tšehh Lukas Bauer, Algo Kärp, Peeter Kümmel ning Jaak Mae.


Peksa saamine - Page 7 - FightClub - Fitness.ee foorum\nBy Guest kakleja, March 14, 2008 in FightClub\nSiis oli sul küll organismis millestki tõsiselt puudu. Või juhul, kui see polnud piimakas ;)\ntäitsa piimakas oli aga sitt nali oli, mulle pärast üldse ei meeldinud\nega sa näkku siis ei pea täiega taguma, paned mööduka maksaka ja mark maani poisil, köhib nagu eit\nmehed, mis linnades te elate, et elu jooksul mitmetesse sellistesse (ohtlikesse) olukordadesse sattunud olete\nmingid depressiivsed eesti väikelinnad või hoopistükkis Tallinn\nImelik, ise pole kunagi tänaval kakelnud (ühes hoovis sai veidi maadeldud 10 aastaselt ), veidi tülitamist on ikka olnud, aga pole isegi tõuklemiseks läinud. Ja ma käin linnas (Tartus) õhtuti/öösiti väga palju ringi.\nVõi on see mingi kõvem eneseuhkus või adrenaliinilaks, miks ei lase olukorda võimalikult "igavalt" lahendada ?\n(kusjuures, ma olen ka uhke ja pähe endale kindlasti ei laseks astuda)\nLoodan, et iroonia ei külasta mind lähinädalatel nüüd\npärnus ei tea mina pole veel peksa saanud -.- kuna liiga palju tuttavaid ja suht palju teatakse mind\nJõle hea on jälgida neid ''suuri ja võimsaid mehi'' kes spordihallide nurgas koti taovad ning siis peale kahte lööki jalutavad saalis ringi oks laiali.\nvähe on tõesti neid kes tõelistelt võitluskunstidest huvitatud on ning hingega asja juures.\nmulle tundub ,et sellistest nurkadest tulevadki just need jõmmid kes endast jube heal arvamusel on ning tänaval probleeme tekitavad.\nPipragaas ei ole alati lahendus. Omast kogemustes-olime sõpradega nagu alati suvel väljas ja tulid venelased, ilmselgelt narkojoobes. Sõber lasi ühele gaasi näkku ja ei miskit ikka surus täiega peale. Pipragaas ei pidavat narkaritele mõjuma ja näe ei mõjunudki.\nnatsa lugesin seda algatatud teemat, ei viitsinudki kohe algusest peale hakata, aga suur küsimärk on küll õhus! kuda kurat inimesed niipalju peksa saavad? milles häda on? kas ei ole jõudu vastu hakata, või siis iseloomust jääb vajaka? krt ma olen ka kakelnud, kui veel disco-pepu olin, aga no nii haledalt ei ole ma veel saanud, et ninaluud ja sarnaluud ja vaagnaluud lähevad:) pigem on ikka lõppenud see sellega, et kui on algataja vastaspool olnud, siis on punkti olen mina pannud(kasvõi moraalselt)!\nmul oli üks kentsakas sheik kunagi: käisin mingisuguses trennis tartus ja peale seda läksime tuttavatega ,,Illegaardi,,. Üks suur suur saarlane oli uksepeal ees ja ütles, et keegi siit ennem sisse ei lähe, kui mina maas olen! meid oli 4. Jalutasime siis minema, sest ta oli tõesti kange olemisega. Aga ta järgnes ja pani mulle seljatagant jalaga ######. Panin koti maha ja jagelesin(füüsiliselt) temaga sinnani, kuni tuli politsei ja lasi meile mõlemale gaasi näkku. Meid lahutati ära ja saadeti eri nurkadesse laiali. Nüüd kui politsei oli lahkunud, pööras see debiilik otsa ringi ja asus uuesti selle objekti kallale mis tal pooleli jäi:) Ühesõnaga sain ma tast lõpus jagu, aga politsei tuli uuesti tagasi ja viis meid mõlemaid pokkrisse. Sõidsime ühes kongis:) Seal sain talle veel korra jalaga anda. Lõpuks sain ma 650.- veel trahvi ka veel selle eest. Niiet hoidke käed taskus:)\nSiit moraal: Saarlane on visa kui kurat!\nVisadus visaduseks. Antud isend tundub lihtsalt nõrgamõistuslik.\nIse pole kordagi kaklusesse sattunud. Üldiselt niisama ikka on raske tappa saada. Mitmel korral on küll sõnavahetuseks läinud kuid alati on sõnadega asi korda aetud. Inimesed võiksid ka paljudest asjadest mööda vaadata, kui mingi purjus tüüp ütleb sulle tänaval midagi, kas siis selle eest peaks kohe molli andma ? Trenni selle mõttega, et tänaval kõvem mees olla, pole kindlasti mõtet minna!\ntrenni ei ole tõesti mõtet selle nimel teha, et seda rakendada kellegi isiksuse peal tänaval. AGA.... , kui sa ikkagi oled selline ,,tossike,, , siis pead ju endaga midagi ette võtma, et ennast turvalisemalt tunda. sellest ma saan aru, et kui langed mingil põhjusel kamba ohvriks, siis ei ole tõesti suurt midagi teha, kui ainult kiired jalad. aga nö. 1 vs 1 võiks ju vastu kuidagi saada?\nräägin jälle ühe loo: Tartlased tevad kindlalt kohta ,,Savood,,(võibolla kirjutasin valesti). Seal käisime (kui kõik 18 olime) nö. oma debiilse kambaga ,,karvalisi,, mõnitamas. (NB: Ma väga vabandan, et räägin otsekeelsete sõnadega:) tekkis situatsioon, mida keegi ei osanud arvata. Mu üks tuttav hakkas tüli norima ühe kleenukesega. Finaal oli see, et see nö kleenuke tagus ta nii ära, et mu tuttav ei mäletanud enam ülehomset ka!\nise kakelnud ka päris mitu korda , pole küll mingi tänavapeal seda juhtunud aga on nn pinnal xD keegi joob end täis ja läheb siis härga täis ja hakkab teisi tülitama . Ise sattusin ka sp konflikti ,et mingi tüüp hakkas täispeaga kargama . Enda kogemustest ütlen ,et suurus ei loe oleneb see kui ükskõik sul ümbritsevast sel hetkel on kui andmiseks läheb , kas annad talle täie rauaga ja ei mõtle äkki tüübil mingi haigus või põrutus varem olnud ja nüüd võid ta invaliidiks vigastada või isegi maha lüüa ;D\nPole küll päris teemasisene, aga ikkagi postitaks selle, Bas Rutten õpetab kaklema!\nVäga head võtted. Paljusid ise ei teadnudgi, aga nüüd jälle targem. Vaadake kindlasti.\nIse ma kakelnud nii vähe kui võimalik. Poksitrennis ringis oldud muidu küll ja see annab küll hea adrenaliinilaksu.Kui vaja siis ikka olen kakelnud, aga ise pole kunagi alustanud.\nma ei ole aru saanud nendest tüüpidest, kes tõesti on selle peal väljas, et kellelegi nokki anda. krt sa ju tekitad tulevikus jubeda vaenulikuse ringi endale seljataha. sa annad korra sellele nö tossikesele pliks plaks, aga tulevikus võid sa ainuüksi temale jalgu jääda ja mis siis saab! ja veel kehtib minuarust moraalne või siis psüholoogiline paika panemine, mis on kordi valusam ja haavam. mul on olnud olukord, kui mu üks tuttav pani ühe tysoni nii paika, et tal oleks olnud maailma kõige suurem kass, kui ta oleks mu sõpra löönud. see peab paikka, aga tuleb osata seda rakendada ja peab olema suur suur julgus, sest 90 protsenti sellisel situatsioonil on sul võimalik ,,kümpsi,, saada. muide see tuttav on muusik, niiet kaklejat temast ei olnud, ega pole täninigi!\npeksuteemaline film"Never Back Down" võtab selle teema hästi kokku\nEdited September 9, 2009 by uskumatu\nMa ei tea küll kaklust, kus esimene löök poleks nägu tabanud .\nKubemesse pole ju ka paha esimest lööki anda?\nÕnnestus hiljuti sattuda ühes väikelinna klubis kaklusesse. Olukord muutus kiiresti väga ebavõrdseks.\nKuna olime võõrad kutid, jäime arvuliselt päris kõvasti alla, meid oli 5 ja vastas ligi 20 pidulist.