Ajalugu - Alutaguse Matkaklubi\nKlubi algusajast tänaseni\nKui sulle satub näppu mõni foto, matkapäevik, aruanne või muu dokument, mis aitab täpsustada ja täiendada meie klubi ajalugu, siis võta palun ühendust e-maili teel: alutaguse@matkaklubi.ee või telefoni teel 5141692\nOleme tänulikud igasuguse materjali eest!\nVabariiklik Spordiühing Kalev Kohtla-Järve Turismisektsioon 1957 – 21.09.1962\nSektsiooni tegevusest pole õnnestunud seni kahjuks kuigi palju teada saada. Meieni on jõudnud dokumenteeritud info ainult 1959.aastal toimunud Kohtla-Järve matkajate I kokkutulekust Uljaste järve ääres ja kahest kaugmatkast 1961. aastal. Esimene oli autostopimatk Kaukaasiasse, marsruudil Kohtla-Järve – Moskva – Kurski Kaar – Teberda LK. Teine oli I.kat. jalgsimatk Teberda-Tombai-Suhhumi (Kaukasus).\nSamas sektsiooni esimene esimees Enno Välk (1957 – 1959) on matkamises hästi tuntud. Tema nime võib kohata juba 1954. aastal kuulsa Peeter Varepi poolt juhitud esimese mägimatka grupi nimekirjas. Oma töökoha liikuva iseloomu ja tugeva karisma tõttu jõuab Enno Välk juhtida erinevaid matkaorganisatsioone.\nAjavahemikul 1959-62 on Enno Välk Narva Kehakultuuri- ja Spordikomitee Turismi- ja Orienteerumissektsiooni esimees. 1983-1986 oli ta Harju Matkaklubi esimeheks. Lisaks sellele oli ta aastatel 1985-1989 Eesti Matkaspordiföderatsiooni presiidiumi liikmeks ja 1985-1990.aastatel lõi kaasa ENSV Matkaföderatsiooni võistluste ja kokkutulekute komisjoni töös (Kohtunike kogus).\nNoppeid Enno Välgu saavutustest matkaspordis: 1978.a. juhtis 3 r/k suusamatka Koolas ning tuli sellega Eesi meistriks suusamatkamise B-klassis (1-3 r/k matkad). 1979.a. juhtis 3 r/k jalgrattamatka Kaukaasias ning tuli sellega Eesti meistriks jalgrattamatkamise B-klassis (1-3 r/k matkad). 1984.a. oli Eesti speleomatkamise alusepanijate hulgas. 1986.a. oli Podoolias toimunud ca`260 osavõtjaga speleoturiaadi juht. 1986.a. osales M.Teesalu juhitud 5 r/k suusamatkal Taimõril ning tuli Eesti meistriks suusamatkamise A-klassis (4-5 r/k matkad). 1987.a. tunnistati Eesti Meistermatkajaks. Talle omistati suusamatkamise vaneminstruktori nimetus. 1989.a. osales R.Savi juhitud jalgrattamatkal Kaug-Idas, Primorjes ning tuli Eesti meistriks jalgrattamatkamise A-klassis (4.-5.r/k matkad). 13.11.2000.a. valiti Enno Välk Eesti Matkaliidu poolt 20. sajandi saja silmapaistvama matkaja ja matkategelase nimekirja.\nKahjuks õnnestus meil väga vähe teada saada sektsiooni teise esimehe Haldi Terase kohta (esimees 1960 – 1962). Laine Laose mäletamist järgi osales Haldi Teras tihti matkatakistusriba võistlustel. Hiljem oli aktiivne kohtunik ja käis Kaukasuse plaanilistel matkamarsruutidel. Kindlasti pidi ta läbima mitmeid erinevaid sportlikke matku, sest teada on, et Haldi Teras oli saavutanud matkaspordis meistersportlase aunimetuse.\nVabariiklik Turismi- ja Ekskursiooni Nõukogu (EVTEN) Kohtla-Järve Turismiklubi periood 1962 – 1967\nSeda perioodi võib iseloomustada eelkõige märksõnadega: matkamine Nõukogude Liidu plaanilistel marsruutidel ja matkajate kokkutulekute populaarsuse kiire kasv. Kohtla-Järve Turismiklubi matkajad käisid 1.-3.raskusastme plaanilistel marsruutidel Hibiinides, Karpaatias, Uuralis, Altais jm, kuid kõige populaarsemad olid sel ajal matkad Kaukaasia plaanilistel marsruutidel. Selleks tuli soetada vastav tuusik. Tihtipeale soetasid nn turismituusikuid ettevõtted (kaevandused jne) oma matkasektsioonidele. Kohalesõit oli juba omal kulul. Läbitud sportlike matkamarsruutide eest hakati jagama vastavalt matkade kogustele ja raskusastmetele märke „Turist I, II või III“.\nVäga populaarsed olid pühapäevamatkad. Buss viis hommikul inimesed matka alguspunkti. Seljakotis olid võileivad ja kakao keetmiseks lüpsik. Peale matka tehti lõket ja kui võimalik, siis korraldati saunaskäik. Õhtul viis buss inimesed jälle linna tagasi. Pühapäevamatku korraldati nii jalgsi, ratastel, kui ka suuskadel – nii oma maakonnas Ida-Virumaal kui ka mujal Eetis. Populaarsemad piirkonnad Ida-Virus olid: Toila, Uljaste, Kurtna, Illuka, Jõuga, Muraka raba.\nAlates 1960.aastatest kasvas meeletus tempos matkajate kokkutulekute korraldamine. Küll toimusid vabariiklikud matkajate kokkutulekud, küll maakondlikud, küll linnade poolt ja isegi suurte ettevõtete (kaevandused, kombinaadid jne) matkasektsioonide poolt algatatud matkajate kokkutulekud – igale poole olid Kohtla-Järve Turismiklubi matkajad oodatud. Piltlikult öeldes – polnud suvisel perioodil mõtet seljakotti lahti pakkidagi.\nPea alati toimusid matkajate kokkutulekutel järgnevad võistlused: matkatakistusriba, orienteerumine, telgi püstitamine, laagri ehk „kodukaunistamise“ konkurss.\nTeadaolevad Kohtla-Järve matkajate kokkutulekud:\n1965.aastal Pühajõe orus\n1966.aastal Konsu järve ääres\nIgal kokkutulekul oli oma embleem, mille osavõtja sai õmmelda oma särgile. Nii mõnegi mehe ja naise särk rääkis tema eest – kui aktiivne matkaja selles vormis on.\nSelles perioodis pole kahjuks klubi esimeeste kohta hetkel veel kindlate aastaarvudega ja kuupäevadega andmeid, sest dokumente pole õnnestunud leida. Võimalik, et neid polegi enam säilinud). Järgnev osa on koostatud üksikute matkapäevikute ja piltide ning paari inimese mälestuste alusel.\nHeldur Tõnisson (esimees 1963.aastal)\nOli aktiivne matkatehnika võistlustel osaleja ja kõva matkaja. Mälestuste järgi olevat ta ikka iga suvi mõne matka sooritanud. Paraku kus, mis liiki ja mis raskusastmega matkadel ta enim käis – pole hetkel teada.\nAnts Lilla (esimees 1963-1965.aastatel)\nOma matkaja karjääri alustas Ants Lilla koos oma venna Mihkel Lillaga Käva kaevanduse matkasektsioonis. Ei toimunud ühtegi matka ilma, et vähemalt üks vendadest poleks osalenud. Käva kaevanduse endised matkajad meenutavad: „Moodustada matkatakistusriba võistkond ilma Lilladeta, ei tulnud kõne allagi“. Kindlasti oli üks neist meeskonnas. Vennad Lillad olid eriti kõvad matkatakistusvõistlustel, orienteerumises, suusatamises, kuid ka ujusid hästi ning mängisid hästi malet ja kabet.\nHarri Laos (esimees 1966-1967.aastatel)\nTänu Harri Laosele sai Kohtla-Järve Turismiklubi omale Torujõe tänavas ühe maja pommivarjendis ruumid, mis kohandati kabinetiks, kogunemissaaliks ja laoruumiks. Harri Laos alustas samuti aktiivse matkamise ja matkamise populariseerimisega Käva kaevanduses, olles 1962-1965 Käva kaevanduse spordimetoodik. 1965.aastal sai temast Kohtla-Järve spordikomitee juht, kellena ta töötas kuni 15.mai 1990. Kuigi Harri Laose suurim kirg oli jäähoki, pani ta suure osa oma energiast just matkamise propageerimisele ja matkategevuse soodustamisele. Selleks hankis ta algul Käva matkasektsioonile hiljem Kohtla-Järve Turismiklubile vajalikud ruumid, soetas varustuse, korraldas matku ja kokkutulekuid ning leidis matkarajooni sõiduks vajaliku transpordi. Harri Laose kaugmatka kogemused pärinevad eelkõige Kaukaasia plaanilistelt marsruutidelt.\n1960.te aastate esimesel poolel meenutatakse aktiivse matkaja ja matkategelasena Endel Kupparit. Endel Kuppar´it on hulgaliselt autasustatud diplomite ja aukirjadega: sportlike saavutuste eest, kui parimat kohtunikku orienteerumisspordi ja matkaspordis, samuti kui tublit Vabariiklik Spordiühing „Kalev“ turismiorganisaatorit ja Käva kaevanduse matkaspordi arendajat.\nEVTEN Kohtla-Järve Turismiklubi periood 1968 – 1976\nMatkategevus Kohtla-Järve regioonis aktiveerus. Endiselt olid moes rahvamatkad ja matkajate kokkutulekud, kus osalejate arv kasvas iga aastaga.\nEndiselt käidi NSVL plaanilistel matkamarsruutidel ja osaleti teiste, eelkõige Tallinna, Saaremaa ja Viljandi Turismiklubide poolt korraldatavatel kaugmatkadel. Nüüd oli Kohtla-Järve Turismiklubis mitmeid kogenud matkajaid ja sel perioodil hakati ise korraldama ja juhtima kaugmatku erinevatesse NSVLi matkapiirkondadesse. Hetkel pole täpselt teada, milline oli Kohtla-Järve Turismiklubi esimene täiesti iseseisev kaugmatk.\nMeieni on jõudnud andmed järgmiste seda perioodi hästi iseloomustavate matkade kohta.\n1968.aasta III r/a jalgsimatk Koola poolsaarel, osalejaid 17, grupijuht Heino Rattasepp.\n1970.aasta II r/a mägimatk Lääne-Kaukaasias, grupijuht Uno Printsmann.\n1970.aastal toimus Kohtla-Järve ja Viljandi Turismiklubide ühine IV r/a jalgsimatk Tadžiki\nKuhhistani piirkonnas. Matkagrupis oli 5 osalejat Kohtla-Järvelt ja 4 osalejat: Viljandist. Grupijuht Karl Kalm Viljandist. Kohtla-Järvelt osalesid: Ülo Lille, Enn Lüütre, Eda Raamets, Heino Rattassepp, Juta Lepik.\n1972.aasta 3 r/a süstamatk Karjalas. Osalejaid 4: Einar Niglas (grupijuht), Asta Niglas, Vaino Pungas, Rein Jagula. Teadaoleva info põhjal olidki just nemad pikka aega Kohtla-Järve Turismiklubi veesektsiooni juhtivaks hingeks/moodustasid tuumiku.\nNeed matkad näitavad ilmekalt, et 1970date alguses olid Kohtla-Järve Turismiklubis juba hulk kogenud matkajaid. Raskusastme matku korraldati juba matkaliigiti ja oma klubi alt.\nLisaks toimus suur hulk rahvamatku ja kokkutulekuid, mis samuti hakkasid jagunema matkaliigiti. See kõik kokku eeldas suurt ja töökat klubi aktiivi ning kohustuste jagunemist sektsiooniti.\nNii oli 1976.aastaks Kohtla-Järve Turismiklubi juhatus 11 liikmeline ja klubi juures tegutses 6 sektsiooni. Hea ülevaate Kohtla-Järve Turismiklubi tegevuse ulatusest säilinud 1976.aasta aruanne.\nEsimees – Aino Saks\nAseesimees – Harry Laos\nKassiir – Eda Rattasepp\nSekretär – Maire Lumi\nMatkapropaganda – Artur Grenstein\nTöö noortega – Juta Lepisk, Eve Palujõe\nMägimatkad – Enn Käiss\nSuusamatkad – Heino Kõrts\nVeematkad – Rein Jagula\nOrienteerumine – Harry Heinrischen\nSektsiooni juhatus: Juta Lepik ja Eve Palujõe.\nÕppelaagrid: linna koolide võistkonnale ja rajooni koolide võistkonnale, kummaski 10 osavõtjat. Lisaks matkaringide matkadele viidi läbi Kohtla-Järve linna noortele 3 suusamatka ja 2 jalgsimatka.\nKorraldati: Kohtla-Järve koolinoorte matkajate II kokkutulek, kus oli 253 osavõtjat ja linna pioneeriaktiivi matkatehnika võistlused, osavõtjaid 82.\nOsalemine vabariiklikul kokkutulekul „Tunne oma kodumaad“: linnavõistkond 25 osalejat ja rajooni võistkond 25 osalejat. Kiviõli I KK võistkond saavutas matkatehnika üldarvestuses I koha.\nSektsiooni juhatus: Enn Käiss, Maire Lumi, Uno Printsmann, Jelena Lumiste, Tuljo Hurt.\nMatkakooli lõpetas 14 inimest. Lisaks toimus 5 kahepäevast treeninglaagrit. Mägimatkajate võistkond osales Tallinna lahtistel mägi-tehnika meistrivõistlustel ja vabariiklikul meistrivõistlustel. Kohtla-Järve matkajate kokkutulekul osales 27 Kohtla-Järve mägimatkajat.\nKaugmatku toimus kokku 3, neist kaks I r/a mägimatka Kaukasuses ja üks II r/a mägimatk Tjan-Šanis. Mägimatka propagandaõhtuid toimus 4, artikleid ajalehes anti välja 3 ja slaidiõhtuid toimus 5.\nEsimees Heino Kortsi. 1976.aastal viidi läbi üks I r/a suusamatk, üks suusarahvamatk ja üks patrullmaraton. Kaugmatkast üks II r/a suusamatk Lõuna-Uuralis, kus uudse elamusena sai kogetud 50° külma.\nSiinkohal on paslik meenutada, et nii nagu Tartu Maraton sai ka Alutaguse Maraton alguse Turismiklubide poolt käivitatud traditsioonilistest suusamatkadest.\nLigi 20 aastat olid Alutaguse maratoni raja sissesõitjateks piirkonna noored suusamatkajad ja suusatajad.\nSektsiooni juhatus: Rein Jagula, K.Jõeäär, Katrin Maakaar, Väino Pungas, Einar Niglas.\nÕppuseid veematkajatele viidi läbi 4 tk. Õppelaagrid toimus 1. Osaleti kahel võistlusel.\nMatkadest toimus kolm I r/a matka Eestis ja üks III r/a kaugmatk Karjalas.\nSektsiooni juhatus: Matti Rooden, E.Rooden, Endel Metsalu, Uno Printsmann, Harry Heinrichen, Väino Aul, Ott Penek, V.Ilves.\nEtte valmistaud järgusportlasi: MSK – 6, I järk – 9, II järk – 26, III järk – 51.\nEtte valmistatud orienteerumisspordi kohtunikke: vabariiklik kategooria – 2, III kategooria – 5. Toimusid seminarid rajameistritele. Korraldati 15 erineval tasemel orienteerumisvõistlust ja\nTänane orienteerumisklubi „Jõhvikas“ ongi välja kasvanud Kohtla – Järve Turismiklubi orienteerumissektsioonist. 1960-1980tel oli orienteerumissport matkaklubide lahutamatu osa.