orkaani südames on vaikus: Kuidas ma sandi iseloomuga olin\nOlen siin viimasel ajal heaolutundest hubisenud... Sellest kirjutades olen maininud ka halvemaid aegu, mil ma olen nähvanud või irooniline olnud. Olen mõelnud ka näidetele, aga peale ühe, millest kunagi ka kirjutanud olen (ja võimalik, et rohkem kui üks kord), ei tulnud nagu mitte midagi meelde. Nii et viimaste kuude jooksul on mu peas korduvalt keerelnud küsimus, et kuidas minu meeleolulangusteaegne halb iseloom siis üldsegi avaldus, kui jätta kõrvale see, et ma ei viitsinud mitte midagi teha (aga tegin kordades rohkem kui praegu!) ja lohistasin ennast mööda seinu ringi, silmad aukus ja lillad...\nAhsoo, see 'ära kasutatud' näide oli selline, et ütlesin Mehele, kes oli toidupoes kenasti ära käinud ja pani külmutatud toidud jääkappi, külmasõbralikud toidud külmkappi ja kuivained kuivainekappi, et "Mis sa neist asjadest ära topid - tead ju, et ma hakkan kohe süüa tegema!"\nSee oli minu enda meelest nii kohutav ja alatu, et ma ei tundnud ennast isegi süüdi :D\nSee nagu... ei tulnudki minu seest.\nKohe, kui olin selle välja öelnud (ja endiselt vingus tujus, mitte vabandav) mõtlesin endale, et "Drop dead, bitch!" aga kuidagi ... tuimalt. Sest see oli minu meelest andestamatult loll asi, mida öelda ja vot, ongi kõik põhjas! :p\nJa minu meelest juhtus seesama asi üks kord veel - sama märkus!\nMingi napakas jama lipsab suust välja..., mida pole nagu mõelnudki...\nLihtsalt olin nii väsinud kogu aeg, et asjade kappidest välja võtmine oli päriselt ka suur suur asi.\nKui mina poes käisin, siis jätsin kotid esikusse ja 'koomasin' paar tundi voodis. Alles siis tõusin üles ja panin asjad ära.\nMa olin ikka enam vähem liikumisvõimetu, gravitatsioon oli minu jaoks viiekordne. Tolmuimeja toru edasi tagasi liigutasin kogu kehaga.\nImelik, et ma ise aru ei saanud, et see pole lihtsalt "mõnel on rohkem energiat, teisel vähem, mõnel ülipalju, teisel - minul - pole pea üldse".\nAga vaat, ei saanud.\nNo aga tahaks nagu teisi lugusid ka siia kõrvale..., aga ei tule mitte!...\nAga eile juhtus selline lugu, et mulle tuli täpselt meelde, kuidas ma sandi iseloomuga olin :)\nNimelt tuli VT koolist, seekord oli ta nõus sööma makarone (prae)sibula ja vorstiga, ning hakkas kapist endale piima võtma. Ukseriiulil oli kaks piimapakki. VT katsub esimest - natuke on sees. Katsub teist - täis, kinnine pakk. VT jääb hetkeks kõhklema.\nJa ma tean mida ta mõtleb: "Piimapakilõpud on kahtlased. Tahaks piima, mis on kindlasti värske. Aga lõpp tuleb enne ära juua. Aga ... piimapakilõpud on kahtlased. Ei tea, kas ma ikka tahangi üldse piima?"\nJa mina ütlesin julgustavalt: "Võta sa uus piim, ma kallan selle lõpu omale kohvi peale."\nAga "paha mina" oleks hoiatavalt ja järsult märkinud: "Vana tuleb enne ära juua, kui uue kallale lähed! Kes sinu meelest need pakilõpud ära peaks jooma?"\nJa ma saan aru, et see tundub pigem õiglane kui lubamatult järsk, paha inimese jutt.\nAga mitte minu maailmas.\nKuidagi on nii, et kui ma ütlen midagi, mis pole mõistev ja julgustav, siis ma ise lihtsalt ei ela seda eriti üle :D\nOlen hellik, see on selge.\nSiin ma kindlasti kompromissi ei taha teha. Ja ei tee.\nMa mõtlen nii, et kui me elaksime mitte 90, vaid näiteks 900 aastaseks, ja saaksime lapsed mitte 20, vaid 200 aastastena, siis me oleksime alati hellad ja toetavad oma laste vastu/suhtes, sest me oleme juba nii palju näinud, kuidas karmus lihtsalt ei tööta, stressi suurendamine meie lastes ei too head tulemust. Kui me oleksime 200 aastased, siis me teaksime, et mitte midagi meiega ei juhtu, kui peaksime lusikatäie piima pakipõhjast kas ise jooma või kraanikaussi kallama. Palju tähtsam on, et elusatel inimestel oleks hea, et nad tunneksid end armastatuna. (Vahemärkusena - Oo, kui tore, et ma inglise keeles ei blogi - praegu oleks siin tõenäoliselt mõni võitlev vegan, kes minuga hävitavalt kurjustaks, et ma sama ka lehmale ei soovi. Kusjuures ma ju soovin, ainult et piima tahaks, ja mul on ainult hea meel, kui laps joob. Asendajad (peale selle kahtlase kaerapiima) on ju jube kallid kõik!) Kahjuks me elame nii lühikese elu, et avaram pilt ei jõua veel moodustuda ja mingid ülimõttetud asjad hakkavad kiirustades ja stressates jube tähtsad tunduma. Fookus kaob või pole see isegi jõudnud tekkida.\nIgatahes, saan aru, et need asjad, mida ma "nähvasin", need "mürgised ütlused" on enamjaolt sellised asjad, mida võib õiglaseks pidada ja tavaliselt peetaksegi. Võibolla kuuluksid need 'märkused' isegi "hea kasvatuse" juurde, mis on väga irooniline - ma juba keskkoolis mõtlesin, et "hea kasvatus" on ilmselt pöördvõrdeline sellega, kui hästi laps end ise tunneb :D\nMida kunstlikum, treenitum, enda autentsest olemise viisist eemaldatum laps, seda paremini kasvatatud...\nIgatahes, mina tunnen/tean, et pehmus on minu stiil ja ma tahan pigem surra, kui oma last rangusega kasvatada. Kõik, mida ma teha saan, on aidata tal olukorda paremini mõista - kui ma muidugi isegi mõistan, aga teise vaatepunkti tavaliselt ikka saan anda. Ma tahan, et ta ise teeks otsused ja kui need lahknevad sellest, mida mina oleks otsustanud, siis ma tunnen veidi uhkust - kogu see jutt, mis me räägime, kõik need tunnid iga nädal - kuid ma pole tema mõttemaailma allutanud :)\nTema on palju kriitilisem kui mina - nii enda kui minu suhtes.\nAga tema võib! :)\nTa on ju nii palju noorem ka. :)\nSamas järjekindel tuleb väikese lapsega ikka olla ja ka mina olin.\nMina näiteks mitte kunagi ei lasknud VT'd, toit pihus ja lõug pudrune, laua äärest minema.\nJa teised asjad... :)\nAga VT oli mulle just sobiv laps - talle meeldis, et ma alati rääkisin, miks me teatud asju ei tee ja teisi teeme, mitte lihtsalt ei öelnud, et "tee nii!" või "ära tee!". Oli selline rõõmus ja hea lapseke :)\nSellel pildil ei ole VT, lihtsalt üks võõras numpster! :)\nPosted by karikate emand at 13:32


"Moodne hommik" külastab Baggys Old Town | Baggys\n“Moodne hommik” külastab Baggys Old Town\nSügis võtab pöördeid üles ja riietuma peab üha soojemalt ja soojemalt. Baggys seab oma eesmärgiks riietada oma ostjaid mitte ainult soojalt, vaid ka stiilselt, kuna ka külmal aastaajal tahame ju kõik meeldida nii endale kui teistele.\nKuigi tänapäeva turg on täis huvitavaid ja keerulisi lahendusi, ei tasu unustada seda, et me elame küllaltki karmis kliimas, mistõttu peavad riided lisaks stiilile ja graatsiale olema funktsionaalsed ja mugavad.\nEnne poodi minekut oleks hea teha endale selgeks, mis ilma jaoks plaanite te riideid osta.\nNagu me teame, on Eesti sügis väga ettearvamatu ning üleriideid on vaja nii vihmaste +10, – 0 kui ka pakaste -5 , -20 kraadide puhul!\nRõõmu pakub see, et nüüd on ostjad õppinud vaatama toote koostist kirjeldavat etiketti. Kuna just koostisest sõltub valitud kauba hind. Näiteks valides talvejopet või -mantlit, puutume kokku nii naturaalsete kui sünteetiliste materjalidega. Kui varem teadsid kõik, et hea talvejope peab olema sulgedest, siis tänapäeval pole pakutavad sünteetilistest materjalidest tooted kuigi halvemad naturaalsetest. Kui te näete koostises selliseid nimetusi nagu näiteks Thinsulate™, siis võite julgelt osta, kuna see on innovatiivne sünteetiline kiud, mille soojusomadused on isegi paremad kui udusulgedel ning mis ei tompu pesemisel ja on täiesti hüpoallergeenne.\nTalvel on jope vaieldamatult hädavajalik ese, kuid ka külmal aastaajal tahame me näha välja ilusad ning siin võib meid aidata stiilne karusnahast toode. Baggys talvekollektsioonis on sel aastal esitletud sellised tooted nagu kergendatud mantlid naaritsast ja mutoonist, rebase- ja hõberebasenahast vestid, samuti soodsamad eco-karusnahast ( ökokarusnahast ) vestid. Muidugi ka žanri klassika – naaritsakasukad. Kõik see on pakutav erinevates mudelites, suurustes ja värvides Baggys poodides.\nSäärases naiste üleriiete rohkuses oleme kandnud hoolt ka selle eest, et mehed ei jääks oma ilusatele daamidele alla. Täna on meeste üleriiete valik mitte vähem mitmekesine ja seda ei saa ignoreerida. Parknahast kasukad, Mutoon-, Naarits- ja isegi Hundikasukad – kõik see on praegu saadaval BAGGYS poodides. Lisaks on valikus taskukohasema hinnaga joped, mis on soojustatud naturaalse kaamlivillaga. Kõik see pole mitte ainult hea kaitse külma talve eest, vaid ka oma jõukuse rõhutamise võimalus.\nBaggys poodide sügis-talv 2016 sügiskollektsioonis leidub alati seda, millega endale rõõmu valmistada. Selleks on nagu alati suur valik nahast ja eco-nahast ( ökonahast või kunstnahast ) saapaid ja poolsaapaid. Lisaks ka end meie kliimas juba tõestanud naturaalsest karusnahast viltsaapad, mis on sellel aastal eriti säravad – sõna otseses mõttes. Siberi stiilis kivikestest tikand ei jäta ükskõikseks ühtegi meie linna moegurmaani.\nOotame kõige moekamaid meie poodidesse Ülemiste, Kristiine ja Rocca Al Mare kaubanduskeskustes ning meie eksklusiivsesse vanalinnas (Viru tn 4) asuvasse poodi – Baggys OLDTOWN