\nEks sai parajalt purjus oldud ja pole just kindad käes sündinud, et sain paar päris head pauku, lõpuks päästis\nmind 9 aastat kinni istunud, 58 aastane endine poksija, kellega olime mõnekümned minutid tagasi baaris\nkohtunud ja juttu rääkinud. Tüüp ajas noaga minu ümbert inimesi minema, kuni kohale jõudis politsei. (niipalju siis et too tüüp viidi paraku politei poolt minema, kuigi ta polnud ise süüdi)\nTänan jumalat et tüüp meie poolt oli aga samas olen kordades targem ja enam selisesse olukorda sattuda ei taha,\nsest kunagi ei tea, millal noad sinu vastu pööratakse.\nKui vähegi võrdne seis, siis võib proovida vastu hakata, aga kui pisut napsune ja arvuliselt on teisi rohkem siis tuleks kindlasti joosta.\nLoll küsimus, aga kuidas on kõige parem peksa saada? et kui on juba andmiseks läinud, kas siis ennast kerra tõmmata ja maha jääda või proovida anda niipalju, kui veel jaksu on ja teistele maksimaalselt kahju teha? kas vastu lõugu on parem saada suu lahti või suu kinni (hammaste lõualuude jm pärast)\nVahetult ennem esimest lööki tuleb nutma hakata ja kerra tõmbuda..\nMa ütlen tavaliselt juhul kui jõuan "Ära näkku löö!!!".\nkui seda ütled ega siis keegi kohe kindlasti ei löö ju kah\nKusjuures eelmine nädalavahetus oli minulgi intsident Savoodi juures. Laupäeval peale sünnipäeva lõppemist läksime seltskonnaga edasi Savoodi. Seal hakkas mul aga igav ning läksin ilma kellegagi konsulteerimata välja. Ei mäletagi kuidas ma välja sain, kuid järgmise pildina oli näha kahte minu vastu ilmselgelt väga agressiivselt meelestatud eesti noormeest. Mõeldud-tehtud, otsustasin ära joosta. Poleks ma aga reedest saati joonud ning samal õhtul veel sõpradega korralikult viina võtnud, oleks mul see ka kindlasti õnnestunud. Aga ei õnnestunud, sest peale umbes 5 meetrit koperdasin ise nätaki maha ning nägin, kuidas noormehed rahulikult minu poole sammuvad. Katsin vist kätega pea ning lasin obadusi lajatada. Järgmine pilt -- istusin kuskil trepil ning kuivatasin ninast voolavat verd. Mis annab veel märku minu alkoholijoobe astmest: olles mõni aeg oma haavu lakkunud märkasin paarkümmend meetrit eemal seisvat politseibussi. Jälle mõeldud-tehtud, seadsin sammud bussi poole ning kõnetasin härra politseinikut. Ja mis ma talle ütlesin?? "Palun viige mind kainerisse" Ja mind tõepoolest viidi kainenema. Hommikul sain sotti, et kõik asjad on alles, ise ainult natuke katki. Päris asjalik nädalavahetus, eh? Esmaspäeva hommikul oli veel promill sees.\nPäris lõbus jutt, eks? Aga siit paar moraali: kui on soov ennast katki juua, siis mitte mingil juhul võõras kohas. Ning veel vähem katkisena võõras kohas oma seltskonnast eemale jalutama minna. Kaks ainsamat korda kui ma kakluses olen osalenud (või täpsemalt -- üksi mitme inimese kolkida olen olnud), olid selle teise stsenaariumi järgi.\nkust on võimalik eestist nukke saada?\nOmavahel öeldes on need Eestis illegaalsed. Kuskilt kangi alt kindlasti saadaval. Ei soovita just väga kasutada, nendega pole väga keeruline isegi koljut puruks lüüa.\nEdited April 18, 2009 by xzburnoutzx


Showing 61-90 of 745 posts\n12/3/2014 at 3:58 PM\nVale mestimine Alvine Rusi\n''Kasutaja Nadežda Liira (Tšekmarjova) mestis Alvine Nirk praeguse isikuga Alvine Rusi.''\nAlvine Rusi suri 1 kuusena, Alvine Nirk on aga ise lapse ema.\n12/3/2014 at 4:47 PM\nKui just laps vale ema küljes pole...\nSama perekonnanimega (Maamees) laps on Alvine poolõe Alma küljes, kahjuks täpsemalt (privaatsus) teda ei näe.\n12/3/2014 at 9:06 PM\nEnnu Pedosk - see on väga veider juhtum sest ma ei näe siin mitte ühtegi mestimist. Tundub, et puus on lihtsalt harusid kokku tõstetud. Taimred nüüd lätlastest eemaldatud. See pere vist korras: Private User\n12/3/2014 at 9:09 PM\nMerike Lahe kontrollige nüüd üle:\n( ja ärge hakake kohe taas lõikama või vanemaid ringi tõstma - lihtsam on vigane mestimine tagasi võtta. - Private User, Leho Ainsaar )\n12/3/2014 at 9:12 PM\nPrivate User - Nirk ja Rusi lahutatud:\n- aga olge edaspidi ise ka hoolikam oma mestimistega, uurige vanemaid ja nende daatumeid ka (üks postitus ülespoole)\n12/7/2014 at 8:30 AM\nPalun veel kontrollida\n30.11.2014, kell 8:17 PM\nValesti on mestinud\nJüri (Mitt) Schmidt\n24. nov, kell 10:52 PM\n2.12.2014, kell 7:09 AM\npilt on vist jäänud vale, see oli arvatavasti ilma pildita.\n2.12.2014, kell 7:41 AM\nselle saab ära võtta, aga ma lasen esmalt uurida Genil (ärge muutke seal midagi).\nKaua Geni veel uurib või ei leiagi viga?\nVale mestimisega ülekantud pilt\ntuleks siit Jürilt ära võtta\n12/7/2014 at 10:13 AM\nPrivate User - tegin korda\n12/7/2014 at 1:32 PM\n12/7/2014 at 9:36 PM\nVaike Murumets, juhtub:\nMerike Lahe - kontrollimiseks:\nHilda Magdalena Puss\n12/13/2014 at 7:27 AM\npalun võtta tagasi ARnold Tikkerberi( Arnold Tikkerberi )ja samanimelise mestimine - mille tegin 8.augustil.\nEtte tänades Krista Joost\n12/13/2014 at 8:09 AM\nsee 1905 a sündinud Arnold on vale. Õige Jenny mees on Arnold , kes sündis 1904.a\nMerike Lahe aga ka Private User, Private User, Anne Anderson ja Urmas Murumets - siin isiku juures:\nAugust Meriste < Einstein saab parandusi ehk tagasivõtmist teha vaid käsitsi.\nKes kumma juurde käib (ka lapsed ja õved)?:\nVanemad: Kaarel Michelson (1837 - 1890) & Liso Michelsohn (Odar) (1845 - 1902)\nNaine: Maria Meriste (Moorast) (1889 - 1959)\nFather of Ruudi (Rein) Meriste; Elmar Meriste; Elsa Viks Reinmaa (Meriste); Lonelle ja Evald Meriste\nBrother of Mihkel Michelson→Meriste (Michkelson); Johannes Meriste (Michelsohn); Niggolas Michkelson; Aleksander Meriste (Michelsohn); Leena Elisabeth Mägar (Michelsohn); ja August Michelson→Meriste\n12/14/2014 at 8:51 AM\nMerike Lahe - ka Kaarli Karel Michelsohn juures on sama lugu (abiks haldajad: Private User, Private User, Mart Neilinn, Private User, Private User ja Jana Viks) Tagasivõtmist saab teha vaid käsitsi.\nVanemad: Kaarl Mihkelson (1816 - 1868) & Marri Mihkelson (deceased)\nNaine: Liso Michelsohn (Odar) (1845 - 1902)\nFather of Mihkel Michelson→Meriste (Michkelson); Johannes Meriste (Michelsohn); Niggolas Michkelson; Aleksander Meriste (Michelsohn); Leena Elisabeth Mägar (Michelsohn); August Michelson→Meriste ja August Meriste < Einstein\n12/14/2014 at 8:57 AM\nPrivate User - 08.08 oli enne kui mestimisi ise tagasi võtta saab (ca 24.08 alates).\nArnoldeid Arnold Tikkerberi saab lahutada vaid käsitsi.\nVanemad: Karl Tikkerberi (1880 - 1912) & Anna Juhtma (1879 - 1972)\nNaine: Jenny (1906 - d.)\nNaine: Herta Leontine Tikkerberi (Kiissel) (1912 - 1993)\nFather of Evald Tikkerberi ja Endel Tikerberi\nBrother of Voldemar Tikkerberi; Albert Tikkerber ja Ella Kont (Tikkerber)\nHalf brother of Viktor Juhtma\nNõu võiksid anda ka teised haldajad: Private User, Endel Tikerberi, Olev Raudjärv, Allan Kiissel\n12/14/2014 at 9:30 AM\nAugust Michelson sünd 06.06.1884 sai lahutatud valedest vanematest ja taastatud õiged vanemad.