Maja ehitus - Ehitusfoorum\nLiitunud: 17 Veebr 2019, 20:31\nLugemata postitus Postitas Lainelaudur » 23 Veebr 2019, 12:00\nPlaan alustada maja ehitusega, otsustatud, et ühekorruseline, kivimaja. 145 m2. Aga nüüd ongi see moment, kui olen lõhkise küna ees... Kas bauroc, fibo veel mõni... ma olen naisterahvas ja ei jaga eriti seda, aga otsuse pean ju ometi tegema!!!!!!\nIga ehitaja ja tootja kiidab erinevat ja laidab konkurenti!\nJagage omi kogemusi, mis praktilisem, soojem, soodsam.....Ette tänades!!!!!\nRe: Maja ehitus\nLugemata postitus Postitas Kalvis » 23 Veebr 2019, 13:35\nVäga suurt vahet pole, mitmeski maitseasi ja kui muidu otsustada ei oska, lähtu hinnast, mis soodsamalt kätte satub.\nMaja kandvate seinte paksus on kõigil väikeplokkidel 20 cm piisav.\nJärgmine eriline arv on U arv (soojusjuhtivuse tegur) või lambda erisoojusjuhtivuse tegur. Mõlemad arvud on seina soojajuhtivuse näitajad - mida väiksem see number on, seda parema soojustuse saad. Siiski pole see väga oluline, sest kiviseina ülesanne on kanda maja ja alles teisena oleks ka hea soojapiduvus hea. Aga kuna erinevate kivide vahed on väikesed siis tuleb otsustamisel see tegur tihti mängu.\nKolme kriteeriumiga tehakse põhiline valik 1. hind 2. soojapidavus 3. muud asjaolud, peamiselt kas on hea krohvida või miskit kinnitada.\nSoojapidavuselt on küll järjekord selline 1. Bauroc 2. Fibo 3. Silbet jne.\nKinnitusmugavuselt Fibo, Silbet, Bauroc.\nKuna maja läbib nagunii projekteerija käest siis nemad üldiselt oskavad samamoodi soovitada.\nHinna osas kammid ise poode, sest mõni saab mõne materjali kuskilt poole odavamalt (kampaaniad, tutvused, poes projektmüük või ehitusplatsi laojääkide ost) kui ametlikult poe hinnakirjas seega see käib nii ja naa.\nLugemata postitus Postitas Lainelaudur » 27 Veebr 2019, 18:23\nsa pole vist väga kursis asjaga.... bauroc 500 ei panda soojustust, ainult krohv. Fibole soojustus, aga seda ju ka mitut sorti.\nProjekteerijad ei soovita tuhkagi, nad ju rohkem kunstnikud.\nKas mõni praktik oskab sõna sekka öelda....\nLugemata postitus Postitas Kalvis » 28 Veebr 2019, 09:39\nBauroc 500 enda U arv ei kannata kriitikat. Iga targem inimene teab, et Baurocile tuleb odavam panna 15 cm villa või muud soojustust (vahtplast) ja teha 20 cm paksune kandev sein, kui laduda 50 cm paksune plokk seina.\nMuidugi leidub eestimaal päris palju ullikesi kes lasevad endil naha üle kõrvade tõmmata.\nLugemata postitus Postitas Lainelaudur » 28 Veebr 2019, 16:57\nvot, tõesti hea kommentaar!!!!\nkui küsisin algul, et rääkige millest ehitada, siis oli et vali ise.......Nüüd, kui teada sain, millised materjalid üldse olemas on....sain teada.et olen piisavalt loll ja iga targem teab, et sellest 500st ei ehitata.....\nMa tõesti vabandan, et julgen küsida, aga MA EI TUNNE ehitust .\nLugemata postitus Postitas mõte » 28 Veebr 2019, 20:48\nKui maja ehitamisest veel ei tea siis soovitan aeg maha võtta ja uurida miks ja millal mingi lahendus hea on ja siis endale meelepärane välja valida, igal lahendusel omad kiiksud. Maja tuleb näha kui komplekset süsteemi alates vundamendist lõpedades seina värviga ja projekteerija tavaliselt ei viitsi sellega tegeleda, kui sa just teda suure rahapakiga uimaseks ei löö, vastasel korral saad kompoti tüüplahendustest mis on pühitsetud kurikuulsa ehitustavaga. Esiteks mis on eesmärk kas saada kõige odavamalt maja püsti või investeerida mõnes kohas ning saada parem maja. Kas maja energitõhusus on tähtis või paned lihtsalt võimsa küttesüsteemi jne. Kui lased ehitada ja ise ehitusest ei jaga ning järelvalve on nõrk siis tõenäoliselt ehitaja laseb sind lihtsalt üle, välja arvatud mõni üksik patrioot. Kui tahad lihtsalt maja ja kiiresti ning pole tahatmist ehitusega mässata siis võta kataloogist moodulmaja või osta mõni valmis arendus. Kui tahad ikkagi ehituses targaks saada siis head lugemist. Tavaline test endale kas saad tootest või tehnilisest lahendusest aru on see kas suudad lugeda ülesse vähemalt 3 head või 3 viga selle kohta.\nLugemata postitus Postitas Kalvis » 01 Mär 2019, 08:03\nKõige soodsam ja lihtsam olevat ehitada hoopis 2:3 suhtega 45 kraadise viilkatusega puitkarkassmaja. Seejuures võib isegi postvundamendi teha.\nLugemata postitus Postitas aero » 04 Mär 2019, 12:03\nKuidas küsimused, nii ka vastused. Küllap tehakse ka bauroc 500-st aga mõistlikum on järgida Kalvise soovitust - kandevsein + lisasoojustus. Loe vanemaid teemasid, ta on piisavalt kursis asjadega.\nMaja ehitusega on nagu ikka - tasuta lõunaid ei ole. Karkass on lihtsam ja odavam, kivimaja kallim. Hinnalisa eest saad\n- tugevamad seinad\n- parema helipidavusega välispiirde\n- rohkem soojustsalvestavat massi. S.t. saad teha lõunakaarde suuremad aknad ilma aktiivjahutust (õhkõhksoojuspump jne) lisamata. Võrreldes karkassiga hoiab kivi stabiilsemat temperatuuri, ei kuumene üle ega jahtu nii kiiresti.\n- muretum-lihtsam riputada seinale raskeid kappe\nEhitamine on materjalimahukuse tõttu kallis teema, isegi mõne %-line erinevus võib kokku ehmatavalt suure summa moodustada. Igaüks peab oma rahakotiga nõu.\nLugemata postitus Postitas Lainelaudur » 04 Mär 2019, 20:25\naga mida arvata sellisest ehitusest ja sellisest seina-lae-katuse -põranda materjalist.... lappasin netis, aga nii vähe infot selle kohta, pakuvad ka võtmed kätte varianti.....\nLugemata postitus Postitas Lainelaudur » 04 Mär 2019, 20:26\nLugemata postitus Postitas Kalvis » 05 Mär 2019, 09:05\nTäiesti toimiv variant. Sisult on see karkassmaja, ainult et tehases kokku pandud ja saab jube kiirelt püstitada. Aga mingil müstilisel põhjusel on paneelmajad eestis kallimad kui karkass lasta suvalistel jopedel kohapeal kokku lüüa. Seega kasutatakse seda lahendust kui on väga kiired tähtajad.\nLugemata postitus Postitas aero » 05 Mär 2019, 12:06\nPõhjus selles, et suvajopesid on keeruline vastutama panna kui midagi ära vussivad. Tehas ei saa endale vigu lubada nii lihtsalt.\nLugemata postitus Postitas Lainelaudur » 06 Mär 2019, 18:13\nkas see materjal on ok.... mis juhtub sellega 25 a pärast....PUR..... kas on ohutu, pole mürgine.....\nLugemata postitus Postitas aero » 07 Mär 2019, 11:26\nVeidi üldisemalt: tänapäeval projekteeritakse välispiirded nii, et eri materjalide aurutihedused piirdes vähenevad "seest väljapoole". S.t. misiganes soojustus asub sisemisest aurutõkkest väljaspool - isegi kui see peaks midagi eritama, ei liigu see "midagi" läbi seina sulle tuppa vaid tuuldub välja.\nLugemata postitus Postitas vuuk » 09 Mär 2019, 07:40\nKalvis kirjutas: ↑28 Veebr 2019, 09:39 Bauroc 500 enda U arv ei kannata kriitikat.\nHuvitav, huvitav! Bauroc ECOTERM+ 500 soojusjuhtivuseks viimistletult on 0,15 W/(m²K), kui uskuda tootja andmeid. Kas Kalvis seab tootja andmed kahtluse alla? Kui jah, kas on ette näidata ka tõendusmaterjale?\nTänapäeval moodsatel majadel moodustab tegelikult akende-uste kogupind tihti ligi pool seinte kogupinnast. Võib-olla soojus väljub hoopis läbi akende, nende tavapäraseks U-arvuks on 1,3 ehk ligi 10 korda Bauroc ECOTERM 500 mm seinaga võrreldes rohkem.\nKalvis kirjutas: ↑28 Veebr 2019, 09:39 Iga targem inimene teab, et Baurocile tuleb odavam panna 15 cm villa või muud soojustust (vahtplast) ja teha 20 cm paksune kandev sein, kui laduda 50 cm paksune plokk seina.