lähedase surma põhjustamine\nKuna VÕS § 1045 lg 1 p 7 ja p 4 ei ole teineteist välistavad, on hagejal õigus nõuda õigusvastaselt tekitatud mittevaralise kahju hüvitamist mõlema sätte alusel. Vt mittevaralise kahju hüvitamise kohta viidatud sätete alusel Riigikohtu 29. märtsi 2017. a otsus tsiviilasjas nr 3-2-1-153-16, p 17.4; Riigikohtu 26. novembri 2010. a otsus tsiviilasjas nr 3-2-1-83-10, p 14; Riigikohtu 18. veebruari 2015. a otsus tsiviilasjas nr 3-2-1-159-14, p 13. vt Riigikohtu 26. juuni 2013. a otsus tsiviilasjas nr 3-2-1-18-13, p 12-13). (p 10-12 ja 17)\nIKS § 11 lg 1 piirab teiste sama seaduse sätete kohaldamist, kuid ei ole ise seaduslik alus andmete töötlemiseks ning sellest sättest ei tulene, et juba avalikustatud isikuandmete töötlemiseks ei peaks olema seaduslikku alust (vt Riigikohtu 12. juuni 2012. a otsus asjas nr 3-3-1-3-12, p 23 ja Riigikohtu 18. veebruari 2015. a otsus tsiviilasjas nr 3-2-1-159-14, p 14). (p 15). IKS § 11 lg-s 2 sätestatud erand on rakendatav vaid juhul, kui koos esinevad kõik viidatud sättes nimetatud kolm tingimust: avalikustamiseks on ülekaalukas avalik huvi, see on kooskõlas ajakirjanduseetika põhimõtetega ning andmesubjekti ei kahjustata ülemäära (vt Riigikohtu 18. veebruari 2015. a otsus tsiviilasjas nr 3-2-1-159-14, p 14). Vt IKS § 11 lg 2 kohaldamise kohta ka Riigikohtu 23. märtsi 2016. a otsus haldusasjas nr 3-3-1-85-15, p 19-21 ja 23; Riigikohtu 26. juuni 2013. a otsus tsiviilasjas nr 3-2-1-18-13, p 15. Ringkonnakohus ei ole kaalunud, kas vaidlusalust artiklit arvestades on sellel, kas hageja on avaliku elu tegelane või mitte, asjas tähtsust. Nimelt ei seostu hageja isikuandmete avaldamine ilmselt artikli sisu ja eesmärgiga. Ringkonnakohtul tuleb vastata eelkõige küsimusele, kas hageja kohta avaldatu seostus avaliku huviga (avaldatu aitas kaasa ühiskondlikule debatile) või mitte, ning anda sellest tulenevalt hinnang avaliku huvi ülekaalukuse kohta.(p 16)\nVÕS § 134 lg 2 järgi tuleb kahjustatud isikule tema isikuõiguse rikkumisest tekkinud kahju hüvitamise kohustuse olemasolu korral maksta mittevaralise kahju hüvitiseks mõistlik rahasumma. (vt Riigikohtu 26. juuni 2013. a otsus tsiviilasjas nr 3-2-1-18-13, p-d 20, 22, 28-29).\nJuhul kui kostja on hageja isikuõigusi rikkunud, ei ole kostjal hagejale mittevaralise kahju hüvitamise kohustust ainult olukorras, kus hageja on esitanud kostja vastu TsMS § 368 lg 1 järgi üksnes tuvastushagi ning ta ei nõua mittevaralise kahju hüvitamist (vt ka Riigikohtu 29. märtsi 2017. a otsus tsiviilasjas nr 3-2-1-153-16, p 19.2). (p 18)\n3-2-1-18-13 Riigikohus 26.06.2013\nAvaliku elu tegelased on suurema avalikkuse tähelepanu all ning peavad seetõttu arvestama ka suurema kriitikaga (vt Riigikohtu 13. mai 2005. a otsus tsiviilasjas nr 3-2-1-17-05, p 20). Sõltuvalt oma tegevuse iseloomust ja ulatusest võivad avaliku elu tegelased olla erinevad ja sellest tulenevalt võib erinev olla ka avalikkuse põhjendatud huvi määr nende eraelu vastu. (vt Riigikohtu 30. oktoobri 1997. a otsus tsiviilasjas nr 3-2-1-123-97). Olukorras, kus loovisik ei täida mingit avaliku elu funktsiooni ega osale avalikus väitluses, tegutseb ta privaatsfääris. Sellise tegevuse või teabe kajastamine on ajendatud kommertshuvist, mis ei õigusta eraellu sekkumist. Avalikku huvi ei saa samastada ajakirjaniku või teiste isikute uudishimu ega erahuvidega. (p 15)\nLapse huvid on kõrgendatud kaitse all ka kohtumenetluses. PKS § 123 lg 1 sätestab, et kohus juhindub menetluses, mis puudutab lapse huve, eelkõige just lapse huvidest. Kuigi viidatud säte reguleerib eelkõige kohtu kohustusi nendes menetlustes, mis on ette nähtud perekonnaseaduse 10. peatükis, laieneb sama põhimõte ka teistele kohtuvaidlustele, kus küsimuse all on lapse õigused. (p 17)\nOlukorras, kus loovisik ei täida mingit avaliku elu funktsiooni ega osale avalikus väitluses, tegutseb ta privaatsfääris. Sellise tegevuse või teabe kajastamine on ajendatud kommertshuvist, mis ei õigusta eraellu sekkumist. Avalikku huvi ei saa samastada ajakirjaniku või teiste isikute uudishimu ega erahuvidega. (p 15) Kui isiku õigusi rikutakse eraeluliste andmete õigusvastase avaldamisega, saab ja tuleb mittevaralise kahju hüvitise suuruse määramisel arvestada esmalt rikkumise ulatust. Samuti tuleb arvestada muid pressideliktide eripärasid. Arvesse tuleb võtta kõike, mis võib mõjutada hüvitise määra õiglast kujunemist kohtuasjas. ( p 28) Isikliku õiguse rikkumisest saadud tulu väljaandmist saab kannatanu nõuda alusetu rikastumise sätete alusel. (p 30)\nMittevaralise kahju hüvitisena saab välja mõista kindla rahasumma ning seda ei saa arvutada protsendina kostja käibest. ( p 26)\nIsikliku õiguse rikkumisest saadud tulu väljaandmist saab kannatanu nõuda alusetu rikastumise sätete alusel. Isikliku õiguse rikkumist, sealhulgas eraelu puutumatuse rikkumist võib pidada muuks õiguseks VÕS §-de 1037 ja 1039 mõttes ja kannatanu saab pressideliktide puhul nõuda lisaks saadu harilikule väärtusele ka rikkumisest saadud tulu väljaandmist. Sellisel juhul tuleb kannatanul tõendada, et tema isikuõigusi rikkunud isik sai rikkumisest tulu, st tõendamisesemesse kuulub nii kannatanu õiguste rikkumine, rikkuja tulu saamine kui ka põhjuslik seos nende vahel. ( p 30)\nSõnavabaduse, sealhulgas ajakirjandusliku sõnavabaduse kasutamisel peab PS § 19 lg-st 2 tulenevalt austama ja arvestama teiste inimeste õigusi ja vabadusi ning järgima seadust (vt Riigikohtu 5. detsembri 2002. a otsus tsiviilasjas nr 3-2-1-138-02, p 9). (p 14)\nKui isiku õigusi rikutakse eraeluliste andmete õigusvastase avaldamisega, saab ja tuleb mittevaralise kahju hüvitise suuruse määramisel arvestada esmalt rikkumise ulatust. Samuti tuleb arvestada muid pressideliktide eripärasid. Arvesse tuleb võtta kõike, mis võib mõjutada hüvitise määra õiglast kujunemist kohtuasjas. (p 28)\nMittevaralise kahju hüvitamiseks on üldjuhul piisav nende asjaolude tõendamine, mille esinemisega seob seadus mittevaralise kahju hüvitamise nõude. Kostja käitumise õigusvastasus tehakse kindlaks kaalumise tulemusena. Mittevaralise kahju eest välja mõistetava hüvitise suuruse otsustab kohus diskretsiooni alusel. Kui hageja on palunud mõista välja õiglase hüvitise kohtu äranägemisel ja väljamõistetud hüvitis ei ole sümboolse suurusega, siis ei saa hageja kohtuotsuse vaidlustamisel nõuda hüvitise suurendamist (vt ka Riigikohtu 9. aprilli 2008. a otsus tsiviilasjas nr 3-2-1-19-08, p 13). Hagejal on siiski õigus vaidlustada maakohtu otsus hüvitise ebaõiglasele suurusele tuginedes juhul, kui kohus on hüvitise määramisel oluliselt rikkunud menetlusõiguse norme, sealhulgas näiteks juhul, kui kohus on selgelt rikkunud diskretsiooni piire ja mõistnud välja ilmselgelt sümboolse hüvitise. (p 22) Mittevaralise kahju hüvitisena saab välja mõista kindla rahasumma ning seda ei saa arvutada protsendina kostja käibest. ( p 26) VÕS § 134 lg-s 6 sätestatud asjaolusid võib kohus võtta arvesse hüvitise suuruse määramisel lisaks VÕS § 134 lg-s 5 sätestatud asjaoludele. Kohaldades VÕS § 134 lg-d 5 ja 6 peab kohus mõistma hüvitise välja ühtse summana, mitte eraldi lg 5 ja lg 6 osas. (p 27)\nMittevaralise kahju hüvitis väljendab teatud ulatuses alati lisaks kompensatsioonilisele eesmärgile ka ühiskonna hukkamõistu rikkuja õigusvastasele teole ja on leevenduseks kannatanule talle isikliku õiguse rikkumisega tekitatud ülekohtu eest (vt Riigikohtu 17. oktoobri 2001. a otsus tsiviilasjas nr 3-2-1-105-01). Kohane rahaline hüvitis, mis peegeldab rikkumise asjaolusid, täidab ka preventsioonifunktsiooni. See ei tähenda aga, et kohus peaks preventsioonifunktsiooni arvestades mõistma kahju tekitajalt välja viimase saadud kasu, vaid et kohus võib VÕS § 134 lg-s 6 nimetatud deliktide puhul hüvitise väljamõistmisel arvestada täiendavate asjaoludega. ( p 29)\n3-2-1-4-12 Riigikohus 19.03.2012\nTsMS § 366\nKui hageja nõuab mittevaralise kahju hüvitamist isikuõiguste rikkumise tõttu, paludes kohtul kostjalt välja mõista õiglase hüvitise oma äranägemisel ja kohus rahuldab hagi, mõistes kostjalt oma äranägemisel välja rahasumma, siis ei kohaldu asjas TsMS § 163, sest asjas ei saa kindlaks määrata osa, milles hagi rahuldatakse, ja osa, milles hagi jääb rahuldamata.\nKui hageja nõuab mittevaralise kahju hüvitamist isikuõiguste rikkumise tõttu, jättes nõudesumma kohtu otsustada, siis sel juhul määrab hüvitise kohus kõiki asjaolusid arvestades õiglase äranägemise järgi. Mittevaraline kahju hõlmab eelkõige kahjustatud isiku füüsilist ja hingelist valu ning kannatusi. Isikuõiguste rikkumise korral tuleb kahjustatud isikule hüvitada mittevaraline kahju üksnes juhul, kui rikkumise raskus, eelkõige kehaline või hingeline valu, seda õigustab.\n3-2-1-159-09 Riigikohus 25.02.2010\nLammutustööde alustamisega olukorras, kus vaidlusalune eluruum on veel hageja valduses ja kasutuses, ei olnud hageja enam häirivate välismõjutuste eest kaitstud, võib olla rikutud kodu puutumatust kui põhiseaduse §-s 33 sätestatud üldist isikuõigust. Kodu puutumatuse rikkumised ei ammendu vaid kostja osutatud toimingutega (eluruumi sissetungimine või selles isiku vara ümberpaigutamine). Kodu puutumatuse riive ei eelda ainuüksi meelevaldset eluruumi sisenemist. Kodu puutumatust võivad rikkuda ka muud teod, näiteks olukorra tekitamine, mille tagajärjel võivad eluruumi takistuseta pääseda kõrvalised isikud eluruumi valdaja äraolekul. Üldjuhul on üürileandjal võimalik kodu puutumatust rikkuda üürilepingu kehtivuse ajal, aga see pole välistatud ka pärast lepingu lõppemist seni, kuni üürnik eluruumi valdab ja kasutab.\nIsiklike õiguste rikkumise õigusvastasus tehakse kindlaks VÕS § 1043, § 1045 lg 1 p 4 ja § 1046 järgi. Ka isiklike õiguste õigusvastase rikkumise korral vabaneb rikkuja vastutusest, kui ta tõendab süü puudumist VÕS § 1050 järgi. Isikuõiguste rikkumisega tekkinud mittevaralise kahju hüvitamise nõude suuruse põhjendatust hindab kohus VÕS § 134 lg 2 alusel.\nIsikuõiguste rikkumisega tekkinud mittevaralise kahju hüvitamise nõude suuruse põhjendatust hindab kohus VÕS § 134 lg 2 alusel. VÕS § 134 lg 2 sätestab isikuõiguste rikkumise korral mittevaralise kahju hüvitamisele piirangud. Seejuures on viidatud sättes märgitud rikkumise raskuse tõendamine kahjustatud isiku kohustuseks. Rahaliselt hüvitamisele kuuluva mittevaralise kahju suuruse otsustab kohus VÕS § 127 lg 6 ja TsMS § 233 lg 1 kohaselt diskretsiooni alusel. Seetõttu võimaldab TsMS § 366 nõuda, et kohus mõistaks mittevaralise kahju eest omal äranägemisel välja õiglase hüvitise. Siiski peavad kohtute väljamõistetud mittevaralise kahju hüvitiste suurused vastama ühiskonna üldise heaolu tasemele ning üldise võrdsuspõhiõiguse tagamiseks olema sarnastel asjaoludel võrreldavad.