\nTere Lauri - kas õpetaksid kuidas seda mestimist tagasi võtta? Olen proovinud aga ei lase : eemaldamine lõhub puu. Jenny ei ole selle Arnoldi naine:Arnold Tikkerberi\nOlen suvel leidnud ja arvanud ekslikult , et on sama inimene.Endel Tikkerber juhti eile mu tähelepanu sellele ja tal on üigus.Jenny õige mees on :Arnold Tikkerbär see mees.Lapsed ongi juba erinevate meeste juures .Valel Arnoldil on pojad ja õigel tütred. Kui saan õpetust saan ise ka hakkama aga praegu pole selle nõksu peale tulnud.\nPrivate User ja Merike Lahe - kas seal sai kõik korda või pean ma midagi tegema/aitama? Nii August kui Kaarel\nPrivate User - Jenny külge jäi nüüd vaid Tikerbär. Mis seal veel teha on?\nMerike Lahe - seda ei saa tagasi võtta: www.geni.com/discussions/141838?msg=989252\nMerike Lahe taas üks Maria Elisabeth Meriste < Einstein mis vajab vaid käsitsi lahendamist\nVanemad: Jaan Pusse (deceased) & Liso Pusse (deceased)\nMees: August Meriste < Einstein (Einstein) (1884 - 1949)\nMother of Ruudi (Rein) Meriste; Elmar Meriste; Elsa Viks Reinmaa (Meriste); Lonelle ja Evald Meriste\nSister of Johanna Wilhelmine Pusse ja Johannes Maumets Moorast (Moumets)\nNõu võiksid anda ka teised haldajad: Private User ja Anne Anderson\nMerike Lahe PRO\nõigete vanematega õige profiil siin:\npersonaali viide siin:\nTikkerbäridega on kõik korras.Suur tänu.Krista\nPalun võtta tagasi vigane mestimine. Johan Urrus\nÕiged vanemad mõlemad Urrused.\nPS - kas mul kui PRO-l poleks võimalik neid vigaseid mestimisi ise kuidagi tagasi võtta, et teil vähem tööd oleks?\n12/16/2014 at 10:33 AM\nPrivate User, sai hommikul tehtud aga jäi teatamata:\nMestimisi tagasi võtta saavad vaid kuraatorid ja Geni CS\n12/23/2014 at 5:46 AM\nTundub, et vale mestimine Ann Liiv\n12/23/2014 at 5:53 AM\nÕed Mai ja Mari kokku mestitud Mari Burmeister\nTere Lauri! Tänan teate eest, kuid mina pole midagi, ega kedagi kusagil mestimas käinud juba teab mis ajast peale - sest mina sellest pudrust enam aru ei saa. Kes mestis, see ka tehku parandused - või võtku tagasi.\nPalun võtta tagasi mestimine


Apple AirPods Max, sinine - Juhtmevabad kõrvaklapid, MGYL3ZM/A | Euronics\nApple AirPods Max, sinine - Juhtmevabad kõrvaklapid (MGYL3ZM/A)\nApple AirPods Max, sinine - Juhtmevabad kõrvaklapid\nTootekood: MGYL3ZM/A Tootja: Apple\nSiin on AirPods Max - täiuslik kombinatsioon võrratust kõrgeima kvaliteediga helist ja AirPodside maagilisest mugavusest. Sind ootab eriline isiklik kuulamiselamus.\nSelle toote ostuga teenib Euronicsi püsiklient 262 boonuspunkti.\nKaup kätte 09.12.2021\nLäbinisti teistsugune ehitus.\nKõrvapealsed klapid on otsast lõpuni ümber kujundatud. AirPods Max on alates kõrvapatjadest kuni peavõruni loodud ideaalselt sobivaks, et tagada iga peakuju jaoks optimaalne akustiline kuulamiskeskkond, kus helid haaravad sind täielikult endasse.\nAirPods Maxis on ühendatud suurepärase kvaliteediga heli ja tipptasemel aktiivne mürasummutus, mis loovad enneolematu kuulamiselamuse. Meie erilise disainiga draiveri iga osa toimib nii, et helimoonutus oleks kogu kuuldavas vahemikus üliväike. Iga noot alates sügavatest ja rikkalikest bassihelidest kuni selgete ja kõlavate kõrgete toonideni kostab uue selgusega.\nSoovimatu välismüra summutamiseks kasutab AirPods Max kuut väljapoole suunatud mikrofoni, mis tuvastavad ümbritseva keskkonna helisid, ja kaks sissepoole suunatud mikrofoni, mis mõõdavad seda, mida sa kuuled. Kiiremoodustusega mikrofonid aitavad isoleerida telefonikõnede ajal sinu hääle, et see oleks hästi kuulda ka tuulise ilmaga.\nKuule iga detaili\nApple'i disainitud dünaamiline draiver loob laia sagedusvahemiku, mis teeb kuuldavaks helide rikkalikud nüansid – nii võid oma lemmiklaule nautida senikuulmatu tekstuuri ja täpsusega.\nTippkvaliteediga põrandakõlarite järgi loodud draiveri kahest neodüümrõngasmagnetist koosnev mootor vähendab harmoonia moonutust kogu kuuldavas vahemikus. Tulemuseks on ühtlaselt selge heli, isegi suurima helitugevuse juures.\nIntelligentne helitöötlus. Peenhäälestatud instrument.\nVõimas Apple’i loodud H1 kiip kummaski kõrvaklapis, meie spetsiaalne akustiline disain ja arenenud tarkvara toetavad AirPods Maxi intelligentset helitöötlust, et luua enneolematu kuulamiselamus. Kummagi kiibi 10 helituuma abil aitab intelligentne helitöötlus blokeerida välismüra, kohandab heli sinu kõrvapatjade paigutuse ja tiheduse järgi ning edastab filmistseenide heli nii, nagu asuksid ise tegevustiku keskel.\nAirPods Max on pärinud AirPodsi tootepere juhtmeta lahenduste mugavuse. Kui lisada siia ka kõik teised mitmekülgsed funktsioonid, muutub kuulamine ülimugavaks, nii et võid oma lemmikrütmide saatel rahulikult kulgeda hommikust hilisõhtuni.\nSeadistamine - klikk ja valmis\nAirPods Max loob hetkega ühenduse sinu iPhone'i või iPadiga. Sidumiseks aseta AirPods Max lihtsalt oma seadme lähedale ja puuduta ekraanil nuppu Connect.\nKõrvaklappe saab mugavalt kasutada vaheldumisi iPhone'i, iPadi ja Maciga. Kui esitad muusikat Macist ja võtad kõne vastu iPhone'is, vahetab AirPods Max seadet automaatselt.\nNii iPhone, iPad, iPod touch kui Apple TV võimaldavad hõlpsalt jagada heli ka kahe paari AirPodside vahel. Too AirPods kuulatava seadme lähedale ja loo ühe puudutusega ühendus.\nNagu võluväel. Kasutustuvastus.\nAirPods Max peatab heliesituse, kui võtad kõrvaklapid peast, ja jätkab esitust, kui paned need jälle pähe. Ükski noot ei lähe kõrvust mööda.\nVutlar hoiab elujõudu.\nNutiümbrises Smart Case hoides läheb AirPods Max üliväikse energiatarbe režiimi, mis aitab akut säästa.\nTants kestab veel.\n20 tundi kuulamist, filmide vaatamist või vestlemist, kui aktiivne mürasummutus ja ruumiline heli on lubatud. Lae lihtsalt Lightning-liidese kaudu. Kiire 5-minutiline laadimine annab 1,5 tundi kuulamisaega.\npehmenduste materjal tekstiil\nühilduvus Mac, nutitelefon, PC, tahvelarvuti\neriomadused Apple H1 kiip, nutikas kaitseümbris\nkomplektis AirPods Max, Smart Case ümbris, Lightning to USB-C laadimisjuhe\nkaal 384,8 g