\nVõttes (näiteks) 200 mm Bauroc Hard ploki, lisades 150 mm keskpärase soojusjuhtivusteguriga soojustusmaterjalikihi, saame U-arvuks 0,17 W/(m²K), mis on suurem 0,15-st.\nKile on küll tänuväärne materjal ja vajalik, aga on ka puudusi. Näiteks saab hiir kilesse kerge vaevaga auke närida.\nLugemata postitus Postitas ping » 09 Mär 2019, 08:11\nBaurokist seinal on veel häid omadusi.\nHiired, rotid, sipelgad, herilased ja linnud peavad rohkem vaeva nägema sellesse pesa uuristamisel, ehk nad valivad elupaigaks mõne sobivama koha.\nKa ümbritseva kulu põlengusse võib rahulikumalt suhtuda.\nKuna see materjal on oma iseloomult difuusne, siis läheb niiskus talvel ka läbi seina välja, ilma ventilatsioonita.\nLugemata postitus Postitas Kalvis » 09 Mär 2019, 09:12\nvuuk kirjutas: ↑09 Mär 2019, 07:40\nAnnan sulle andeks, et langesid reklaamilõksu!\nBauroci parima ploki erisoojusjuhtivus on kõigest 0,072 samas kui villal või vahtplastil on keskmine 0,033 (väiksem suurus on parem). Seega on Bauroci soojapidavus vähemalt 2 korda kehvem kui villal. Sa ära passi U arvu reklaamplakatil, sest U arvul on sees materjali paksus ning nii võrdled siga ja kägu kuigi mõlemad on loomariigi esindajad. Lühidalt 20 cm vahtplasti = 50 cm baurokiga. Samuti on villa või vahtplasti hind soojapidavuse kohta soodsam kui Baurocil.\nJah seina muus osas kasutusmugavuse kohta olen nõus - vahtplastil võib purjus peaga vastu krohvi pead pekstes vahtplasti katki saada, samas baurockil saad katkise pea. siiski on eestis enamus korralikud, et seda juhtub harva.\nLugemata postitus Postitas vuuk » 10 Mär 2019, 07:31\nSildistamised jäetagu enestele. Ei usu, et keegi neid siia lugema on tulnud. Pigem vaadatagu ja parandatagu oma postitustest teisi eksitavad põhimõttelised vead.\nMina nüüd kohe kindlasti pole see isik, kes reklaamist ja turundusest ennast pimestada laseb. Olen jätkuvalt numbrite usku. U-arv just selleks mõeldud ongi, et erinevaid mitmekihilisi või ka homogeenseid tarindeid vastavalt nendes olevatele materjalikihtide λ-väärtustele ja paksustele oleks võimalik võrrelda. Mitte, et ma ECOTERM+ 500 plokki parimaks variandiks peaks ja kindlasti ei ürita ma enesele reklaami teha nagu tahaksin sellest plokist müüri laduda. ECOTERM+ eristub positiivse poole pealt teistest plokkidest selle poolest, et on 2 ühes. Ühe tööoperatsiooniga saab tehtud soojustatud kandevsein. Muidugi, nagu iga heaga, kaasneb ka siin halba. Selleks, et ploki materjal saaks olla soojustusmaterjal, peab see olema kerge, ehk väga poorne. See muudab aga materjali mitme omaduse poolest teistest plokkidest halvemaks. Kuigi mitte nii halvaks, et oskusliku projekteerimise, ettenägeliku ehitamise korral sellest ehitades vajaliku tulemuse saaks.\nMitmekihiliste tarindite puhul, lisaks U-arvule ja põhimaterjalide maksumusele, tasuks arvesse võtta ka lisamaterjale. Samuti kaasneb mitmekihiliste tarindite ehitamisel suurem materjalide paigaldamise ning organiseerimise tööaja kulu. Lisaks üldreeglina joon- ja punktkülmasillad, mida homogeense materjali puhul saab vältida.\nMüüriladujana näen 500 mm ploki puudusena, et pikkus 600 mm ja laius 500 mm on liialt ühetaolised ja nurkade ladumisel ilma nurgaplokke lõikamata ei teki vajalikku seotist. Siinkohal pakukski tootjale omalt poolt rats-ettepaneku. Toodete nomenklatuuri võiks lisanduda nurga plokk, mis oleks pikkusega 700...750 mm ning see oleks sileda otsaga.\nLugemata postitus Postitas Kalvis » 10 Mär 2019, 08:39\nIgal lahendusel on omad plussid ja miinused.\nEcotermi ainsaks plussiks pean juba eespool väljaöeldud erijuhtu, kus vastu ecoterm majaseina võid jalgpalli mängida aga vastu vahtplastseina mitte.\nÜlejäänud on suures osas miinus - liiga paks sein, kallim, töömahikis jne. Kokkuvõttes ongi ju siin foorumi eesmärgiks algsel küsijal plussid miinused selgeks saada ja ise valik teha.\nLugemata postitus Postitas Urmas » 10 Mär 2019, 10:09\nKalvis kirjutas: ↑10 Mär 2019, 08:39 Ülejäänud on suures osas miinus - liiga paks sein, kallim, töömahikis jne. Kokkuvõttes ongi ju siin foorumi eesmärgiks algsel küsijal plussid miinused selgeks saada ja ise valik teha.\nLiiga paks? Kas 200mm kandvat+150mm soojustust+kui ei krohvita, siis tuuletõke+tuulutusliistud+vooder ikka tuleb palju õhem? Ja kui osad ei viitsi seest krohvida, siis sealt ka veel lisaks ca 60mm karkassi+kipsplaat arvelt.\nKallim? Ei ole kalkuleerinud, kuid kui hakata kokku liitma materjalide hindasid, siis mulle tundub, et vahet ei ole või ...\nTöömahukus. Kindlasti Ecothermi kasuks. Ehk Vuuk oskab paremini kommenteerida tööhindasid, et kas 500 ladumine+väliskrohv on ikka sama töömahukas kui 200 ladumine+soojustus+väliskrohv. Millegipärast arvan, et hindade poolest tuleb 2 tööetappi odavam kui 3.\nLugemata postitus Postitas Lainelaudur » 10 Mär 2019, 15:49\naga kas keegi oskab nüüd midagi kosta ka selle PANELO materjali kohta.... mulle öeldi firmast, et seinad tulevad 20cm paksused ja seda on kohe maa ja ilm meie talve tarbeks.....vist lollitavad....\nLugemata postitus Postitas mõte » 10 Mär 2019, 21:12\nSoojustuse paksus oleneb sellest kui soojapidavat maja tahad. Et soojustuse pakususe optimumi ledida pead tegema arvutusi. Kui suur on soojakadu seinte, lae, põranda ja akende kaudu, mõtekas on kõiki panustada sama pühendumisega. Milline peab olema küttesüsteemi maksimaalne võimus (talvel nädala aega -25), et toas oleks hea soe. Kas tulevikus tahad pigem vähem või rohkem kütta/maksta aga maksad soojustamise eest nüüd.\nLugemata postitus Postitas vuuk » 13 Mär 2019, 01:48\nToksisin huvi pärast arvusid Excelisse. Maja põhjapindalaga 100m2 ja seinte kõrgusega 2,7m, suhteliselt suurte akendega, aknaid-välisuksi kokku 31,5m2. Lael, põrandal, välisseintel U-arvudeks ühtviisi algul 0,15, Akendel, ustel 1,3. Ventilatsiooniks vaba kontrollimatu süsteem. Oletates, et ventilatsiooniõhule kuluv kütteenergia hulk on 5500 kW/h aastas, mis ilmselt on tavapärasest suurem.\nJättes ventilatsiooni ja akende-uste lähteandmed samadeks ja vähendades järk-järgult seinte, lagede, põrandate U-arvusid, näeme, mida teeb seejuures kütteenergia hulga protsent.\nMida ma kõige sellega öelda tahan? Tavaliselt seinte puhul arutletakse pühendumusega U-arvu ja maksumuse suhtest. Kui aga asjasse sügavuti kaevuda, alles siis näeme, kuhu kivi alla koer tegelikult maetud on.\nkütteenergia arvutustulemused.jpg (119.31 KiB) Vaadatud 4725 korda\nLugemata postitus Postitas vuuk » 13 Mär 2019, 06:32\nKuna inimestele on kõige kõnekam rahanumbrite keel, siis lisasin tabelisse veeru, milles kWh-d on läbi korrutatud eurodega. Arvestatuna, et kütmine toimub elektriga. Mõne muu kütteliigi, näiteks puiduga kütmisel on numbrierinevused väiksemad. Kusjuures nelja arvutusvariandi puhul muutsin ainult välisseinu.\nLugemata postitus Postitas Lainelaudur » 14 Mär 2019, 14:01\nloen ja vaatan... ehituskauge inimene, nagu ma olen, no milleks peaks siis majja ventilatsiooni ehitama, kui see nii kulukas on....mu vanemate majal, mis ehitatud 1960 on ainsaks vendiks korstnajalas olev rest ja uksed aknad. Kas siis enam sellisel moel ehitada ei saa....