\nKlubi esimehed perioodil 1968 – 1976\n1968.aastal oli klubi esimeheks Eda Raamets (Rattasepp)\nMatkaveteranide mälestuste järgi oli Eda Raamets pigem tugev matkaja kui matkavõistlustel osaleja. Koos tulevase mehe ja tugeva matkajuhi Heino Rattaseppaga läbis ta mitmeid kaugmatka marsruute alates lihtsatest NSVLi plaanilistest matkamarsruutidest kuni raskete IV r/a matkadeni Siberis. Eda oli rõõmsameelne ja hästi aktiivne. Kuigi 1972.aastal pole Eda enam klubi esimees, autasustatakse teda tubli töö eest matkaspordi edendamisel.\n1969 – 1973. aastatel oli klubi esimeheks Uno Printsmann.\nUno Printsmann meenutab esimese loodusretkena V klassis käidud jalgrattamatka mööda Eestimaad. Peale TPI lõpetamist tuli ta tööle Kohtla-Järvele ja Haldi Teras kutsus teda kaasa lööma Turismiklubi tegevuses. Sellest ajast algas tema matkasportlase ja spordikohtuniku tee. Uno Printsmann on olnud kohtunikuks paljudel matkatehnika ja orienteerumise võistlustel ja talle on omistatud 1977.aastal vabariikliku kategooria spordikohtuniku nimetus. Sportlikel matkadel hakkas osalema 1960.aastate keskel ning põhiliselt suusa-, jalgsi- ja mägimatkadel.\n1969.aastal oli Uno alpilaagris „Alibek“ omandades alpinismis märgi „alpinist CCCR“. 1970.aastast hakkas Uno Printsman juba ise Kohtla-Järve matkajatest moodustanud gruppe juhtima. Näiteks: 1970.a. märtsis II r/a suusamatk Kirde-Eestis ja sama aasta suvel II r/a mägimatka Lääne-Kaukaasias. Põnevamateks matkadeks loeb Uno Printsmann 1974.aastal toimunud 398 km pikkust V r/a suusamatka Ida-Jakuutias ning 17päevast III r/a mägimatka juhtimist Fan´i mägedes.\n1964.aastal oli Uno Printsmann Kohtla-Järve Turismiklubi MMK esimees.\nKlubi esimees aastatel 1973-1976 oli Aino Saks..\nOma matkaja teed alustas Aino Saks 1960.aastatel ja peagi ühines linna Turismiklubiga. Kaugematele matkadele sai tol ajal ametiühingu kaudu jagatavate tuusikutega. Nii on Aino Saks koos teiste Kohtla-Järve Turismiklubi matkajatega mitmetel grupipiltidel Kaukaasias, Altais ja Uuralis. 1971.aastal osales Aino Kohtla-Järve grupis II r/a mägimatka mägimatkajate „Osseetia’71“ turiaadil. Raskemate kategooria matkadele oma klubi rahvast veel ei jätkunud ja nii sooritas Aino Saks oma ühe tõsisema matka 1974.aastal Saaremaa Turismiklubi matkajatega Siberis, Putorana mägismaal. Sellel V r/a jalgsimatkal läbiti polaarses taigas ja mägedes 19 päevaga 315 km. Kohtla-Järvelt osalesid sellel retkel veel Juta Lepik ja Ene Lond (Printsmann). Järgnevalt on Ainu osalenud veel ühel V r/a jalgsimatkal Ida-Sajaanides ja IV r/a matkal Lähis-Polaar Uuralis. 1978.aastal osales Aino Saks meedikuna Uno Printsmanni juhitud II r/a mägimatkal Tjan-Šani\nmägedes. Koos turiaadi õppuste ja matkaga läbiti 19 päevaga 159 km ja ületati 6 mäekuru. Vaatamata kogemustele ei põlanud ta ära matkata ka koos õpilastega. Klubi esimehena lõi Aino kaasa mitmesuguste ürituste korraldamises ja oli vajadusel matkavõistlustel kohtunikuks või sekretäriks.\nEVTEN Kohtla-Järve Turismiklubi periood 1977 – 1992\nNeil aastatel laienes oluliselt klubi tegevuse haare.\n1977.aastal loodi Kohtla-Järve Turismiklubi juurde alpinismisektsioon.\nTõsisemalt alustati matkamise populariseerimist koolinoorte seas. Turismiklubi esimees Enn Käiss ning Jõhvi ja Kiviõli Pioneeridemaja matkaringi juhendaja Juta Lepik aitasid 1977.aastal Kohtla-Järve rajooni noortel käima lükata koolinoorte matkaklubi „Karu“.\nVeidi hiljem läks käima matkaring ka venekeelsetele õpilastele Kohtla-Järve Pioneeride Majas, mida hakkas juhendama Gradislava Jušmanova. Tänu Kohtla-Järve Turismiklubi toele oli koolinoorte matkaklubil „Karu“ mitmeid märkimisväärseid saavutusi nii sportlikel matkadel kui matkavõistlustel.\n1980.aastatel aktiviseerus Kohtla-Järve Turismiklubi koostöö kohaliku automatkamise kantsi – Automi ning sealsete aktivistide Milla ja Erlend Kriisaga.\nKlubi tegutsemise perioodil 1977-1988 kasvas oluliselt sportlike matkade arv.\n1977.aastal sooritas Kohtla-Järve Turismiklubi matkagrupp IV raskuskategooria jalgsimatka raskesti ligipääsetavas piirkonnas – vulkaanidemaal Kamtšatka. Kohtla-Järve Turismiklubi grupid võtsid Enn Käissi, Uno Printsamnni, Juss Lumiste ja Kalle Korstnik juhtimisel osa mägituriaadidel Terskei´78, Baksan´82.\n1981.aastal saab Kohtla-Järve Turismiklubi omale ühena neljast klubist (Tallinn, Tartu, Pärnu ja Kohtla-Järve) palgalise instruktori koha. Esimesed palgalised instruktorid on 1981–1984.aastatel Guido Aasoja ja Jaan Treiel ning 1984-89.aastatel Enn Käiss.\nSellega kaasnes, et 1980.aastate keskel hakkas Kohtla-Järve Turismiklubi aktiiv korraldama iseseisvaid matkaturiaade, kus üha rohkem osales teiste linnade, klubide ja koolide matkahuvilisi . Algus oli tähelepanuväärne. Koostöös Kohtla-Järve linna Reisi- ja Ekskursioonibürooga töötati välja turismituusikud (tuusikutega matkamist said töökohad toetada) ja korraldati turiaad „Kamtšatka’85“. Viiest kolme matkagruppi juhtisid meie klubi grupijuhid: Enn Käiss, Margus Lindmets, Olev Mark. Kolmel grupil õnnestus külastada neil aegadel vägagi raskesti ligipääsetavat kuulsat Geisrite orgu. Veel käidi Ekskursioonibüroo toel matkal Baikali kallastel ja Sajaani mägedes 1989.a.\nAlates 1987.aastat muutusid populaarseks Kohtla-Järve Turismiklubi poolt korraldatud turiaadid Kesk-Aasias ja Kara-Kumi kõrbes. Turiaadide peakorraldaja Enn Käissi kõrval oli suur osa täita Jõhvi Pioneeride Maja matkaringi juhendajal Pärja Kahestil, Kiviõli Pioneeride Majast Eha Vinnil ning aktivistidel Ingrid Kuliginal ja Rein Jagulal.\nTänu Harju Matkaklubi algatusele sai speleomatkamine populaarseks ka Kohtla-Järve Turismiklubis. 1987–90.aastatel käis läbi Kohtla-Järve Turismiklubi Podoolia koobastes ja\najaloolistes linnades rohkem kui 240 inimest. Kohtla-Järve Turismiklubis korraldati üle vabariigi tuntust saavutanud matkaüritusi Eestiski.\n1989.aastal võttis poiste grupp Enn Käissi juhtimisel ette suusamatka Turismiklubi juurest kompassi järgi otse lõuna suunas. Teele jäi ette rida põnevaid paiku ja ka seiklusi jätkus hulgaga: näiteks ööbimine talvetelgiga Peipsi järve jääl, Alatskivi lossi külastus, Taevaskoja kaljud Ahja jõel ja Suur Munamägi.\nSellest tärkas idee matkata Kohtla-Järve linna meridiaani mööda. Kevadel korraldati analoogne matk jalgratastel, kuid juba suuremale matkajate hulgale. Selleks, et rattamatk oleks võimalik, laiendati veidi Kohtla-Järve matkameridiaani mõistet, võttes eesmärgiks püsida linna laiuses koridoris.\nEnam-vähem seda joont hoides seigeldi kord väikeste seltskondade kaupa ja juhuslike autodega läbi Läti, Leedu ja Valgevene Ukrainasse ja Podolia koobastesse.\nKlubi tegevuse parimatel aastatel 1986 ja 1987 käis väljas lausa 54 ja 57 matkagruppi. Seejuures pakuti osalemisvõimalusi: jalgsi-, mägi-, suusa-, vee-, speleo-, ratta- ja automatkamises.\nEndiselt võtsid Kohtla-Järve Turismiklubi võistkonnad osa vabariiklikest kokkutulekutest ja võistlustest. Kahel korral usaldati vabariiklike võistluste korraldus kohtlajaävekatest matkaaktivistidele: 1982.aastal Eesti Meistrivõistlused mägimatkatehnikas Saka pangal ja 1988. aastal Eesti meistrivõistlused suusamatkatehnikas ja –taktikas Kohtla-Nõmmel ja Kohtla karjääris. Mõlemal korral oli peakorraldaja ja rajameister Enn Käiss.\nTänu Enn Käissi ponnistustele õnnestus Kohtla-Järve Turismiklubist mitmetel matkasportlastel nagu Jelena ja Johannes Lumisted, Alar Süda, Ingrid Kuligina – osaleda Eesti koondvõistkonnas Balti vabariikide ja üleliidulistel võistlustel.\nPõnevamatest võistlusreisidest meenuvad:\n– suusamatkatehnika võistlused Põhja-Uraalis, Permis ja Siberis, Krasnojarskis;\n– mägimatkatehnika võistlused Kaukaasias ja Tjan-Šanis;\n– jalgsimatkatehnika rallid Tšetšeenias ja Turkmeenias.\nKohtla-Järve Turismiklubi hoog rauges järsult nagu kõikidel Eesti Turismiklubidel 1991.aasta lõpus seoses poliitiliste muutustega Eestis.\n1977-1987 ja 1990-1992 aastatel oli Kohtla-Järve Turismiklubi esimeheks Enn Käiss.\nPerekond Käiss valis oma uueks elupaigaks Kohtla-Järve kolmel põhjusel: see linn pakkus noortele spetsialistidele korterit, Kirde-Eesti on loodusväärsuste poolest väga kirev piirkond ning linnas oli tegutsev Turismiklubi.\nEnn Käissi lisandumisel matkaaktiivi hakkas Turismiklubi haare märkimisväärselt suurenema.\nTema esimeseks panuseks oli 1975.aastal mägimatkakooli ja treeningürituste organiseerimine ning Kohtla-Järve mägimatkagrupi viimine Kesk-Aasiasse, Fani mägedesse.\n1976.a. korraldati Enn Käissi juhtimisel klubi rahva jaoks II rk. suusamatk uude matkarajooni – Lõuna-Uraali, kus uudse elamusena sai kogetud ligi 50-kraadilist külma.\n1977.aastal sai Ennust koolinoorte matkaklubi „KARU“ nime andja-ristiisa.\nEnn Käiss on olnud korduvalt kaasalööja nii matkaeelsete õppuste läbiviijana, grupijuhina kui ka mägipäästeteenistuse liikmena mitmete mägimatkaturiaadide korraldustoimkondades:\nGvandra’74, Uzunkol’76, Terskei’78, Baksan’82.\nLisaks sellele saatis ja julgestas ta Baksan’82 turiaadil filmigruppi, kus võeti üles filmi Anu Kaalust.\nTa on paljude grandioossete ideede autor, mis on toonud tunnustust nii temale endale kui ka Kohtla-Järve Turismiklubile: koolinoorte klubi „Karu“ ja kooperatiivi „Estomer“loomine, uued põnevad matkapiirkonnad Kamtśatkal, Kuriilidel ja Kesk-Aasisas, meridiaani matkad, mägimatkatehnika saalitreeningud ja palju muud. Ega ilmaaegu pole käibel ütlus „Ennul tuleb ideid nagu varrukast“.\nValik Enn Käissi isiklikest saavutustest:\n– 1976.aastal osales üleliidulisel mägimatkade grupijuhtide õppematkal Terskei mägedes ning sooritas erandkorras VI r/a mägimatka, s.h. 3B mäekuru ületamisega;\n– 1977.aastal omistati peale vastavaid kursusi ja õppelaagrit Hibiinides talle suusamatka kaugmatkajuhi nimetus;\n– 1978.a. autasustati UAKNU Turismi Kesknõukogu poolt rinnamargiga “Aktiivse töö eest turismi arendamisel”\n– 1979.aastal osales Eesti esindajana üleliidulisel mägipäästeteenistuse töötajate täiendõppe seminaril Priozjorskis, Leningradi oblastis.\n– 1979.aastal täitis NSVL Meistersportlase kandidaadi järgu nõudeid;\n– 1980.aastal omistati mägimatka vaneminstruktori nimetus;\n– 1980.aastal Balti matkajate XVI kokkutuleku slaidikonkursil saavutab Enn Käissi seeria „Turismi mitmekesisus“ I koha ning vabariiklikul matkaslaidide konkursil 1986.aastal II koha;\n– 1986.aastal esitles ta Matkapropaganda päeval Tallinna Matkamajas koos Toivo Sarmeti ja Anto Raukase kogudega valikut oma mineraalide ja kivististe kollektsioonist;\n– 1987.aastal valiti Eesti kaugmatkajuhtide kokkutulekust osaleja poolt Eesti populaarseimaks matkajaks, samuti on ta tulnud eri aastatel konkursi „Parim matkainstruktor“ võitjaks.\n– 1988.aastal omistati Enn Käissile Vabariikliku kategooria spordikohtuniku nimetus;\n– 2000.aastal valiti Eesti Matkaliidu poolt XX sajandi saja silmapaistvama matkaja ja matkategelase koosseisu\n1988-1989 aastatel oli klubi esimeheks Lumiste Leena (Virkunen)\nJelena elas Kohtla-Järve Turismiklubi naabermajas ja oli sage osaline klubi igaõhtustes tegemistes. Olles hea sportlane, hakkas ta varakult tegelema mägimatkamisega. Juba 1970.aastal käis Uno Printsmanni juhtimisel II r/a matkal Kaukaasias, Teberda orus. 1971.aastal osales ta Osseetia´71 mägituriaadil ning tuli sealses õppelaagris korraldatud\nvõistlustel „Meisterlikkuse trassil“ I kohale. Jelena Lumiste käis Kohtla-Järve Turismiklubi võistkonnaga korduvalt erinevatel vabariiklikel võistlustel mägi- ja suusamatkatehnikas ning jalgsimatkarallis. 1987.aastal osales Jelena Eesti koondvõistkonnas Üleliidulistel suusamatkajate kokkutulekul Uuralis. Endise suusasportlasena harrastas ta meeleldi suusamatkamist. Tihti osales suusamatkade korraldamisel. Kohusetundliku inimesena võttis ta enda peale ka selliseid ülesandeid, millest teised püüdsid kõrvale hoida – klubi paberimajanduse korrashoidmine.\nKohtla-Järve Turismiklubi alpinismisektsioon\nKohtla-Järve alpinismisektsioon tegutses aastatel 1977 –1989. Nende aastate jooksul käis 42 aktiivsemat liiget vähemalt korra üleliidulistes alpilaagrites ja sai selle eduka läbimise korral NSVLiidu alpinismi märgi ja märklase tunnistuse. Mitmed edasijõudnud käisid laagrites korduvalt ja tõstsid pidevalt oma alpinistlikku kvalifikatsiooni.