1899. aastal suundus ta Tallinna, kus töötas mööblitöökojas ja seejärel kuni 1905. aastani Volta tehases mööblitislerina.\nVolta tehases töötamise ajal liitus ta poliitilise liikumise ja sotsiaaldemokraatidega. 1905. aastal osales ta Uuel turul toimunud meeleavaldusel, mis lõppes keisrivõimu poolt osavõtjate suhtes jõuvõtete ja tulirelvade kasutamise ning inimohvritega.\n1905. aastal astus ta VSDTP liikmeks ja tegutses tööliste hulgas partei propagandistina. Poliitilise tegevuse eest ta vahistati ja oli kolm kuud vahi all.\nPärast 1908. aastat, kui vahistati kogu VSDTP Tallinna Komitee koosseis ja Tallinnas valiti uus komitee, mille koosseisu valiti ka Jaan Ikmelt, kes vastutas organisatsioonis põrandaaluse trükikoja organiseerimise ja tegevuse eest. 1908. aasta lõpus põgenes ta politsei eest Soome Suurvürstiriiki.\nSoomes, mis oli suhteliselt autonoomne Venemaa keisririigi koosseisus, ei tegutsenud keisririigi poliitiline politsei – ohranka – ning poliitiline tegevus oli esimestel aastatel pärast 1905. aasta revolutsiooni lihtsam. Helsingisse oli selleks ajaks kogunenud suurem grupp (u 60 inimest) Eestist põgenenud ja poliitiliselt aktiivseid Eesti sotsiaaldemokraatliku liikumise liikmeid, kellest aktiivsemad olid J. Uripea, M. Laius, J. Leppik, Georg Teiter, V. Olm, J. Krikmann ja ka Jaan Ikmelt. Pärast 1905. aasta sündmusi hakkas keisrivõim aga karmistama kontrolli ka Soome Suurvürstiriigis. Seal hakati piirama keisrivõimu vastaste poliitiliste liikumiste tegevust ning Jaan Ikmelt põgenes Soomest Rootsi, kus elas kuni 1909. aastani.\n1909. aastal naasis ta Eestisse, elas Rakveres ja seejärel Tallinnas, kus ta valiti 1909. aasta sügisel Eestimaa kubermangu puidutööliste ametiühingu komitee esimeheks.\n1910. aastal Jaan Ikmelt vahistati koos J. Elbe ja J. Saksaga poliitilise tegevuse eest. Ta viibis 6 kuud eeluurimisvanglas ja saadeti seejärel Peterburi ringkonnakohtu poolt 2,5 aastaks illegaalse kirjanduse väljaandmise ja levitamise eest Krestõ vanglasse.\n1912. aastal vabanes ta vanglast ja asus tööle Tallinnas Lutheri vabrikus. Seal jätkas ta poliitilist tegevust, vahistati juba 1913. aasta alguses ning saadeti koos Viktor Kingissepa ja J. Saksaga asumisele Novgorodi kubermangu.\n1913. aastal põgenes ta asumiselt ja kasutades võõrast passi (Veimani nimel) suundus Peterburi, kus jätkas poliitilist tegevust "Novõi Lesseri" tehases, kus ta tegutses kuni 1915. aasta juunini, kui ta uuesti vahistati ning pärast süüdimõistmist saadeti määramata ajaks asumisele Verholenski maakonda.\nPärast 1917. aasta veebruarirevolutsiooni lahkus ta asumiselt ning suundus Tallinnasse, kus valiti kohe ka VSDT(b)P Tallinna Komitee liikmeks. Ta oli ka järgnevalt VSDT(b)P Põhja-Balti organisatsiooni I ja II konverentside saadik. VSDT(b)P-s tegeles ta ametiühinguliikumise suunamisega bolševikele vajalikus suunas. 1917. aastal kujunenud kaksikvõimu ajal tegeles ta bolševistliku propaganda ja trükiste väljaandmisega.\n1918. aastal pärast Eesti okupeerimist Saksamaa keisririigi vägede poolt evakueerus ta koos bolševikega Nõukogude Venemaale Petrogradi. Seal organiseeris ta Eesti kütivägesid.\nPärast 15. novembrit 1918, kui Petrogradis moodustati VK(b)P Eesti Osakondade Keskkomitee koosolekul Eestimaa vallutamiseks 11-liikmeline Eestimaa Ajutise Revolutsioonikomitee, valiti ta koos Jaan Anvelti ja Hans Pöögelmanniga revolutsioonikomitee liikmeks. Ta osales Narva vallutamislahingutes 28. novembril 1918 ja seejärel Eesti Töörahva Kommuuni moodustamisest.\n1918. aasta novembris suunati ta aga VK(b)P Eesti Osakondade Keskkomiteesse Petrogradi, kus tegutses kuni 1921. aastani, mil ta asus tööle Leningradi Eesti Pedagoogilise Instituudi kateedrijuhataja asetäitjana, olles samal ajal ka J. Marchlewski nimelise Lääne Rahvusvähemuste Kommunistliku Ülikooli Leningradi osakonna õppejõud.\nAastatel 1922–1926 oli ta tegev Eesti Kirjastuse Ühisuses, kus tegeles Eesti töölisliikumise tegevuse kajastamisega revolutsiooniperioodil.\n1923. aastal oli ta VK(b)P Eesti Osakondade Keskkomitee saadik VK(b)P XII Kongressil, Moskvas.\n1925. aastast oli ta majandustööl, algul invaliidideartelli direktor, seejärel Kolpino tellisetehase Krasnõi Kirpitšnik direktor ja oli ka Leningradi Töörahva Saadikute Nõukogu saadik ja Täitevkomitee liige.\n1930. aastatel alanud poliitiliste repressioonide käigus mõisteti Jaan Ikmelt NSV Liidus süüdi riigireetmises ja viimased eluaastad töötas ta Kasahhi NSV-s Kustanais, kus ta ka suri 18. aprillil 1953.\nKolme revolutsiooni karastustules. Aja Pulss 21/ 1985, lk 26–27\nRevolutsiooni lipukandjad (3. osa). Koostaja Herbert-Armin Lebbin. Eesti Raamat. Tallinn 1978\nArno-Toomas Pihlak. Ootamatud kohtumised. Tuna 1/ 2012, lk 85–87\nValdur Ohmann. Jaan Jaani poeg Ikmelt (1885–1953). Tuna 1/ 2012, lk 88–89\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Jaan_Ikmelt&oldid=5663953"\nLehekülje viimane muutmine: 25. juuni 2020, 19:01


11-12-2017, 22:28 PM\nhttps://www.youtube.com/watch?v=XbgZx4T6Bgk nii ei taha proovida kütta?koldes suurem kuumus sama puidu kogusega seega rohkem sooja samast puude hunnikust.katlale ehitad taha soojusvaheti nagu mul,aga pikema ja jahutad kenasti suitsu maha.seal videos ju vana katsus palja käega slepet-järelikult mägra peer läheb korstnasse.\n11-12-2017, 22:43 PM\nTermostaati ma väga ei süüdista kuna katel oma 70-80 kraadi saavutab veerand tunniga. Pump läheb vast mingi 10minutit varem käima ehk kuskil veetemperatuuril 40-50 kraadi katlas.(Sõltuvalt akupaagi temperatuurist võib see isegi katlasoojenemist kiirendada kuna katel ise jahtub ööga ikka garaaži temperatuurile) Suitsugaasid samas on sel hetkel juba vägevad ning käivitumine toimub suitsutoru temperatuuri pealt. Just astusin garaaži ning korstna sisendilt vaatas ilus 300 kraadi mis peab korstnast väljumiseks tõusma ~3m. Hetkel peaks saama korstnaotsas veel tina sulatada ning kurjajuur selles ongi.\nSeda akromexi soojusvahetit ma endale ikka ei vaata kuna 50 kraadi vähem suitsugaaside temperatuur mind väga ei päästa. Oleks vaja 3x rohkem kätte saada. Kuna katla ja korstnasisendi kõrguse vahe on napp 60 cm, sis mõte liigub nn V kujulise lahenduse peale kus oleks sisuliselt kaks soojusvahetit. Üks tuleks tagant tõusva nurga all ette suunas ning teeks tagasipöörde ja jätkuks veel tõusvas suunas kuni korstna sisendini. Saaksin kogupikkuseks enamvähem 1m või isegi rohkem. Mõte panna ühte kasti viis 2" toru suitsugaasidele. Peaks vast piisama küll.\nhttps://www.youtube.com/watch?v=FGYy4Ww0jzk see vana ikka hull büromaan,hullem kui mina 80 läheb katlast välja.\npole kahte identset termomeetrit muidu saaks ära mõõta minu oma peal,et palju pool meetrit langetab.see akromet jama muidugi,ega ma niisama ei hakanud ise ehitama seda värki.üks varjant veel katla pääle pikali.tagant jookseb suits ette ja siis keerab ümber ja läheb tagasi ja korstnasse.kui liiga maha jahutab paned turbo peale ja tõstad koldes kuumust.\nolen ühes püramiidis näinud kus kaminasüdamik keset maja ja tavaline venttoru oli slepeks ja slepe lookles lae all maja keskelt seina äärde ja siis keeras kõrvale kuni seinani ja läbi seina ja keeras üles,korstna kõrgus vast meeter.kogu kupatus isoleerimatta ja jahutas suitsu kenasti maha.kusjuures mingeid mega piginiresi polnud ja kompott töötas ja vast teenib tänaseni.päästeamet kukuks pikali kui näevad.\n11-12-2017, 23:02 PM\nmul vist ongi 2 tolli torud kastis,ka pelletikatel pellel on 2 tolli torud vist sees ja seal kah pool meetrit pikkust,sealt saaks ka mingid adekvaatsed andmed kätte.pellel tuurbolaatorid ka sees.torujüri müüb kah mingit pelletiga köetavat viadrussi millel turbolaatorid kanalites,võimas tõmme siis veab läbi kah.\n12-12-2017, 00:06 AM (Seda postitust muudeti viimati: 12-12-2017, 00:12 AM ja muutjaks oli Provoker23.)