Pärnu Bridžiklubi » Jazzikivi\n…on ilmselt uus Utah korvpallivõistkonna nimi järgmiseks hooajaks. Miks, küsite? Lugege edasi.\nKuna tänaseks on promill napilt alla 1,5 tõmmanud ja kriminaalasi ei ähvarda, üritan teile edasi anda mõned selgemad kohad 18.-19. juunini asetleidnud maavärinast epitsentriga Atsikivi puhketalus Läti piiri lähedal. Seekordne Ironmani võistlus jääb paljudele meelde tellitud ilma, reegleid eirava Vadiku ja märgatavalt kõhnunud Weeru poolest. Capitano kui juubilari eriloaga said seekord põhivõistlusele lausa kaks uustulnukat – Rain ja Auh, kellest üks naases kilbil ja teine kilbiga.\nKui ka Tihas oli lõpuks laenatud (usun siiski, et ärandatud) autoga kohale jõudnud, tehti soojenduseks Capitanole klaasist austusavaldused. Kohalolijate üksmeelse arvamuse kohaselt see mees viiekümne esimest sünnipäeva ei näe, sest 18,2 liitrit alkoholi (millest ligemale pool oli 40 kraadi) ei mahu isegi sellisele korüfeele sisse. Igatahes tänaseks ta koomast väljunud ei ole…\nAga asume asja juurde. Bridge on teadagi matemaatikute ala ja seetõttu pole imestada, et oma esimese alavõidu läbi aegade võttis muutuja ehk tundmatu ehk N. Finaalis liigutati impimägesid (alla 5 IMP jaotust vist polnudki) ning võitja järel said järgmised kohad püünel Tihas (Läti rekord), Meister ja Obadele. Kindla võidu sai ka juubilar, kuigi seekord jumbode seas…\nPetanques, mis teatavasti ladina keeles tähendab „jalg paigal“, ei püsinud enam paljudel ükski jalg paigal. B-finaali lõpus eirasid Pilatus ja Vadik kordamööda reeglit, et vise tuleb minuti jooksul ära teha. Lihtsalt üle 3 sekundi ei olnud võimalik püsti seista… Ilmselt tõmbas just sel alal lõpuks Barbadose mehele piduri peale uustulnuk Auh, kelle imevisked viisid esikoha lõpuks tõmbeni, mille ta ka võitis ja viis korda järjest (meenutagem eelmist aastat) A-finaali jõudnud tiitlikaitsja jõud rauges. Kahe ala järel oli Obadele küll veel ees, aga kuklasse puhusid leeke nii Juta (petanque kolmas), Tihas, Meister kui Auh. Esimese ala võitnud N osutus seekord muutujaks, saades kindlalt viimase koha ja Totu Kuuli.\nViimane ala jäi aga mööda maad sõudes (kaheksasega, ja ise veel kurtis, et vormi ei ole) kohale tulnud Juta triumfiks. Seekord tuli tõdeda, et harjutamine kõigil nüüdisaegsetel kolmevõistlustel ei olnud mitte ainult pool, vaid lausa terve võit. Kuigi alavõidu võttis Hannu, sai Juta teise kohaga veenvalt üldkarika, jättes seljataha Auhi ja hääle ära kaotanud/naernud Barbadose esindaja. Lõpptulemused siis sellised:\n1. Juta 43 kohapunkti\n2. Auh 39 kp\n3. Obadele 38 kp\n4. Hannu 34 kp\n5. Vadik 33 kp\n6. Meister 30 kp\n7. Tihas 28 kp\n8. Põdrus 27 kp\n9. Capitano 26 kp\n10. N 25 kp\n11. Ain 23 kp\n12. Demblik 20 kp\n13. K.-M.-P. 20 kp\n14. Pilatus 15 kp\n15. Ivar 15 kp\n16. Rain 13 kp\nEsiletõstmist väärib Vadiku stabiilsus (mitte küll närvikavas), kellel kolmest kolmevõistlusest kirjas 3., 4. ja 5. koht ning kindlasti Meistri areng 16. kohalt 6ndaks. Järgmisel aastal ootame siis Jutat kolmepaadiga…\nKohal käis, nägi ja tarbis,


Miks liiguvad kõndimisel liigesed? Folk oiguskaitsevahendeid klikkide liigeste\nFolk oiguskaitsevahendeid klikkide liigeste. Kuidas vabaneda kriimustustest liigestes - Artriit April\nSel ajal areneb keha ebaühtlaselt, mistõttu ei ole põhjust muretsemiseks. Selle harjutuse ajal surub aluspõhi mis on seotud temporomandibulaarse liigese moodustumisega välise kuulekanali seina, mis võib mõnikord kaasa aidata väikese väävliühenduse eraldamisele ja vabastamisele. Muu ebamugavustunne, mis põhjustab ebameeldivaid tundeid Kui inimene kannatab, kui ta istub ja tõuseb üles, annab valu tuharale ja kõrgemale talje, pirnikujuline lihas sündroom on tõenäoline - põletikuline protsess lihases ja ümbritsevates kudedes.\nPsoriaatilise artriidi korral mõjutavad tavaliselt varbad ja käed. Valulikkus muudab ennast punduvaks koeks. Probleemi arengut iseloomustab kiirenemine ägenemises ja remissioonis. Kui korralikku ravi ei esine, põhjustab selline haigus Folk oiguskaitsevahendeid klikkide liigeste liigese deformatsioone, füüsilise aktiivsuse kadu. See on tingitud haiguste konjugatsioonist liidese enda ja selle ümbritseva nahaga. Vabanege haigusest ainult kirurgiliselt.\nLiigese põletiku diagnoos Naha temperatuur Sõrmede tagaosas tuleks hinnata naha temperatuuri valuliku liigese kohal ja võrrelda seda naha temperatuuriga sarnase liigendi kohal vastasküljel.\nPõlvede, pahkluude, põlvede ja randmete asümmeetrilise põletiku korral on naha temperatuur sarnaste liigeste juures erinev. Põletikuline protsess ei põhjusta peaaegu kunagi põlveliigese "külma tilka". Sõrmed Metakarpalistes phalangeaalliigestes on vaja sirgete sõrmedega sirgjoonelises ja Folk oiguskaitsevahendeid klikkide liigeste interkalangeaalses liiges liigutada sõrmed.\nTavaliselt jõuavad sõrmede käe peopesa sõrmede põhjas või jääb 10 mm kauguseni.\nPainutusviga on võimalik isegi ilma selgelt nähtava liigendjooneta. Kui proksimaalsed interkalangeaalsed liigesed, mis võtavad vastu spindlikujulise vormi ja omandavad iseloomuliku läige naha pinge tõttu, on läbipaine, on võimalik rääkida suure tõenäosusega põletikulisest protsessist. Harja tagumine pind. Metakarpal-phalangeaalliigeste turse selgub Liigeste tootlemine masinal luude vaheliste lünkade silumise teel.\nPatsient tunneb valu sõrmede paindunud asendis; Lisaks on käte kokkusurumise positiivne sümptom valu ilmnemine, vajutades samal ajal käe ulnarile ja radiaalsele küljele. Randme tagaosa turse või isegi kõikumine.\nChondrocalcinosis - kaltsiumisoolade sadestumine. Nendel juhtudel on peamine diagnoosi tüüp röntgenkontroll. Mõnikord võimaldavad elastsed sidemed ja rahu valu leevendamist.\nPõlveliigese põletikuga kaasneb tavaliselt efusioon. Massiline efusioon ilmneb suprapatellar ödeem; kui pöidla ja nimetissõrm, mis paiknevad patella külgedel, võib tunda kõikumisi. Vähem väljendunud efusiooni võib avastada suprapatelary tasku vajutamisega.\nKõige tundlikum sümptomite väljaulatumine. Puusaliigese funktsiooni hinnatakse patsiendi asendis tagaküljel, kui puusa- ja põlveliigeseid on painutatud õigel nurga all.\nPuusa pikendamise defekti tuvastamine.\nPatsient asub seljal, samas kui terve reie on maksimaalselt painutatud, mille tagajärjel sirgub lumbosakraalne lordoos. Kui vastassuunalise reie laiendamisel esineb defekt, siis painutab see ja reie ja patsiendi voodi vaheline nurk peegeldab defekti ulatust.\nKui kahtlustatakse liigeste põletikku, tuleb kliinilisse uuringusse alati kaasata naha ja südame auskultatsioon. Kõigepealt on vaja kindlaks teha, mis põhjustas haiguse ilminguid - ühiste või külgnevate kudede kahjustamist. Haiguste paiknemisel liigeses on järgmine diagnostiline samm liigeste põletiku kliiniliste tunnuste tuvastamine.\nAjalugu Folk oiguskaitsevahendeid klikkide liigeste ajal taotletav eesmärk on liigesevalu liigesvalu ja liigesepõletiku artriidi diferentseerimine. Viimast iseloomustab järgmine: valu liigutamisel ja puhkusel öine valu on põletikule iseloomulik, seda võib kombineerida liigeste jäikusega hommikul ; liigese läbipaine; hüpertermia kahjustatud liigese kohal; liikuvuse piiramine liigeses.\nÜhise põletiku kliiniliste sümptomite esinemisel on soovitatav, et pro teostaks järgmisi tegevusi. Monoartriidi korral tekib artrotsentees ja uuritakse sünoviaalset vedelikku. Uraadi kristallide olemasolu korral tuleks sünoviaalvedeliku proovi uurida võimalikult Folk oiguskaitsevahendeid klikkide liigeste pärast selle kättesaamist.\nSünoviaalvedeliku kliiniline pilt Folk oiguskaitsevahendeid klikkide liigeste uuringu tulemused on olulised liigeste degeneratiivsete ja põletikuliste haiguste diferentsiaaldiagnoosimiseks. Normaalne ESR võib tähendada degeneratiivset liigesehaigust. Sõltuvalt kliinilisest pildist kasutatakse spetsiaalseid uurimismeetodeid.\nNarkomaania ravi Praeguseks on selle probleemi käsitlemiseks erinevaid meetodeid.\nInternet on täis igasuguseid artikleid selle kohta, kuidas kiiresti ja valutult podagra ravida. Muidugi tahab igaüks võtta ühe ime pilli ja saada hästi.\nKahjuks on reaalses elus kõik palju keerulisem. Liiged on tõsine asi, seetõttu peaks põletiku korral pöörduma võimalikult kiiresti arsti poole. Uimastiravi on kaasaegsete standarditega üsna tõhus. Arsti poolt määratud ravimid, samuti mõned traditsioonilise meditsiini retseptid panevad teid kiiresti jalgadele ja sõna otseses mõttes.