\nKohtla-Järve alpinismisektsiooni edukamad sportlased olid:\n• Meistersportlase kandidaat – Helme Suuk, Vladimir (Vladimirov) Meema\n• II spordijärk – Aleksandr Trunov, Aleksandr Mihhaltšenkov, Ülo Ojava, Marina (Poznahirko) Meema, Priit Sikk\n• III spordijärk – Olga (Tšibissova) Pessi, Aleksandr Tšibissov, Pavel Munkov, Andrei Sagdejev, Katja Kuznetsova, Juri Ovtšinnikov, Vladimir Kovšun, Elena Kulikova, Olga Saladina, Ingrid Kuligina, Aarne Luud\nSektsiooni liikmetest neli inimest – Vladimir Meema, Aleksandr Trunov, Andrei Sagdejev, Helme Suuk – on vallutanud üle 7000m mägesid. Vladimir Meemale ja Helme Suukile on omistatud lumeleopardi aunimetus.\nSelleks, et olla parimad ja saada tuusik üleliidulistesse alpilaagritesse erinevates mägipiirkondades, õpiti klubis alpinismi algteadmisi ja tehti mitmekülgset trenni küll Sinivoore aherainemäel, küll pankrannikul Karjaorus. Väga tähtis oli osavõtt vabariiklikust alpinismi viievõistlusest, mille aladeks olid kaljuronimine, suusatamine, krossijooks, ühel jalal kükkide tegemine ja rippes käte kõverdamine.\nIgal kevadel ja suve alguses toimusid ettevalmistused alpilaagrisse sõiduks, siis korrastati ronimistrasse, viidi läbi võistlusi ja tehti trenni päevade viisi. Kohtla-Järve alpinistid peaaegu et elasid Karjaorus (Ontika pangal). Igakevadised Eesti, Läti ja Leedu alpinistide omavahelised jõukatsumised kaljuronimises toimusid põhiliselt Eestis ja sageli just Ontikal.\nSiin Ontikal tuli kohtlajärvekas Vladimir Meema Balti riikide meistriks kaljuronimis.\nKohtla-Järve alpinismisektsioonist tuule tiibadesse saanud Vladimir on Eestis tuntud alpinist. Ta on mitmekordne Eesti meister kaljuronimises, meistrikandidaat alpinismis ja lumeleopard.\nVladimir õppis Moskva Alpinismiföderatsiooni instruktorite koolis ja omandas alpinismiinstruktori kutse. Ta on töötanud instruktorina erinevates Kaukasuse ja Pamiiri alpilaagrites. Peale õpinguid TTÜ-s asus Vladimir elama Tallinna ja koos mitme teise aktiivse alpinistiga vormistasid alpinistliku firma Irbis. Firma Irbis korraldas aastaid kõrgtõuse 7000m tippudele. Nendel ekspeditsioonidel on Vladimir töötanud grupijuhina või olnud vastutav väljalaskjana.\nKoos Irbise alpinistidega on ka Helme Suuk tõusnud Korzenevskaja, Han-Tengri ja Kommunismi tippu, samuti Mont Blancile.\nSektsiooni esimees Helme Suuk\nHelme Suuk valis pärast TÜ lõpetamist 1977.aastal oma elu- ja töökohaks Kohtla-Järve. See oli julge valik, sest ees ootas täiesti võõras ja tundmatu piirkond. Peagi leidis ta tee Kohtla-Järve Turismiklubisse, kus esimehena töötas Enn Käiss, keda Suuk tundis juba Tartu ajast. Nende taaskohtumisest saigi alguse Kohtla-Järve alpinismisektsioon, mille eestvedajaks jäi juba siis alpinismis II spordijärku omanud Helme Suuk. Helme Suuki mägironimine algas1971.a Tartu Ülikooli õppima asudes, kus tegeles paralleelselt alpinismi, suusa- ja mägimatkamisega.\nAastatel 1977-1989 juhtis Kohtla-Järve alpinismisektsiooni,treenis noorliikmeid ja sektsiooni esimehena kuulus Eesti Alpinismiföderatsiooni Presiidiumisse.\nOma sportlasteed käies on ta viibinud:\n– 19x alpilaagrites endise N Liidu erinevates mägirajoonides: Kaukasuses, Pamiiris ja Fani mägedes;\n– 8x Eesti korraldatud mägiekspeditsioonidel Pamiiris ja Himaalajas;\n– 3 x N Liidu Alpinismiföderatsiooni vahetusgrupiliikmena Bulgaaria, Jugoslaavia ja Prantsusmaa treeninglaagrites.\n-13x mägimatkal endise N Liidu erinevates mägipiirkondades, neist 5x V ja 1x VI raskuskategooria matkal;\n– 5x jõudnud üle 7000m mäetippudele: 1979.a ja 1992.a (Lenin) Abuali ibni Sino,1990.a Han–Tengri, 1991.a Korzenevskaja ja (Kommunism) Ismoili Somon. Ta on esimene eestlanna, kes on tõusnud üle 7000m;\n– 1998.a kuulus Eesti I Himaalaja ekspeditsiooni koosseisu Cho-Oyule, kus tõusis 8000m kõrgusele;\n– 2007.aastal ronis Andides Peruu kõrgemale tipule ning 2008.aastal Austraalia ja Okeaania mandri kõrgemale tipule Uus-Guineas;\nKokku on Helme Suuk vallutanud umbes 150 mäge.\nOma sportlasteel on saanud palju tunnustusi:\n– 4-kordne Eesti meister kaljuronimises;\n– Alutaguse Matkaklubi ja spordiühing Kalev auliige;\n– Eesti naistest ainus N Liidu meistersportlase kandidaat alpinismis;\n– 1985.aastal valiti Kohtla-Järve rajooni parimaks naissportlaseks;\n– 1991.aastast kannab aunimetust Lumeleopard;\n– On esimene naislumeleopard Balti riikides ja jäänud käesoleva ajani ainsaks Eestis;\n– 1998.aastal valiti EMLi poolt Aasta Matkajaks;\n– 1999.aastal valisid Lääne- ja Ida-Virumaalased ta sajandi Viru Vägevate nimekirja raamatus Viru Vägevad 1900-2000;\n– 2000.aastal valiti EML-i poolt XX sajandi saja silmapaistvama matkaja ja matkategelase koosseisu;\n– 2001.a Estoloppeti meister, tunnustati Tartu suusamaratoni kuldmärgiga;\n– 2013.aastal omistati talle Ida-Virumaa spordi teeneteplaat.\nHelme Suuki nimi on kantud Eesti Spordi Bioloogilisse Leksikoni.\nKohtla-Järve koolinoorte matkaklubi KARU\n„Karu“ alustas oma tegevust 03.nov 1977. Klubi moodustati Jõhvi Pioneeridemajas 5 aastat tegutsenud matkaringi põhjal. A.Kesleri nim KK, Kohtla-Järve I.KK, Kiviõli I.KK ja Pagari 8-kl. kooli tublimatest matkaringi aktivistidest moodustati 12-liikmeline nõukogu.\nNõukogu esimeseks esimeheks valiti Margus Lindmets ja aseesimeheks Pille Kallast. Nõukogu käis koos korda nädalas neljapäeviti Jõhvi Pioneeridemaja matkaringi ruumis.\nMatkaklubil „KARU“ oli välja töötatud oma põhikiri ja tõotus. Tõotus tuli esitada pidulikult aasta lõpus toimuval matkaõhtul.\nMina, …………………………. noor ja lollike karujõmpsikas! Tõotan alandlikult, et ei lähe kunagi matkale paha tujuga! Matkal olles söön vähe ja kõnnin palju! Matkal olles ei lähe kunagi magama mustade jalgadega! Vanade karude käske täidan alandlikult ja kohusetundlikult! Kohustun aktiivselt osa võtma kõikidest matkaklubi üritustest! Matkaringis käin kaks korda nädalas – läbi garderoobi! Kohustun hästi õppima matkatarkusi! Mina noor ja lollike karukasvandik, loodan edasi jõuda vanemate karude turjal! Mõmm-mõmm-mõmm.\nKoolinoorte matkaklubisse KARU astujate vanuse alammäär oli 14 aastat. Ta pidi olema sooritanud vähemalt I r/a matku (väliööbimistega) ja omama noorte III järku matkamises.\nNii kujunes välja, et matkaringis õpiti kõiki vajalikke matkatarkusi: algteadmisi matkaliikidest, maastiku skeemide joonistamist, marsruutide koostamist, menüü koostamist, varustuse ettevalmistamist ja kasutamist jne. Edasijõudnud matkaringi õpilased liitusid Kohtla-Järve koolinoorte matkaklubiga „KARU“. Neist edukamad ja aktiivsemad aitasid matkaringi juhendajatel (Jutal ja Pärjal) läbi viia matku ja õppusi noorematele õpilastele. Raskematel kaugmatkadel olid noortele grupijuhtidele abiks grupi vanemad ehk täiskasvanud kogenud matkajuhid. Nii saadi matkajuhi kogemused juba varakult. Tänaseni säilinud ja meieni jõudnud matkaaruannetest jooksevad läbi järgmised „Karu“ noormatkajatest grupijuhtide nimed: Margus Lindmets, Guido Aasoja, Toomas Kahur, Arvo Ermos, Pille Kallast, Liivi Köster, Üllar Põld, Aivar Pärnpuu, Aivo Viirlaid, Valve Muruoja, Aivar Simuste, Aare Kolga, Ingrid Kuligina, Argo Rebane.\nHei, endine „KARU“ liige, anna endast märku!\nLisaks iganädalasele matkaalasele õppetööle matkaringis olid Kohtla-Järve koolinoorte matkaklubi traditsioonilisteks igaaastasteks ettevõtmisteks:\n• Välisööbimise korraldamine noorematele ahjuga telgis\n• I-II r/k suusamatkad Alutagusel\n• Suusaturiaad Kohtla-Järve koolinoortele\n• Alutaguse Maratonile raja sissesõitmine\n• Suusamatk Koola poolsaarel (osalemine Hibiinide suusamatka turiaadil)\n• Jalgsimatk „Kohtumine kevadega“\n• I-II r/k matk Alutagusel (sageli Varessaarde ja Muraka rabas)\n• I-II r/k matka veematkamises (vanem Rein Jagula)\n• II r/k jalgsimatk või I r/k mägimatk Kaukaasias või Turkmeenias\n• Kohtla-Järve koolinoorte matkajate kokkutulek\n• Osalemine Vabariiklikul koolinoorte matkajate kokkutulekul.\nMitmesugused matkavõistlused kujunesid koolinoorte jaoks atraktiivseks ja edukaks.\nEsimestena võitsid Eesti koolinoorte-matkajate kokkutulekul Kiviõli I KK laste grupp Mari Juusti ja Heino Kõrtsi juhendamisel. Sellega said nad võimaluse esindada Eestit Üleliidulisel noormatkajate kokkutulekule 1977.aastal Užgorodis. Teiseks samaväärseks sündmuseks sai Enn Käissi juhendatud Kohtla-Nõmme Poisteklubi võistkonna võit Eesti koolinoorte-matkajate kokkutulekul Jänedal 1988.aastal. Sellele järgnes juba samal suvel Kohtla-Järve I. Keskkooli võistkonnana osalus Üleliidulisel koolinoorte-matkajate kokkutulekul Tadžikistanis, mille raames toimusid nii võistlused kui mägimatk Fani mägedes. Koolinoorite osalust Tadžikistanis koordineeris Enn Käiss ja õpilasi toetas õpetaja Kersti Võlu. Kaugmatkadest oli aastaid traditsiooniks käia polaarjoone taga suusatamas. Vähemalt 3 – 4 koolinoorte gruppi osales Koola suusamatkaturiaadidel 1979, 1980, 1982, 1983, 1985, …. Grupijuhtidena lõid kaasa Enn Käiss, Juta Lepik, Pärja Kahest, Olev Mark, Kalle Kõrstnik, Margus Lindmets, Juss Lumiste. Teiseks koolinoorte kevadvaheaja populaarseks matka paigaks sai Kesk-Aasia ja Kara-Kumi kõrb. Sügisvaheaja matkapiirkonnana tõusis edetabelisse 1980.aastate teisel poolel Krimm. Noorte matkaklubi „KARU“ alustaladeks (klubi vanemad) olid väsimatud ja suurte sportlike\nmatkakogemustega Jõhvi Pioneeridemaja matkaringide juhendajad Juta Lepik ja Pärja Kahest ning hiljem ka Kohtla-Järve Pioneeride Maja matkaringi juhendaja Grdaislava Jušmanova.\nKohtla-Järve Turismiklubi matkakooperatiiv “Estomer”\n1989.aastal hakati lubama kooperatiivide tegutsemist. Kohe samal aastal loodi ka Kohtla-Järve Turismiklubi juurde matkakooperatiiv „Estomer“, mille esimeheks sai Enn Käiss. Korraldatavate ürituste ja matkade arv kasvas kohe märkimisväärselt. Oma suure panuse selleks andsid lisaks Enn Käissile kooperatiivi liikmed ja grupijuhid Olev Mark, Maret Käiss, Anu Hallik, Ingrid Kuligina, Jüri Leemets jt. „Estomer“ sai ruttu kuulsaks tänu ideele vallutada uusi eksootilisi paiku, kuhu seni oli Eestlasi vähe sattunud. Nii õnnestus kohtlajärvekatel sel alal esimesena startida. Saavutuseks oli see, et lausa sadade matkajate kaupa hakkas meie turiaadidel osalema matkajaid nii Tallinnast, Tartust kui Eesti teistest linnadest ja piirkondadest. Esile tõstmist väärivad Kesk-Aasias Kugitangi ahelikul avastatud uhked kanjonid ja seal peituvad karstikoopad. Tänu heale koostööle Samarkandi Turismiklubiga sai pakkuda lausa linna „külje all“, Agalokis lühemateks matkadeks sobivaid eelmägesid ja sealset koobast. Koos suhteliselt samasse piirkonda jäävate Kara-Kumi ja Butentau platoo klassikaliste kõrbematkadega võib julgelt öelda, et neil aastatel käis läbi Estomeri tänu kohtlajärvelastele Kesk-Aasias rohkem kui 1100 matkahuvilist.\nTeiseks Estomerile ja Kohtla-Järve Turismiklubile kuulsust toonud turiaadimatkade piirkond oli Kuriili saared. Sinnagi õnnestus nö. „käsi sisse“ saada vahetult peale seda, kui seal oli lõppenud strateegilisele piiritsoonile omane täielik suletus. Eksootilised bambusevõsaga kaetud Kunaširi, Šikotani ja Iturupi saared, vulkaanid ja kuumaveeallikad ning musta (vulkaanilise) liivaga kaetud Vaikese ookeani ja Jaapani mere sooja veega supelrannad – meelitasid vaatamata kõrgele hinnale „Estomeri“ teenuseid kasutama 648 matkajat.\nKui juba nii kaugele lennata, siis osa seltskondi siirdusid peale Kuriili saari veel ka jätkumatkadele Kamtšatka poolsaarele.\nTurismiklubi kunagiste tegevustega on võimalus tutvuda ja enda infot jagada ka Kohtla-Järve Turismiveteranide klubi Facebook lehel. Meid leiad SIIT\nKohtla-Järve Matkaklubi 15.07.1992 – 11.03.1995\nSeoses Eesti Ametuhingute Keskliidu juhatuse otsusega likvideeriti 01.03.1992 koondis “Eesti Turist“. Seoses sellega reorganiseeriti Vabariiklik Turismiklubi Tallinna Matkaklubiks ja vahendite puudumise tõttu lõpetati linnade ja rajoonide Turismiklubide finantseerimine. Klubidel tuli iseseisvuda, kohustusega välja töötada põhikirjad ja registreeruda kohalikes omavalitsuse organites.