\n(11-12-2017, 22:56 PM)muska71 Kirjutas: üks varjant veel katla pääle pikali.tagant jookseb suits ette ja siis keerab ümber ja läheb tagasi ja korstnasse.kui liiga maha jahutab paned turbo peale ja tõstad koldes kuumust.\nKas sellisel juhul peaks veesärgi ikkagi lahutama? Kasti otsad tahaks katla tagumisse otsa jätta. Samas võib kaks samasugust kasti ka kõrvuti panna ning esimeses otsas siis peaks poognaga veeühendus olema kahe kasti vahel. V kujuliselt tõusev mõte oli ajendatud paremast isevoolavusest nii veel kui ka suitsugaasidel.\nMis kasti materjalipaksus võiks olla?\n(12-12-2017, 00:06 AM)Provoker23 Kirjutas:\nkatlal oma veesärk ja kastil teine,mul katla taga kolmik ja kraanid vahel pealevoolul.\n19-12-2017, 00:45 AM\nVeesärgi mõõtude kohta tekis küsimus. Plaan kasutada 60,3mm välimõõduga 6 toru kastis. Kas 30mm torude ning kastiseina vahel on piisav või oleks rohkem vett sinna ümber vaja? Hetkel arvutuste järgi on 50cm pikkuse moodustise kogumahuks 31,75l ning kui suitsutorud maha arvestada, siis 23, liitrit. Võrreldes kaubanduses pakutava suitsutoru soojusvahetiga on sellisel variandil üle kahe korra suurem pindala mis võimeline sooja vastu võtma.\n(19-12-2017, 00:45 AM)Provoker23 Kirjutas: Veesärgi mõõtude kohta tekis küsimus. Plaan kasutada 60,3mm välimõõduga 6 toru kastis. Kas 30mm torude ning kastiseina vahel on piisav või oleks rohkem vett sinna ümber vaja? Hetkel arvutuste järgi on 50cm pikkuse moodustise kogumahuks 31,75l ning kui suitsutorud maha arvestada, siis 23, liitrit. Võrreldes kaubanduses pakutava suitsutoru soojusvahetiga on sellisel variandil üle kahe korra suurem pindala mis võimeline sooja vastu võtma.\n30 miinimum kuna alla selle keevitada juba kehva.olen hetkel puhas ,aga pärastpoole mõõdan ära.\n19-12-2017, 15:03 PM\nmul kastis 8 toru,torude ristlõige peaks slepe omaga sama olema ja 6 toruga ei riskinud igaks juhuks.mul kah60 torud ja toru seest toru sisse 32mm so see külg kus 4 toru rivis,teist pidi oli vist nats rohkem,aga supler ei mahu mõõtma.keevitad ise või lased keevitada?katlaid muidu keevitatakse mingi spets traadiga,mul seda polnud ja lasin tavalisega ja vahel kukub traat tatistama ja siis tuleb maha käiata.kui traat hästi jookseb keevitab ka väiksemate vahedega kenasti kokku.enne kasutusele võttu survetest 3 bar peal.kasti tegin 3 mm lehest ja lasin painutada külgedeks 2 J kujulist detaili.


Autistlik ja suhtlev Tallinn — Sirp\nAutistlik ja suhtlev Tallinn\nVajame linnas hädasti ruumi piiramatuks eksperimenteerimiseks.\nKultuurikilomeetri hävitamine on kahjuks järjekordne valus näide linna vaheruumide likvideerimisest.\nEsimene visuaalne ja ruumiline kontakt oma praeguse kodulinnaga on mul eredalt meeles. 1994. aasta juuni keskpaiku lähenes aeglane Helsingi parvlaev öisele Tallinna vanalinnale. Punakas hämarikus kõrgusid kilukarbietiketi kirikud ja tornid. See oli täpselt see vaade, kui välja arvata sadama kraanad ja tehaste korstnad, mida baltisakslastest aadlimehed on kunagi kõrvutanud Napoli omaga. Ma ei teadnud tol ajal baltisakslastest ja kilukarpidest midagi, sattusin läänest ja lõunast tuleva noorena esimest korda nii Kirde-Europasse kui ka endisse Nõukogude Liitu. Vanalinna siluett mõjus rahustava ja tuttavana – ikka seesama keskaeg! – ning valge öö vapustavalt ilusana. Sadamaplatsil ootasid eesti sõbrad ja üksik Moskvitši takso, mis viis meid Lasnamäe korterisse. Järgmisel hommikul aknast avanev vaade mõjus juba võõramana. Mitte niivõrd Lasnamäe hoonestuse tõttu, mis oli ikka seesama äärelinna magala, olgugi et paneelid mõjusid trööstitumalt kui minu sünnilinna Milano perifeerias. See oli pigem teatud ruumiline lahendus või, täpsemalt öeldes, ruumi lahendamata jätmine, mis tekitas suuremat võõristust – majade vahel ja ümber avanesid vormitud paigad ja tühermaad, kus inimtegevuse jääkide ümber kasvas loodus omasoodu.\nHiljem õppisin Tallinna terviklikumalt tundma pidevalt elukohta vahetades – Lasnamäelt Muugale, vanalinnast Mustamäele, Koplist Õismäele ja lõpuks Uude Maailma. Mu esmamulje sai järjest kinnitust. Muudkui avastasin enda ümber suuremaid, väiksemaid tühje ja struktureerimata ruume, inimestest maha jäetud või mitte veel kasutusse võetud paiku. Tallinn oli tõepoolest märksa vähem valmis kui need linnad, kus ma olin selle ajani elanud. Mulle oli juba siis selge, et Tallinna potentsiaal asub suuresti võimalustes, mis peituvad just neis struktureerimata, tühjades, majade ja elatud paikade vahel asetsevates ruumides. Nimetan seda võimalust „vaheruumiks“ ja tähistan sellega katkestust sisemise ja välise ruumi funktsionaalses eristuses, millel suuresti põhineb tänapäevase linna loogika.\nMis tahes linnaruumi mõtestamine tähendab alati mõelda sellele, kuidas me ise selles paikneme ja sellega suhestume, kuidas see määrab meie olemise viisi ja eluvormi. Sellest vaatepunktist lähtuvalt: kuidas erineb vaheruum sise- ja välisruumist? Ütleksin nii, et sisemine ja väline ruum on kohad, kus me oleme või ei ole, millele me kuulume või ei kuulu. Ehk siis ruumid, mis omistavad meile teatud etteantud omadusi, määravad selle, kes me oleme ja ei ole: lasnamäelane või kesklinlane, kaubanduskeskuses ostlev tarbija või kontoris töötav ametnik, kodus toimetav abikaasa, koolis õppiv laps jne. Seepärast on ruumiline (mitte)kuulumine linnas otseselt seotud oma ja võõra eristamise ning identiteeti määrava igapäevaeluga. Vaheruum on selles mõttes erand ja katkestus, sest see ei määra ega erista – see on pigem neutraalne ruum, mille vahendusel saame kokku ja suhtleme väljaspool oma igapäevaseid identiteete ja funktsioone. Paradoksaalselt jääb vaheruum alati meie vahele, ent on ühtaegu ka see, mis meid ühendab. Ta on medium – „see mis asub vahel“, mis täpselt nagu keelgi on kõigil ühine, aga ei kuulu kellelegi ja mida ei ole võimalik enda omaks kuulutada.