\nVÕS § 127 lg 6 kohaselt, kui kahju tekitamine on kindlaks tehtud, kuid kahju täpset suurust ei saa kindlaks teha, otsustab hüvitise suuruse kohus. Nimetatud sätte, samuti TsMS § 233 lg 1 kohaldamine on õigustatud juhul, kui asjad, mille eest kahjuhüvitist nõutakse, on kindlaks tehtud, kuid nende väärtust ei õnnestu kindlaks teha või see oleks seotud eriliste raskustega või ebamõistlikult suurte kuludega (vt Riigikohtu 12. jaanuari 2009. a otsus tsiviilasjas nr 3-2-1-127-08, p 13).\nKahju hüvitamise nõude rahuldamiseks peab olema tuvastatud ühe tingimusena kahju tekitamine kannatanule. Ei saa lugeda tõendatuks asjade kahjustamist neid tuvastamata.\nLammutustööde alustamisega, kus vaidlusalune eluruum on veel hageja valduses ja kasutuses, ei olnud hageja enam häirivate välismõjutuste eest kaitstud, võib olla rikutud kodu puutumatust kui põhiseaduse §-s 33 sätestatud üldist isikuõigust. Kodu puutumatuse rikkumised ei ammendu vaid kostja osutatud toimingutega (eluruumi sissetungimine või selles isiku vara ümberpaigutamine). Kodu puutumatuse riive ei eelda ainuüksi meelevaldset eluruumi sisenemist. Kodu puutumatust võivad rikkuda ka muud teod, näiteks olukorra tekitamine, mille tagajärjel võivad eluruumi takistuseta pääseda kõrvalised isikud eluruumi valdaja äraolekul. Üldjuhul on üürileandjal võimalik kodu puutumatust rikkuda üürilepingu kehtivuse ajal, aga see pole välistatud ka pärast lepingu lõppemist seni, kuni üürnik eluruumi valdab ja kasutab.\nVÕS § 134 lg 1 kohaselt võib mittevaralise kahju hüvitamist lepingust tuleneva kohustuse rikkumise eest nõuda mittevaralise kahju hüvitamist üksnes juhul, kui kohustus oli suunatud mittevaralise huvi järgimisele ning sõltuvalt lepingu sõlmimise või kohustuse rikkumise asjaoludest sai võlgnik aru või pidi aru saama, et kohustuse rikkumine võib põhjustada mittevaralise kahju. Seega on tavapärase käibetehingu rikkumise korral mittevaralise kahju nõue välistatud, sest selline leping ei ole üldjuhul suunatud mittevaralise huvi järgimisele.\n3-2-1-152-09 Riigikohus 13.01.2010\nVÕS § 1046 lg 2\nPõhiseaduse § 19 lg 1 kohaselt on igaühel õigus vabale eneseteostusele. Nimetatud üldisest isiksuspõhiõigusest tuleneb enesekujutamise õigus, mille all tuleb muu hulgas mõista õigust oma kujutisele. Õigus kujutisele hõlmab nii kujutise pildis kui ka liikuvas pildis. PS § 19 lg 1 on lihtsa seadusreservatsiooniga põhiõigus, millest tulenevalt võib seda piirata mis tahes põhjusel, mis ei ole PS-ga otseselt keelatud. Õigus oma kujutisele kuulub ka PS § 26 kaitsealasse, mille kohaselt on igaühel õigus perekonna- ja eraelu puutumatusele. Seega on igal isikul õigus määrata oma kujutise kasutamine ise. Samas ei ole see piiranguteta õigus. Piirangud tulenevad muu hulgas VÕS §-st 1046. Nimetatud paragrahvi lg 1 esimese lause kohaselt on õigusvastane isiku kujutise õigustamatu kasutamine ja eraelu puutumatuse rikkumine. Siiski ei ole VÕS § 1046 lg 2 kohaselt isikliku õiguse rikkumine õigusvastane, kui rikkumine on õigustatud, arvestades muid seadusega kaitstud hüvesid ja kolmandate isikute või avalikkuse huve.\nIsiku keeld ennast filmida hõlmab ka keeldu endast tehtud filmilõik (avalikult) esitada. Isiku kujutise kasutamine ilma tema nõusolekuta on üldjuhul lubatav vaid selle isiku endaga seotud aktuaalse päevasündmuse kajastamiseks. Sellele lisandub eeldus, et isiku kujutise kasutamine on päevasündmuse kajastamiseks vajalik ning avalikkuse huvi kaalub üles isiku huvi. Isiku kujutise kasutamine ei olnud praegusel juhul politseioperatsiooni kajastamiseks vajalik ning avalikkuse huvi ei kaalunud üles isiku huvi. Avalikkuse huvi võinuks eelkõige jaatada juhul, kui isik oleks pannud toime tõsise õigusrikkumise, millest teavitamine on üldsuse huvides, eelkõige selliste õigusrikkumiste avastamiseks või ärahoidmiseks tulevikus. Üldjuhul on keelatud kasutada isiku kujutist juhuslikus seoses kajastatava päevasündmusega. Isiku kujutamine ka neutraalses või positiivses toonis ei asenda isiku puuduvat nõusolekut. Kujutise kasutamine ilma nõusolekuta on lubatav vaid eespool nimetatud eelduste olemasolul.\nIsiku kujutise ilma nõusolekuta kasutamine ei ole üldjuhul õigusvastane ka siis, kui isik ise asetab end teadvalt sellisesse olukorda, mille korral võib eeldada tema kujutise kasutamist avalikkusele nähtavalt, nt osaledes erinevatel seltskonnaüritustel, mille vastu tunneb eelkõige huvi nn kollane ajakirjandus. Isiku kujutise kasutamine võib olla lubatav siis, kui kujutist muudetakse tehniliste vahenditega selliseks, mis ei võimalda isikut tuvastada. Seejuures ei tohi isiku tuvastamist võimaldada ka kontekst. (Vt ka Euroopa Inimõiguste Kohtu 28. jaanuari 2003. a otsus asjas Peck vs. the United Kingdom, p 80).\nVt Riigikohtu tsiviilkolleegiumi lahend nr 3-2-1-43-09.\nIsiku au ja head nime kahjustav väärtushinnang võib põhineda ka tema kohta avaldatud andmetel. Väärtushinnangud, mida võimaldavad tegelikkusele vastavad andmed, võivad põhimõtteliselt kahjustada isiku au ja head nime, kuid selline kahjustamine ei ole VÕS § 1046 lg 1 mõtte kohaselt üldjuhul õigusvastane.\nIsikliku õiguse rikkumine kahjustab isiku psüühilist seisundit ja tegevust. Mittevaralise kahju olemasolu selles tähenduses tuleb eeldada, kuna isikliku õiguse rikkumise tagajärge - muudatuste tekkimist ja nende suurust inimese psüühikas - ei ole võimalik objektiivselt mõõta ega väljendada. Seetõttu ei saa mittevaralise kahju suurust tõendada ühegi tõendiga. Kui varalise kahju hüvitamise nõudmisel tuleb hagejal üldjuhul tõendada ka kahju olemasolu ja selle suurust, siis mittevaralise kahju suuruse tõendamine ei ole iseenesest võimalik. Mittevaralise kahju hüvitamiseks on üldjuhul piisav nende asjaolude tõendamine, mille esinemisega seob seadus mittevaralise kahju hüvitamise nõude. Rahaliselt hüvitamisele kuuluva mittevaralise kahju suuruse otsustab kohus VÕS § 127 lg 6 ja TsMS § 233 lg 1 kohaselt diskretsiooni alusel. Mittevaralise kahju rahalisel hüvitamisel tuleb järgida põhimõtet, et mittevaralise kahju eest mõistliku rahasumma väljamõistmisel arvestab kohus, sõltumata poolte taotlustest, rikkumise laadi ja raskust, rikkuja süüd ning selle astet, poolte majanduslikku olukorda, kannatanu enda osa kahju tekkimises jt asjaolusid, millega arvestamata jätmine võiks kaasa tuua ebaõiglase hüvitise määramise.\nKuna praegusel juhul on hageja selgesõnaliselt keelanud enda kujutise kasutamise, kuid kostja on seda sellest hoolimata tahtlikult teinud, tuleb tahtlikku rikkumist lugeda VÕS § 134 lg 2 kohaselt üldjuhul kahjuhüvitist õigustavaks asjaoluks. Seetõttu ei ole ka piisav õiguste kaitse vahend vabandamine. Samuti ei ole isiku kujutise õigustamatut kasutamist võimalik ümber lükata.\n3-2-1-138-02 Riigikohus 05.12.2002\nHageja on kannatanu kriminaalasjas, milles kohtualust süüdistati seksuaalkuritegude toimepanemises. Hageja isiku identifitseerimist võimaldanud artikli avaldamisega (kuritegude toimepanemise asjaolude täpne kirjeldamine, kannatanu eesnime ja perekonnanime esitähe kasutamine, väikelinna nimetamine, kus kannatanu elab) on rikutud PS §-st 26 lähtuvat eraellu sekkumise keeldu. Ka kohtuotsuse avalik kuulutamine ei tähenda iseenesest veel õigustust teha ajakirjanduse kaudu kohtuotsus avalikkusele kättesaadavaks viisil, mis võimaldab kuriteos kannatanu identifitseerimist. Hagejalt ei ole küsitud nõusolekut teda puudutavate eraeluliste andmete avaldamiseks ning kostjal puudusid hageja eraellu sekkumist õigustavad asjaolud, mistõttu on artikli avaldamine eraelu puutumatuse rikkumine TsÜS § 24 mõttes.\nSõnavabaduse, sealhulgas ajakirjandusliku sõnavabaduse, kasutamisel peab PS § 19 lg-st 2 tulenevalt austama ja arvestama teiste inimeste õigusi ja vabadusi ning järgima seadust.\nKehavigastuse õigusvastase tekitamisega põhjustatud moraalse kahju hüvitamise reeglid pole kohaldatavad eraelu puutumatuse rikkumisega tekitatud moraalse kahju hüvitamisele. Erinevalt kehavigastusest tingitud moraalsest kahjust, sätestas 1. juulini 2002. a kehtinud TsÜS aluse nõuda eraelu puutumatuse rikkumisega tekitatud moraalse kahju hüvitamist. Tuvastades, et hageja isiku identifitseerimist võimaldanud artikli avaldamine tõi temale kaasa uusi õigustamatuid kannatusi ning psüühilise heaolu languse, on kohtud õigesti leidnud, et kostja tegevus tekitas hagejale moraalset kahju. Arvestades moraalse kahju tekitamise asjaolusid, on kohtud määranud hüvitise mõistlikkuse piires.\n3-2-1-32-98 Riigikohus 12.03.1998\nPärast põhiseaduse vastuvõtmist ja enne alusetult vabaduse võtmisega tekitatud kahju hüvitamise seaduse jõustumist 1. jaanuaril 1998. a, kuulub alusetult vabaduse võtmisega tekitatud moraalne kahju hüvitamisele PS § 25 alusel, mille kohaselt on igaühel õigus nõuda õigusvastaselt tekitatud moraalse kahju hüvitamist. Õigusvastasena tuleb käsitleda nii alusetut kui ka ebaseaduslikku vabadusevõtmist. Ebaseaduslikuks ei saa pidada juurdleja, uurija, prokuröri ega kohtu tegevust kriminaalmenetluse ülesannete täitmiseks, kui see on toimunud seaduse kohaselt. Õigeksmõistva kohtuotsuse tegemisega muutub isikult vabaduse võtmine alusetuks. Alusetult vabaduse võtmisega tekitatud moraalse kahju hüvitamisel peab kohus arvestama kriminaalprotsessi üldpõhimõtetest tulenevate teatud erisustega lähtudes sellest, et õigusemõistmisel on isikud seaduse ja kohtu ees võrdsed olenemata mistahes asjaoludest. Hüvitise alusetu kinnipidamise eest maksab riik lähtudes võrdse kohtlemise põhimõttest ja hüvitis peab olema võrreldav, mõistlik ja õiglane lähtudes ühiskonna üldise heaolu tasemest. Hüvitise suurus ei ole sõltuvuses üksnes kahju hindaja soovist.\n3-2-1-117-97 Riigikohus 23.10.1997\nVabaduse võtmisel vastuolus Euroopa inimõiguste konventsiooni sätetega, on isikul õigus nõuda hüvitist temale konventsiooniga tagatud vabaduse ja isikupuutumatuse rikkumise eest (EIÕK artikkel 5 p 5).\nKui isiku au on teotatud tegevusega, milleks on ebaseaduslik menetlustoiming, on isikul õigus au kaitsele tsiviilkohtupidamise korras ning õigus nõuda TsÜS § 23 lg 1 alusel au teotamisega tekitatud moraalse kahju hüvitamist.