\nNii sai Kohtla-Järve Turismiklubist sarnaselt teistele Kohtla-Järve Matkaklubi. See oli keeruline aeg. Vahepealsest segadusest klubide finantseerimisel, oli klubil tekkinud ruumide kasutamise eest võlg. Samas polnud aimugi, millega teenida sissetulekuid ülalpidamiskulude katmiseks, sest endised matkapiirkonnad (NSVL) olid nüüd kinni ja uued piirkonnad (Euroopa) polnud veel avanenud. Lühidalt: finantseerimine lõpetati, ruumid võeti ära, varustust polnud, matkapiirkonnad suletud, talongid, töötus, majandussurutis. Meeletu, meeletu otsingute aeg – kuidas jääda püsima!!! Klubi peamiseks tegevuseks olid matkad piirkonnas ja matkaüritused noortele. Moodi hakkas tulema „sponsorlus“. Kohtla-Järve Matkaklubiski otsiti matkaüritustele sponsoreid. Aegajalt leitigi, kuid see erines tänapäevasest – sponsoreeriti toodetega. Ettevõtetel polnud raha, kuid oli tooteid. Nt 1993.aasta Jüriöö matka sponsoreeris Mööblikombinaat – 2 kirjutuslauaga. Raha saamiseks tuli endal leida võimalus kirjutuslauad maha müüa. Selliseid näiteid on mitmeid.\n1994.aasta alguses oli Kohtla-Järve Matkaklubi juhatus murdepunktis – lõpetada või jätkata. Nagu aimates seda, tuli Eesti Matkaliidu juhatus kohtlajärvekatega kohtuma. See andis tuge, uut lootust ja teadmist, et pole uksi. 1994.aasta suvel osaleski 2 Kohtla-Järve matkagruppi Järva Matkaklubi jalgrattaturiaadil Lõuna-Rootsis.\nÜle elada see keeruline muutuste aeg oli suur katsumus. Kunagisest 15st turismiklubist tegutsevad siiani peale Alutaguse (Kohtla-Järve) veel ainult 4 matkaklubi. Suur tänu kõikidele klubi liikmetele, kes tol keerulisel ajal ei jätnud jonni ja panustasid matkaklubi säilimisele: Ingrid Kuligina, Guido Aasoja, Helme Suuk, Alar Süda, Margus Paap, Urmas Normak, Janek Narusk, Kadi Lossi, Tiit Vohta, Maire Reest, Kristiina Kortin jt.\nAlutaguse Matkaklubi 11.03.1995-tänaseni\n1995.aastal muutusid Eesti VR seadused ja sellest tulenevalt tuli kõikidel klubidel lühikese ajaga uuesti reorganiseeruda. Kohtla-Järve Matkaklubist sai Alutaguse Matkaklubi. Selleks ajaks oli klubis liikmeid rohkem väljastpoolt Kohtla-Järve linna kui linna elanike seast.\n1995.aasta oli matkaklubile murranguline nn tuhast tõusmise aasta. Saanud Järva Matkaklubi esimehelt Toivo Kaselaiult näpunäiteid ja innustust soetati Alutaguse Matkaklubisse korralik jalgrattamatka varustus. Juba samal aastal korraldati iseseisvalt matkaturiaad Põhja-Norra. Turiaadi raames käis Põhja-Norras jalgsimatkal 3 ja jalgrattamatkal 7 gruppi. Suur huvi matkajate seas ja noorte Alutaguse Matkaklubi eestvedajate pealehakkamisel laiendati kiiresti matkapiirkondi ning suurendati järsult kaugmatkakorraldust. Juba 1996.aastal käis Alutaguse Matkaklubi eestvedamisel kaugmatkadel kokku: 26 gruppi, neist 3 Hispaanias (Püreneed), 5 Itaalias, 2 Gotlandil, 3 Lõuna-Rootsis, 12 Põhja-Norras. 26st matkast oli 23 jalgrattaga ja 3 jalgsi. Rattamatkamine oli saavutanud suure populaarsuse.\nAjavahemikus 1995-2004 on Alutaguse Matkaklubi korraldusel käidud:\n• Jalgrattamatkadel Lõuna-Rootsis, Põhja-Norras, Andorras, Alpides, Islandil, Tatrates, Šotimaal, Korsikal, Baierimaal, Kreeksa ja Portugalis.\n• Jalgsi- ja mägimatkadel Põhja-Norras, Püreneedes, Alpides (sh. 1 kord Mont Blanc`l), Tatrates,.\n• Süstamatkadel Kesk-Soomes ja Ahvenamaal.\nPaljude imestuseks oli 1997.aastal Alutaguse Matkaklubi käive pea miljon Eesti krooni.\nAlates 1998.aastast on Alutaguse Matkaklubi aktiivselt tegelenud Ida-Virumaa matkaradade planeerimise, rajamise, hooldust- ja arendustöödega. Klubi meeskond on osalenud vähemal või suuremal määral enamus maakonna matkaradade väljaarendamisel. Suurimad tellimused ja projektid olid Alutaguse Matkaklubil seoses Vaivara, Saka-Ontika, Toila-Martsa, Selisoo, Kurtna, Kotka, Poruni õppe- ja matkaradadega. Tänasel päeval pakuvad Alutaguse Matkaklubi retkejuhid kõikidel nendel matkaradadel retkejuhi teenust. Lisaks pakutakse retkejuhi teenus ka Kauksi Oja, Agusalu, Uljaste ja Purtse matkaradadel. Paraku polegi osa neist enam ilma retkejuhita läbitavad.\nSuur vastutus oli teostada 2006.aastal EASi poolt tellitud too „Matkaradade planeerimise, rajamise ja haldamise juhend projekttaotluste koostamisel“ ning 2007-2008. aastal Kohtla Vallavalitsuse eestvedamisel Ida-Virumaa omavalitsuste koostöös tellitud tööd „Ida-Virumaa matkaradade kontseptsioon“ ja „Rahvusvahelise rannikumatkaraja E9 Ida-Virumaa matkaraja tootearenduskava ja teostatavustasuvusanalüüs“. Siin olid abiks eksperdid Eesti Maaturismist, Eesti Matkaliidust, RMKst ja LKKst.\nAlates 2004.aastast pannakse Alutaguse Matkaklubis suurt rõhku retkejuhtide loodusteaduslikkuse tõstmisele ja koolitamisele. Alutaguse Matkaklubi eestvedamisel on maakonnas käivitatud: retkejuhtide koolitus, looduskool juhendajatele, koostöös Ida-Viru Linnuklubiga – linnukool, koostöös RMKga nn. „Seeneperepäev“ ja „Taimeperepaäv“. Suurem osa neist ettevõtmistest said teoks SA KIK toetusel.\nTõenäoliselt seetõttu ongi Alutaguse Matkaklubis üha suuremat populaarsust saavutanud loodusvaatlusmatkad.\nTähelepanuväärne on Alutaguse Matkaklubis töö laste ja noortega. Alates 1998.aastast korraldab Alutaguse Matkaklubi perioodiliselt laste matka- ja looduslaagreid. Alates 2008. aastast viiakse läbi õuesõppe-matkapäevi ja õuesõppe programme õpilastele. 2011.aastal osales Alutaguse Matkaklubi poolt korraldatud õuesõppematkapäevadel üle 900 õpilase.\nAlates 2012.aastast käivitati projekt „Noorte retked“, mille raames noortele vanuses 16-30 valmistasid ette ja viisid läbi 3-päevaseid matku piirkonna soostikes Alutaguse Matkaklubi noored. Klubi noortele oli abiks klubi tegevjuht.\nTänu projektidele oleme suutnud 2003-2004 aastal välja ehitada suurepärased võimalused mägimatkatehnika ja kaljuronimistreeninguteks Kohtla rikastusvabriku tornil.\nEAS toetusel valmis 6 ronimisrada kõrgusega kuni 26 m ning 3 korrusel Alutaguse Matkaklubi ruumid: kabinet, õppeklass, saun, dušširuum ja WC.\nRonimistorn koos klubi ruumidega oli aastaid parim koht mägimatkatehnika, alpinismi ja seikluslike meeskonnatöö õppepäevade ning treeningute läbiviimiseks. Samuti sobis hästi Eesti Meistrivõistluste korraldamiseks mägironimises.\nViimastel aastatel on Alutaguse Matkaklubiga ühinenud mitmeid noori. On lootust, et nende initsiatiivil käivituvad taas sportlikud kaugmatkad. Seda enam, et 2013-2014 sai läbi viidud Liader toetusel AMK liikmetele mahukas matkatreenerite koolitus – 76h teooriat ja praktikat. Lisaks 3-päevane veeõppematk Koiva jõel, 2-päevane meresüsta õppematk Kolga lahel, 2-päevane kaljuronimise- ja köietehnika õppesõit Baili keksusesse, 7päevane suusaõppematk Põhja-Soomes ning 9-päevane jalgsi- ja mägiõppematk Norras jne.\nTänu Liader toetusele ja klubikate innukusele on Alutaguse Matkaklubis üle pika aja taas tosin kutsega matkatreenerit.\nTasapisi tagasi matkamise kui spordiala juurde.\nTänu koolitustele ja treeningvõimaluste loomisele on AMK liikmetel taas esimesed viljad matkaspordis: 2008.aastal 1. koht Eesti meistrivõistlustel jalgsi- ja mägimatkatehnikas noorte klassis. Võistkonnas: Kelli Kuligina, Germo Saar, Adi Moormaa, Jaanus Kasu.\n2014. ja 2015.aastal II koht Eesti Meistrivõistlustel jalgsi- ja mägimatkatehnikas B klassis. Võistkonnas: Kelli Kuligina, Tanel Leisalu, Jaanus Kasu, Rasmus Rooden (2014) ja Germo Saar (2015).\n2015.aastal saavutas Kersti Raja 1.koha Aidu veematkal ja 4.koha Lahemaa maratonil, mõlemal K1WOM arvestuses.\nAlates 1992.aastat on matkaklubi esimees Ingrid Kuligina.\nIngrid Kuligina on sündinud ja õppinud Ida-Virumaal. Matkamisega hakkas tegelema 1982.aastal, kui läks Jõhvi Pioneeridemaja matkaringi. Suusasportlasena osales kohe samal aastal väliööbimistega I r/a suusamatkal Muraka rabas. Samal aastal liitus Ingrid koolinoorte matkaklubiga „KARU“. Juba 1983.aastal sai läbi tehtud II r/a suusamatk Hibiinides ja I r/a mägimatk Väike-Kaukasuses. Mäed ja matkamine lummasid Ingridid kohe ning temast sai elupõline matkaja, kes armastab looduses liikuda senini. Veel enne keskkooli lõputunnistuse\nsaamist, olid Ingrid Kuliginal märkimisväärsed saavutused matkaspordis:\n• III r/a suusamatkast osalemine Hibiinides;\n• II r/a suusamatka juhtimine Uuralis;\n• II r/a mägimatkast osalemine Kaukasuses;\n• I r/a mägimatka juhtimine Gruusias;\n• II r/a jalgsimatka juhtimine Karakumi kõrbes;\n• II r/a süstamatkast osalemine Koiva jõel;\n• osalemine alpilaagrites Zei ja Dombai\n• omas III järku alpinismis ja mägimatkamises, II järk suusa- ja jalgsimatkamises.\nÕpilasena unistas Ingrid Kuligina saada elukutseliseks matkajaks nagu tema juhendajad matkamises Pärja Kahest ja alpinismis Helme Suuk. Unistus täituski.\nKohe peale kooli 1986-1987 ja 1995-1999 töötas Ingrid Jõhvi Pioneeridemaja matkaringi juhendajana. 1989-1992 töötas Kohtla-Järve Turismiklubis kaugmatkade instruktorina. Kolm aastat veetis ta suurema osa aastas matkal. Näiteks 1990.aasta oli selline: märtsi alguses suusamatk Koola poolsaarel; märtsi lõpp-mai Kesk-Aasia 3 kõrbe- ja mägimatka järjest; juuli-oktoober Kuriilid 4 jalgsimatka järjest + 1 matk kohalike geoloogidega, et leida uusi marsruute; oktoobri teisel poolel Krimmi I r/a mägimatk õpilastega ja juba detsembris tuli lennata taas Kuriilidele.\n1992.aastast tänaseni on Ingrid Kuligina Alutaguse Matkaklubi esimees. Koos klubi liikmetega on ta üle elanud matkaklubi sugavaid mõõna- ja kõrgeid tõusuperioode, püüdnud hoida vanu häid matkatavasid ja leida uusi väljundeid. Kõige raskemaks ülesandeks klubi esimehena peab Ingrid klubi järjepideva tegevuse ning järelkasvu tagamist.\nAastate jooksul on Ingrid Kuligina pälvinud mitmeid tunnustusi:\n• 1990 jalgsi-, mägi- ja suusa kuni III r/a kaugmatkajuht;\n• 1996 jalgsi-, jalgratta- ja suusamatkajuht;\n• 2001, 2004, 2008 Ida-Virumaa retkejuht;\n• 1996 ja 2011 Aasta matkategelane;\n• 2000 valiti EML-i poolt XX sajandi saja silmapaistvama matkaja ja matkategelase koosseisu;\n• 2011 Ida-Virumaa Aasta koolitaja;\n• 2013 Meistergiid;\n• 2014 Matkatreener, tase 5\nIngrid Kuligina on alates 2013 Matkatreenerite- ja alates 2015 Aktiivtegevuse Instruktorite Kutsekomisjoni liige.\nKui varasematel aegadel nautis Ingrid raskeid sportlikke matku, siis nüüd lummavad teda üha rohkem ja rohkem loodusvaatlusmatkad.\nAlutaguse Matkaklubi staažikad liikmed\nLisaks esimeestele on klubis veel 2 üle 30aastase staažiga liiget.\nAlar Süda alustas matkamist 1974.aastal, kui käis Rein Jagulaga suusamatkal Kõnnu järvede ääres. Kogu kooli aja käis Jõhvi Pioneeridemaja matkaringis (juhendaja Juta Lepik) ja oli noorte matkaklubi “KARU” loomise juures. Juba 1976.aastal tegi esimese r/a kaugmatka Karpaatides. Tudengipõlves matkas Alar Tartu klubiga, kuid naasnud kodukanti liitus pea kohe Kohtla-Järve Turismiklubiga. Alar Süda tegeles sportliku matkamisega Nõukogude ajal ja teeb seda tänaseni. Igal aastal, alates 1976.aastast, teeb ta vähemalt 1 sportliku kaugmatka, tihti kaks. Oma paljudest matkadest loeb ta suurimaks väljakuteks: III r/a suusamatka Ida-Sajaanides (1984), III r/a jalgsimatka Kamtšatkal ja Kuriilidel (1989), III r/a jalgrattamatka Islandil (1997) ja suusamatka Teravmägedel (2016). Lisaks on Alar Süda edukalt esindanud: • Kohtlajärvekaid Vabariiklikel matkatehnika võistlustel suusamatkamises ja jalgsimatkamises.\n• Eestit koondvõistkonnas Balti matkajate kokkutulekutel ja üleliidulisel suusamatkatehnika võistlustel Uuralis 1987. aastal.\nGradislava liitus Kohtla-Järve Turismiklubiga 1985.aastal, kui hakkas tööle Kohtla-Järve 13.KK matkaringi juhendajana. 1987.aastst alustas Gradislava Jušmanova matkaringi juhendajana tööd Kohtla-Järve Pioneeridemajas, kus tatöötab küll juba Koolinoort Loomemaja nime all tänaseni. Ajavahemikus 1987-1994 oli tal pidevalt juhendada 4 rühma, ca 60 õpilast. Selle aja jooksul korraldas ta matkaringi lastele ligi 80 1.-3.päevaseid jalgsi-ja suusamatka ning 15 I. ja II. r/a jalgsi-, mägi-, speleo ja suusa kaugmatka Kaukaasias, Krimmis, Karpaatides, Hibiinides, Ukrainas, Venemaa Leningradi ja Kalinini oblastis. Tänu Gradislava tööle osalesid Kohtla-Järve matkaringi võistkonnad igal aastal Eesti Vabariigi noorte matkajate kokkutulekutel, kus saavutati korduvalt auhinnalisi kohti matkatehnikas, orienteerumises ja kaljuronimises. 1991.aastal osales Kohtla-Järve matkaringi võistkond üleliidulisel lastekodu laste turistide kokkutulekul. Seal saavutati 9 auhinnalist kohta, 5 nendest olid esimesed. Gradislava Juśmanoval on suur kogemus matkaalaste laagrite, kokkutulekute ja võistluste korraldamisel. Veel tänagi korraldab ta lastele erinevaid väljasõite loodusesse.\nAlutaguse Matkaklubi tegemistega on võimalus end kursis hoida ka Facebookis. Meid leiad SIIT