\nKuidas selline ruum peaks olema kujundatud, millised kasutustingimused tagavad selle jäämise vaheruumiks, et see ei muutuks järjekordseks meie olemisviisi ja tegevust ettekirjutavaks sise- või välisruumiks? Uurime vastuse leidmiseks, mida Tallinna kesklinnas tühjade ja struktureerimata ruumidega juba tehtud on. Üldjuhul on planeerimine ja arendamine ära kaotanud just nende vaheruumiks saamise potentsiaali, muutnud need asfalteerimise ja kaubastamisega tavalisteks sise- või välisruumideks. Nõukogudeaegseid maanteesid on veelgi rohkem laiendatud, tühermaad on muudetud sõiduteedeks ning tungivad kõledust tekitava laiuse ja hallusega otse kesklinna. Tartu maantee ruumiline lahendus on eredaim näide sellest, kuidas liikumisvajadus ühest kohast teise eraldi autosalongides on õginud vabalt kasutatava ühisruumi. Tagajärjeks on igas mõttes autistlik paik, kus on väga halb olla. See muudab suhtlemise võimatuks ja sealt soovitakse võimalikult kiiresti ära minna. Nagu enam-vähem kogu Tallinna uuest kesklinnast, city’st. Vaheruumide asfalteerimisega seostub selles mõttes ka linna tühermaade ning ehituse ootel kruntide muutmine ajutisteks parklateks.1\nRuumi kaubastamise all mõtlen kaubandusettevõtete laiutamist kesklinna avalikus ruumis. See lämmatab samuti vaheruumi potentsiaali. Kõige kurvem näide on Viru väljaku asendamine Viru keskusega, mida Andrus Kivirähk on kirjeldanud tabavalt kastina, mis on ootamatult elutuppa sattunud.2\nTõlkisin kunagi artikli, mis käsitleb teisi Viru väljaku ümberehitamise projekte. Nende hulgas oli huvitavaid ideid, mis, vastupidi Viru keskusele, püüdsid arendada väljaku kui vaheruumi potentsiaali. Ent need projektid on jäänud realiseerimata. Julgelt heitis duellikinda kaubastatud kesklinna ruumile kunstiakadeemia uue maja võistluse I preemia töö „Kunstiplats“, „Art Plaza“, mida Tallinna peaarhitekt Endrik Mänd on nimetanud „linnaruumiliseks kriitikaks“ ja mille eesmärk oli linnale tagastada Viru keskuse ehitamisega kaotsiläinud väljak.3 Nüüdseks on teada, et kunstiakadeemia Tartu maantee algusse ei koli ja kunstiplatsil laiutab järjekordne ajutine parkla. Ehkki kunstiakadeemia uus maja tuleb ka valitud kujul väga põnev, jääb linnal üks väga suur võimalus ikkagi taas realiseerimata.\nTallinna kesklinn pakub aga ka mitut head näidet vaheruumide loomisest. Ümberkujundatud Vabaduse väljak on hea koht, kus lihtsalt olla, mille nurkades pakutakse trehvamisvõimalusi alates rulatajatest suurelt ekraanilt spordiülekandeid jälgivate tugitoolisportlasteni, jumalateenistusel käijatest kohvitajateni, mälestusmärgi juures tähtpäevade tähistajatest meeleavaldajateni. Vaheruumi vaatepunktist meeldib mulle ka Rotermanni kvartali välise siseruumi mulje ja mitmekülgsete kasutusvõimalustega väljak. Telliskivi loomelinnak on teistsugune väga hea näide hüljatud tööstuspiirkonna ümberkujundamisest avatud polüfunktsionaalseks loomise ja suhtlemise ruumiks.\nSuurima potentsiaaliga koht Tallinnas on aga kahtlemata kultuurikatlast, EKKMist ja linnahallist algav ning Noblessneri valukojani ulatuv kultuurikilomeetri piirkond. Seal on veel palju linna üldkehtivatele funktsioonidele mittealluvat vaba ruumi, hooned on minetanud oma tootmis- ja kaubandusliku otstarbe ning ootavad uut kasutust, pakkudes nii arhitektidele kui ka linnaelanikele võimalusi mänguliselt mõtestada linna minevikujäänuseid.\nKultuurikilomeetri hävitamine on kahjuks järjekordne valus näide linna vaheruumide likvideerimisest. Tallinna kodanikkonna lähituleviku suur ülesanne on selle piirkonna veel kasutamata (nt mereäärsete) ruumide kaitsmine asfalteerimise ja kaubastamise eest. Kogu piirkonnast võiks saada koht, kus loominguline ja arutlev koosolemine, kunstid ja muu mänguline eneseväljendus saaksid õitseda ja areneda juhtimata, lõpuni struktureerimata vabas keskkonnas, mida pidevalt vastavalt vajadusele ümber kujundatakse.\nMeie linnad vajavad hädasti selliseid vaheruume piiramatuks eksperimenteerimiseks, sest – nagu kirjutab Italo Calvino oma „Nähtamatutes linnades“ – ei ole mõtet linnu jagada õnnelikeks ja õnnetuteks, vaid pigem: „linnadeks, mis läbi aastate ja muudatuste annavad kuju igatsusele, ning linnadeks, kus igatsus hävitab linna, või hävitab linn igatsuse.“4\n1 Nende kruntide võimalikest alternatiivkasutustest ja vaheruumideks muutmise võimalusi on uurinud Eve Komp ja sellest kirjutanud Mari Peegel. Eesti Päevaleht, 10.V 2015.\n2 Andrus Kivirähk, Künnapu kast. Eesti Päevaleht, 24.IV 2004.\n4 Italo Calvino, Nähtamatud linnad. Tallinn, kirjastus Perioodika, 1972.


Karmani parklas peeti Sparta tänavahokituuri teine etapp - Raplamaa Sõnumid\nKarmani parklas peeti Sparta tänavahokituuri teine etapp\nLaupäeval, 2. juulil toimus Raplas Karmani parklas Sparta tänavahokituuri teine etapp. Raplamaa võistkondadest sai kõige tublima tulemuse kirja Kaitseliidu Rapla maleva naiskond, kes lõpetas koduetapi kolmanda kohaga. Varem pole nad nii kõrget kohta saavutanud. Kuuenda koha sai Kaitseliidu Rapla malev II ja üheksandaks jäi samuti kohalik võistkond Võtame Mõnuga. Üks tänavahokimäng kestab 12 minutit ning korraga on väljakul kolm mängijat.\nSiim Jõgis / foto: FB Sparta Tänavahoki tuur\nEelmine artikkelJuuru taotles advokaadibüroolt haldusreformi kohta õiguslikku analüüsi\nJärgmine artikkelTennise segapaarismängus selgitati maakonna meistrid


Ülikooliteoloogiast ja teoloogiast ülikoolis — Sirp\nÜlikooliteoloogiast ja teoloogiast ülikoolis\nEnt kui jutt puudutas teoloogiat, ooperit, moraali või teisi tulutuid kunste, oli temaga nauding rääkida. Karen Blixen Uuema evangeelse teoloogia põhitekstid. Koostanud Wilfried Härle ja Thomas-Andreas Põder, tõlkinud Thomas-Andreas Põder. Kujundanud Eve Kask. Sarjas „Avatud Eesti raamat” Ilmamaa 2013. 760 lk.\nXIX sajandi evangeelse (ülikooli)teoloogia ülevaateid alustatakse sageli sedastusega, et selles pole võimalik tuvastada ühte keskset hoovust. Eelmiste perioodide impulsid – pärinegu need XVI sajandi reformaatoritelt, protestantlikust ortodoksiast, pietismist, valgustusest, romantismist või mujalt – sulanduvad, sünnitades eripalgelist teoloogiat, mida on keeruline rühmitada koolkondadeks teisiti kui üksikute teoloogide nime taha järjestades õpilasi, protagoniste, ideede edasiarendajaid ning kriitikuid ja oponente. XX sajandi suundumused ei erine sellest pildist märkimisväärselt.\nSäärasest paljususest representatiivse valiku tegemine pole lihtne. Seda rõõmustavam on Ilmamaa kirjastuse „Avatud Eesti raamatu” sarjas ilmunud kogumik „Uuema evangeelse teoloogia põhitekstid”, mis teeb eesti keeles kättesaadavaks 42 teoloogilist käsitlust, alates Friedrich Daniel Ernst Schleiermacheri „Kõnedega” aastast 1799 ja lõpetades Wolfgang Huberi „Hea teoloogiaga” aastast 2004. Valiku aluseks on saksa keeles 2007. aastal ilmunud teos „Grundtexte der neueren evangelischen Theologie”, mille koostaja ja väljaandja on Wilfried Härle, kes on kirjutanud ka eestikeelsele kogumikule eessõna ning kellelt pärineb väga hea sissejuhatus iga teksti juurde. Võrreldes saksakeelse algupärandiga on tehtud üksnes põgusaid muudatusi, näiteks on rõõmustaval kombel lisatud üks XIX sajandi Tartu teoloogi Theodosius Harnacki tekst.