KIRI: Tartu õlle(ok)toober - Arvamus - Tartu Postimees\nFOTO: Christian Schranner/staatsbrauerei Weihenstephan\nTartusse saabunud on oktoober\nsa otsi üles oma õige õlletoober,\nvõid leida selle restoranist München\nseal keset siseõue seisis õlleankur,\nmis kindlalt jalgadel, ta pole vankund.\nOobril jalas nahkpüksid ja seljas vest\nseal peeti maha kuulus Oktoberfest.\nIstusin ühel laupäevasel septembri pärastlõunal traditsiooniliselt tunnikese Werneris kohvi, koogi ja ajalehega. Kui aeg sai täis, astusin välja, et koju minna. Juba ukselt kuulsin, kusagilt ülikooli peahoone poolt kostis meeldivat puhkpillimuusikat, jäin kuulatama, ja see vedas mind kõrvale ning juhatas Küütri tänavale restorani München juurde. Muusika ei tulnud aga seest, vaid kusagilt väljast.\nKangialusesse piiludes nägin siseõues kvintetti, kes mängis ehedat Tirooli puhkpillimuusikat. See oli kutsuvalt lööv, aga samas metsasarve ja tuuba popsutamine nii sametiselt kõrvu paitav, et ei suutnud vastu panna ja oma teed minna, vaid läksin õuele ja jälgisin mängijaid. Need mehed ja nende seas üks naine (tuubal) polnud siiski Saksamaalt, nagu olin arvanud, vaid meie omad pillimehed – ühes neist tundsin ära Popside seeniordirigendi.\nInimesed sagisid õlleankru lähedal ja traksidega nahkpükstes mees lasi vaadist kannudesse vahutavat õlut. Seisin seal kontvõõrana ja jälgisin kaugelt, veel aru saamata, mida tähistatakse. Lõpuks taipasin, et vana kalendri järgi on juba oktoober ja siin peeti iga-aastast õllepidu.\nLõpuks märgati ka mind ja Baieri Tracht’is (rahvarõivastes) mees ulatas mulle kenas portselankannus ehtsat Baieri laagri tüüpi piduõlut Weihenstephanherit, mis oli pruulitud Weihenstephani pruulikojas Freisingi linnas – see on maailma vanim pruulikoda aastast 1040 – ja toodud ekstra Tartusse pidustusteks. See tekitas kohal- ja samal ajal ka eemaloleku tunde, et ma justkui viibin Baierimaal Oktoberfestil, nagu see oli ligi kolmkümmend aastat tagasi Münchenis, kus soojad mussoontuuled võivad isegi veebruari paastueelsete karnevalide ajal temperatuuri tõsta kõvasti üle 15 kraadi. Mis siis veel rääkida septembrist-oktoobrist, mil suvejätu- ja lõikuspidusid peetakse õuedes, terrassidel ja turuplatsidel kesvamärjukest rüübates ning elule juubeldades ja joodeldades.\nKuigi ma pole eriline õllefänn ega õllefestidel ega -summeritel käija olnud, oli tore kogeda, et ka meil siin Tartu vanalinnas on München nagu tükike Baierimaad, selle juurde kuuluva mõnusa elunautleva ja hetkepüüdva mentaliteediga ega survesta sooritustele nagu kuulus Preisi piits, mis nüpeldab sind, kui viskad tänased toimetused homse varna. Baierlaste mentaliteet on teistsugune. Nemad oskavad magusat elu nautida nagu itaallased – dolce vita –, kuid neil on veel elujõus oma rahvatarkus Essen und Trinken hält Leib und Seele zusammen ehk söömine ja joomine hoiab keha ja hinge koos.\nKa mina peatusin hetkeks ning kaldusin kõrvale oma teekonnalt ja plaanitud tegevustest. Selle asemel nautisin puhkpillimuusikat, sööki ja jooki ning püüdsin sellest laupäevasest õhtupoolikust kinni kõige kaunimad hetked. Carpe diem!


Kommentaarid - Parvlaev Leiger jääb rikke tõttu liinilt teadmata ajaks kõrvale. Teda asendav varulaev mahutab hulga vähem sõidukeid - Kasulik.ee\nParvlaev Leiger jääb rikke tõttu liinilt teadmata ajaks kõrvale. Teda asendav varulaev mahutab hulga vähem sõidukeid - kommentaare 1-5\nSee kommentaar on sisestatud anonüümse kasutaja "Kaua võib?" poolt ja on seetõttu nähtav ainult anonüümsete kommentaaride kaustas\nKas Simson ostis need laevad ja andis üleveo riigi kätte?\nSee kommentaar on sisestatud anonüümse kasutaja "Ei noh jah." poolt ja on seetõttu nähtav ainult anonüümsete kommentaaride kaustas\nAhmedid ja Ibragimid kaugel Türgimaal klopsisid kokku.\nSee kommentaar on sisestatud anonüümse kasutaja "Süüa saab ka piiratult" poolt ja on seetõttu nähtav ainult anonüümsete kommentaaride kaustas\nMercandial saad võileibu ja pirukaid, aga seal ei ole köögitoimkonda, kes suppe ja praade valmistaks. Hea tahtmise korral ei oleks üleliia keeruline tellida hommikuks laevale paar pangetäit kuuma seljankat, liha ja kartulit ja seda soojana hoida, aga sellel on vastas võib-olla mingid Veterinaar- ja Toiduameti nõuded, mis ei luba nii talitada.\nKüsige eksminister pr Palolt lisakohti.\nLaev näeb välja nagu Põhjakeskuse kinkekaart


Tegelinski oma kummut: mai 2019\nAjahambad on teravad\n60+ aastat tagasi\nKümme aastat tagasi\n14 aastat blogimist\nIkka kullerdan siin vanul ajul, viiekümnendates.\nMulle lapsepõlveaeg, mõnele marrasaeg.\nMõnele alles olemata aeg.\nPaljudele lihtsalt rasked ja ebakindlad ajad.\nEstniska Dagbladet, 26. mai 1959.\nTäna lugesin just seda, täpselt 60 aastat tagasi ilmunud lehenumbrit.\nVõi siis tõlgituna "Eesti Päevaleht", Stockholmis ilmuv eestikeelne ajaleht. Hakkas ilmuma 1959. aasta märtsis... nüüd on aga ilmumine vist lõppenud. Või siis täpsemalt, ajaleht ilmub, aga digitaalselt kaks korda kuus.\nMida ma lugesin sellest täna 60 aastat tagasi ilmunud lehest?\nMitu artiklit on pühendatud Nikita Hrushtshevi visiitidele Euroopas.\nAlbaanias ja Jugoslaavias.\nJa kohe-kohe saabumas Stockholmi.\nPererahvas muretseb juba mõnda aega, kuidas vastu võtta külalist? Nimelt kardetud ja vägivaldse naabri diktaatorit Hrushtshevi. On selge, et siin Rootsis keegi ei armasta teda. ...\nÜksikud armid on tekitatud ka Rootsile, kui meelde tuletada 1952. aastal alla tulistatud Rootsi lennukeid.\nAga ometi on temaga seotud ka teatud lootused.\nNimelt loodavad inimesed, et arutusele tuleb baltlaste omaksete küsimus.\nVennad Aksel ja Johannes soovivad oma 75aastast Siberist Eestisse tagasipöördunud isa Rootsi tuua.\nMingil hetkel see isegi õnnestus, sest geni näitas isa surmakohta ja -aega, 1967 ja Sweden.\nSoome-ugri keelesaar Lätis.\nVeel 19. sajandi algul oli Leedu piiri lähedal talupoegi, kes kõnelesid soomeugri keelt.\nKovalus maksab jembit eb ku kulda un übti.\nSelgelt arusaadav ju?\nEt tarkus (kavalus) maksab rohkem kui kuld või hõbe.\nKreevinid (kreevingid) ... kes nad siis on?\nAastal 1636 kirjutas Paul Einhorn, et Leedu piiriääres, Bauska maakonnas elutseb mitte-Läti rahvus, kes omavahel räägivad eesti keelt. Lisaks mainib ta, et ümbruskonna lätlased ja sakslased peavad kreevingeid ebausu ja nõidusega tegelevaks rahvaks ja hoiduvad nendega palju kokku puutumast.\nEhk on tegu Eesti aladelt toodud sõjavangidega?\nVõi hoopis Saaremaalt ostetud päriorjadega.\nVõi hoopis nii, et algul sõjavangid toodud Bauska lossi ehitustöödele, ja hiljem saarlased sinna juurde.\nAga ehk on õige hoopis Wiedemanni seisukoht, et kreevingid on pärit vadjalaste aladelt Novgorodi ja Jamburgi ümbrusest.\nPäris mitu versiooni.\nKüllap on tänaseks keeleteadlased oma oletuste ja keeleuuringutega kaugemale jõudnud.\nVeel üks ajatu lugu.\n1959. aastal tähistasid väliseestlased sinimustvalge lipu 75. sünnipäeva.\n4. juunil 1884 pühitseti Otepää kiriklas sini-must-valge lipp Eesti rahvusliku meelsuse ja teiste rahvastega üheõiguslust taotlemise sümboliks.\n1934. aasta 3. juunil toimus Eesti rahvuslipu 50. aastapäeva mälestustahvlite avamine ja pühitsemine.\n1950. aastal bareljeefid hävitati.\n1989. aastal taastati ja taasavati.\nNüüd ju jälle põhjust tähistada: sini-must-valge 135.\n4. juuni 2019.\nAga 60 aastat tagasi, ma ei usu, et Eestis oli võimalik päeva tähtsust pidulikult märkida.\nKeegi kuskil salaja... võimalik.\nKüll aga Stockholmis, seal kavandatakse kontsertaktust, kus tuleb esiettekandele muusikalist uudisloomingut, mis kirjutatud selleks tähtpäevaks.\nSõnavõtuga esinevad Heinrich Laretei ja Artur Taska.\n1959. aasta 8. juuni leht annab juba ülevaate Eesti lipu juubelilt.\nAktus oli tagasihoidlik, kuid väärikas.\nKõne pidas lipuvärvide ajalooliste materjalide entusiastlik koguja A.Taska, kes andis uusi detaile meie värvide ajaloost.\nLipu mõte oli juba kolm aastat varem kui värvide õnnistamine Otepääl.\nValminud lipp viidi Otepääle kollases kalessis, kaheksa hobust ees. Kolm versta enne kiriklat heiskasid rahvuslased-üliõpilased oma sõidukil lipu ja selle lehvides sõideti otse kiriklasse.\nEdmar Kuus deklameeris suure haaravusega: Raimond Kolk "Ängistusaegne", J.Oro "Meie võitluslipp", Visnapuu "Tuulte pöörises".\n1928. aastal heisati sinimustvalge Pika Hermanni torni. Kolmest mehest, kes seda tegid, võttis üks osa ka 1959. aasta pidulikust üritusest Stockholmis.\n*Kasutatud mõned sõnad Saareste mõistelisest sõnaraamatust.\nPostitaja: tegelinski kell 23:19 Kommentaare ei ole:\nSildid: ajakirjandus, EESTI 100, lipp, rootsi, vana\nKaasa kurtis, et sai kohalikust pealinnast kaasteelise.\nVapsik sõitis jänest.\nJa mis kõige hullem, ei olnud nõus välja ka minema.\nEi aidanud ei tagant tuulutus ega avatud küljeaknad.\nKasutasin kavalust, lootsin, et ehk astub ämbrisse.