Face painting sets for kids and professionals\n(0) Item/s in basket Sub-Total: 0,00 EUR\nCONTACTS and SHOP ADDRESS\n--- Please Select --- 3M Health Care Aden Cosmetics, Moyra Affinage Salon Professional Alfaparf Alter Ego Italy Alterna American Crew Amplash Angel Professional, Dancoly Angel Provence Aphro Celina Apraise Arganmidas Australian Gold Balm Balm Barbara Hofmann Batiste BBlender Beautyblender Bellitas Berrywell Titania Biosilk BraveHead British Hair Cera Ceramic Tools Cera Wax Ceriotti Chemi-Pharm CHI Cinema Secrets Cinema Sectets-Woochie Cleanic Cocoa Brown Color WOW Comair Germany Cutrin Davines Depil-OK Depileve Designer Skin Detangler Eagle Fortress Echosline Echosline, Aegena Erilen, Farmos Erisan KiiltoClean Estel Professional Eulenspiegel Extremelashes Glue Fashion Jewellery FEG FIMAGE Fimage Beauty Gelisbase - Fimage Nail Gel Geliscolor - Fimage color gel Gelistop - Fimage Nail Gel Gerards Germaine de Capuccini ghd GIGI Cosmetics Glam Lashes GlamLac GMT GO Haircare GOLDWELL Goodpoint Chemicals Grite Professional Hairlook Hairwell Hempz Couture Hollywood Beauty Secret ILLUSION Magazine Invisible pro Invisibobble Italwax Jane Iredale Mineral Cosmetics Joico JRL Professional Karaja Italy Kärcher Kardashian Beauty Kitoko Klinion Klinisoft Konjac Sponge Lakme Lemon Cosmetics Living proof Londa Professional LÕPUMÜÜK Loreal Professionnel M.A.N.-Alter Ego Macadamia Make Up For Ever Professional Make-Up Studio Malu Wilz Beaute GmbH MATIS Matrix Maxvue Vision - Colour VUE Medola Mehron MeNow Pro MGROOM Mitomo Japan Nail Art Neato Nioxin Nouvelle Nutri-OX Obey Your Body Olivia Garden OPI Organic Organic Colour Systems Oster Pacific Shaving Co. PaintGlow Pandhy´s Panther Beauty Parlux Advance Paul Mitchell Paula Gray Perfect Silk Lashes Planet Nails PlantaNatur Austria PRO Kosmeetika PRO Lashes ProNail Professional Pronails ProPierce Provence Cosmetics RefectoCil Reviline Professional RICA Professional Rica-NATURICA RICA-RicaBody RICH Pure Luxury Ro.ial - roial Italy salon24 Salone ALFAPARF Milano SASSI AMERICA INC. Schwarzkopf Professional Sebastian Professional Semi Di Lino Semi Di Lino, Alfaparf Sempermed Senscience Serical Gifex Shampooheads Professional Shine&Fine Shorai Strictly Professional Bellitas Sukar SWAROVSKI Swedish Beauty Botanica Talika Tangle Angel Tangle Teezer UK Tigi Tints Of Nature Unite UNITE Vaata pakendilt või infolehelt Viviere Wella Professionals XS Lashes\nAden cosmetic products (78)\nHair Extensions (19)\nKaraja makeup (114)\nDiscount products (102)\nDiscount cards, gift cards (2)\nMost popular (477)\nBest offer products (391)\nGift idea (340)\nHair Brushes, curlers (132)\nHair care products (2365)\nDepilation and parafin (358)\nNail technicians and nail products (715)\nPedicure products (154)\nDisposable goods (154)\nMakeup sponges, spatulas and more (307)\nHand care products (129)\nFace care products (315)\nStrictly Professional, Bellitas products (632)\nProducts for pregnant women, women with stretch marks, anti-cellulite products (31)\nFimage cosmetics and makeup (15)\nNatural makeup Jane Iredale, orders only to EST LV LT (102)\nDead Sea Products (156)\nGrimm and bodyart products (934)\nUV Ultraviolet Products, glow in the dark products (56)\nFace painting sets for kids and professionals (22)\nGlitter tatoo products (171)\nBrushes for Make-Up (151)\nStones for lashes and nails (71)\nLashes and extensions (635)\nTint products for lashes (83)\nMake up cases, bags, brush bags (64)\nUVA Products, solarium, sun, after and before (123)\nNavel rings, tongue rings, lip rings and earrings (0)\nCosmetic products for men, creams, gels, Balsam, powders, shampoos, face masks (176)\nDesinfection and cleaning products (98)\nMAKEUP and BODYART Courses (12)\nGermaine de Capuccini SPA products (1)\nFurniture and other (20)\nIt is currently not on sale (57)\nTOP SALES 24h\nMix type Mink lashes\nGlue ring, small\nPRO Lashes - Mink Lashes ...\nSASSI Maiasa Ultra Fine E ...\nExtreme Curl Mousse\nGEL REMOVER, FIMAGE\nNail Scissor - Sassi Prof ...\nJOICO K-PAK Deep Penetrat ...\nFEG Fimage Eyelash Growth ...\nGold tipped claw tweezer, ...\nBerrywell Eyebrow and Eye ...\nPrefect Silk Lashes, L-sh ...\nSuojelu paperit Berrywell ...\nGlass for eyelash glue\nLint Free Under Eye Gel P ...\nSurgical tape with dispen ...\nWella Professionals Enric ...\nHome > Face painting sets for kids and professionals\n24 color set for face and bodypainting\n8 - Pärlmutter Värviga - Kinkekomplekt - Komplekt alustajatele Komplektist jätkub u. 80 erineva näo joonistamiseks. Sisaldab: 8 pärlmutter värvitooni x3,5ml 1 pintsel 1 svamm 1 õpetlik pildiraamat 16 erineva näoga Kasutamine: Vesivärvid kantakse otse nahale niiske; märja pintsli või svammi abil. Värvid on hiljem nahalt kergesti eemaldatavad seebi ja vee abil. Vaata lisainfot kataloogis, eraldi toodete 20ml värvide all. www.eulenspiegel.ee\nTiermasken - Schmink-Palette 80masken\nKinkekomplekt FANTAASIA - 50 näomaalinguks, 8 värvi, Pintsel, Svamm, 16 pildiga kataloog\n8 - Värviga - Kinkekomplekt - Komplekt alustajatele Komplektist jätkub u. 50 erineva näo joonistamiseks. Sisaldab: 8 värvitooni x3,5ml 1 pintsel 1 svamm 1 õpetlik pildiraamat 19 erineva näoga Kasutamine: Vesivärvid kantakse otse nahale niiske; märja pintsli või svammi abil. Värvid on hiljem nahalt kergesti eemaldatavad seebi ja vee abil. Vaata lisainfot kataloogis, eraldi toodete 20ml värvide all. www.eulenspiegel.ee\nEulenspiegel Christmas Set "HO-HO-HO"\nEulenspiegel Christmas Set\nEulenspiegel Christmas Set "HO-HO-HO" Contains: 6 profi-aqua colors (3,5g), sponges, brushes, 2 glitzer.\nFace- and bodypaining set for kids, professional quality, 16 colors, Swamm, 2 brushes.\n16 farben profi set 212059\nKaraja Italy Profesional Makeup Soft Bag With Products\nKaraja Italy Profesional Makeup Soft Bag With Products Inside case: Tester Fluid & fix N° 7 Tester Crystal gloss N° 16-17 Tester Perfect Eyeliner N° 1 Tester Topliner Tester Coal Black Kajal Tester Eyebrow Pencil N° 1-2-4 Tester Eye Fly Soft Eyeliner N° 4-8-9-10 Tester Glitter Chic N° 3-4-5 Tester Double Concealer Pen Tester Stop Shine N° 1-2-5-6 Tester Cover Excel N° 1-2-4-5-6 Tester Lash Design Mascara N° 1 Tester Lash lift express mascara N° 1 Tester Tone on Tone N° 2 Tester Perfect Lip liner N° 1-9-10-11-12-13 Tester Stop Line N° 2 Tester perfect nude N° 5 Tester Rouge Cream N° 85-87-90-94-01C-04C Tester Perfect Eye Shadow Primer Tester Skin Velvet N° 2-3-4-5-6-7-8-9 Tester Photo Finish N° 10-20-30-40-50-60-70-80-90 Tester Plaisir N° 1 Tester Skinflash Latex Sponge Paletta Gold & Bronze N° 9-18-19-20-25-60 Paletta Touche Pastel N° 3-5-9 Color Emotion N° 9-10-11 Eye & Brow Basic N°1 Palette Cream Velvet Concealer N° 1-2-3-4-5 Vo\nEulenspiegel Profi-Aqua Kombi Palette for Face and Body Painting, 6x2g\nEulenspiegel Profi-Aqua Kombi Palette, 6x2g\nEulenspiegel Profi-Aqua Kombi Palette for Face and Body Painting, 12x2g\nEulenspiegel Profi-Aqua Kombi Palette, 12x2g\nHalloween Special Effects Komplekt - Eriefektide loomiseks koos õpetusega. TEE OMALE ISE PROFESSIONAALNE HAAVANDI EFFEKT minutitega... Komplekt sisaldab: Super Soft Putty - Pehme vaha 20ml Filmblut - Filmi- teatriveri 3,5ml Vesivärvid 3,5ml - 5tk Svamm - 1tk Kärgkäsn, must- 1tk - Vere peale kandmiseks, erieffektide loomiseks 1 pintsel 1 spaatel vaha modelleerimise jaoks Õpetus 2 erineva haavandi erieffekti loomiseks Juhend: 1. Võta vajalik kogus Vaha ja rulli see sõrmede vahel piklikuks (haavandi loomiseks) või palli kujuliseks - kuulihaava loomiseks (Vajadusel kasuta kätel natuke õli või vaseliini, et toode ei kleepuks käre külge). 2. Seejärel pane vaha soovitud kohale ja silu laiali spaatli abil ettevaatlikult (Spaatlil kasuta ka vähe õli või vaseliini). Ääred hajuta sujuvalt nahale üleminekuks. 3. Seejärel tee keskele haavand või kuuliauk ja hiljem haavandile õmbluse effekt (ära unusta kasutada sõrmedel ja spaatlil õli, muidu võib valmis kujund kleepuda tööriista külge ja kogu meistriteos on rikutud) 4. Vaha oleks soovitav üle tupsutada Fikseeriva puudriga (Fixierpuder) - saadaval eraldi, mis eemaldab kleepuva pinna edasi töötlemiseks. 5. Tupsuta augulise käsna ja verega ühtlaselt kogu loodud haavand ja selle ümbrus. 6. Võta pintsliga tehisverd ja pane see ettevaatlikult loodud haavandi sisse nii, et kõik sügavused oleks kaetud. Kuulihaava puhul pane loodud haavandi keskele rohkem verd, nii, et eelnimetatu hakkaks sealt välja voolama. Et luua erinevaid marrastusi ja verevalumeid, võta augulise käsnaga verd ja tupsuta soovitud kohale. Värvidega saad luua erinevaid effekte. Võta niiske svammiga vesivärvi ja kanna soovitud piirkonnale. www.eulenspiegel.ee\n12 värviga Näomaalingukomplekt koos raamatu ja pinslite, svammidega\n12 farben profi set 212011\n12-Farben Profi-Palette - Kinkekomplekt - Komplekt alustajatele Komplektist jätkub u. 80 erineva näo joonistamiseks. Sisaldab: 12 värvitooni x3,5ml 3 glitter särapuudrit 1 Effekt kärgsvamm 2 pintslit 2 svammi 1 õpetlik pildiraamat 19 erineva näoga (saadaval ka eraldi kood: 4028362999608) Kasutamine: Vesivärvid kantakse otse nahale niiske; märja pintsli või svammi abil. Värvid on hiljem nahalt kergesti eemaldatavad seebi ja vee abil. Vaata lisainfot kataloogis, eraldi toodete 20ml värvide all. www.eulenspiegel.ee\n6 Eksklusiivsete pärlmutter vesivärvidega palett 6x3,5ml. (31,5g)\n6 pärlmutter palett\nSaksa kvaliteet. Vesivärvid katavad hästi ja püsivad keha ja näo peal ka ekstreemsetes oludes.\nBody and face painting set 6=12, Eulenspiegel\nSplit cake palett with brush\n6 Vesivärvide palett, 6x3,5ml (31,5g.)\nSaksa Nahasõbralikud Professionaalsed kvaliteet vesilahusel värvid. Mõeldud kasutamiseks nii Teatrites, Filmides, Vabaõhuüritustel ja mujal näo- ja kehamaalingute ning tehniliste eriefektide tegemiseks. Vesivärvid katavad hästi ja püsivad keha ja näo peal ka ekstreemsetes oludes, punktvalguse all ja ka higistades. Toodetud kõikide kosmeetikatoodete määrustega kooskõlas, on testitud ja omavad EU kehtivaid tsertifikaate. Täidab ka mänguasjade ohutuse nõudeid. Värvid on kergesti nahalt eemaldatavad seebi ja veega. Saadaval ka eraldi üksikuid värve: 3,5ml (5,25g.) 12ml (18g.) 20ml (30g.)\nFamilien Schmink set\n8 värviga Näomaalingukomplekt koos raamatu ja pinslite, svammidega\nKinder Schmink-Party set\nKinder Schmink-Party - Kinkekomplekt - Komplekt alustajatele Sisaldab: 8 värvitooni x3,5ml 1 pintsel 4 svammi 1 õpetlik pildiraamat 22 erineva näoga (saadaval ka eraldi kood: 4028362999622) Kasutamine: Vesivärvid kantakse otse nahale niiske; märja pintsli või svammi abil. Värvid on hiljem nahalt kergesti eemaldatavad seebi ja vee abil. Vaata lisainfot kataloogis, eraldi toodete 20ml värvide all. www.eulenspiegel.ee\n10 värviga Näomaalingukomplekt koos raamatu ja pinslite, svammidega\nZauberhafte Masken Näomaalingu ja kehamaalingu värvide kinkekomplekt - Komplekt alustajatele, noortele ja lastele Komplektist jätkub u. 80 erineva näo joonistamiseks. Sisaldab: 10 värvitooni x3,5ml 3 glitter särapuudrit 3 pärlmutter puudrit 2 pintslit 2 svammi 1 õpetlik pildiraamat 19 erineva näoga (saadaval ka eraldi kood: 4028362999608) Kasutamine: Vesivärvid kantakse otse nahale niiske; märja pintsli või svammi abil. Värvid on hiljem nahalt kergesti eemaldatavad seebi ja vee abil. Vaata lisainfot kataloogis, eraldi toodete 20ml värvide all. www.eulenspiegel.ee\nEulenspiegel Profi-Aqua Kombi Palette for Face and Body Painting, 24x2g\nEulenspiegel Profi-Aqua Kombi Palette, 24x2g\nSpecial effect, facepainting and bodypaining set for kids, professional quality, 14 colors, 2x swamm, 2 brushes, latex detail, glue, blood\nStardikomplekt Just Blue\nOutdoor Schmink koffer Top sel\nProfessionaalne Stardikomplekt - ideaalne algajatele ja amatööridele\nEinsteiger Schmink Koffer\nSobib kinkekomplektiks ideaalselt.