\nKui liigeses esineb kriis, võib arst lisaks ette näha spetsiaalseid preparaate intraartikulaarseks manustamiseks ja elektroforeesiks. Liigeste põletiku raviks kasutage erinevaid ravimirühmi: põletikuvastane; Toidulisandid, millel on regenereeriv toime ja mis aitavad tugevdada liigeseid Folk oiguskaitsevahendeid klikkide liigeste kollageeni ; tugevad ravimid metotreksaat ; mittesteroidsed ravimid ketoprofeen, diklofenak, indometatsiin, piroksikaam ; steroidide süstimine ja ravimid.\nKombinatsioonis võivad need ravimid avaldada positiivset mõju. Nad leevendavad valu, tekitavad põletikulist ravi, ajakohastavad liigese kahjustatud piirkondi. Muidugi ei saa eitada sellise ravi kõrvaltoimeid. Sellistel ravimitel on negatiivne mõju inimese seedesüsteemile.\nÜks selliseid meetodeid on massaaž, mis on terapeutilise kompleksi lahutamatu osa, kombineerituna Folk oiguskaitsevahendeid klikkide liigeste ravi, kehahoolduse ja spetsiaalse võimlemisega.\nSellisel juhul võib ravi ja füüsilise teraapia ravimeetodeid kasutada haiguse mis tahes staadiumis. Massaaži ja terapeutiliste harjutuste tulemusena Pakett valutab polve jäikus, valu ja lihaspinge ning taastatakse liigeste normaalne mootori amplituud. Artriidiga patsientide Folk oiguskaitsevahendeid klikkide liigeste on oluline tegur parandada mürkide kõrvaldamist organismist terapeutilise massaaži tulemusena, kuna haiguse sümptomid on seotud toksiinide akumulatsiooniga ja kristalliseerumisega liigestes, närvisüsteemis, veres ja keha mitmesugustes kudedes.\nArtriidiga tegelemisel on väga oluline tuvastada järgmised tegurid: valupunktid; liikuvuse Folk oiguskaitsevahendeid klikkide liigeste piiramine; lihaspinge aste; lihaste lõõgastumise võimalus. Terapeutilist massaaži võib määrata ainult haiguse remissiooni staadiumis, mida iseloomustavad järgmised sümptomid: valu VMM liigeste ulevaatuste raviks turse ja punetuse puudumine; patsiendi üldseisundi paranemine.\nArtriidi ravi ja ravi tulemuste tõhusus sõltub suuresti massaažiprotseduuride alguse õigeaegsusest. Istungite arv määratakse sõltuvalt haiguse liigist, liigesekahjustuse tõsidusest ja haiguse kestusest.\nArtriidi ravis algstaadiumis saad tavaliselt 5 seansiga. Raske kroonilise haiguse korral, kus liigest on deformeerunud, on vaja vähemalt 15 seanssi. Terapeutiline massaažiseanss kestab kauem kui lõõgastava protseduuri puhul, kuna haige liigese ravi kestab vähemalt 20 minutit. Artriidi massaaži tulemusena on tagatud järgmised positiivsed mõjud: lihaste atroofia ennetamine, hapniku ligipääsu hõlbustamine lihaskiududele; valu leevendamine; bioloogiliste vedelike eritumise stimuleerimine, mis kogunevad patsiendi liigese õõnsusse, võitlus soola ladestumise vastu ja stagnatsiooni ilmingud; vereringe parandamine, normaalse verevoolu taastamine ja ainevahetuse kiirenemine keha töödeldud piirkondades; kahjustatud liikuvuse parandamine või taastamine ja kahjustatud liigese kontraktsiooni esinemise ennetamine, mis on eriti oluline küünarnukide ja põlvede diartroosi korral, põhjustades patsientidele eriti ebamugavust.\nEraviisilise manuaalteraapiaga töödeldakse keha väikesi alasid, st käte, jalgade, selja jms liigendeid. Iga protseduur võib kesta mitu minutit kuni pool tundi. Sellisel juhul kasutatakse samu meetodeid kui üldises massaažis, kuid iga probleemset ala käsitletakse hoolikamalt, st masseerija liikumiste arv suureneb. Harjutage jalgade liigeste põletiku ravis Ravi asukoha järgi.\nArtriidi "positsiooni" ravimeetodile viidatakse ka treeningteraapiale ja seda kasutatakse väljendunud kahjustuste korral, kui patsient on peaaegu võimeline liikuma ja on enamasti voodis. Seda tuleks teha ka haiguse ägenemise perioodidel. Mis on selle olemus? Madrats, millel patsient asub, peaks olema ühtlane ja jäik, soovitav on kasutada spetsiaalset ortopeedilist.\nJalgadel peab olema tugi, selleks võite kasutada kas liigutatavat pealauda või seista.\nVähemalt kord tunnis peate muutma keha asendit, vajadusel teise isiku abiga. Kui kontraktsioonid hakkavad moodustuma, panevad nad sisse spetsiaalsed lõhed kipsi-leotatud sidemete kõvad ribad.


Uudised - Rocki noored võitsid EYBLi etapi ja tagasid koha superfinaalis\nTartu Rocki edu toonud võistkond\nRocki noored võitsid EYBLi etapi ja tagasid koha superfinaalis\n20.-22. märtsini toimus Keilas EYBLi (Euroopa Noorte Korvpalliliiga) kolmas etapp, kus Tartu Rocki U15 võistkond alistas kõik viis vastast ja teenis sellega ka etapivõidu.\nVõidud sai Rock Valmiera BBSi (56:51), BC Wartti Basketi (60:49), BS Riga (55:45), BS DSNi (65:52) ja Keila KK (65:60) võistkondade üle. Sellega lõpetas võistkond põhihooaja kolmanda kohaga ning kindlustas ühtlasi ka koha mai lõpus Peterburis toimuvale superfinaalile, vahendas Delfi Sport.\nEesti teistest võistkondadest teenis KA Tallinna Kalev etapil kolm, BC Kalev/Viasat kaks ning Keila KK ühe võidu. Mängud olid kõik piisavalt pingelised.\n"Olime väga ühtsed"\nVõitjate treener Raido Rebane lausus kokkuvõtteks kõigepealt kiidusõnu korraldajate aadressil. „Suurepäraselt korraldatud etapp . Müts maha Keila KK treeneri Peep Pahvi ees, kes minu arvates korraldas parima etapi, kus meie võistkond on osalenud,“ sõnas Rebane,\nSamuti ei olnud treener kitsi ka poiste kiitmisega. „Poisid on tublid olnud kogu hooaja vältel. Viimasel etapil olime väga ühtsed, kui mõnel liidril ei tulnud mäng just kõige paremini välja, siis vahetusmeeste pingilt leidus alati keegi, kes suutis platsil positiivselt üllatada. Kõige parem meel on mul selleüle, et poisid võitlesid endale välja lisaetapi superfinaali näol, kus saame häid ja tugevaid mänge lähiregiooni parimate võistkondade vastu.“\nRocki koosseis ja etapi parimad\nTartu Rocki 2000 sündinud poisid jõudsid EYBLi superfinaali ka eelmisel hooajal ning siis saavutati kaheksa võistkonna hulgas neljas koht.\nVõidukas võistkond mängis Keilas kooseisus: Hendrik Eelmäe, Henri Miller, Egert Paap, Aleks Tabo, Gregory Villmann, Richard Vider, Timo Timmi, Peeter Toomas Tael, Kerr Kriisa, Georg Kaasik, Rauno Richard Arak ja Joonas Anton Jürgenstein. Treener Raido Rebane.\nEtapi parima mängija auhinna sai Rocki mängija Rauno Richard Arak ning All-Star viisikusse valiti Egert Paap.\nVastane oli parem: Braine kaotas suurelt eurofinaali\nReinar Hallik sai teisipäeval tütre isaks\n3x3 Tallinn Cup tuleb väga esinduslik


Noortekeskus aitas 14-aastast üledoosi saanud poissi - meiemaa.ee\nKuressaares noorte seas levinud moka- ehk huuletubaka tarvitamise kõige õõvatekitavam juhtum leidis aset aasta tagasi, kui avatud noortekeskuse töötajad pidid kiirabi kutsuma 14-aastasele koolipoisile, kes sai üledoosi.\nKoolist noortekeskusesse saabunud poiss oli tarbinud mokatubakat ja seda pikemat aega suus hoidnud. Noortekeskusesse jõudes hakkas tal halb ja talle tuli välja kutsuda kiirabi.\nKuressaare avatud noortekeskuse Noortejaam juhataja Anneli Meisterson sõnas, et kahjuks tuleb neil tegeleda juhtumitega, kus noored patustavad keelatud ainetega.\n“Noored tarbivad neid, tuvastamise korral oleme reageerinud. Samuti oleme politseid sellest teavitanud ning isegi väljakutse teinud. Minu tähelepanekud on sellised, et nüüd on selle tarbimist vähemaks jäänud, aasta tagasi oli probleem tuntavam,” ütles Anneli Meisterson.\nTema sõnul on noortekeskuses kontroll karm, kuid alati ei saa mokatubaka tarbimist tuvastada, sest sellega ei kaasne suitsulõhna. Pealegi on noortel seal vaba liikumine, nagu nimi “avatud noortekeskus” ütleb.\nProbleem tekib tavaliselt pärast koolipäeva lõppu, kui noored lähevad kas bussisõidu ootuses, et maale sõita, või niisama aja viitmiseks ja sõpradega suhtlemiseks Kuressaare bussijaama hoones asuvasse noortekeskusesse. Enne seda tarvitavad mõned noorukid lubamatut.\nAnneli Meisterson sõnas, et kui keegi on teolt tabatud, püüavad noortekeskuse töötajad noorukile selgitada, milles ta eksis ja tavaliselt on asjast aru saadud.\n“Olen sel teemal pidanud noortega pikki vestlusi ning arutlenud, miks nad neid aineid tarbivad. Õpetajad võibolla ei oska selle tarbimist märgata, aga meil, noorsootöötajatel, on lihtsalt rohkem silma selle jaoks,” lausus Meisterson.