\nVõi siis täpsemalt: klaaspurki.\nVapsik selline vaenlane.\nVaps tundis end purki panduna sama koduselt kui ennist autos.\nJälgis elu ja keeldus lahkumast.\nKüll pidin keelitama, enne kui nõustus oma teed minema.\nLendas lõpuks laia maailma.\nPostitaja: tegelinski kell 00:08 2 kommentaari:\nSildid: putukad, veider\nMured kuidagi tuttavad, mis sest, et aastakümned tagasi.\n1955. aastast ilmus ajaleht "Kodumaale Tagasipöördumise Eest".\nToimetuse aadress: Berliin, Bärenstrasse.\nTänapäeval võetakse äraolemist ja tagasi tulemist tunduvalt vabamalt.\nKeelitatakse küll, aga mitte nii intensiivselt.\nProjektki valikulisem, "Talendid koju".\nSiis oli komitee selline, mis andis välja ajalehte ja kutsus koju.\nVäljaanne, kus, nagu tollal kombeks, oli tugev nõuka-aegne propaganda ja vajadusel kirjutati ka must valgeks... või vastupidi.\nKes kus ajalehte lugeda või osta sai?\nVaevalt, et kodu-Eesti lugemislauale jõudis.\nKuigi nõuka-ajal käis meil kodus kõiksugu huvitavaid ajalehti.\n"Noorte Hääl" ja " Rahva Hääl" ja "Edasi". "Võitlev Sõna"\nPutkast ostes maksis ajaleht 2 kopikat.\nAjakirjad käisid ka: "Nõukogude Naine", Sotsialistlik Põllumajandus", "Pioneer".\nJa muudki veel.\nAga täna siis sattus selline omapärase ajaleht näppu.\n"Kodumaale Tagasipöördumise Eest"...\nSilma ette siis pigem.\nLappasin läbi kümmekond lehenumbrit.\nLugesin mõned kirjanduse-, muusika- ja kultuuriteemalised lood ka läbi.\n"Ed. Viiralt ja kodumaa"\n"Marie Under 75-aastane"\n"Tootsi-lugude sünnimail". Kui nüüd arvata, et lugu tõene, siis oli seal mitu lõbusat seika sees.\nKilingi-Nõmme tähistas oma 63. aastapäeva.\nPaide toiduainete kauplust nr 1 külastab päevas 3000 inimest, kaupa ostetakse umbes 15000 rubla eest.\nRiias avati Eesti raamatu, raamatugraafika ja fotonäitus.\nPikk nimekiri pealkirja all "Teid otsivad omaksed" või "Kes teab".\nMitmed kirjad kadunud lähedastele.\nKodutare ja omaksed ei väsi iialgi sind ootamast.\nMäletan hilisemast ajast, kui oli ajaleht "Kodumaa", seal ka otsiti sõjas kadunuks jäänud lähedasi.\nViimane väljaanne, mis leidsin, kannab numbrit 138 ... detsember 1958.\nSeal on artikkel Gustav Ernesaksast, kes tähistas oma 50ndat sünnipäeva.\n50 eluaastat ja ligi 30 tihedat tööaastat.\nWikipeediast lugesin, et 30ndatel töötas G.Ernesaks Elfriede Lenderi Tütarlaste Eragümnaasiumis. Tema naine Stella oli samas koolis võimlemisõpetaja.\n30ndate lõpus õppis Lenderi koolis mu ema.\nArtikkel 60 aastat tagasi ütleb, et Ernesaksa juubelit tähistas kogu kultuurielu avalikkus. "Estonias" lavastati tema ooperit "Tormine rand" ja "Vanemuises" tuleb lavale "Tuleristsed".\nViimast iseloomustab Wikipeedia kui jõulist propagandaooperit, kus on palju head muusikat.\nKaarel Irdi ja Kersti Merilaasi libreto.\n"Raudse kõriga kisendab tehas"\n"Kisenda, töölise poeg"\n"Kus, pergel, käiks impeerium, kui puuduks žandarmeerium"\nNojah, kõlabki paljulubavalt.\nKõik kindlasti võimsalt kõlavad teosed!\nMuusika, mida kirjutades tiksus kuklas sund ja südames hirm.\nIkka need 50ndad.\nHiljem seda ooperit lavastatud ei ole.\nAga praegu on Piletilevis saadaval piletid Gustav Ernesaksa elu kajastavale lavastusele "Hakkame, mehed, minema".\nSelle laulu kirjutas ta, olles vaid 24 aastane.\nEt hakkame, mehed, minema.\nMinemine läbi aja ja loo.\nNii palju siis täna juttu ajaloost ja ajakirjandusest.\nNatuke muusikast ja muust ka.\nPraegu mõtlen: ostan pileti - ei osta piletit.\nPostitaja: tegelinski kell 23:16 Kommentaare ei ole:\nSildid: ajakirjandus, ajalugu, EESTI 100, ema, muusika\nVanasti polnud probleemi, kui ikka vaja, siis nutsin.\nMõnikord polnud nagu tarvidustki, lihtsalt ütlesin, et nüüd hakkan nutma... ja kohe hakkasin.\nLahinal ja pidurdamatult.\nVõi siis mõne peaaegu võhivõõra külavanuri matustel, lähedased kuivade silmadega, pigem tänulikud, et haige vanainimene parematele jahimaadele pääsenud, aga minul pisarad voolavad.\nVõi siis, kui ma vihastasin, kohe olid pisarad väljas.\nSellised suured vihapisarad.\nMõni film ka pani nutma. Eriti ilusad filmid, kurbi suutsin kuivade silmadega vaadata.\nMul on tunne, et see senini nii.\nKurbus pressib südamele, aga silmad on kuivad.\nNutmise põhjused on sellised kummalised.\nTäna vaatasin Poola filmi "Järelkujutis".\nKruusateel kohtasin soovitust.\nVäga valus film oli, ja kuigi algul mõtlesin, et kui ängistavaks läheb, jätan pooleli, siis seda ma ei suutnud.\nNii hästi tehtud film.\nNüüd on mul natuke rohkem teada tunne, mida inimesed neil 40ndatel ja 50ndatel tundsid. "Seltsimees laps" oli ka, aga läbi lapse silmade oli see kuidagi teistmoodi. Teisiti valus.\n"Järelkujutises "oli ka laps.\nLaps, kes pidi eluga hakkama saama.\nAndrzej Wajda film aastast 2016, originaalpealkirjaga "Powidoki"... kusjuures A.W. suri 2016. aastal, olles siis 90 aastat vana. Lugesin ühest arvustusest, et ta oli filmi ideega 20 aastat ringi käinud ja otsinud lahendust, kuidas teema filmiks vormida.\nFilmi peategelane Wladiyslaw Strzeminski, tuntud Poola kunstnik, suri 1952. aastal, olles 59 aastat vana.\n50ndad olid Andrzej Wajda noorusaastad stalinlikus Poolas.\nSündmustik põhineb paljuski tõsielul.\nVaatasin, elasin kaasa... aga ei nutnud.\nKolm pisarat valasin hoopis täna Paides toimunud Emadepäeva kontserdil. Kusjuures, kodus vaatasin veel teist korda, ja siis polnud mul ühtegi pisarat.\nIsegi imestasin, et miks ja millal.\nAga nii see oli, kontsert oli kohapeal emotsionaalsem kui hiljem telekast vaadates. Ma poleks hakanud teist korda vaatamagi, aga ma ju tahtsin teada, ega mind suures plaanis ekraanil ei näidata.\nNo ei näidatud, oleksin vabalt võinud nina nokkida või pisaraid pühkida.\nNüüd oli nii, et kolmel korral tundsin, kuidas üks suur pisar üle põse veereb, aga reageerida ei julgenud.\nPilti ka teha ei julgenud, nüüd mul polegi presidendist ühtegi fotot.\nNo või tõtt tunnistada, üks pilt mul on, ja kui otsida, leiab pildilt ka presidendi.\nJa veel on mul olemas tänase kontserdi kava.\nJa veel pilt televisiooni bussist.\nBuss, mis on pikk nagu erakonna pink... kui kasutada just Vikerraadiost kuuldud võrdlust pikkuse kohta.\nMitte et bussist juttu oleks olnud.\nSildid: film, kontsert, kunstnik, käimised, president\nEile sai pikemalt ringi sõidetud. Alustasime veidi enne kella ühte ja pool 12 öösel jõudsime koju. Mingil hetkel tuli autoraadiost laul "Head sõnad"... head sõnad kõik on ju loetud...\nKuulasin ja mõtlesin.\nMiks küll nii raskesti tulevad head sõnad huultele?\nJa siis mõtlesin, et kas mees roolis ka mõtleb.\nEt võiks ju vahel vaikida viivu ja mõelda sellele, mis alles öeldud sai.\nMa isegi ei tea, mis kanalilt laul tuli. Võimalik, et Vikerraadiost, võimalik et Elmarist.\nMa kodus kuulan pigem Vikerraadiot, vähemasti viimase ajani. Nüüd on mõnikord küll nii, et kui uudiste aeg, siis appi-appi, ma ei taha kuulata. Ja siis keeran nuppu kuhu juhtub. Mõned korrad on Kuku raadiole sattunud.\nVahelduseks kulub ära.\nMuidu kuulasin pigem Klassikaraadiot.\nMõned aastad tagasi sattusin ühe pool-tuttava inimese juurde. Tal tuli raadiost head muusikat, ja siis keegi küsis, et mida ta kuulab.\nÜtles, et kuulab seda igapäevaselt.\nTema, kelle elus on muusika üks eluosa.\nRääkisime ka poliitikast.\nNüüd märkasin, et jagab FB-s pea igapäevaselt Objektiivi ja UuedUudised lehekülgi.\nKas on ikka sama mees?\nVõib-olla peaks talt küsima, kuidas tal läheb?\nPigem vist mitte...\nAga Vikerraadiost tuli täna jälle... ja kohe kaks korda, seesama eile kuuldud laul.\nHead sõnad kõik on ju loetud.\nIkka jälle raadiot kuulates.\nValdur Mikita Päevakommentaar.\nVaikimine, varjamine ja lõputu kartulipanek - kas see on Eesti kultuur?\nKas see on armastus, kui mees ja naine on elu jooksul koos üles võtnud 470 km kartuleid?\nKurb või rõõmus, loll või tark... kas eestlase näoilmest on seda võimalik välja lugeda? Tõenäoliselt mitte.\nJa Delfist lugesin.\nOma maalapile vanalinnas kartuleid istutanud maaomanik rikub muinsuskaitseseadust.\nSaan aru, et kartulitel on tegelikult päris kauge ajalooline taust.\nKultuuriline ka... juba Juhan Viiding laulis kartulist.\nAga näe, muinsuskaitse alla ei kuulu!\nPostitaja: tegelinski kell 23:30 Kommentaare ei ole:\nSildid: aeg, eluolu\nTegelikult on esimene pilt tehtud kell 20.06\nVaatan mina aknast, tere-tore!\nKeegi nagu istub seal!\nMingi võõras kass?\nLoomulikult võõras, sest meil omal kassi pole.\nKülakassid kolavad kuuri all.\nAga mõni võõras on natuke tuttav.\nPeaaegu et naaber.\nTõin fotoka, et kontrollida.\nKirves, kass ja pall.\nJärgmised pildid mahtusid kõik sama minuti sisse.\nAinult see hüpe, mis kass vahepeal tegi, jäi jäädvustamata.\nJa nüüd kuuri alla.\nLoodan, et saak oli piisavalt surnud\nPostitaja: tegelinski kell 00:12 2 kommentaari:\nSildid: kass, loomad\nKui inimesele on ikka juba nii palju eluaastaid andnud kui mulle, leiab hulganisti igasuguseid tähtpäevi, mida tähistada.