Arvelda ilma ettevõtteta\nHakka kergettevõtjaks ja keskendu oma tegemistele\nMeiega teenid rohkem\nKergettevõtlus on lahendus tegijatele\nKergettevõtlus võimaldab esitada arveid tehtud tööde eest ettevõttega kaasnevate kohustuste pärast muretsemata. Sa ei vaja selleks ei ärinime, registrikoodi, ja raamatupidamise koos aastaaruannetega võid täiesti ära unustada. Kergettevõtlus on mugav ja riskivaba. Hakka kergettevõtjaks - FLOY arveldusteenuse vahendustasu on ainult 4%.\nSee on väga lihtne » Registreeru ja liitu » Koosta arve tehtud töö eest FLOY e-teenuse kaudu » Töötasu laekub Sinu kontole\nREGISTREERU TASUTA SIIN\nFLOY hinnastamine on läbipaistev. Vahendustasu on alati 4% (+km) arve käibemaksuta lõppsummast. Ja see on kõik. Mitte mingeid lisaprotsente ega üllatussummasid. Koostöö FLOYga tähendab Sulle alati ka kindlustust õnnetusjuhtumi korral.\nHakka kergettevõtjaks ja arvelda ilma ettevõtteta. Kergettevõtja palgakalkulaator näitab, kui suur on Sinu teenistus. FLOY arveldusteenuse vahendustasu on ainult 4%.\nFLOY Kergettevõtlus - Meiega teenid rohkem.\nFLOY puhul on tegemist arveldusteenuse pakkujaga, kes pakub mugavat arveldusteenust aeg-ajalt või regulaarselt toimuva arveldamise jaoks. FLOY vastutab arve esitamise ja vajadusel ka sissenõudmise eest. FLOY tegeleb ise ka kõikide seadusest tulenevate deklaratsioonide ja maksetega ning kannab arve netosumma kliendi kontole.\nMeie vahendustasu on ainult 4% - varjatud kulusid ei ole\nFLOY hinnastamine on läbipaistev. Vahendustasu on alati 4% (+km) arve käibemaksuta lõppsummast. Ja see on kõik. Mitte mingeid lisaprotsente ega üllatussummasid. Koostöö FLOYga tähendab Sulle alati ka kindlustust õnnetusjuhtumi korral. Soovitame eri arveldusteenuseid võrrelda. Kuid ole tähelepanelik - osa pakkujaist arveldab käibemaksuga lõppsumma pealt ning küsib ka lisatasu. Teiste puhul ei sisalda teenus kergettevõtja õnnetusjuhtumi kindlustust. Kasuta meie kalkulaatorit ja veendud - FLOY tervikpakett on parim!\nPalgakalkulaator » Hinnakiri »\nHakka kergettevõtjaks - Alusta juba täna\nSa võid alustada regulaarset ettevõtlust kergettevõtjana või esitada meie kaudu aeg-ajalt arveid selleks ettevõtet omamata. Registreerumine on tasuta ning ei kohusta Sind millekski. Peale registreerumist saadetakse Sulle meie arveldusteenuse kasutajatunnus ja kergettevõtja stardipakett Kergettevõtlus annab lisavõimalusi - kohustusi aga mitte.\nRegistreeru tasuta siin »\nKergettevõtlus – ideaalne lahendus hooajalisteks töödeksk\nEttevõtted, seltsid ja isegi korteriühistud vajavad aeg-ajalt töötajaid lühiajalisteks või hooajalisteks töödeks. Palkamine ja sellega kaasnev bürokraatia on sellistel juhtudel lihtsalt segavad asjaoluks. Enamasti jääb töö tegemata või tehakse seda mustalt, mille tagajärjel jääb riigil maksutulu saamata. Kergettevõtlus on mugav viis ajutise või hooajalise töö korraldamiseks.\nFLOY – KODULEHT\nRegistreeru FLOY Kergettevõtjaks »\nTelefon: +358 (0) 40 414 9496


Mitte ainult ulmest ...: Hetked, ja mitte vaid talvised\nÜüratud summad kultuuritegelasele\nHetked, ja mitte vaid talvised\nC.S.I. kriminalistid perverti tabamas\nSain raamatupoes pisut pügada\nVene kirjandusel on nii puudusi kui voorusi. Suurimaks puuduseks tuleks lugeda vene rahva erilise rolli rõhutamist. Seda vildakat arusaama propageerivad isegi väga laia silmaringiga kirjanikud. Vene kirjanduse suurimaks plussiks tuleks aga lugeda emotsionaalset ja psühholoogilist sügavust, sest ega asjata pole Tolstoi, Dostojevski ja Turgenjev igihaljas klassika ka väljaspool Venemaad.\nKristjan Sander on noor eesti autor, kes oma loomingus püüab üheks sulatada euroopalikku mõtteselgust ja venelaslikku psühholoogilist tundlemist ning teeb ta seda veel ulmekirjanduse võtestikku kasutades. Just see ulmelisus ja venepärasus on toonud teinekord kaasa ka süüdistusi vendade Strugatskite jäljendamises. Vendadest ulmekirjanikud pole ju halb eeskuju, aga mingist jäljendamisest ei saa rääkida, sest midagi kristjansanderlikku ei oleks Strugatskid kunagi suutnud luua ja seda hoolimata nende geniaalsusest. Nii nagu kirjutab Kristjan Sander, nii saab kirjutada vaid piiririigi (ehk ida ja lääne vahel elav) autor.\nKogumik «13 talvist hetke» sisaldab 2006. aasta romaanivõistlusel äramärkimist leidnud «Kolmteist talvist hetke» ja kolm omavahel seotud lühiromaani. Kuigi teostes esineb päris palju tulistamist ja isegi surma saadakse, pole siiski tegu sirgjoonelise märuliulmega. Raamatu tekstide tegelasi huvitab eelkõige igapäevane elu ning need kõikse suuremad ja igavikulisemad küsimused.\nLühemat romaani «Kolmteist talvist hetke» võib mõneti pidada uueks tasemeks Kristjan Sanderi loomingus, sest esmakordselt on autoril õnnestunud loo otsad enam-vähem kokku sõlmida. Kristjan Sanderile on sageli ette heidetud, et ta oskab väga hästi kirjutada... kuid et selle oskuse juures paistavad eriti abitult silma sisu olematus ja üldine lõpetamatus. Sisukus või selle puudumine on siiski pigem maitseküsimus, sest kogu kirjandus ei pea olema sirgjooneline ja lihtlausetaga. Äbarike lõppude teemaline kriitika oli sageli küll omal kohal, aga talviste hetkede puhul oleks selline etteheide vaid ilmselge kiuslikkus.\nSoovitaks raamatut neile, kellele meeldib hea ja arukas kirjandus. Raamatu kuulumine ulmežanri ei tohiks samuti heidutada, sest tavapärase ulmega pole siin mingit pistmist. Kummaline ja ilmselt vaidlusi tekitav raamat, mis vääriks kindlasti rohkem tähelepanu nii lugejatelt kui ka kriitikutelt.\nTaustaks: Vennaskond «Elagu Proudhon!»\nsildid: ajakirjandus, ilmunud, kirjandus, OS Telenädal, raamatud, ulme\nKristjan Sanderi koha pealt igati nõus. Enda muljed on üsna sarnased.\nSamas tahaks kergendusega märkida, et Dostojevski täht hakkab nüüd õnneks loojuma, seda vähemalt Euroopa kultuuririikides. Tema asemel soovitaks hoopis Tšehhovit: vähem haipi, rohkem sisu.


Komplektis on säraandev näokreem 24K kullapuudriga, 50ml + KINGITUSEKS taastav kuldne ensüümkoorija, 50ml.\nFleurs Golden Cream Rejuvenating Glow Cream, 50ml\nErakordne noorendav, taastav, pinguldav ja jumet ühtlustav särakreem näole 24K kullapuudriga.\nTõeline iluaare ühendab kõige väärtuslikumad aktiivained:\n- Madal- ja kõrgmolekulaarne hüaluroonhape\n- 24K kuld\n- Stargazer liilia ja akmella ekstrakt\n- Vitamiin B3\nLuksuslik, ainulaadse kašmiiri tekstuuri ja peene aroomiga kreem.\nTäiuslik heaolu loov hoolitsus kingib kauni jume ja nooruslikuma naha.\nFleurs Golden Peel Natural Rejuvenating Peel, 50ml\nKuldne taastav looduslike taimeensüümidega kooriv kreem. Ei sisalda abrasiivseid osakesi. Rikkalik tekstuur kosutab nahka.\nEemaldab elutud naharakud ja mustuse, ühtlustab ja parandab nahatekstuuri. Stimuleerib raku uuenemist. Sobib ka kõige tundlikumale nahale.\nFleurs Golden Cream 24K kullapuudriga säraandev näokreem kandke eelnevalt puhastatud näole ja kaelale hommikul ja õhtul.\nLisaks on soovitav kasutada näoseerumit.\nFleurs Golden Peel ensüümkoorija kandke 1-2 korda nädalas puhtale näole ja kaelale, v.a. silmaümbrus.\nLaske 5 minutit toimida. Loputage leige veega. Jätkake tavapärase hooldusega.\nFleur's Golden Cream Rejuvenating Glow Cream, 50ml\nFleur's Moisturizing Serum With Floral Bouquet - niisutav näoseerum, 30ml\nFleur's Floraskin Blossom Renewing Serum - taastav ja noorendav lilleseerum, 30ml


Helen Tago kaksiknäitus galeriis Metropol – Bachartgallery\nKristi Neider - tutvustus\nHelen Tago kaksiknäitus galeriis Metropol\nTulipiits galeriis Metropol 6 m2\n& (ajutine).normaalsus.puntras. galeriis Metropol Kapp\n5. veebruar – 6. märts. 2022\nAvamine laupäeval, 5. veebruaril kell 18 Vana-Kalamaja 46, Tallinn.\nHelen Tago on graafik, kelle huviorbiidis on eksperimentaalsed trükitehnikad ning ruumiga suhestuv kunst.\nKäesoleval näitusel galeriis Metropol esitab ta kaks eraldiseisvat väljapanekut, mille ühendav lüli ongi lugude kujutamine kihiliste pildilis-vormiliste ruumisekkumistena.\nGaleriis Metropol 6m2 saab näha installatiivset graafilist teost ”Tulipiits/Firewhip”, mis on inspireeritud Muhu kunstitalu põlenud peahoonest ja põdrakanepist, mis alati esimesena sellisetes kohtades tärkab.\nAhtalehine põdrakanep (rahvapäraselt ka tulipiits) eelistab kasvada valgusrikastes kohtades, näiteks teeservades, põlendikes, raiesmikes ja kuivendatud rabades. Ta on pioneerliik ja suudab hõlvata uusi maaalasid, näiteks pärast metsatulekahju, samuti kasvab ta jäätmaadel, prügimägedel ja pommiaukudes, sest on reostuse suhtes enamikust taimedest tundetum. (Vikipeedia)\nSöestunud palgid on talus tänaseks küll vahetatud aga põdrakanep tärkab igal aastal nagu lootus, et kunagi realiseerub kunstnike unistus majast, mis peab tuult ja vett.\nMetropol Kapis näitusel “(ajutine). normaalsus. puntras.” on monotüüpia tehnikas töö, mis kujutab noore inimese kujunemise kihistusi äreva õhkonnaga maailmas, esitatud koos kapi isikupärast lähtuva interaktiivse elemendiga.\nMe settime kokku kogemustest ja hetkedest. Lõimime endasse ka seda, mida tahaksime vältida ja võime omadega puntrasse jõuda. Kaosest korra loomine on inimlik soov. Enda ümbert pidepunkte otsides ja neid kokku ühendades saab moodustada tugivõrgustiku ja punumine on tegevus, mis aitab paremini hetkes püsida ja maandab ärevust. Näitusekülastajad on kutsutud punuma kapinuppude vahele oma mustreid ja jätma sõnumeid.\nGalerii Metropol asub Tallinnas aadressil Vana-Kalmaja 46, sissepääsuks tuleb esitada COVID tõend.\nAvamise järgselt näituste külastamiseks helistage uksekella või veelgi kindlam, leppige külastus eelnevalt kokku\ntelefonil 5217649 või 53750662.\nFB üritus: facebook.com/events/379537407310788\nGalerii Metropol: kaarel.kytas@gmail.com, triinu.jyrves@gmail.com\nMetropol 6 m2: facebook.com/metropol6m2, Metropol Kapp: instagram.com/metropolkapp\nKunstnik: helentago.com, helen@graafika.ee, instagram.com/helen.tago\nHelen Tago (s 1980) on lõpetanud Eesti Kunstiakadeemias graafika osakonna, jätkates kunstnikuna uute ohutumate tehnikate ning võtete omandamist omal käel ja erinevate meistrite juures. Kunstnikuna on tema töid enim mõjutanud tühermaa ja linn: selle rütmid ja esmapilgul nähtamatud vaheruumid. Kohad, mida on läbitud sadu kordi ning mille alateadvusse jäädvustunud infokillud hakkavad ladestudes moodustama omailma.\nViimaste aastate töödes on ta tegelenud kahedimensioonilise graafika konverteerimisega kolmemõõtmeliseks: voltides tõmmiseid ja mängides nende vormi ja sisuga\nPop-up kunstipood Telliskivi Loomelinnakus\nBach Art Gallery OÜ / Tondi 1, 11313 Tallinn, Harjumaa, Eesti / Reg kood 14742411 / Arveldusarve LHV EE397700771003864815\n+372 5055 635 / art@bachartgallery.com


Sony DSC-WX220, roosa - Kompaktkaamerad - Photopoint\nPealeht » Kaamerad»Kompaktkaamerad»Sony DSC-WX220, roosa\n10× optiline suum (25 – 250 mm)\nSee pisike taskukaamera on varustatud 10× suumiga Sony G objektiiviga. Kombineerides see optilise SteadyShot stabilisaatoriga ning terava 18,2 megapikslise Exmor R™ CMOS sensoriga, saab teravad pildid igal pool, igas tingimuses. Lisaks heale võimekusele on sel kaameral ka integreeritud WiFi ja NFC, mis teeb piltide jagamise imelihtsaks.\n18,2 megapiksline Exmor R™ CMOS sensor\n10× optilise suumiga Sony G objektiiv\nBionz X™ pildiprotsessor - kiirem piltide salvestamine ja parem detailsus\nFull HD (1920 × 1080 50p) videosalvestus koos optilise SteadyShot™ stabilisaatoriga\nIntegreeritud WiFi / NFC lihtsaks piltide jagamiseks\n18,2 megapiksline Exmor® R CMOS sensor koostöös kvaliteetse Sony G objektiiviga talletab iga kaadri detailselt. Rohkem piksleid samas annab sul suurema võimaluse hiljem pilte suurendada või lõigata nii, et detailsuse kadu oleks minimaalne.\nWiFi - pildid jagatud hetkega\nEnam ei pea ootama päevi või kuid, mil sõber jagab viimase sünnipäeva pilte. Kaamera WiFi ühendus kombineeritud PlayMemories rakendusega sinu nutiseadmes võimaldab pilte saata ning jagada momentaalselt - niipea kui pilt tehtud.\nLummavad HD videod\nSalvesta selgeid, kõrge lahutusvõimega videoklippe FullHD 1080 50p AVCHD formaadis. Kiired kaadrid on sujuvad ning näevad ilusad välja ka suurel ekraanil. Näed perfektset fotovõimalust videosalvestuse ajal? Ei ole probleemi - kaamera võib teha mõlemat samaaegselt.\nHüvasti udused pildid\nÄra lase mitte nii kindlatel kätel videodi või pilte ära rikkuda. Tänu Optical SteadyShot™ pildistabilisaatorile kompenseeritakse käte värinad või liikumisest tulevad efektid. Nii on pildid teravad ning videod silmasõbralikumad.\n1/1600 – 1 sek\n0,2 m - 3,7 m (lainurk)\n1,5 m - 2,2 m (tele)