Jaak Allik: Hamlet – kaluri poeg\nHamlet – kaluri poeg\nPriit Võigemast (32) tundukse olevat kõige noorem «Hamleti» lavastaja Eesti teatriloos. Tema õpetaja Elmo Nüganen jõudis «Hamletini» 37-aastaselt, Nüganeni õpetaja Kalju Komissarov 40selt. Ja Komissarovi õpetaja Voldemar Panso alles 46selt. Aktseleratsioon on ilmne.\nParadoksaalselt on Võigemasti kursusekaaslane Alo Kõrve (34) aga üks vanemaid Hamleti kehastajaid meie lavalaudadel (Theodor Altermann ja Andres Lepik olid 28, Juhan Viiding, Marko Matvere ja Marius Peterson 30, viimastel aastakümneil on vaid Hannes Kaljujärv olnud Hamletina Kõrvest vanem, 40-aastane).\nPäris kindlasti on Tallinna Linnateatri «Hamlet» aga üsna unikaalne selle poolest, et lavastaja on Hamleti osatäitjast noorem (meenuvad vaid 46-aastane Panso ja 58-aastane Ants Eskola).\nÜllatavalt lõbus ja südamlik on Margus Tabori hauakaevaja. Undi lavastuse Poloniusest ja Nüganeni Guildensternist lõpuks kuningaks «edutatud» Rain Simmul annab oma monoloogiga mõista, milliste sügavusteni võiks ta sarmikat kurjategijat kehastades tegelikult jõuda. Andrus Vaarik oleks kindlasti parim Polonius mistahes lavastajakontseptsiooni jaoks. Sama käib ka lausa Hamletiks sündinud Alo Kõrve kohta.\nLavastaja Priit Võigemast. Kunstnik Marion Undusk. Muusikaline kujundaja ja videokunstnik Taago Tubin Helilooja Rasmus Puur\nEsietendus 27. oktoobril\nTallinna Linnateatri Taevalaval\nPosted by Jaak Allik at 6:48 AM


Caster Semenya edasine saatus püsib lahtisena, MM-il osalemine samuti küsimärgi all - Kergejõustik\nCaster Semenya edasine saatus püsib lahtisena, MM-il osalemine samuti küsimärgi all\n22.märts 2019 14:57\nRahvusvaheline Spordiarbitraaž CAS teatas, et Caster Semenya juhtumile veel lahendust ei paista. Esialgu loodeti, et lõpik tõde saab selgeks 26. märtsiks, kuid nüüd lükati otuse tegemine edasi aprilli lõppu.\nRahvusvaheline Kergejõustikuliit IAAF soovib naistele kehteastada kindlat testosterooni piirmäära, kuid hermafrodiidist Semenya jaoks tähendaks see testosterooni alandatvate medikamentide kasutamist, kirjutab The Guardian.\nIAAF tahab enda sõnul luua kõikide naiste jaoks võrdsed tingimused ja seetõttu tahabki ta, et hermafrodiidid kasutaksid testosterooni alandavaid medikamente. Vastav näitaja peab jääma alla 5 nmol/L kohta.\nCAS lootis otsuse langetada 26. märtsiks, kuna sellisel juhul oleks sportlastel olnud igal juhul piisavalt aega, et viia enda testosterooni näitaja normi piiresse septembri lõpus algavateks Doha maailmameistrivõistlusteks. Seega ei ole selge, mis saab Semenyast Doha MM-iks. Võimalik, et piirmäära kehtestamisel ei saagi Semenya nüüd võistlustulle asuda, kuna aega jääks lihtsalt väheks.\nIAAF-i poolt oli kehestatud naissportlaste testosterooni ülempiir ka aastatel 2010 kuni 2015, kuid see tuli tühistada pärast India sprinteri Dutee Chaudi kaebust.\nNüüd soovib IAAF uuesti piirangu sisse viia, kuid Semenya on palganud advokaadid ja asunud selle vastu võitlema.\nSemenya on 800 m jooksus 2012. ja 2016. aasta olümpiavõitja. Maailmameistriks krooniti ta 2009., 2011. ja 2017. aastal. Praeguse seisuga ei ole seega kindel, kas Semenya saab Doha MM-il osaleda.\nIAAF kaotab ühe kergejõustikuala tiitlivõistluste kavast (4) 12.03.2019\nDopinguga seostatud treenerid on tagasi Venemaa kergejõustiku juures, IAAF keeldu ei kergita (23) 12.03.2019\nIAAF jättis Venemaa liikmelisuse taastamata 11.03.2019\nKOMMENTAAR | Ebamugav dilemma: kas diskrimineerida mehelikku Semenyat või kõiki tavalisi naisi? (49) 06.05.2019


Inno ja Irja kohvik: Koroonaviiruse puhul tasub proovida vana head küüslauku\nEestinen vahendab uudist selle kohta, et lindudel tehtud uuring näitas, et küüslauk aitab pärssida koroonaviirust. Kas see inimestel aitab, pole teada, aga Hiinas transporditi koroonaviiruse epitsentrisse Wuhani suurtes kogustes küüslauku ning praeguseks on haigus sealt taandunud.\nNii et koroonaviiruse puhul tasub proovida vana hea küüslauku. Kui see aitab koroonaviiruse vastu lindudel, ehk aitab ka inimesel.\nVäga õige soovitus. Küüslauk on ebameeldiv igasugustele viirustele ja bakteritele. Samuti soovitatakse alkoholi ja eetrit, mida tänases Vox Populis soovitas üks kogenud ravitseja.\n23. märts 2020 21:18\nEhk aitab improviseerimisest ?\nTuleb kutsuda toktor Viktor !\n24. märts 2020 13:37\nKüüslaugu peeretus on teada tuntud enesekaitse bioloogiline relv.\nEsmalt tuleb inimkond terveks ravida ja\nlikvideerida liigkasu pangandusest sest selle produktiks on kriisid.\nHaigekassa peab korvama kahjud mida tekitab koroona viirus.\nHaigekassa otstarve ja kohustused on kirjas Haigekassa seaduses.\nIstugem kodus seniks kuniks viirus on likvideeritud ja las Haigekassa maksab kinni kodus viibitud aja.\nLiigkasu panganduse produktideks on kriisid,terrorism,sõjategevus ,narkootikumid,kodutus,arengupeetusega lapsed,arengupeetusega ajakirjanikud,\nLahkunud Mihkel Smeljanski intervjuus\nJyri Vlassoviga ajakirjanik kysis:"Mis tunne sul on ? Millised on emotsioonid ?".......\nViiruseid toodetakse laborites.\nViiruse tellis see kellele see toob kasumit.\nViiruse levitamisega liigkasu pangandus tekitas paanikat hinnatõusu tekitamise tarbeks.\nLiigkasu pangandus teenib kasumit hinnatõusu pealt.\nHinnatõusu tekitatakse selleks,et rahvas kes pole laenu võtnud maksaksid\nSaad aru, sa pole laenu taotlenud ega soovinud aga ikka maksad sest hinnatõus hoiab sind võlgades mida sina pole tekitanud.\nPeatagem liigkasu pangandus\n24. märts 2020 14:05\nAlkohol ja eeter on solk.\nSelliseid libaravitsejaid ei maksa kuulata.\n2. aprill 2020 02:14


Jaga valikute kalkulaator, Jagab aktsiate muuki\nJaga valikute kalkulaator. Suuremad väikelaenud domineerivad Eesti laenuturgu\nAndmete kogumise ja töötlemise eesmärgiks on peamiselt pakkuda, korras hoida, turvata ja parandada Teenuseid ja arendada uusi. Sellegipoolest vastutab Kasutaja enda poolt avaldatud andmete õigsuse eest. Külliki Kirtsi soovitab selle trükkida või kirjutada omakäeliselt ning märkida avaldusse alljärgnevad andmed ja tekst vabas vormis. Kinnisvaralaen ehk kinnisvara tagatisel laen. Võimalus on esitada ka viivise vähendamise taotlus — kui see on põhjendatud, saab viivist vähendada kuni poole võrra.\nSTACCi tiim töötas välja tasuvuskalkulaatori. Vaata, katseta ja loe pikemalt, kas ja mil määral võib soovitussüsteemist sinu e-ärile kasu olla. Avaldatud: Hüppeliselt on suurenenud ka e-poodide hulk.\nKuidas aga kasvava konkurentsi ja tohutu valiku hulgas siiski silma paista ja e-kaubanduse valdkonna kasvavatest müügimahtudest poepidajana maksimaalselt kasu lõigata? Soovitussüsteem on suurepärane võimalus müügikäibe kasvatamiseks tuues e-poodi rohkem ostjaid või suurendades keskmist ostukorvi maksumust.\nMajade müük: 4.\nVõimalusi on rohkemgi veel. Süsteem võimaldab näiteks e-maili kampaaniaid peenhäälestada ja personaliseerida või e-poe sessiooni pikendada, pakkudes külastajale meeldivat kogemust ja kuvades talle just huvipakkuvaid tooteid.\nSelle jaoks töötas STACCi tiim välja soovitussüsteemi tasuvuskalkulaatori, millega saab erinevaid stsenaariume läbi mängida. Kalkulaatori abil on võimalik leida vastused näiteks küsimustele, millal investeering soovitussüsteemi rakendamiseks ära tasub ja kui suur võib olla soovitustest tulenev käibekasv.\nSoovitussüsteemide minevik, olevik ja tulevik Soovitussüsteemide alguseks loetakse Seepeale tõstatuski küsimus: milliseid tooteid kuvada? Vastus pidi peituma andmetes, mistõttu katsetati erinevaid tehnoloogiaid, et kindlaid tooteid personaliseeritult soovitada.\nMüügikäibe kõrval sai sama oluliseks ka klientidele alternatiivsete valikute pakkumine, et nende ostukogemust meeldivamaks muuta. Internetimüügi ja valikute rohkuse kõrval hakati nägema ka kliendisuhete ning hinnastamise olulisust suures pildis.\nKõrgeima väärtuse omandas inimeste tähelepanu, mille nimel ettevõtted konkureerima asusid. Võtit nähti soovitussüsteemides, mille abil klientide tähelepanu köita ja hoida.\nSoovitussüsteemide areng sai Jaga valikute kalkulaator hoo Peaauhinnana pani meelelahutushiid välja 1 miljon dollarit. Konkursil osalejad otsisid ja katsetasid uusi algoritme ja kombineerisid parimaid ning viimaks, Peale seda saabus valdkonnas justkui pohmell, mil vaadati hetkeks tagasi ja tehti õpitu põhjal järeldusi.\nTänaseks on teada lugematu hulk algoritme, mida soovitussüsteemides kasutatakse. Kuid tõhus soovitussüsteem ei tähenda üksnes andmete etteandmist mudelile, mis seejärel täpsed soovitused genereerib, vaid eeldab põhjalikku ettevalmistust, läbimõtlemist ning ärivaistu.\nMuu hulgas tuleb andmete mõistmise kõrval leida vastused küsimustele: millised on kasutusjuhtumid ja Jaga valikute kalkulaator, mida soovituste abil luuakse, kuidas leida soovituste vahel tasakaal, mida teha niigi populaarsete toodetega — kas soovitada neid või mitte, kas taassoovitada tooteid, mida on juba ostetud või tasub neid pigem vältida, millal juba ostetud tooteid uuesti soovitada, milliseid Eri tuupi valik strateegia kindlasti ei tohiks ühele või teisele sihtrühmale soovitada, kas harva ostetavaid, kuid suure väärtusega tooteid ja teenuseid nt maja või kirurg saab üldse soovitada, jne.\nSoovitussüsteemide maailm on põnev, sest tegelikult on veel väga palju, mida avastada.\nKuidas ikkagi ennustada võimalikult täpselt, mida klient ühe või teise toote ostmise järel järgmisena soovida võiks? Või, kombineerides andmekaeve ja masinõppe, äri ja turunduse, kui palju on soovitussüsteemi abil võimalik kohe teenida ning kui suur on investeering tulevikku, kujundamaks eluaegset klienti?