\nEnt millega on nende tekstide puhul kõige üldisemalt siiski tegemist? Saatesõnas defineerib tõlke peamine initsiaator Thomas-Andreas Põder evangeelsena „teoloogia, mille lätteks ja seetõttu kriteeriumiks on evangeelium, rõõmusõnum Jeesusest Kristusest” (lk 18) ning mille „vastutustundlik viljelemine” saab „toimuda üksnes avatuses kristliku teoloogia teistele traditsioonidele ning kõneluses nendega, nii nagu on vältimatuks ülesandeks suhestumine ja dialoog teiste religioonide, maailmavaateliste veendumuste ja mittereligioossete eluvormidega” (lk 21). Enamgi veel: „Kõige üldisemalt võib teoloogiat iseloomustada mistahes konkreetsete olemasolevate religioossete-maailmavaateliste –\nelus orienteerumiseks vältimatute – põhiveendumuste eneserefleksioonina. See tähendab, et religioon ei ole mitte ainult kriitilise refleksiooni ja uurimise objekt, vaid ka subjekt” (lk 23). Selle mõttega haakub Wilfried Härle tõdemus, et „nende tekstide tundmine kuulub kindlasti igasuguse korraliku humanitaarteaduse juurde, võimaldades tervikpildi loomist – mitte ainult – Lääne mõtteloo jaoks olulisest traditsioonist” (lk 13-14). Küsimuseks jääb mõistagi, kas selle raamatu ilmumise vajalikkust saab põhjendada millegi enama kui pelgalt lugejate silmaringi laiendamise sooviga.\nVastata võib ka nõnda, et kui see kogumik oleks ilmunud kakskümmend aastat varem, oleks ehk ära jäänud või vähemalt sisukamalt kulgenud mitmed diskussioonid kiriku ja religiooni rollist ühiskonnas ning teoloogia kohast ülikoolis. Teiseks teeb see ülikoolis usuteaduse õpetamise hõlpsamaks, sest ausalt öeldes on aasta-aastalt üha vaevalisem või isegi piinlikum paluda üliõpilastel lugeda tekste saksa keeles (mis seal salata, ka inglise keeles, kui tegemist millegi vähegi nõudlikumaga).\nEnnekõike illustreerivad need tekstid siiski kirikute ja protestantliku teoloogia peamist probleemi viimasel kahel sajandil, selleks on olnud ühise keele leidmine ülejäänud kultuuri ja ennekõike teadusega. F. D. E. Schleiermacheri kõned, esimese tekstiraamatus, on ju autor ise adresseerinud „haritlastele religiooni põlgajate hulgas”. Viimase teksti, Wolfgang Huberi „Hea teoloogia” keskmes on õigupoolest ikka samad küsimused, nii lääne ühiskonnas maad võtnud „religioosne kirjaoskamatus” kui ka teoloogia ja teiste ülikooliteaduste komplitseeritud suhe.\nSee on omamoodi paradoks, kuna just protestantlus ja evangeelne teoloogia on olnud tänapäevase teaduse ämmaemandaiks (millisel määral, selle üle võivad „tugeva” ja „nõrga” teooria poolehoidjad loomulikult veel pikka aega vaielda). Võib öelda ka nõnda, et moodne teadus oli protestantluse viimane suur projekt, mis röövis temalt paraku märkimisväärse osa jõust. Nii on teoloogia tõesti nagu ooper või moraal muutunud kunstiks, millel küll veel leidub armastajaid, aga millest otsest „kasu” tõusvat ei nähta. Teoloogia tundub pelgalt ajaloolise jäänukina.\nSeos ajalooga on aga selles mõttes täpne, et uuem evangeelne teoloogia kujunes käsikäes moodsa ajalooteadusega, mis sundis kriitiliselt suhtestuma senise konfessionaalse ja kirikliku pärandiga – nii kiriku õpetuse ehk dogma kui piibli tekstidega. Ajalooteadus mängis XIX sajandi lääne kultuuris üsna samasugust rolli nagu XX sajandil füüsika või XXI sajandil geneetika. Teoloogias pole ajaloolis-kriitilise meetodi juurutamise tulemused paraku olnud ühemõttelised. Friedrich Schleiermacheri religioonifilosoofia, mis saab ka jumala mõisteta hakkama ning Karl Barthi neo-ortodoksiaks nimetatud, ajaloolise kriitika omakorda kriitikale allutanud „dialektilise teoloogia” vahele mahub paljugi.\nTeoloogia suhe kirikuga on seetõttu viimasel paarisajal aastal olnud ambivalentne. Kirikutel on historismist ja relativismist mõjutatud skeptilist teoloogiat kohati olnud raske omaks võtta, nii nagu on teoloogiat rahutuks teinud liigkramplikult oma traditsioonidest kinni hoidev kirik. Fundamentalism, s.t moodsa lääneliku mõtlemise arengu totaalne eitamine, on üks nähtavatest reaktsioonidest. Teine äärmus on teoloogia, kus keskendutakse ennekõike või eranditult sotsiaalsele ja individuaalsele eetikale, üritades võimalikult suurt kooskõla aktuaalsetele ühiskondlikele probleemidele lahenduste otsijatega. Nende rähkluste käigus on vahel ununenud, et evangeelne teoloogia on küll täiesti uusaegne ja moodne nähtus, mis esitab endale sama rangeid nõudmisi kui iga teine teadus, kuid pole seejuures „kumulatiivne”, nii et iga uus avastus või teooria taandab varasemad seisukohad pelgalt ajalooks. Pigem iseloomustab seda teoloogiat regulaarse perioodilisusega olnu juurde tagasipöördumine.\nNende tekstidega tutvumine annab loodetavasti lugejale aimu, mida endast ikkagi kujutab XIX sajandil välja kujunenud evangeelne (ülikooli)teoloogia, s.t teoloogia, mis ei piirdu pelgalt vagade hingeseisundite kirjeldamise või konfessionaalse apologeetikaga; miks säärase teoloogia säilimine ka ülikoolis on ülimalt tõenäoline ja soovitav ning miks see tuleks vajadusel lausa kaitse alla võtta säilitamaks akadeemilist „elurikkust”.


Takistussõitjad alustasid välismaal hooaega väga heade tulemustega - Hobumaailm\nTakistussõitjad alustasid välismaal hooaega väga heade tulemustega\nAvaldatud 31.01.19 01.02.19 by Tjorven Siiboja\nRein ja Alfons Ra.\nTäna, jaanuarikuu viimasel päeval alustasid Eesti takistussõitjad Kullo Kender, Rein Pill ja Tiit Kivisild oma välismaa hooaega Poolas, kus võisteldakse nelja päeva jooksul Lublinis CSI2* võistlustel kuni 145 cm kõrgustes parkuurides.\nEsimese päeva edukaima soorituse tegi ka eelmisel hooajal suurepärast vormi näidanud ja häid tulemusi saavutanud võistluspaar Rein Pill ja Alfons Ra, kes võitsid päeva kõrgeima sõidu, milleks oli kiirus-puhtus parkuur kõrgusel 140 cm. Parkuurist võttis osa 51 võistluspaari, kellest 11 läbis raja vigadeta.\nRein Pill ja Alfons Ra olid esimese päeva edukaimad.\nSuurest sõidust võtsid osa ka Kullo Kender ja Artas ning Tiit Kivisild ja Don Kide, kes mõlemad lõpetasid parkuuri ühe veaga. Kullo ja Artas said rahuliku sõidu eest ka ühe punkti ületatud normiaja eest.\nAuhinnalisi kohti tuli meile aga ka juba päeva esimesest parkuurist, kus takistuste kõrguseks 120 cm. Selles samuti kiirus-puhtus parkuuris saavutas Rein hobusel Happygirl G kaheksanda auhinnalise koha 87 sportlase hulgast.\nLisaks juba nimetatud hobustele on Kullol kaasas veel hobused Cesar ja Charlotte Dundas ja Tiidul Haloubet.\nPalju õnne Reinule ning soovime edu homseks!


Mäng Miks kanad üle tee. Play online tasuta\nMäng Miks kanad üle tee Online\nMiks kanad üle tee\nMängu kirjeldus: Mängu sisuks on see, et peate liituma rolli kana ja üle tee, kus vool autosid liigub suvalisel viisil. Pass teiselt pool teed igal teeosale, mis sulle meeldib. Juhtimine on üsna lihtne ja intuitiivne. Abil nooleklahve käesolevas taotluses.\nAutode parkimine Paber racing Kiire matemaatiline võistlus Laeva põrgus Super Biker Stickman Mad Race Kiire juht Sõiduautod Kizi kartograafia Sõiduautod Maserati Grand Tour 2018 Kuumad veljed Racing V8 X-Test Racing Neon biker\nMängu sisuks on see, et peate liituma rolli kana ja üle tee, kus vool autosid liigub suvalisel viisil. Pass teiselt pool teed igal teeosale, mis sulle meeldib. Juhtimine on üsna lihtne ja intuitiivne.\n© playgame24.com - free online mängu Miks kanad üle tee ().\nPlay online flash mäng Miks kanad üle tee tasuta. Ära unusta Hinda seda mängu Miks kanad üle tee ja jagada seda mängu oma parimad sõbrad.