\nKasvõi iga päev!\nSamas olen ma veendunud minu-oma-sünnipäev tähtsusetuses ja absoluutselt seda pühitseda ei viitsi :)\nMuidugi, kõik kes kohvile tulevad, on teretulnud, aga midagi korraldada ma küll ei taha. Ehk on elu mind hellitanud, sest töö juures oli meil selline tore komme, et sünnipäevalapsele tehti pidulaud välja, peaosaline pidi ainult kohal olema ja särama...\nJa loosi põhjal ühele oma kolleegidest ise laua organiseerima.\nNäiteks tordi... aga ikka muud ampsu ka!\nMinu 10 aastat bloggeri blogi täitus juba eelmisel suvel. Aga kuna ma olen hetkel meenutuste lainel, siis vaatan natuke, mida ma siia kirjutanud olen.\nSeda, mis vanas blogis 14 aastat tagasi kirjutasin, ma juba tõstsin eelmisesse postitusse.\nVõi oli see eel-eelmises.\nAga 10 aastat tagasi olen ma kahes sissekandses oma kiiksusid lahanud.\nNüüd oleks õige välja tuua, mida uut juurde on tulnud, aga esialgu tundub, et ma selline vanas-kinni inimene. Isegi kiiksud.\nNumbritega mängimine... see paistab mu postitusteski välja.\nTähtedega mängin ka. Olen sellest nii kirjutanud:\nPraegu vaatan autonumbreid, õieti neid kolme tähte seal. Automarkidest ei tea ma midagi. Aga tähtedega on hea mängida, nagu poomismängu. Et mis tähed tuleb vahele panna, et saaks mõttega sõna. AMS... amps või abielumees, OPS... Oidipus või opakas... jne. Raskeks läheb, kui on XYZ, siis jään hätta.\nEt mis on asja mõte? Mõte on selles, et mõttetud mõtted ei lase segavatel mõtetel pähe tulla.\nNii olen ma kirjutanud. Täna näiteks olen raasuke targem, tähekombinatsioon XYZ annab võimaluse tagurpidi lugedes nime Züleyxa kokku panna.\nSee kiiks, et lehte lugedes alustan õnnesoovidest, on ajalukku jäänud. Vist pole lehes enam sellist igapäevast õnnesoovide rubriiki. Nii ma ei saagi vaadata, milline nimi kõige ilusam on!\nNäputöö on endiselt südamelähedane.\n23. mai 2009 olen kirjutanud:\nÜks minu kiiksudest on kaltsukad. Seal tuhnimine lõbustab mind. Lisaks on mul põhimõte, et iga kord tuleb midagi ikka kaasa osta. Ega ma selga panemiseks eriti midagi ei leia, aga valin värvide ja materjalide järgi. Kodus pesen puhtaks ja lõigun tükkideks. Kui kunagi pensionile saan, hakkan lapitehnikat viljelema. Natuke olen juba praegu... kööki kardinad näiteks... tuppa kujundasin armatuuri.\nTäna võin kinnitada: tööl käies tegin rohkem käsitööd. Nojah, üht-teist siiski ka praegu.\nÜks väike tekike. Või kattevaip.\nMitu põnevat asja pooleli.\nAga mitte ainult minul.\nSel korral Rootsis käies nägin üht tikitud tööd, mis jäi 65 aastat tagasi lõpetamata. Niit sai otsa!\nNo ja siit tulebki loogiline postitus aastast 2009.\nVeel üks kiiks... käin igal aastal kolm korda Stockholmis. Tean, tean... inimesed reisivad, et näha imelist maailma. Korjavad kauneid kohti oma rännuraamatusse. Igal aastal uued kohad, uued avastused.\nAga mitte mina.\nMina lähen maja taha metsa, kus on ka iga kord uus ja huvitav. Või sõidan Rootsi... seal on lisaks armas inimene, kes ootab.\nViimane teelõik enne kohale jõudmist.\nSeekord midagi uut!\nEt nii värviline.\nSee kiiks ka.\nEt fotokas on pidevalt taskus.\nPilte teen pisut vähem, juba jääb päevi vahele.\nAga ikka on mul palju pilte, mis ootavad kriitilist lähenemist.\nEesmärgiga koguseid vähendada.\nOtsustasin, et kõige lõppu paneks mõne uue kiiksu ka.\nAga ma pean kohe mõtlema.\nTeen mingeid suvalisi lapikesi, millest siis midagi suuremat kokku panna. Täitsa umbes teen, nii kuidas jumal juhatab.\nMõne asja olen valmis ka saanud.\nLisaks tekile ;)\nÜks suur voodikate ootab lõpetamist.\nVõi see, et loen ajalehti, mis rohkem kui 50 aastat vanad, parem veel, kui 100 ligi.\nVõi see, et olen varsti juba kaks aastat oma sissetulekuid ja väljaminekuid detailsuseni välja kirjutanud.\nKulutusi silma all hoidnud.\nVarsti saab 90 nädalat täis... nii et põhjus kokkuvõtet teha!\nNii nagu ma juba algul ütlesin: leidub hulgaliselt ümmargusi numbreid, mida tähistada ;)\nPostitaja: tegelinski kell 17:08 6 kommentaari:\nSildid: 10, ajakirjandus, ajas tagasi, käsitöö, rootsi, toit\nLapsepõlves suhtusin luuletustesse eitavalt, hilisemas elus on olnud mitmeid perioode, kus just ainult luulet lugesingi.\nÜht-teist senini peas.\nEriti Marie Underi luulest.\nOrb oma ainuma lamba\nõhtul koju tõi mäelt\nall poiste pilava kamba\nkinni pidades häält.\nMaadligi, vettligi maja,\nLaeni täis lainete kaja,\npisarad läve ees\nNüüd on jälle pikk paus olnud. Kuni aprillikuus nähtud saates OP rääkis Heidy Purga Jim Ollinovskist.\nVõõrapärane nimi tekitas huvi.\nLugesin eluloo, kuulasin luulet.\npeegel vaatab vastu\ntema pöörab vastu\nSaade ERR-i arhiivis.\n"Kriibib hinge" aastast 1994.\nVarasemast ajast värske leid... 1932.\nIssand armastab oinaid!\nNad on vagad ja hääd.\nNeil on palju häid omadusi.\nOi - nad on ausad!\nJa teevad vaid "Mää".\nKui neid oisutada, siis nad tulevad,\nkarjase autoriteetlikku häält.\nOi, oleksid inimesed nii kuulekad,\noleks paradiis ammu maa pääl! ...\nLeidsin selle luuletuse siit (linki lubati jagada).\nHuvitav koht, Eesti luule 100, igasse aastasse üks luuletus.\nJa just eile leidsin ühes Delfi postituses luuletuse, mis mulle ka meeldis.\nEksinud olen ma ühes,\nkahelnud olen kahes,\nenam ei armasta mina,\narmastagu kes tahes.\nArmastagu, kes jaksab\ntaluda toda tõugu,\nvarem lõin vastu lõugu.\nMina ei kakle kaua,\nvaatan kui aruta hulga\nsigineb sopa peal usse.\nJa siis Küllikese luuletus.\nTegelikult otsisin pilt... aga sattusin sellele.\nOlin piltidega ühte kausta pannud.\nÜkskord võtab aeg mul kinni ümbert.\nNäitab, mida igatsema jään.\nMälestuste jälgi täis on kamber.\nKahetsedes minekule säen.\nTundeid tuiskab, aega pole aga.\nOlematuks tiksub jäänud tund.\npäevadele peale lükkab lund.\nÜkskord pole aega mõelda ümber.\nOodatult või äkki lõpeb tee.\nSeni võiksid sina olla see.\nNii palju luulet tänasesse päeva... tunnen, et olen ikka täiega emotsionaalselt üles köetud.\nKasutades poliitikute luulekeelsust.\n* Mõned luuletustest ei ole toodud tervikuna.\n* Tegelikult sai see postitus põhjuse hoopis ühest teisest kirjutisest.\nMinu vanas blogis oli lugu "Süsteemitu nagu ma olen" aastast 2005... aga kui hakkasin seda siia paigutama, leidsin pooliku luulemeelse postituse.\nViisin seekord hoopis selle lõpuni.\nPostitaja: tegelinski kell 00:07 Kommentaare ei ole:\nSildid: EESTI 100, luule, luuletus\nAlustasin mais 2005... aga seda blogi enam ei eksisteeri.\nHaihtus mingil hetkel.\nÕnneks on mul postitused alles, miski pool aastat on kuhugi kadunud.\nKui otsin, ehk leian needki.\nAga 2005 maikuu on täitsa olemas.\nMõned nopped ajas 14 aastat tagasi.\nVanaema oli tark naine. Ta jagas kõik oma asjad enne (paberil) laiali, kui teispoolsusesse läks. See jagamine oli tegelikult väga tore tegevus. Vanaema oli siis veel päris kõbus vanainimene.\nPanime kahekesi kirja iga vidina ja arutasime, kellel mida vaja oleks. Parasjagu oli ühel lapselapsel uus tühi korter... loomulikult sobis kummut just sinna.\nVarandus, mis kummutis, läks jagamisele.\nKeegi ei jäänud ilma... või kui siis... jagajale jäid näpud.\nKummut aastal 1959... koos minu õega\nMõni aasta hiljem (1995), kui vanaema suri, korjasime vanaema jäetud kingitused kokku.\nMis oli asja mõte? Ühe hea inimese hing sai jagamisega rahu ja ei mingeid ütlemisi pärijate vahel.\nAga kui ma mõtlen praeguste laste peale… kas ka neid võiks mõni vana tööriista- või kummutisahtel nii köita? No ega tea... võimatu ju pole.\nSahtlite koristamisele on nad kõik suure heameelega kaasa löönud ;)\nMina igatahes panin selle kummuti järgi oma blogile nime.\nTegelinski tuli sealt, et vanaema ütles mulle mõnikord nii.\nOled ikka üks tegelinski...\nVaatasin uudiseid. AK-st.\nMoskvas on suured pidustused. Saluudid. Kauged kutsutud külalised, presidendid ja muu seltskond üle maailma. Aga et kummaline – Eesti presidenti nende hulgas pole. Ja seetõttu on eestlased Moskvas kohe tegijad.\nNarva juubeldab ja laulab “Katjušat”.\nPronkssõdur valati punase värviga üle.\nOtsereportaažid Punaselt väljakult, Tõnismäelt ja Peetri platsilt. Euroopa Päeva pidustused Tallinnas.\nKuskil napib raha. Aga kus seda ei napiks. Või siiski…mõnel ikka nagu on ka. Palts kergendab oma pangaarvet 1,2 miljoni (või 12 miljoni - vahet pole) krooni võrra.\nMina aga istun ja ootan. Teleri ees. Et mis siis Rüütel täna teeb. Aga ei mingit vihjet. Riigitelevisioon peaks nagu kajastama riigiga seotut. Boikott presidendile?\nMina siiski tean. President oma prouaga liikus ringi. Tallinnast kaugel, Eestimaa südames. Ühes tavalises vallas, üsna tavaliste inimeste hulgas. Rüütel oli põhjendanud oma Moskvasse mitte-minemist sellega, et pigem eelistab ta olla oma rahva hulgas. Ja kui edasi mõelda… ka presidendil on õigus privaatsusele ja eraelule. Igatahes oli ta oodatud külaline.\nHomme on Arnold Rüütli sünnipäev.