Naljad elust enesest ja elukunstnike teema :: Hinnavaatluse Foorumid\npraegune kellaaeg 30.07.2021 05:03\nHinnavaatlus » Vaba Mikrofon » Naljad elust enesest ja elukunstnike teema märgi kõik teemad loetuks\nmine lehele 1, 2, 3 ... 1051, 1052, 1053 järgmine\n08.07.2004 20:58 Naljad elust enesest ja elukunstnike teema\nRaiku ei olnud enne rahul. Midagi interneti teemal alapealkirjaga "Internetis istuda on kahjulik "\nNoppeid pikast threadist:\n..sest eile nõudsin pirita selveris pelmeenilehekülge. Mõtlesin küll\nletti. Tehke järgi\narvutitest üldisemalt: hiljuti telekat vaadates mõtlesin\ntõsimeeli, et peaks korraks kanalit vahetama /\nhääletugevust muutma / whatever, muidu hakkab\ntelekal screensaver tööle. (arvutil screensaver 2 min\npeale pandud ja aegajalt tuleb hiirega niisama ringi\ntelekas millel on screensaver ees ))\nNo aga mida Sa ütled, kui pääle pidu hotelli jõudes teleka mängima paned ja\nekraanilt vaatab vastu:\nMina ütlesin, et 'no nii äge pidu nüüd ju kah ei olnud'\nHmm. Ma vist esimesena kirjutaksin 'dir'. Juhul kui seal mingi klaver on .\nnuuh, aga kui on 'login:' ?\noma kasutajanimi ja parool, pimesi, klaverit pole vaja )\n& siis jääb vaid yle möistatada, mis massa selle terminali\n(sry telkari loomulikult )\nteises otsas mulle loginit pakub & nentida jajaa, töesti oli eile\nja teatud joobeastmes hakkavad inimesed mõtlema,\nkas nad on parasjagu liinuksis või windowsis, seda\nMa tahan pidevalt telekat vaadates mingeid asju seivida ja ajalehte lugedes\notsib käsi olematu hiirega hyperlinke ,et mingi asja kohta lisainfi otsida : )\nJa siis kui ajalehte loed ja näed rida "jätkub leheküljel 6", tahad klõpsu\nseal teha. Telekaga veel niipalju, et hakkas punane lamp peas põlema kui\nPower nuppu vajutada tahtsin. Mitmeid kordi olen ennast imestamast leinud,\net no küll ikka buudib kähku üles.\nMul on arvutis TV-kaart, ja tõesti kui ma iga 5 min tagant hiirt\nei liiguta või klahve ei sõtku, siis telekal tuleb küll Screen\nSaver peale. Ja see on _väga vastik_, sest mul on Screen Saver\npasswordi all! )\nMacintoshil oli selline hea feature, et kui hiirekursor oli\nekraani alumises paremas nurgas, siis Screen Saverit ei tulnudki!\nKui ma veel arvutis screensaverit kasutasin, siis tekkis telekat\nvaadates koguaeg selline tunne, et peab kuhugi vajutama, muidu hakkab\nTuttav teeb autouksi puldipealt topeltklõpsuga lahti\nkunagi, kui endale lehekülge tegin ja samal ajal veel mingid kirjasõbrad\nolid, tabasin end sellest, et olulised asjad ühel paberkirjal olid <b> -\ntagidega esile tõstetud\nOmal ajal tabasin end aknast välja vaadates ja vastasmaja katusel tuvisid\nnähes rehkendamast, et millise relvaga neid kõige parem lasta oleks ...\nSee rohkem mängumaailmast pärit asi, omal oli analoogne asi peale\nkolmepäevast Age of Empire'i kui sōitsin linnast välja ja majakesi vaadeldes\nmōtlesin kas saadaks elevandid vōi kiviheitjad\nhmz... vahest o'htati ko'o'gis akna peal suitsu tehes ja kaugel purjus\nraffast mo'llamas na'hes otsin intuitiivselt paremat hiirenuppu et\nsnaiperit sisse zoomida... head shot abx\nÕnnestus käia Radisoni hotelli ehitusel. Keldri korrusest saadik kuni\nkuuendani oli kohati küll selline tunne, et peab niiviisi külg ees\nliikuma, muidu lastakse nurga tagant maha.\nNeed newsgroupi "ee.arvutid.vestlus" messid on juba 4 aastat mu arhiivis vedelenud. Ehk saate veidigi suunurki tõusma...\nVeel üks markantne juhtum elust enesest:\nEi saa koledat kogemust mitte teiega jagamata ja"tta, et tulevikus\nLugu syndis ta"na hommikul ja oli kole, seltsimehed, aus6na kole...\nEks ilmunud minu juure ha"daline kodanik (tuttava tuttav jne...).\nTemal ha"dasti printida vaja... nu mina, hea inimene, muidugi\nluban. Istub sis kodanik, niheleb arvuti taga... ei tee nagu\nmidagi tarka. Mina muidugi uurima, et kas saad hakkama ja k6ik\non ikka selge... ja-jaa, k6ik on OK, ma kohe. Ja palub vett.\nMika ka mitte - minulgi kuivab hommikuti suu - toon talle vett\nise la"hen omi asju ajama... ja ja"rsku silmanurgast ma"rkan,\net kodanik teeb veega mingeid imelikke manipulatsioone ja sis\nhakkab seda masina peale LAIALI PRITSIMA!!! Tal, nagu selgus,\noli vaja oma (minu!!!) to"o"kohta PYHITSETUD VEEGA puhastada...\nTal olid PYHAD TEKSTID... Ei maksa kahelda, et kodanik oleks\noma "pyhitsetud vett" ka printerisse valanud, kui ma poleks\nteda j6hkra s6imu saatel ukse taha kupatanud...\nViimase asjana pyydis ta mulle selgeks teha, et neid pyhasid\ntekste, mis ta minu masinasse kopis ei tohi MINGIL JUHUL\nkustutada, sest muidu tabab mind Jumala karistus...\nNiiet ettevaatust t6siusklikega, muidu "6nnistatakse"teie\nklaverid/iired/printerid samuti a"ra...\nüliõva, a õnneks usklikke tuttavaid ple\nTänase EPL Online artikli pealkiri: Priit Koff Viimane: nädal oli raudteele väga must\nOn inimesel ikka nimi...\nEDIT: Ära parandasid.\nRääkides igasugustest screensaveritest, siis Philipsi dvd-resiiver-kodukino süsteemil ongi Philipsi kiri nagu Windowsil ringi hüpslemas ees. Ootasin juba pikkisilmi, et ei tea kunas kell ette kargab ja edasi-tagasi hüplema hakkab.\nSeda ikka juhul, kui vähemalt 10 minca pole asi ei plaati kedranud ega raadiot mänginud.\nElust enesest, mingi aasta kantud Ecco kingad(1700) koridoris vedelemas, suvel ei käi nendega. Naine pani prügikoti koridori mingiks ajaks seisma et välja viidaks. Väike titt(1,8 a), pani ühe kinga prügikotti. Siis kui selle sigaduse avastasin oli suur majaesine prügikast ka juba tühjendatud, lahe.\nTeatud põhjustel oli ühel tuttaval vaja D ketas formaatida, Op oli C kettal. Ei old teine koba ka, oli enne formatit teinud.\nFormaatis siis omal ketta ja helistas, et miks tal arvuti tööle ei lähe, et ta tegi format c ja ... no comments\nVeel mõned messid arhiivist:\nTere, minu külma/kuuma vee dispanseril on pordid sassis, pordist 1 tuleb\nsooja ja pordist 2 külma, kuigi peaks olema vastupidi, kas viga draiverites?\nkust draivereid üldse saaks, biosi uuendasin eelmine nädal ja tehnik sakust\ntõi ka puhta vee jahutuseks. Sama viga oli eelminenädal ka veekeetjaga (tegi\njääkuubikuid) siis aitas ainult uus install (paigutasin ta laua teise otsa)\npole hullu, pane seinakontaktis olev juhe teistpidi sisse ning kävita\napastraat safe modes, seejärel jooksuta masin kokku ning restardi normal\nmodes, probleem peaks saama lahendatud.\nsai tehtud, küpses hästi, kuid peale rstarti hakkas ta uuesti seinakontakti\ndraivereid otsima, flopid on olemas, kokku 5 tk, kõik sujus ilusti, panin\nsisse esimese, siis küsis teist no ja siis kolmandat, aga krt kolmas ei\nmahtunud enam, mis nüüd, kas voolujuhe algasendisse ja masin dispenser\nküljepeale keerata ??\nEhk viga siiski poti ja panni vahel elik riistvaraline, soovitan kasutada\nprotsessori jahutamisex "Risso" õli\närge kõrvetage oma mootorit, kasutage risso õli, nii mulle rääkis vanaisa\nenne surma kui ta õlivanni uppus, aga siiski www.veeveeveepunkt.ee on\ndraivereid isegi teie kaminale või siis leivanoale, kui vaja käib teie\nkülmkapp isegi poes sokke ostmas\nfloppy draiveri kontolleri setingud logid läbi emaplaadi ups-i, vaata proxy\nsetingud üle ja cd-romi bioses uuenda helikaardi jumperi chipseti , kui nii\nteed, saad veekeetja formattimata korda. aga kontrolli lõpus hiirepadi\nviirusetõrjega üle ja tõmba netist uuendused\nviga võib vabalt olla ka voodoo kaardis või isaplaadi üleminekupuksis.