Avi Kaplan Bio, Varajane elu, karjäär, sõbranna, netoväärtus - Lauljad / Ansamblid\nAvi Kaplan Bio, Varajane elu, karjäär, sõbranna, netoväärtus\nSünnikuupäev: 17. aprill 1989\nSünnikoht: Visalia, California\nAvriel Benjamin Kaplan, kes on kuulus oma lavanimega Avi Kaplan, on Ameerika laulja ja laulukirjutaja. Laulja on endine Cappella rühmituse Pentatonix liige. Tal on sügava bassihääle tõttu lai fännibaas. Kuid lõpuks otsustas Kalan keskenduda oma soolokarjäärile ja teatas, et lahkub Pentatonixist pärast nende turnee lõppu 2017. aasta mais. Hiljem samal kuul andis ta välja oma soolot debüüdi “EP Sage” ja “Stone” nimega “Avriel”. Laulja debüütlaulu esiettekanne oli 29. aprillil rahvamuusikale orienteeritud, kus ta mängib oma kitarri esimese looga „Põllud ja kai“. 22. märtsil 2019 esietendus ta uue laulu 'Change on the Rise' esituses.\nSamuti teatas laulja, et avaldab oma teise laiendatud näidendi “I’ll Get By” 24. jaanuariks 2020, 5. novembril 2019. Ta avaldas sel päeval ka Youtube'is oma ühe pealkirja. Andekas Kaplan andis oma endisele ansamblile Pentatonix kaasa Grammy auhinna võitja kolm korda võitmiseks.\nPealdis : Avi Kaplan\nLoe kaCharlie Heaton, Matt Sallee , Jeremy Michael Lewis ,Lady Gaga.\nselles järjekorras lyrics momma dee\nAvi Kaplan: Varajane elu, pere ja haridus\nKuulus laulja ja vokalist Avi Kaplan sündis 17. aprillil 1989. Ta sündis ja kasvas üles USAs Californias Visalias. Tema pereliikmeteks on tema vanemad 'Michael' ja 'Shelly Kaplan', tema vend 'Joshua Kaplan' ja õde 'Esther Koop'. Laulja õde töötas Pentatonixi 2018. aasta aprilli turneejuhina. Ta on juut, mille tõttu ta läbis lapsepõlvepäevadel palju kiusamist ja ta parim sõber oli muusika. Noor Kaplan armastas rahvamuusikat ja käis sageli läheduses asuvas Sequoia rahvuspargis. Aeglaselt inspireeris teda muusikatööstus pärast filmide 'Nash & Young', 'Simon & Garfunkel', 'Crosby', 'Bill Withers', 'Iron & Wine', 'Ben Harper' ja 'Bon Iver' kuulamist. Vanemad ja õed julgustasid tema huvi muusika vastu alati.\nSelle tulemusel asus Noor Kaplan õppima klassikalist muusikat. Ta astus isegi oma sõprade ja õpetajate juhendamisel Visaliaase „Divisadero keskkooli” kiriku kooriga. Hiljem kutsuti ta Mt. Whitney keskkooli ”, kus ta astus esmakursuslasena. Samuti õppis Kaplan 15-aastaselt pillimängu nagu kitarr ja Visalia kohvikutes. kõrgemate õpingute jaoks liitus alan 'Mt. San Antonio kolledž USA-s Californias Walnutis 18-aastaselt 2007. aastal. Pealdis : Avi Kaplani lapsepõlv perega Allikas : pinimg\nAvi Kaplan: Karjäär ja saavutused\nSinger jõudis tähelepanu keskpunkti pärast seda, kui ta lõi muusikat 'Pentatonixiga', kuid tema karjäär muusikas oli juba varem alanud. Kaplan liitus Pentatonixiga 2011. aastal, kuid ta oli juba osav Cappella artist, kuna ta esines ooperites ja džässis. Ta liitus 'Pentatonix'iga bassilaulja ja beatboxerina. Kaplan koos oma bändiliikmete Kirstin Maldonado, Mitch Grassi ja Scottiga kuulsid saadet „The Sing-Off algas“ ja võitsid isegi 2011. aasta kolme hooaja tiitli. Vähemtuntud fakt, grupp kohtus vaid päev enne esinemist.\nKaplan andis Grammy auhinna võitmisel Pentatonixile kolm järjestikust võitu. Esmakordselt võitis bänd Grammy kategoorias 'Parim arranžeering, instrumentalist või a cappella' oma loo 'Daft Punk' eest 8. veebruaril 2015. Järgmisel aastal võitsid nad samas kategoorias Grammy laulu 'Suhkru tants' eest. Plum Fairy ”nende albumilt“ That’s Christmas to Me ”15. veebruaril 2016. Bänd võitis 12. veebruaril 2017 taas Grammy kategoorias“ Best Country duo / group performance ”kaane“ Jolene ”kaanel. Pentatonixil on võitis ka palju muusikaauhindu Streamy ja Youtube muusikaauhindadelt.\nPilt: Avi Kaplan koos oma endiste bändiliikmetega, kui 'Pentatonix' võitis.\nHiljem esilinastas Kaplan oma esimest soololaulu 'Fields and Pier' 29. aprillil 2017 ja teatas, et eraldub 'Pentatonixist' 2017. aasta mais. Lauljatar mainis põhjust lahkuda oma endisest bändist, et veeta rohkem aega sõprade ja perega. Ta kuulutas välja oma esimese turnee pärast Pentatonixist lahkumist kogu Euroopas oktoobris 2019.\nAvi Kaplan: Isiklik elu\n30-aastane laulja on vallaline ja ootab, et tema partneriks saaks täiuslik tüdruk. Pealegi ei meeldi Kaplanile oma eraasjade arutamine meedias. Siiski kuulutati, et ta on suhetes oma endise bändiliikmega ’Kristie Maldonado’. see kuulujutt ei kestnud pikka aega, kuna Kristie Maldonado oli kohtinguga Jeremy Lewis.\nPealdis : Avi Kaplan ja Kirstin Maldonado märkasid koos\nAllikas : pinimg\nAvi Kaplan: Netoväärtus ja sotsiaalmeedia\nAvi Kaplan on edukas laulja, kes on oma lauljakarjäärikogemuste, hittide ja sissetulekuga palju ära teeninud. Laulja netoväärtus on umbes 8 miljonit dollarit. Ehkki tema peamine sissetulekuallikas on muusika, omab ta ka mitmeid Washingtoni restorane ja jalgpallimeeskonda. laulja tõi turule isegi oma kaubamärgi viina ja parfüümi. Kaplan teenib hea sissetuleku ja elab luksuslikku eluviisi.\nSamuti armastab ta isegi oma meedikutega sotsiaalmeedia kaudu suhelda. Kunstnikule pääseb Instagramis kasutajanimega aa_kaplan ja tal on peaaegu 600 000 jälgijat. Ta on saadaval ka twitteris, kus tal on 340 000 jälgijat kasutajanimega Avi_kaplan.\nAvi Kaplan: Keha mõõtmised\nKaplan on üks muusikatööstuse nägusaid isiksusi. Ta on 1,8 meetrit pikk ja kaalub 67 kg. Lauljal on ristküliku kere tüüp. Tal on sarapuu silmad ja pikad mustad juuksed õlgadeni.\non rosemarie dewitt, mis on seotud joyce dewittiga\nkui palju on tia torres väärt


GALERII | LOODAME ANDA PARIMA! Bocuse d’Ori Eesti esindaja Artur Kazaritski astus võistlustulle | Toidutare\nToimetas Manona Paris, 15. oktoober 2020 10:20\nBocuse d’Or Euroopa poolfinaalis astus nendel minutitel võistlustulle Eesti esindaja Artur Kazaritski oma meeskonnaga.\nKolmapäeva õhtul lausus Artur võistluse korraldaja Instagrami story vahendusel, et homme (s.o täna – toim) tuleb kiire päev ning nad loodavad anda endast parima.\nArtur Kazaritski on Silllamäelt pärit ja maailmas Michelini tärniga restoranides kõrget lendu näidanud, hetkel Taanis resideeruv noor tippkokk. Ta on rääkinud oma varasemates intervjuudes, et on väga tulemusele orienteeritud ja ei pelga võistlusolukordi. Ta armastab töötada puhaste, võimalikult värskete ja hooajaliste maitsetega ning austab väga kohalikku toorainet.\nArturi on kulinaarias saanud kogemusi maailma parimatelt. Tema karjäär sai tuule tiibadesse Londonist, kust liikus edasi Jaapanisse. Seejärel töötas andeks noormees kahe Michelini tärniga varustatud Soome restoranis Chez Dominique. Edasi pürgis ta juba kolme Michelini tärni omava restorani Maaemo ridadesse, mis asub Oslos. Seejärel ootas Arturit eneseteostus Taanis kolme Michelini tärniga restoranis Geranium, kus ta tegutses kuni Bocuse’i võistluseni.\n„Me tõstame fookusesse ikkagi toidu meeldivuse ja maitse,“ lausus Artur sel nädalal ajalehele Pealinn. „Rõhume tugevalt sellele, et toit viiks lausa keele alla. Maitsed peavad olema tasakaalus, see ongi meie peamine fookus. Võib-olla meil pole veel nii palju kogemusi ja nii head tehnikat, nagu meie Skandinaavia konkurentidel. Aga maitse on toidu juures see peamine asi ja selles me loodame olla paremad.“\nBocuse d’Or finaalvoor toob iga kahe aasta järel Paul Bocuse’i kodulinna Lyoni parimad kokad kogu maailmast, kes valmistavad pealtvaatajate silme all oma võistlustööd.\nEestil on unikaalne võimalus võõrustada Euroopa finaali tänavu Tallinnas.


Cannonball Pulsar kiirendab oma teed läbi kosmose | Lunar Explorer\nCannonball Pulsar kiirendab oma teed läbi kosmose\nAstronoomid on märganud pulsarit, mis liigub tohutul kiirusel läbi kosmose pärast massilise supernoova plahvatuse võimsat lööki.\nAstronoomid on kasutanud väga suure massiivi (VLA) teleskoope, et leida pulsar, mis kiirendab oma oletatavast sünnikohast kiirust ligi 700 miili sekundis, selle jälg on suunatud otse tagasi selle tekitanud supernoova plahvatuse prügikoti keskele.\nAvastus pakub olulist uut teavet selle kohta, kuidas pulsarid - ülitäpsed neutronitähed, mis on jäänud pärast massiivse tähe plahvatust - saavad plahvatusest kiirendada.\nRiikliku raadioastronoomia vaatluskeskuse (NRAO) esindaja Frank Schinzel ütleb: „See pulsar on täielikult pääsenud supernoova plahvatuse käigus tekkinud prahist.\n"See on väga harv juhtum, kui pulsar saab piisavalt lööki, et seda näha."\nPulsari, nimega PSR J0002 + 6216, mis asub Maast umbes 6500 valgusaasta kaugusel, avastas 2017. aastal kodanike teaduse projekt nimega Einstein @ Home - see kasutab vabatahtlike annetatud arvutiaega NASA Fermi gammakiirte kosmoseteleskoobi andmete analüüsimiseks. . Siiani, kasutades rohkem kui 10 000 aastat arvutusaega, on projekt avastanud kokku 23 pulssi.\nRaadiovaatlused koos VLA-ga näitavad selgelt pulsaari väljaspool supernoova jäänukit, selle taga on umbes 13 valgusaasta pikkune šokitud osakeste sade ja magnetiline energia. Saba osutab tagasi supernoova jäänuse keskpunkti poole - pulsar on plahvatuse keskpunktist nüüd 53 valgusaasta kaugusel.\nMatthew Kerr mereväe uurimislaborist (NRAO) ütleb: "Pulsari liikumise mõõtmine ja selle tagurpidi jälgimine näitab, et see sündis jäänuse keskpunktis, kus toimus supernoova plahvatus."\nDale Frail, üks Kerri kolleege NRAO-st, lisab: “Supernoova jäänus asuv plahvatuspraht laienes algselt kiiremini kui pulsari liikumine.\n"Kuid prügi aeglustas kohtumine tähtedevahelises ruumis oleva õrna materjaliga, nii et pulsar suutis selle järele jõuda ja möödasõit."\nAstronoomid väidavad, et Pulsar on kestusega hakkama saanud 5000 aastat pärast plahvatust. Praegu on süsteem 10 000 aastat pärast plahvatust, nagu me seda näeme.\nVõrreldes varasemate vaatlustega on pulsari kiirus ligi 700 miili sekundis tõesti väga kiire - keskmine pulsari kiirus ainult umbes 150 miili sekundis. Frail ütleb, et oma kiiruse tagajärjel pääseb pulsar lõpuks meie galaktikast - Linnuteest.\nAstronoomid on juba ammu teadnud, et pulsaarid saavad supernoova plahvatustes sündides löögi, kuid nad pole endiselt kindlad, kuidas see juhtub.\nNagu Frail märgib: “Löögi saamiseks on pakutud arvukalt mehhanisme. See, mida näeme dokumendis PSR J0002 + 6216, toetab ideed, et hüpodünaamilised ebastabiilsused supernoova plahvatuses põhjustavad selle pulsaari suurt kiirust. ”\nSchinzel usub, et see avastus osutab sarnaste objektide ja nende päritolu uurimise põnevale tulevikule: „Meil on veel rohkem tööd teha, et täielikult mõista, mis selle pulsariga toimub, ja see pakub suurepärase võimaluse täiendada oma teadmisi supernoova plahvatuste ja pulsside kohta . ”\nHüpoteetilised planeedidKes omandab tulevikus üleslaaditavad andmed, kellele kuuluvad andmed, mis te olete?Meeleoluhäired kraadiõppe ja bakalaureuseõppe üliõpilastelMe seisame kogu püha elu eest MaalKas antibiootikumid teevad teid haigeks?