\nIkka veel vastikult külm.\nÕues on külm ja toas on külm.\nMõni räägib, et tema võtab päikest.\nTeine paneb kartuleid ja külvab seemneid.\nNemad vaatavad kalendrit, et on juba maikuu keskpaik ja ju nüüd peab.\nMina unustasin öösel käe teki alt välja ja ärkasin selle peale, et näpud külmetasid. Kindaid tooma minna ei viitsinud … liiga külm oli, et teki alt välja pugeda.\nHommikul pesin juukseid ja need ei kuivanud ära. Õnneks ära ka ei jäätunud… tähendab, siiski veel plusskraadid. Vähemasti minu kambris. Ööseks lubas kohati öökülma. Peab vist ahju kütma hakkama.\nTäna kuulsin kägu. Võimalik, et kukub juba ammu, aga mina kuulsin esimest korda.\nJa siis toodi mulle 3 l pahtlit ja 3 l valget laevärvi. Olen aru saanud, et kui mina ise ei tee, siis ei tee keegi. Võimalik ongi, et keegi ei tee… sest ega ma endas ka kindel pole. Aga sõbrants lubas õpetama tulla, tema oli ükskord küll ise teinud. Tal sellest ajast isegi tordilabidas kuurinurgas. Nii et riistad ja materjalid peaaegu olemas. Pahtlilabidas oleks ehk parem, aga tõenäoliselt olulist vahet ei ole. Hea, et ma temaga poe uksel kokku sain ja muret kurtsin.\nTema ise oli teel elektripirne ostma. Oli kodus analüüsinud, miks elektriarve äkki ootamatult väike oli. Sai põhjuse teada ja ostis 5 elektripirni.\nJa siis veel.. täna istusin esimest korda sel kevadel ratta selga. Lausa arusaamatu, miks mitte varem. Tõeliselt mõnus oli.\nKoristasin siin natuke. Ja leidsin sahtlipõhjast käsikirjalise lehekese ELUJUHISED. Mitte ei mäleta, kelle elu parasjagu juhtisin. Igatahes mitte enda oma, sest mõne punkti oleks siis küll kirjutamata jätnud. Igal juhul on need kuskilt välja nopitud, minu vaimusünnitus see ei ole.\nAga tegelikult tasuks juhinduda. Mul endal ka.\n1.Ütle iga päev kolmele inimesele midagi ilusat.\n2.Vaata vähemalt üks kord aastas päikesetõusu.\n3.Suru kätt kindlalt.\n4.Vaata inimesele silma.\n5.Ole vastutulelikum kui hädavajalik.\n6.Ära kaota usku kellessegi – imesid juhtub iga päev.\n7.Püüa halbadest olukordadest leida midagi head.\n8.Tee nii, et ilusad hetked kestaksid võimalikult kaua.\n9.Vali elukaaslast hoolikalt. Ühest otsusest sõltub 90protsendiliselt Sinu õnn või õnnetus.\n10.Hoolitse selle eest, et Sul oleks alati võimalik vaadata midagi ilusat, isegi kui see on ainult karikakar moosipurgis.\n11.Naerata tihti. See ei maksa midagi ja sel on hindamatu väärtus.\n12.Õpi kuulama. Mõnikord koputab võimalus õige vaikselt.\n13.Püüdle headuse, mitte täiuslikkuse poole.\n14.Väldi inimesi, kes näevad kõiges ainult halba.\nMina oma viieaastase elu eriti ei mäleta.\nAga pisut siiski.\nTänaval oli pump, seal pumbati üles-alla-üles-alla vett ja toodi ämbriga koju. Ja võis juhtuda, et vesi köögis oli hommikuks jääs. Pesema pidi ennast ikka, mõnikord ka selle jääkülma veega. Siis kui elektrit polnud ja elektripliit osutus tarbetuks.\nNaabritüdrukuid mäletan, üks oli Anne ja teine Helle. Agulilapsed olime.. ütleks praegu.\nMuu seltskond oli ka vastav. Selline siseõu, kus kogu majarahva elu kui peo peal. Ja edasi lähebki kõik segamini. Mis on kild minu lapsepõlvest, mis Oskar Lutsu jutustusest “Tagahoovis”.\nMul on foto ka... tehtud tunduvalt hiljem, kui blogis kirjutasin.\nRääkimata ajast, kui seal elasin.\nSiseõu... aastal 2014\nNüüd on mul siin üks 5aastane. Täielik pärlike. Poeb põue ja otsib kallistusi, aga iidoliks on Ämblikmees. Kannatab välja multikaid, mis üks jubedam kui teine... aga solvub juba pisut kõvema hääletooni puhul. Kuulab hard rocki ja mängib arvutimänge. Aga üks jama ka .. alumine hammas tuli Lego klotse lahti tehes ära. See on lausa mure, sest laps tuleb homme emmele üle anda... nüüd jupid küljest ära.\nEks keerame paberisse ja anname kaasa.\nPostitaja: tegelinski kell 05:30 9 kommentaari:\nSildid: eluolu, ilm, inimesed, lapsed, lapsepõlv, president, vana blogi, vana foto, vanavanemad\nÕnneks on kriminaalsed lood 85 aasta tagused.\nJärva Teataja, 1. mail 1934\nIlmub 3 korda nädalas, üksiknumbri hind 5 senti.\nJT kõnetraat 101\nTegelikult natuke lappasin vanas ajakirjanduses, sest tahtsin just mai alguse uudiseid.\n1934. aasta 1. mail sai ema 5 aastaseks.\nMa usun, et foto on tehtud 1934. aastal, sest pildil on ema kõrval tema väike õde Irma, kes suri 1934. aasta juunis, enne kahe aastaseks saamist.\nTaustal peaks olema Kadrioru loss\nAga elu tol ajal, kui EW oli 16 aastat vana, oli ikka täiega kriminaalne.\nTegelikult läksin vaatama, kas leian midagi head ja ilusat.\nMida ma siis leidsin?\nKohe esileht lajatas ikka täiega.\nKuna andmekaitse puudus, on kõik nimed välja toodud, lisaks täpne aadress. Kus linnas ja kus uulitsas ning mis on maja ja korteri number.\nMa suhtun delikaatselt andmetesse ja püüan ka artiklis välja toodud jõhkrused üldsõnastada.\nKaini tegu Rägaweres. Pärandustülid tekitasid waenu... wend lasi wenna maha.\nPoeg Hans päris koha, teine poeg Aleksander oli riigilt autasuna asunikukoha saanud. Hans pidi vennale pärandi arvelt raha maksma, aga siin läks riiuks. Algul Hans pussitas venda ja sai selle eest karistatud. Järgmine kord, kui Aleksander oma õigust nõudma läks, võttis ta suurekaliibrilise revolvri kaasa. Kui Hans talle koerad kallale ässitas ja ise kividega pilduma hakkas, võttis vend relva välja ja tulistas. Teel Rakvere haigemajja heitis haavatu hinge.\nWedur purustas auto.\nJuhtus see Tallinnas, Merepuiseteel. Vedur manööverdas ja põrkas kokku autoga. Põhjus - ülesõidukohal ei olnud kaitsepuu õigeaegselt alla lastud. Auto purunes täielikult, juht pääses väikeste vigastusetega. Seletuse järgi oli tal autos Norra tüürimees, keda tema sadamasse oli viimas. Rusuhunnikust välja roninud norralane pääses vigastusteta ja oli varsti sündmuskohalt kadunud.\nAuto väärtus hinnatakse umbes 2000 krooni.\nÕpilane lasi kaaslase kogemata surnuks. Raske õnnetus Tallinna algkoolis wahetunni ajal.\nVäikese monte-kristo revolvriga mängimisel läks relv 16-aastase poisi käes kogemata lahti, kuul tappis 13-aastase õpilase.\nTartumaal süüdati telliskiwitehas\nKuna tulele saadi kiiresti jaole, põles ära ainult peaehituse katus.\nJämejala haigla endised juhid said karistada, 44.a vana E.R. saadeti 6 aastaks sunnitööle, lisaks rahatrahv talle 2982 krooni. O.S. kõrvaldati ametist.\nIsatapmine Koorastes. Poeg lasi hullustushoos isale 5 kuuli.\nPoeg oli lõpetanud gümnaasiumi ja hiljem töötas põllutööministeeriumis. Tallinnas tekkis tal armuvahekord, mis läks külmaks, põhjuse andis neiu. Nüüd andus noormees joomakirele, järgnes vallandamine töölt. Hakkasid ilmnema vaimuhaiguse tundemärgid, Kodus muutus ta ohtlikuks emale ja õele, ja kui isa keelata ja rahustada püüdis, tulistas poeg teda.\nTapetu oli 67 aastat vana, poeg 32, ja nende talu oli ümbruskonnas üks suuremaid ja jõukamaid.\nPüssikuul tappis sõduri.\nKurb õnnetus Tallinnas distsiplinaar-kompaniis wahtkonna wahetusel.\nTunnimees laadis püssi, asetades 4 padrunit salve. Laadimise juures oli üks padrun sattunud sõduri teadmata püssirauda.\n21-aastased Petserimaalt pärit noomehed olid olnud omavahel heas läbisaamises.\nVähemasti peremees on kindel, et oli süütamine. Põlesid maha küün, ait ja laut, elumajal põles katus. Perenaine läks hobust päästma, see aga ei õnnestunud ja perenaine toodi välja raskete tulehaavadega.\nKui juba Petseris, siis...\nPetseris oli äikest\nÄike oli tugev, seda saatis tihe vihmavaling. Aga muidu on ilmad soojad, reedel oli 25 kraadi, kased on lehes ja muru haljas.\nEi midagi kriminaalset.\nKohutaw äike Berliinis.\nKohutav äike uputusliku vihmavalinguga, sekka ka rahet. Keldrikorrused vett täis. Äike möllas neli tundi, välk suuremat õnnetust ei tekitanud.\nKatoliiklaste leht Saksamaal avaldas telegrammi, mis oli saadetud Hitlerile sünnipäeva puhul. Õnnetuseks oli ühe lause lõpule, delikaatsele kohale, sattunud punkti asemel küsimärk. Ajaleht suleti üheks nädalaks, telegrammi laduja arreteeriti.\nNo ja siis meditsiini valdkonnas.\nÜhtlane kord marutõbiste isikute rawikulude tasumiseks.\nTasutakse need kulud, millele on lisatud Pasteuri jaama tõendus ja muud vajalikud paberid.\nMuud toredat ka.\nKonstantin Päts, kes läinud nädala lõpus tundis end haiglasena, on nüüd tervenenud ja võttis vastu põllutöökooli õpilasi.\nRiigivanemale saabub ikka veel tervitus- ja õnnesoovi telegramme. Viimati Valga linna volikogult, Lihula ühispanga peakoosolekult, Simuna piimaühingult jne.\nKuulasin enne Vikerraadiot, aga kui värske minister juba mitmendat korda presidenti arvustas, sai siiber.\nPanin raadio kinni.\nTõesti, tõesti... hakkas rohkem vastu kui 85 aasta tagused jõhkrused.\nSee mul mingi kiiks vä?\nPostitaja: tegelinski kell 17:12 Kommentaare ei ole:\nSildid: ajakirjandus, ajalugu, EESTI 100, kriminaalne, õie