\nSllega lõppes see üsna vaimukas jutt.\nnali elust enesest:\nKas see jälle "PhotoShop teeb imesid" teema kandidaat vei oligi seal reaalsuses selline silt? Et nagu tädi hakkasid VIPid ära tüütama? :D\nei, see oligi Õllekal..\njajah, nüüd jõudsin pealehelt ka selleni välja ise... IRW... huvitav kas mõni "VIP" ise kah seda nägi?\nAinult veel - mulle ei meeldi sellist tüüpi grammatiliselt valed sildid. See on sama hea kui vaste: Allahindlus -50%\nKui niiviisi öeldakse, siis see tähendab, et hinnamuutus on - - mis teeb kokku + ning seega on +50\nSama siin - tegelikult grammatikareeglite järgi on siis ikkagi neil -50% tulemus...\n- ja - on jah kokku +\n+ ja + on ikkagi +\nkuidas neil ikkagi -50% tulemus on ??? selgelt oli ju kirjas et + 50%\nRaiku tegi ju kõik selgeks ! - nii on ka õige\nTopelt eitus lauses teeb kokku plussi ehk jaatuse!\naga kas lause\n"Võtame hinnast alla [ - ] -50% [ - ]"\nehk kaks miinust lauses peaks kokku tegema plussi ju?!-- oeh halb näide\nparem on " Ei, ma ei ole loll"\nKhm, Khm, sellisest vaatenurgast seda soodustuse asja vaadata on nüüd minu arust küll vähe tobe. Tundub kuidagi norimisena. On loogiline, et kui on tekst, "allahindlus -50%", siis peetakse silmas alghinnast 50% madalamaid hindu ja keegi ei hakka ju siin kahte miinust kokku ajades hinda tõstma hoopis.\nPealegi, matemaatiliselt on asi küll ebakorrektne, aga kus siin grammatikavigu nähakse? Võibolla võiks seda ka loogikaveaks nimetada, mitte aga grammatikaveaks.\nAga noh, eks igal ühel oma visioon asjadest. Minu jaoks on selline silt üheselt mõistetav: VIP klubile hinnad alghinnast 50% kallimad.\nElu ise, lugege pildil olevat teksti: http://www.zone.ee/no_limit/Cork.jpg?2\nsee oli TÕSISELT HEA :D\nirw, selliseid tekste ei tasu klientide juuresolekul lugeda.. väga hea\nEndal on mitu korda juhtunud nii, et vaatan telekat ja siis kui korraks kaabli tõttu pilt katkeb ja ekraan korraks mustaks läheb mõtlen, et jälle jooksis telekas kinni või midagi sellist ja tahan hakata juba reset nuppu vajutama...\n21.07.2004 13:14 Re: Naljad elust enesest.\nSõbra Pontiacil käivadki uksed puldi pealt topeltklõpsuga lahti\nMEGA! Mis see smee tähendab? Smee again ;)\nsmee - it's me\ngoan - go and\nvist its me again, häälda seda natuke , siis peaks nii tulema.\nHinnavaatlus » Vaba Mikrofon » Naljad elust enesest ja elukunstnike teema mine lehele 1, 2, 3 ... 1051, 1052, 1053 järgmine


Universidade de Sorocaba (UNISO), Sorocaba, Brasiilia\nKüsi tasuta infot Universidade de Sorocaba (UNISO)\nÜlikooli Sorocaba - Uniso on ühenduse Ülikool, piirkondlike, mitte denominatsioonilistest, kvaliteet, esimesed seemned filosoofiateaduskonna, Teaduste ja kirjad Sorocaba, asutatud aastal 1951, mis hakkas toimima tõhusalt 1954 kaks kursust: pedagoogika ja Neo-ladina tähti ja ainult 27 õpilast.\nTäna Uniso on rohkem kui 60 bakalaureuse-, pakub pärast lõpetamist kursused ja sõna otseses mõttes, ja pikendamine kursused. Tema õpilased on pärit 70 linna asuvad 100 km raadiuses ümber Sorocaba ja jaotuvad kolme ülikoolilinnakud: University City õpetaja Aldo Vannucchi avati 1999. aastal; Trujillo campus, kus filosoofiateaduskonna, Teaduste ja kirjad asutati 1954. aastal; ja ülikooli Seminar alates 1994. aastast.\nOrganisatsiooni sees riikliku kõrghariduse, siis Uniso on kavandatud Ülikool: Ühenduse nii vara haldamisega, see kuulub ühenduse ja mitte riigi või erasektori. Seepärast, et hallata seda peale ülemkogu oma asutuse hooldaja, mida juhib Sorocaba peapiiskopkonna peapiiskop ja integreeritakse kaheksa liigitada kohal sorocabana ühiskonnas, Uniso on sisemine lauad, sealhulgas ülikooli nõukogu - konsultant , mis koosneb juhid, õpetajad, õpilased ja institutsiooni töötajate esindajad oma hooldaja Entity, Raekoda, Raekoda, advokatuuri Brasiilia - Brasiilia advokatuuri Center São Paulo riik Industries - Ciesp. Ühenduse olles Uniso eesmärk on teenida seda tõhusalt, range juhtimine ja alati uuendatud.\nMittekonfessionaalne, st, kuigi tema keha Hooldaja on loodud piiskopkonna Sorocaba, Uniso omanik ei ole katoliku kirik või akadeemilise ettepaneku ühineda, kuid on inspireeritud kristlikke väärtusi.\nRegional, kuid kaotamata oma universaalse iseloomu, siis Uniso on tähelepanelik omadusi ja vajadusi Sorocaba piirkonnas. Selles piirkonnas on Uniso üha sisestatud, koostada ja levitada teadmisi, sotsiaalset tõhusust võimas agent edenes põhilised ootused kogukonnalt.\nKvaliteet, st korrastatakse otsida pidev ja märkimisväärne saavutus universaalsust teadmisi ja kooskõla oma pedagoogilise projekti juhindub hindamiskriteeriumide asjaomaste asutuste ja mitte pelgalt kvantitatiivne kasv.\nPüüab rahuldada konkurentsivõimeline professionaalne turul, pakkudes tugeva teoreetilise aluse koos avaldusega igapäevareaalsust ettevõtete globaalse arengu administraator. [+]\nPüüab rahuldada konkurentsivõimeline professionaalne turul, pakkudes tugeva teoreetilise aluse koos avaldusega igapäevareaalsust ettevõtete globaalse arengu administraator. Praktika valdkonnas\nSee koosneb paljude erinevate ettevõtete, alates traditsioonilistest tööstusharudest ja finantssektoris, äriettevõtted, teenuste osutamisel avalikule sektorile. Erinevus\nKursus direktorite on traditsiooniks 47 aastat, moodustades õpilasi Sorocaba ja piirkonnas alates 1966. aastast.\nPraegu on muidugi kõige suurema arvu tudengeid Uniso ja ka selles piirkonnas, see on rohkem kui 1800 õpilast ja õppejõud kõrgelt kvalifitseeritud koos 72% Masters ja arstid personalile, samuti eespool esitatud miinimumnõuetele MEC.\nLisaks kohustuslikele internatuuri, siis on võimalus arendada ja elada sotsiaalabi disain meetmete kaudu valitsusväliste organisatsioonide või toetust üksused. Kestus (makse aeg):\nMinimaalne: 8 semestrit Maksimaalne: 12 semestrit\n8 - 12 semestrit\nKursus Side, suur reklaam, eesmärk on koolitada spetsialiste ja teadlasi, kes tegutsevad teosed kuidas mitmed tänapäeva side stsenaariume, valmis kavandada, toota ja käivitada reklaamikampaania ja kommunikatsiooni projektide arendamise ja kuvandile tooted ja teenused.\nProfessional Reklaam on koolitatud ja stimuleeritud nii akadeemilise karjääri teadlasena ja õpetaja, ning tööd erinevates valdkondades nagu reklaam tööturul, näiteks: Service, planeerimine, teadusuuringute, meedia, Creative ja tootmine. Reklaami võib tegutseda sektorites turunduskommunikatsiooni tööstus- organisatsioonid, kaubandus-, teenindus- tarne ja meedia, samuti tegutsevad erinevate digitaalsete sidesüsteemide, nagu digitaalne televisioon, internet, mobiilside süsteem ja mobiilseid süsteeme raadiolevi.\nJulgustab tulevasi spetsialiste, et täita praeguste probleemide valdkonnas turustamise teatise. Sisu nagu klienditeeninduse, turunduse ja e-kaubanduse, strateegilise planeerimise ja digitaalsete keskkondade Technologies kohaldada Reklaam reageerida nii praegused ootused professionaalne turul vajadust uute paigutuste võimalusi, et ennast tutvustada. Toetavad laborid uute kommunikatsioonitehnoloogiate, audiovisuaalse toodangu ja fotograafia õpilased arendada projekte tava- ja digitaalse meedia (veeb, WEBTV ja Digi-TV).\nKestus (makse aeg):\nLink to and share "Universidade de Sorocaba (UNISO), Sorocaba, Brasiilia"