Ühendus Vene Kool Eestis käis haridusministeeriumis\n10:54 01. Detsember 2020\n13:38 21.11.2018 lühendatud link\nPikki aastaid on Eesti haridus- ja teadusministeerium jäänud ükskõikseks venekeelse hariduse kaitsjate üleskutsete suhtes kohtuda, ent nüüd, nelja aasta möödudes sai niisugune kohtumine teoks.\nTALLINN, 21. november — Sputnik. Eesti haridusministeerium kavatseb jätkata kurssi haridusvaldkonnast vene keele väljatõrjumisele, kuid ei tee seda siiski järsult nagu Lätis, vaid järk-järgult.\nSeda teatas portaalile Sputnik Eesti MTÜ Vene Kool Eestis (VKE) esimees Mstisav Russakov ühenduse esindajate kohtumise põhjal riigi haridus- ja teadusministeeriumi ametniku Viivian Jõemetsaga, kes kureerib venekeelse hariduse valdkonda. Kohtumine toimus ministeeriumi Tallinna büroos. VKE poolt osales kohtumisel Russakovi kõrval juhatuse liige Dmitri Suhhoroslov ja nõukoguliige Alissa Blintsova.\nTallinn tõusis võistluses "Totaalse etteütluse pealinna" tiitlile liidrigruppi >>\nRussakovi sõnul oli tegemist viimaste aastate jooksul esimese säärase kohtumisega – viimati kohtusid MTÜ Vene Kool Eestis juhatuse liikmed toonase haridus- ja teadusministri Jevgeni Ossinovskiga 2014. aasta mais. Alates 2016. aastast on haridusministriks Mailis Reps.\nRussakov teatas portaalile Sputnik Eesti, et seekordne kohtumine sai paljuski võimalikuks tänu Eesti kultuuriministeeriumi ametniku Anne-Ly Reimaa isiklikule osalusele, kes tutvus VKE eestvedajatega ühel OSCE kevadisel istungil Euroopas 2018. aastal.\nKultuuriministeeriumi nõunik oli vahendajaks ja tema abiga tuli kultuuri- ja teadusministeerium meile sammukese vastu. "Tänavuse aasta suvest saadik taotlesime seda kohtumist," lisas Russakov, märkides, et Reimaa osales ka kohtumisel.\n"Raske öelda, kas meie kohtumine oleks ilma tema osaluseta teoks saanud. Eesti on niisugune riik, kus kõik on tuleneb isiklikest tutvustest," nentis ta.\nMinisteeriumi ametlik koduleht ei teata asetleidnud kohtumisest ega sellel arutatud küsimuste kohta midagi.\nIkka samad küsimused, ikka samad mured\nKohtumisel oli arutlusel ulatuslik küsimustering, sealhulgas vene koolide praegune olukord, kaadrinappus ja vene koolidele uute kaadrite ettevalmistamise vajadus. Puudutati niinimetatud "ühendkoolide" küsimust, võimalusi eesti keele õpetamise parandamiseks ilma õppeainete eesti keelele üleviimiseta.\nRussakovi sõnul on vene koolide teema Eestis siinsete võimude ja valitsevate erakondade poolt ülimalt politiseeritud:\n"Kõik eesti poliitikud lähtuvad sellest, et venelased peavad õppima eesti keeles, "meie soovime nii", "sest see on Eesti". See on puhtalt poliitiline otsus."\nAga niisugune seisukoht, sedastab MTÜ Vene Kool Eestis juht, ei ole seotud pedagoogiliste küsimustega ega käepärasusega lapse enda puhul.\nMuret tekitavad nii valitsusparteid ettepanekud venekeelse hariduse küsimus "lõplikult" lahendada kui ka minister mailis Repsi ettepanek muuta vene lasteaiad eestikeelseteks. Seetõttu kutsus VKE ministreeriumit üles tegema kõik selleks, et hariduse valdkonnas ei ilmeks äkilisi ja läbimõtlemata otsuseid.\nLätis leidis aset järjekordne terav russofoobiapuhang >>\n"Me rõhutasime sel kohtumisel, et tahame, et rakendataks euroopalikku lähenemisviisi, mille puhul arenenud Euroopa riikides õpivad rahvusvähemused oma emakeeles," nentis Russakov.\nVKE poolt kohtumisel osalenud tõid näiteid Ungarist, Soomest ja mitmetest teistest Euroopa Liidu riikidest.\nRiia linnapea: keelteoskus on ühele väikeriigile äärmiselt tähtis\nRussakovi sõnul mingeid dokumente haridusministeeriumi ametnikele üle ei antud, nii et toimus põhiliselt kogemustevahetus ja puutepunktide otsimine. Kui vastav vajadus tekib, saab dokumente ja etepanekuid saata ka e-posti teel.\nMTÜ Vene Kool Eestis esimees Mstislav Russakov avaldas lootust, et kohtumine ei jää viimaseks ja arvamustevahetus jätkub.\nNagu Sputnik Eesti on teatanud, esitatakse 2019. aastal Euroopa Komisjonile ja Euroopa Parlamendile menetlemiseks miljon allkirja kogunud petitsioon Minority SafePack. Selles dokumendis käsitletakse rahvusvähemustele Euroopa Liidu tasandil suuremate õiguste andmist.\n"Praegu tegelevad rahvusvähemuste õigustega riiklikud seadusandlused ja nad tegelevad sellega viletsasti. Eestis näiteks ei tegelda sellega üldse. Nüüd aga võib juba ilmuda Euroopa Liidu tasandil direktiiv ja Eesti on sunitud sellega arvestama," ütles Mstislav Russakov Sputnik eesti korrespondendile.\nAlgatus Minority SafePack ei hõlma üksnes rahvusvähemuse võimalusi õppida emakeeles. See tähendab ka rahvusvähemuse keele kasutamist nende kompaktsetes elupaikades ja isegi teenindust samas keeles.\nharidus, venekeelne, Haridusministeerium, MTÜ Vene Kool Eestis, Viivian Jõemets, Mstisav Russakov, Mailis Reps, Eesti


suurem osa maailmast usaldab Obamat Putini pärast 'õigesti tegutsema' |\nSuurem osa maailmast usaldab Obamat Putini üle 'õigesti käituma'\nUSA ja Venemaa vastasseis Ukraina üle muutub kõige isiklikumaks kõige kõrgematel tasanditel. USA president Barack Obama on kutsunud Venemaa presidenti Vladimir Putinit üles 'tõsiselt tegelema Ukraina vaenutegevuse lahendamisega'. Ja Putin on kritiseerinud president Obama agressiivset ja ebaprofessionaalset välispoliitikat.\nPaljude inimeste silmis kogu maailmas on Venemaa ja Ameerika Ühendriikide juhid kehastus kõigeks, mis on nende riikides hea või halb. Ja nende avalik seisund on nende riikide kuvandi propageerija.\nPewi uurimiskeskuse 44 riigi küsitluse kohaselt on suurem osa maailmast rohkem Obama kui Putini suhtes kindel, et nad teevad maailmaasjades õiget asja paremaks kui kaks-ühele (mediaan 56–23%). , mis viidi läbi sel aastal pärast Venemaa taliolümpiamänge, kuid enne hiljutist konflikti seoses vastutusega Malaysia Airlinesi 17. lennu allatulistamise eest, mille USA on süüdistanud Venemaa-sõjaväe poolt relvadega varustatud venemeelsetes separatistides. Varasem 21 riigi uuring 2012. aastal leidis USA presidendi jaoks sarnase kahe ühele soodustuse.\n2014. aastal toetas enamik eurooplasi Obamat palju rohkem kui Putin. Üle kaheksa kümnest prantslasest (83%) ja seitsmest kümnest või enam itaallast (75%), briti (74%) ja sakslast (71%) usaldab Obama välispoliitikat. Eelmise aastaga võrreldes on Obama maine kahekohaliste numbritega kahanenud viies riigis - Brasiilias, Saksamaal, Argentinas, Venemaal ja Jaapanis. Kuid see on Iisraelis ja Hiinas märgatavalt tõusnud.\nPutin pole kunagi olnud nii tuntud kui Obama ega üldiselt nii meeldinud. Enamik või paljusus 44 küsitletud riigist vaid kuues väidavad, et nad usaldavad Putinit maailma asjades õigesti. Ainult 16% ameeriklastest ütleb, et neil on Venemaa liidri vastu suur või suur usaldus. Ja seitsme Euroopa Liidu riigi keskmine usaldustase on 18%. Ainult 20% jaapanlastest suhtub tema välispoliitikasse positiivselt.\nJa Putini hiljutine rahvusvaheliste suhete käitumine on õõnestanud tema mainet Ameerika Ühendriikides, kus positiivne arvamus Putini maailmapoliitika korraldamisest on alates 2012. aastast langenud 12 punkti, 28 protsendilt 16 protsendile. (2014. aasta uuring viidi suures osas läbi pärast Putini 18. märtsi avaldus, et Venemaa annekteerib Krimmi.) Poolas on Putini reiting langenud 11 punkti võrra, 19 protsendilt 8 protsendile. Kuid eriti kui vähem kui veerand Saksamaal ja Ühendkuningriigis ning vähem kui viiendik Prantsusmaal elavatest inimestest on Putinist positiivselt meelestatud, ei ole nende hinnangud viimase kahe aasta jooksul libisenud isegi pärast sissetungi Saksamaale ja Ühendkuningriiki. Krimm.\nÜks koht, kus Putin Obama üle lööb, on nende riikide kodanike hinnangul. Üle kaheksa kümnest venelasest (83%) usaldab Putini välispoliitikat ja see toetus on alates 2012. aastast 14 punkti kõrgem. Ainult 58% ameeriklastest väljendab usaldust Obama rahvusvaheliste suhete suhtes, suuresti muutumatuna võrreldes 61% -ga, kes oli sellised vaated kaks aastat tagasi.\nirs loendus 2020\npuerto rico hoolekande statistika 2015\n2. Miks Mehhiko seaduslikud sisserändajad pole naturaliseerunud?\n2018. aastal lootsid kaks kolmandikku demokraatlikest naistest näha oma elu jooksul naist presidendina