Lakid - Top1 Autovaruosad - leht 1\n4MAX lakk värvitu HS420 1L vahekord 2:1\nLakk (1 l) värvitu, HS, läige, vahekord: 2: 1, eraldi kõvendi -1101-04-0006E, pealekandmismeetod: püstol Selge lakk katab suurepäraselt, seda saab kanda kõikidele värvitud pindadele ja puhastatud tehaselakkidele. See kuivab väga kiiresti ja seda või..\nAER.AKRÜÜLLAKK VÄRVITU 400ml\nKiiresti kuivav akrüüllakk Värvus: värvitu lakk. Metall-, puit-, klaas-, plast- ja keraamiliste pindade katmiseks. Moodustab läbipaistva poolmati tugeva kihi, mis on vastupidav temperatuuri kõikumisele, kriimustustele. Lisainfot toote kohta on võ..\nAkrüüllakk NOVAKRYL 580 1L NOVOL värvitu 2+1 HS+H5120 580 kõvendiga 0,5L 38081\nNOVAKRYL 580 - Akrüüllakk 2+1 NOVAKRYL 580 - värvitu akrüülkiht, millel on kriimustuskindlad omadused. Seda iseloomustab suur tahkete osakeste sisaldus. Selle karedus, kõrge läige, UV-stabiilsus ja ilmastikukindlus tagavad suurepärase välimuse ja vas..\nKiiresti kuivav värvitu akrüüllakk puit-, metall-, alumiinium-, klaas-, kivi ja erinevate plastpindade värvimiseks. Sobib eelkõige akrüül, email ja nitrotselluloosvärvide katmiseks. Autolakk kaitseb ja säilitab auto värvkatet ja kindlustab püsiva kõr..\nEfektiivne õhu käes kuivav polüesterlakk. Pärast kuivatamist moodustab läbipaistva ja elastse kihi, kaitstes niiskuse ja kemikaalide vastu. Lakitud pinnad on joodetavad. Temperatuuritaluvus -70 °C kuni +155 ° C. Dielektriline tugevus +20 °C juures on..\n5.64€ Maksudeta: 5.64€\nDUPLI-COLOR akrüül- või nitrokombi baasil spreivärvidele (näiteks veljevärv, Neoon ja muud mittemetallik autovärvid) kantav lakk. Lisab kõigile rallivärvidele läike ja kaitse. KVALITEET JA OMADUSED Kõrge kvaliteediga Suurepä..\nPolüuretaanpõhine ühekomponentne kiirelt kuivav isolatsiooni- ja kaitselakk elektri- ja elektroonikaseadmetele. Moodustab vastupidava. elastse. vee- ja niiskuskindla ning mustust hülgava kaitsekihi. Temperatuuritaluvus -40°C kuni +120°C. Kuivab kiire..\n23.87€ Maksudeta: 23.87€\n2-Komponentne kõrgläikega kvaliteetlakk. Kiiresti kuivav. Suur kulumis- ja kriimustuskindlus. Väga vastupidav kemikaalidele, bensiinile ja ilmastikumõjudele. Kergesti poleeritav. Sobib kasutamiseks puit-, metall-, alumiinium-, klaas-, kivi- ja erinev..\n6.40€ Maksudeta: 6.40€\nKiiresti kuivav. heade nakkeomadustega läbipaistev akrüüllakk kaitsmaks pindasid mehaaniliste vigastuste eest jättes värvitavale pinnale ilusa läike. Sobib kasutamiseks metallist. puidust. plastikust ja värskelt värvitud pindadel. KUIDAS KASUTADA: ..\nLakid (leht 1)


Kirjed kus kohanimeks on "Kullamaa" (17)\nHaruldane rist Kullamaa surnuaial. Kullamaa kiriku surnuaial kiriku lähedal võib näha huvitavat kiviristi, mis paigutatud sinna 1621. a. Sita Koti Matsile. Nähtavasti pidi see mees olema sel ajal eestlaste-orjade seas tähtis mees, et temale sarnane rist pandi ja liiategi nii kiriku lähedale maeti, kus harilikult rüütlite, krahvide ja parunite matusepaik oli. Sita Koti Matsi elukohta tuntakse veel praegu Sitakoti aluse nime all Sillalt Tiinuse pool viiva maantee ääres asuval Sassimetsa heinamaal.\nKullamaal tuleb laulupäev. 19.juunil korraldavad neli haridusseltsi - Kullamaa, Jõgisoo, Luiste ja Kolovere haridusseltsid - ajaloolikus ja ilusas Kolovere lossis 3. Kullamaa laulupäeva, mille üldjuhiks on tuntud helilooja Th. Vettik Tallinnast. Laulupäevast on rohkesti laulukoore ümbruskonnast ja ka kaugemaltki lubanud suurel arvul osa võtta.\n23.augustil korraldavad Isamaaliidu Kullamaa kihelkonna osakonnad ja haridusseltsid rahvuspäeva. Päevakava. Rahvuslippude õnnistamise viib läbi kohalik õpetaja J. Unt. Kõne peab propagandajuht H. Oidermaa. Kõnelevad veel: Isamaaliidu Läänemaa komitee esimees Kasterpalu, Silla algkooli juhataja Uustalu ja Vaikna algkooli juhataja Veidermaa.\nKullamaal hävis elumaja. Reede [14.VI] varahommikul puhkes tuli Kullamaa vallas Tüdroma külas Uuekõrtsu talus, kus tules hävis August Freibachile kuuluv elumaja koos rehealusega ja vallasvaraga ja laut ühes põllumajanduse inventariga. ...\nLeiti 1 kg hõberahasid. Läänemaal Kullamaa vallas kalju külas Laksilla talu peremees August Reinumäe leidis oma põllult hulga vanaaegseid hõberahasid. Leitud rahad kuuluvad 15. ja 16. sajandisse ning on osalt endised Tallinna ja ordu rahad, kuna osa rahasid on idamaise päritoluga. ..\n902.6Kullamaa + 398.33\nLääne maanoored kogunevad Kullamaale. Maakondlik maanoortepäev 16.juulil.\nLääne Maanoorte Ühenduse korraldusel toimub pühapäeval, 16.juulil Kullmaal Lääne maanoorte suvipäev. Suvepäevade kavas on maakondlikud meistrivõistlused lüpsis, kraavikaevamises ja kartulikoorimises. suvepäevadest võtab osa ka üleriiklik maanoorte vanem A. Jürima. Vaimuliku talituse peab aktusel F. Jürgenson, aktuse avasõnad ütleb A. Kasterpalu. Ettekandega esineb Põllutöökoja ja Ülemaalise Maanoorte Ühenduse peasekretär J. Tõrmaküla. Lõppsõna - J. Toomiste.\n323.248Lääne MNÜ + 323.248Kullamaa\nLääne Maanoorte Ühing / noorsoo-organisatsioonid / noorsooküsimused / noorsooliikumine (üldkäsitlused) / noorte poliitiline liikumine\nLääne praostkond pidas sinodit. Kuulutajad vennad kursustele. - Vaimuli laulupäev Kullamaale. - Vanglatele kirjandust tasuta. Lääne praostkonna sinodit peeti kesknädalal Haapsalus. kokku oli tulnud üle maakonna 25 saadikut ja õpetajat. sinodi avas Lääne praost Jürgenson. ... 6.septembril peetakse Kullamaal praostkonna vaimulik laulupäev ja samal kuul lastetöötegelaste konverents Kirblas. ...\nHaapsalu + Kullamaa\n284.1(063)Läänemaa + 783Haapsalu\neesti vaimulik muusika / kirikukontserdid (Eestis, kohtadel, konkreetsed) / kirikulaul / kirikumuusika (üldküsimused) / kirikunoorte päevad (luteri kirik) / kirikunoorte päevad (luteri kirik, piirkondlikud, kohtadel) / Läänemaa / luteri kirik (kongressid, sinodid, päevad, piirkondlikud) / orelikontserdid (sega-eeskavaga, koos kooriga, solistidega, kohtadel, konkreetsed) / vaimulik laul / vaimulik muusika (üldküsimused) / vaimulikud kontserdid (kohtadel, konkreetsed) / vaimulikud laulupäevad (kohtadel, konkreetsed) / vaimulikud laulupeod (kohtadel, konkreetsed)\nMaanoorte assistendid Raplasse ja Kullamaale. Rapla konvendis harjumaal loodi maanoorteassistendi koht. Assistendiks valiti Kehtna kodunduskooli õppejõud pr. H. Undrits. ... Kullamaa konvendi otsusega Läänemaal nimetati Kullamaa konvendi maanoorte assistendiks Villu Haavandi. ... Assistendi ülesandeks jääb maanoorte töö igakülgne edenamine konvendi ulatuses,kusjuures aga erilist rõhku pannakse üksikliikmete tööülesannete tõhusale läbiviimisele. ...\nKullamaa + Rapla\n323.248Rapla + 323.248Kullamaa\nValmis teemeistrite majade standardtüüp. Läänemaal valmis hiljuti Kullamaa piirkonna teemeistri maja niivõrd, et teemeister võis asuda sisse elama. Kuna sama plaani järele kavatsetakse ehitada majad ka teistele teemeistritele üle riigi, jälgitakse nüüd hoolega uue maja otstarbekohasust. Kullamaa teemeistri maja ehitus on seni läinud maksma umbes 10.000 krooni. Maja sisaldab alumisel korral kantselei ja eluruumid teemeistrile ja ruumi masinatele. Teisel korral on kaks korterit höövlijuhtidele.\n625.7Kullamaa + 711Läänemaa\nalevid (planeerimine, kujundamine, hoonestus) / asulad (planeerimine, kujundamine, hoonestus) / ehitustegevus (linnades, alevites) / Läänemaa / linnaarhitektuur (üldküsimused) / linnad (planeerimine, kujundamine, hoonestus) / maanteed (üksikutes kohtades) / maanteed (ehitus, korrashoid, remont, seisukord) / magistraalteed läbi Eesti / purskkaevud (linnades, alevites) / teemeistrid\nSügismatk Läänemaale. Kullamaa kihelkonnas liigub alaliselt varanduseotsijaid, kuid keegi pole midagi leidnud. - Mõisad ununevad ja hävinevad. - Pihlakad ilupuudena.\nKullamaa kihelkond on Läänemaa varanduseotsijate Eldoraado. Varandust loodetakse leida Kolovere ordulossi lähedusest ja Kullamaa kiriku juures asuvast muinaseesti linnusest (Rohumägi). Bernhard Laipmani mälestussammas Haapsalus. Seljakülas avati uus koolimaja.\nKullamaa + Seljaküla\n91ELäänemaa + 398.33Läänemaa + 372.22Seljaküla\nFoto. B Laipmani mälestussammas.\nalgharidus / algkoolid / algkooli lõpetajad / ebausk / Eesti linnade, asulate vaated / Eesti vaated, pildid / külakoolid (kohtadel) / kihelkonnakoolid (kohtadel) / koolikohustus / koolisundus / kummitused (kohtadel) / Läänemaa / linnakoolid (linna-algkoolid) (kohtadel, konkreetsed) / maa-alused käigud (kohtadel) / ministeeriumikoolid (kohtadel, konkreetsed) / peidetud varandused (kohtadel) / rahapajad (kohtadel) / rahvakoolid (kohtadel, konkreetsed) / rahvapärimused (üksikute paikkondadega seotud, kohtadel) / reisikirjeldused (Eestist) / vallakoolid (kohtadel, konkreetsed)\nBrasche, A., temast\nKirikuõpetaja A. Brasche +. Saksamaal suri kauaaegne Kullamaa ja Piirsalu koguduse õpetaja Arved Brasche. ... A. Brasche oli sündinud 21. jaan. 1878. a. Tallinnas Toomkoguduse õpetaja Joh. Brasche pojana. ...\nBiblioserver 2.8 | tarkvarastuudio | külastajaid: 176332773