Kunstlike magusainete terviseriskid | Bezzia\nTony Torres | 10/05/2022 20:00 | Toitumine\nKindlasti olete rohkem kui ühel korral kuulnud, et kunstlikud magusained pole tervislikud. Sest pikka aega on räägitud sellest nende tervisetoodete negatiivset mõju. Kuid eeldusel, et sahhariin on parem kui suhkur, jätkatakse selle tarbimist, võtmata arvesse selle levinud toote puudusi.\nPraegusel ajal, mil toidu eest on nii hoolikalt hoolitsetud, kus üha enam inimesi õpib lugema ja lahti mõtestama tootesilte, et kõige kahjulikumad ära visata, siis miks mitte õppida ja avastada rohkem ainete ohtudest, mis a priori tunduda võivad kahjutu? Kui olete üks neist, kes joob kohvi ja magusainetega tõmmiseid, kutsume teid avastama selle tarbimisega kaasnevaid terviseriske.\n1 Kas magusained on tervisele ohtlikud?\n1.1 Kuidas asendada suhkrut tervislikult\nKas magusained on tervisele ohtlikud?\nLäbiviidud uuringute kohaselt on kunstlike magusainete jätkuv tarbimine võib kahjustada meie kehas leiduvaid terveid soolebaktereid. Need bakterid on osa soolestiku mikrobiotast ja neil on roll organismi toimimises. Kui miski neid häirib, võivad terved bakterid haigestuda ja tervisele ohtlikuks muutuda.\nSee määrab kunstlike magusainete tarbimise uuringu. Täpsemalt võivad nad muuta kahte tüüpi soolebakterit, E-coli ja E-faecalis. Ilmselt mingite kunstlike magusainete komponendid võib muuta nimetatud bakterite hulka või toota teist tüüpi mis võivad muuta soolestiku mikrobiota loomulikku koostist.\nSelle tulemusena võivad need bakterid kahjustada sooleseina, läbida seda ja jõuda vereringesse. Need haiged bakterid võivad paikneda ja koguneda sellistes piirkondades nagu lümfisõlmed, põrn või maks ning tagajärjed võivad olla väga ohtlikud. Muude probleemide hulgas võivad tekkida kõikvõimalikud infektsioonid, sealhulgas üks ohtlikumaid, septitseemia.\nKuidas asendada suhkrut tervislikult\nKui kasutate kunstlikku magusainet, on põhjuseks see, et soovite suhkru tarbimist vähendada. Kas salendava dieedi osana või tervislikuma toitumisviisina. Need on juba teada suhkru ja sellest sõltuvuse ohtudest, aga vähehaaval hakkavad avastage kunstlike toodete, näiteks magusainetega seotud riskid. Seetõttu eelistatakse otsida muid võimalusi toidu magustamiseks tervisele mitteohtlike toodetega.\nLoodusliku magusaine näide on dattel. Suure koguse loodusliku suhkruga puuvili, mis sobib suurepäraselt isetehtud magustoitude ja maiustuste magustamiseks ilma suhkrut kasutamata. Datlite puuduseks on see, et nende kõrge suhkrusisaldus muudab need väga kaloririkkaks toiduks. Nii et kui soovite kaalust alla võtta, peaksite neid mõõdukalt tarbima.\nKohvi või tõmmiste magustamiseks võite kasutada parimaid looduslikke magusaineid, näiteks mett või agaavisiirupit. Kuigi need on ka üsna kaloririkkad, nagu magustamiseks piisab väga väikesest kogusest klaasiga ei tohiks liiga palju probleeme olla, kui just tarbimist ei ületa. Mis puudutab kunstlikke magusaineid, siis need ei ole kõik võrdselt ohtlikud.\nParimate valikute hulgas on stevia mis pärineb taimedest, seega on see looduslik ehk erütritool. See looduslik magusaine pärineb paljudest toiduainetest, näiteks maisist või seentest. Igal juhul on parim valik alati valida looduslik magusaine, et vältida tervisele kahjulikke keemilisi ühendeid.\nLõpuks pidage meeles, et suhkur pole midagi muud kui koostisosa, mida kasutatakse toidu maitse maskeerimiseks. Õppige nautima toodete loomulikku maitset, mis on sageli peidus tohutute suhkrukoguste ja avastate, et teie suulae harjub järk-järgult neid. Varsti naudid palju rohkem maitseid ja koos sellega saad ka tervislikumalt toituda.\nTäielik tee artiklini: Bezzia » tervis » Toitumine » Kunstlike magusainete terviseriskid\nBulgaaria kükid ja nende eelised


08 | märts | 2007 | Väike nõiateemaja\nArchive for märts 8, 2007\nÕnne 13. on tegelikult Soomes\nMu kevad algas seekord põhjapoolt. Seisin roosaruudulised püksid luupekseni lobjakas ja kuulasin kuidas keegi lind kuskil männi otsas ennastunustavalt laulda lõugab. Mütsi olin sel aastal esimest korda kotti peitnud ning õige lõhn, see kevadine, oli kohal.\nNemad vaatasid mind. Kollased ja punased, delikaatselt neoklassitsistlikud ja üldse igatpidi nunnud.\nKes nemad? Majad, loomulikult.\nTäpsemalt need, kes elavad oma majaelu Käpyläs. Täpsemalt vist küll Puu-Käpyläs. Või võiks ehk maakeeli öelda lihtsalt Käbilas?\nÜritasin leida sellele paigale mingit eestimaist vastet, kuid jäin hätta Oleks nagu Nõmme (kohati, ja kui silmas pidada ka mände) ja nagu poleks ka. Oleks nagu Kopli (eriti kui vaadata piki trammiteed), aga ei ole siiski. Puhuti oleks hoopis nagu Viljandi (just siis kui kuskilt künkakeselt hargneb rida vaateid allpool olevatele hoovidele). Veits oleks nagu Paldiski vanasti (siis kui ta oli veel väike puust kuurortlinn) ja tibakese oleks jälle nagu tsaariaegsed raudteevahimajad.\nIgatahes on omajagu kummaline ja üllatav oli hiljem netist lugeda, et kunagi peeti sealset arhitektuuri liiga moodsaks ja seetõttu koledaks.\nJa kurb (ehkki mitte üllatav) oli lugeda, et kuuekümnendail, kui vist kogu maailm oli ühtlaselt pöördes kuule lendamisest ja muudest moodsatest mugavustest, taheti Käbila, kui iganenud ja elukõlbmatu maha tõmmata.\nÕnneks mõtles keegi kuskil ümber. Õnneks jäid need majad püsti. Ja praegu tundub, et elanikud mõistavad neist lugu pidada. Aknad, hoovid, aiad ja mängumajakesed õuedel reedavad igatahes hoolivat kätt.\nSiinkohal sigib küll ühtpidi nukker ja teisipidi lootusrikas paralleel meie Kopliga.\nNukker, sest sedagi on ikka tahetud maatasa teha ja pole ju midagi teada sellest, millised on uued arendusplaanid. Lootusrikas, sest ehk ometi hakatakse siingi pool merd miljööväärtusest midagi pidama.\nAga, Käbilasse tagasi tulles – me leidsime sealt Õnne tänava (tegelikult küll tee, aga mis seal vahet, eks ole). Ja loomulikult me leidsime sealt ka maja number 13. Selline valge oli.\nKäbila juhatas kätte Larko. Kui aus olla, siis tegime me temaga veel Suuri Asju. Näiteks jagasime riigisaladust. Aga kuidas see täpselt käis, ei saa me loomulikult rääkida, sest mis saladus see siis oleks. (:\nPS Käbilast ja muudest põhjapoolse pealinna juhtumustest kirjutab ka Arni.\nmärts 8, 2007 at 1:49 p.l. 14 kommentaari


Iraani kristlik abielupaar põgeneb riigist pärast apellatsiooni kaotamist – Tallinna Kristlik Evangeelne Linnakogudus\nIraani kristlik abielupaar põgeneb riigist pärast apellatsiooni kaotamist\n23/08/2020 17/09/2020 International Christian Concern\nICC on teada saanud, et 15. augustil 2020 põgenesid Iraani-Assüüria pastor Victor Bet-Tamraz ja tema naine Shamiram Issavi riigist. Vaid neli päeva enne seda sai Shamiram ametliku kutse ilmuda Evini vanglasse. Kutse saadi pärast seda, kui abielupaar kaotas oma apellatsiooni kohtus. Pastor Victor kaebas edasi temale mõistetud 10-aastase vanglakaristuse ja Shamirami viieaastase vanglakaristuse. Apellatsiooniprotsess kestis viivituste tõttu kaks aastat.\nIraan väidab kaitsvat usuvabadust, viidates põhiseaduslikule kaitsele, mida kohaldatakse ainult nende kodanike suhtes, kes suudavad tõestada, et nad olid enne 1979. aasta islamirevolutsiooni kristlased, näiteks assüürlased ja armeenlased. See juhtum näitab siiski valitsuse poolset järeleandmatut kõigi kristlaste tagakiusamist. Samuti on silmatorkav usuvabadusega seotud seaduslike kohustuste eiramise poliitika.\nBet-Tamrazi perekond avaldas kahetsust oma kodumaalt Iraanist lahkumise üle. Pastor Victor ja Shamiram on aga mõlemad 60-aastased. Arvestades Evini vangla kurikuulsaid karme tingimusi, mis muutusid COVID-19 tõttu veel halvemaks, otsustati tervise huvides Iraanist põgeneda.\nKohtunik Ahmed Zargar mängis nende apellatsiooni tulemuses mõjukat rolli. Apellatsioonikohtu kohtunikuna esindavad Zargari kohtud Iraani kristlaste viimast lootust karistuse tühistamiseks või vähendamiseks. Selle asemel, et seista usuvabaduse eest, toetab ja kontrollib Zargar ametivõimude toimepandud inimõiguste rikkumisi.\n2019. aasta veebruaris esitas ICC USA riigikassale taotluse kaaluda Zargari suhtes ülemaailmsete Magnitski sanktsioonide kehtestamist.\nAmeerika Ühendriikide rahvusvahelise usuvabaduse komisjon suhtub Iraani kui eriliselt murettekitavasse riiki. Iraan on ka Open Doorsi maailma jälgimisnimekirjas üheksandal kohal, mis kajastab riike, kus kristlaste suhtes leiavad aset tõsisemad usuvabaduse kuritarvitamised.\nRahvusvahelise Kriminaalkohtu Lähis-Ida piirkonnajuht Claire Evans ütles: “Iraani valitsus on teinud selgeks, et ta ei austa usuvabadust ega inimelu väärikust. Kodust lahkumine on uskumatult valus protsess ja mitte see, mida kergekäeliselt ettevõetakse. Ehkki meil on hea meel, et pastor Victor ja tema naine Shamiram on turvalises paigas, kurvastavad meid ka asjaolud, mis sundisid neid lahkuma. “\nTa jätkas: „Peame ka meeles pidama, et Iraani valitsus pole sama, mis Iraani rahvas. Võimud tahavad dikteerida iga kodaniku südametunnistust ja see ei sobi hästi paljudele iraanlastele. Kõik valitsuse toime pandud inimõiguste rikkumised on rikkumised, mida on teatud viisil tunda kogu riigis. Hoiame Iraani ja ka Bet-Tamrazi perekonda oma palvetes, et nad leiaksid rahu, turvalisuse, kaitse ja südametunnistuse vabaduse. ”\n← Kes leiab tema?\nUsk ja teadus →\n03/12/2019 17/09/2020 International Christian Concern


VARIA: Rahvas... | telesari Kelgukoerad\nKristin | 13.02.2010\nTe võite nüüd hoogsalt omale tellitud Posti-punase ja Kõsta-kollase T-särgi tagastada,pole ju mõtet,pildid seal peal pole ju enam õiged!!!Peaks olema hoopis tulevaste ''SUPPER'' uurijate pildid.\nMina olen sellega nõus.Mis siis et mulle jääks mälestus sellest.Ja lauamäng on ka nendega.Kelgukoerad enam kaua ei püsi!\nMis mõtet on panna siia negatiivseid kommentaare soeses särkide ja mänguga? Pigem võiks ju hinnata seda, millised nad välja näevad ja kes seal pildi peal on. Näitate ju toetust Ivole ja Maidule kui teil on olemas need särgid ja hindate seda, mis teil on!\nMis mõtet on panna siia negatiivseid kommentaare soeses särkide ja mänguga? Pigem võiks ju hinnata seda, millised nad välja näevad ja kes seal pildi peal on. Näitate ju toetust Ivole ja Maidule kui teil on olemas need särgid ja hindate seda, mis teil on! Taskutüdruk\nminul särki pole ja ei oska eriti kaasa rääkida\nMa saan aru,et sa mõtled,et kui sa näitad ennast mõistvana jm. siis on sul võimalus,et sind vb mõnda ossa võetakse,aga ära ole naiivne:)\nMina pole näiteks kurb,et Ivo ja Mait ära lähevad ja need teised ''ülihüpperlahedad'' Taavi ja Juhan nende asemele tulevad...Ma olen väga vihane hoopis.\nKle taskutüdruk... Ma saan aru,et sa mõtled,et kui sa näitad ennast mõistvana jm. siis on sul võimalus,et sind vb mõnda ossa võetakse,aga ära ole naiivne:) Mina pole näiteks kurb,et Ivo ja Mait ära lähevad ja need teised ''ülihüpperlahedad'' Taavi ja Juhan nende asemele tulevad...Ma olen väga vihane hoopis.\nAga Post ja Kõsta pidid ju jääma... Aga nad lihtsalt vanemad !! ! nagu 70 aastased ? :D vist !\nei tea ei oska öelda mis vnemad\nKristin: Alati pole asjad nii nagu sina arvad:) Mina ei täitnud castingut ja pole mõttes ka minna ega tahta kuhugi ossa:) selles suhtes sa eksid siin:) Kuna ma vaatan Kelgukoeri ja üks minu lemmik on ja jääb ka Ivo, siis seetõttu ma käin ka sellel lehel. Uurin mida on rääkinud teised siin kodulehel ja mida postitavad üles sarja tegijad. Minu siin käimine on puhtalt minu enda uudishimu rahuldamise pärast:) Kui ma sooviks või tahaks kuhugi ekraanile, siis ma ei üritaks olla siin mõistev ja mida iganes kõike veel:)\nKuna õpin vastavat eriala ja olen piisavalt vana, siis minu oskus olla mõistev ja püüd näha asju igas valguses tulenevad sellest. Ma pole inimene, kes tahaks kaamerasse saada lihtsalt sellepärast, et see oleks äge:)\nKristin: Alati pole asjad nii nagu sina arvad:) Mina ei täitnud castingut ja pole mõttes ka minna ega tahta kuhugi ossa:) selles suhtes sa eksid siin:) Kuna ma vaatan Kelgukoeri ja üks minu lemmik on ja jääb ka Ivo, siis seetõttu ma käin ka sellel lehel. Uurin mida on rääkinud teised siin kodulehel ja mida postitavad üles sarja tegijad. Minu siin käimine on puhtalt minu enda uudishimu rahuldamise pärast:) Kui ma sooviks või tahaks kuhugi ekraanile, siis ma ei üritaks olla siin mõistev ja mida iganes kõike veel:) Kuna õpin vastavat eriala ja olen piisavalt vana, siis minu oskus olla mõistev ja püüd näha asju igas valguses tulenevad sellest. Ma pole inimene, kes tahaks kaamerasse saada lihtsalt sellepärast, et see oleks äge:) Taskutüdruk:)


6 asja, mida moetööstuse tegelased teevad, et end tööl enesekindlalt tunda\nPostitatud Miscellanea Kell November 09, 2021 20:27\nEi saa eitada, et olete juba töökohal naelutanud, kuid kui soovite oma mängu veelgi kiirendada, oleme teie selja taga – koos mõne meie lemmikmoejõuga. See on õige, kasutasime valdkonna juhte – toimetajaid, blogijaid, PR-spetsialiste ja palju muud –, et anda teada, mida nad oma eesmärkide saavutamiseks ja silma paistmiseks teevad.\nKuigi me mõistame, et mitte kõik ei tööta moes (see oleks hullumeelsus!), on teie teele tulevad näpunäited tegelikult täiesti universaalsed ja neid saab rakendada paljude elukutsete puhul.\nJätkake kerimist, et vaadata kuut asja, mida tõelised moetüdrukud teevad, et end tööl edukamalt tunda (ja vaadake ka nende Instagrami kontosid!). Lisaks minge natuke kaugemale, et osta 9–5 garderoobi vajalikku.\n"Minu jaoks hoolitsen selle eest, et pärast hommikustele meilidele vastamist tõusen ja väljun esimese asjana. Lähen võtan kohvi või matcha ja tulen tagasi ning jätkan oma päevaga. See annab mulle energiat ja maailmatunnetust. Samuti panen kindlasti riidesse, isegi kui olen terve päeva kodukontoris. - Taye Hansberry, blogija, Asjad, mis talle meeldivad\n2. Kandke häid kingi.\n“Minu jaoks on kingad alati iga riietuse kõige olulisem osa. Need panevad sind püsti (sõna otseses mõttes!), nii et kui vajad enesekindlust, on õige hea kontsapaar. Ja hea kontsapaar ei pea tingimata tähendama ülikõrgeid kingi, sest miski pole hullem kui see, et sa ei saa jalanõudes mugavalt kõndida või seista. Lisaks saavad inimesed tavaliselt aru, kui te ei tunne end mugavalt, ja see on ebamugav. Madalam konts võib ka teie jalajoonega imet teha, nii et seni, kuni suudate enesekindlalt ringi liikuda, pole põhjust, miks te ei peaks end edukalt tundma. — Danielle Prescod, tarvikute toimetaja, USA InStyle\n3. Hoidke keerukaid esemeid oma laua taga ja olge kursis uudistega.\n"Mul on tagavara kontsi, mida hoian oma laua taga, ja Dries Van Noteni jope, mida ma armastan. Sel moel tean, et isegi kui kannan tööle minnes teksaseid ja kampsunit, tean, et suudan end mõne sekundiga kokku võtta ja üllatuskohtumise korral. Samuti võib see tunduda silmatorkavalt ilmselge, kuid hoian kindlasti kogu päeva uudistega kursis, isegi kõige kiirematel päevadel. Moemullist väljapoole jääva maailmaga kursis olemine pole oluline ainult selgetel elupõhjustel, kuid see tagab ka, et te ei jää koosolekutel kunagi teadmata. — Marissa Rosenblum, juht direktor, Aken juures Barneys\n„See võib tunduda mõttetu, kuid hea vanamoodne lahkus läheb kaugele, eriti kui arvestada, kui väike ja tihedalt seotud tööstus see tegelikult on. Mäletate alati, kui keegi võttis rohkem aega, et vastata meilile, kirjutada läbimõeldud märkme, anda nõu või soovitada teile suurepärast töövõimalust. Samuti ei unusta inimesed kunagi, kui ülemus või kolleeg on neid halvasti kohelnud. Ma ütlen alati, et mind eelistataks rohkem tuntud kui "kena tüdruk, kes töötab moealal" kui "lahe tüdruk, kes töötab moevaldkonnas". Sest olgem ausad: kuigi tööstus on kaugel sellest, Kurat kannab Pradat Kas te usuksite, on tõsiasi, et see sisaldab ilmselt rohkem lahedaid tüdrukuid kui tõeliselt lahkeid. - Elana Fishman, digitaalne toimetaja,People StyleWatch\n5. Tehke loendeid.\n„Minu näpunäide selles valdkonnas edu saavutamiseks on koostada nimekiri ja hoida oma tööruum korrastatuna ja inspireerivana! Nimekirjad muudavad mu päeva saavutatavaks ja minu edu mõõdetavaks. Tujutahvlid ja meened aitavad mul meeles pidada, millega tegu!” — Hillary Stonger, meediajuht, Neiman Marcus\n6. Tunnista neid, kes on enda ümber.\n„Tunnusta inimesi enda ümber, kellelt saad õppida, ja ammuta nende tarkust – ja ära karda neilt juhatust küsida!” - Kate Alper, vanem digipublitsist, KCD\nParimad talveklambrid, mida Ralph Laurenilt osta\nTopshopis, H&M-is ja ASOSes saadaolevad 7 parimat Petite Jeans'i\n3 võimalust kohe teksariidest kanda