LIHTNE KATUSE RENOVEERIMINE RUUKKI ABIGA\nKui vajate uut katust, on Ruukki katusepakett loogiline lahendus. Pärnus valmistatud teraskatused on Eestis juba aastakümneid kvaliteedi etaloniks. Garanteerime katuse toimivuse aastakümneteks!\nValige Ruukki paigaldusteenus ja võite olla kindel, et uus katus on õigesti paigaldatud. Meie spetsialistid oskavad teid igal sammul aidata ja nõustada, alates plaanimisest kuni paigalduseni, mille tulemuseks on täiuslik katusepakett teile ja teie kodule.\nMeie kvaliteediklassi süsteem aitab teil oma uuele kodule leida täiusliku katuselahenduse. Toote kvaliteediklass määrab selle tehnilise garantii perioodi. Ruukki toote kvaliteediklass on kvaliteedigarantii – lubadus, mida võite usaldada.\nLisateave kvaliteediklasside kohta\nMeie katusepakett on täislahendus: toimetame uue katuse kohale ja paigaldame. Meie katusemeistrid paigaldavad teie maja katuse vastavalt regulatsioonidele ja parimate tavade kohaselt. Oleme teiega algusest lõpuni, alates esialgsest plaanimisest kuni paigaldusjärgse koristamise lõpetamiseni. Jätke kohustused meile ja nautige oma elu lihtsaimat katuseprojekti.\nRuukki on valmistanud Soomes katuseid üle 50 aasta, Eestis ligi 25 aastat. Arendame pidevalt oma tooteid ja teenuseid, et pakkuda teie uuele kodule parimat võimalikku kvaliteeti. Kõik meie tooted on äärmiselt vastupidavad, usaldusväärsed ja CE-märgisega.\nVaadake meie tootepakkumisi\nEhitusala professionaalid teavad meie katuste kvaliteeti. Lihtne paigaldus ja toodete kokkusobivus teevad Ruukkist hea valiku iga majaprojekti puhul. Kui olete ostmas valmis maja, siis jälgige, et saaksid garantiiga Ruukki katuse.\nTeras on kauakestev ja usaldusväärne katusematerjal, mis peab ilmastikutingimustele vastu aastakümneid. See on kerge, mis muudab paigaldamise kiireks ja lihtsaks. Terast saab ka hõlpsasti vormida, et järgida katuse kuju ja nurki.\nLoe lähemalt, kuidas saab rauamaagist valmistoode\nAlati tasub kontrollida, kas saite just selle, mille eest maksite. Kaubamärgid, logod toodetel, garantiidokumendid...\nLoe lähemalt, kuidas tuvastada originaaltoode\nKatuse renoveerimise põhitõed\nHalvenenud välimus ja kõrged hoolduskulud on katuse renoveerimise peamised põhjused. Renoveerimise ulatus võib erineda, alates kiirest ülevärvimisest kuni kogu katuse asendamiseni. Kas olete teadlik leketest, hallitusest või ebapiisavast isolatsioonist?\nLugege renoveerimise põhjuseid\nNiisiis vajab teie katus renoveerimist. Kust alustada? Lugege meie etapiviisilist kirjeldust katuse renoveerimise kohta ja teate, mida oodata.\nLisateave teie katust toetavate konstruktsioonide kohta. Mida rohkem teate, seda kergem on tuvastada, mida katuse renoveerimisega parandada saab.\nLugege katuse põhitõdede kohta\nRuukki katusega kodud\nSirvige meie galeriid ja vaadake, kuidas uus teraskatus võib anda kogu majale uue välimuse. Värvi- ja stiilivalikuid on palju. Kas mõni neist katustest sobiks teie kodule?\nKas ma saan katusepaigalduse ajal samas majas elada?\nKuidas vahetada vana eterniitkatus uue teraskatuse vastu?\nKuidas võtta õigesti katusemõõte?\nKui kaalute katuse renoveerimist, on teil ilmselt palju küsimusi. Ärge muretsege – meie katusespetsialistid on neile juba meie KKK lehel vastanud. Otsige asjakohast teavet kulude, hoolduse, turvatoodete ja paljude muude teemade kohta.\nVaata katuse renoveerimise KKK-d\nMida vähem muretsema peate, seda parem. Valige Ruukki teraskatus ja saate kõik ühest kohast: katuseprofiili, vihmaveesüsteemid, katuse turvatooted ja paigalduse.\nLugege meie toodete kohta ja vaadake, millised teie vajadustele kõige paremini vastaksid.\nRuukki teraskatused kaitsevad teie kodu igas olukorras. Need on ka äärmiselt vastupidavad ja ajatu stiiliga. Võrrelge erinevaid profiile ja värve, et leida nende seast oma kodule parimad.\nLugege lisateavet katuseprofiilide kohta\nRuukki vihmaveesüsteemid tagavad vee eemalejuhtimise hoonest.\nLisateave vihmaveesüsteemide kohta\nFinnera on traditsioonilistest savist katusekividest inspireeritud kujuga. See on uuendusliku esiserva tagasivaltsiga paigaldusvalmis moodulteraskatus.\nLisateave Finnera kohta\nAdamante on profiil, mis kombineerib julguse ja stiilsuse ning on krooniks teie kodule.\nLisateave Adamante kohta\nTeraskivi FEB Forma on üks meie populaarsematest kivimustriga katuseprofiilidest, mis on stiilitundliku koduomaniku kindel valik.\nLisateave Teraskivi FEB Forma kohta\nKui olete valmis tellima, võta meiega ühendust. Kui teil on veel küsimusi katuse paigaldamise või valimise kohta või Ruuki katuste kohta üldiselt, siis helistage meile numbril 1914.\nPöörduge meie poole telefonil 1914 pakkumise või meie teenuste kohta teabe saamiseks.\nVastame E–R 8.00–16.00.\nKas teil on küsimusi, millele meie veebilehelt vastust ei leidunud? Meie professionaalidelt pakuvad katustega seotud probleemide korral tuge e-kirja või telefoni teel.\nMeie vilunud müüjad on vaid telefonikõne kaugusel. Leidke lähim edasimüüja kaardilt oma kodulinna või sihtnumbri järgi.


Tõde ja õigus I/VII – Vikitekstid\nTõde ja õigus I/VII\nNelipühad olid Vargamäe Eesperes tähtsaks sündmuseks: siis tutvusid nad ümbruskonnaga, neist said nii-öelda omad inimesed.\nÕllekannu kergitades küsiteldi Andrest, millal mõtleb ta sõnnikut vedada ja kas teeb ta seda omasoodu või kuidas. Kui selgus, et niihästi Tagapere kui Aaseme ja Hundipalu võtavad selle töö enne käsile kui Vargamäe Eespere Andres, lepiti kokku, et tema saadab oma sulase ja tüdruku ühe või kahe hobusega naabrite juurde päevi ette tegema, kust siis omakorda inimesed ja hobused ilmuvad tema sõnnikut vedama. Nõnda said kõige raskemast ja mustemast tööst nagu omamoodi pidu- ja lõbupäevad, kus üksteise võidu higistati, lori aeti ja õhtul kas või tantsugi löödi, kui paras kilk peas oli.\nLaudast kostis vali meeste lori ja hobuseid aeti suure häälega, nii et see põllule laotajate kõrvugi kostis. Võib-olla just sellepärast, et mehed nii valju häälega hobuseid ajasid, sattusid ka laotajad tujju, nagu oleksid nad lilli noppimas või marjul, ja meeste häältele vastuseks kõlas hele naer ja kiljumine.\n„Minu oma on see viimane, kallis teisepere peremees,“ ütles Kaarel heas tujus.\n„Napp on see küll, aga põle midagi parata, kui rohkem ei anta,“ vastas Andres.\n„Küll annaks,“ kinnitas sulane, „annaks juba hea õlle ja kange viina eest, aga otsas, ei enam. Kui rohkem tahad, peab tegema.“\n„Otsas on ka õlu ja viin,“ ütles peremees.\n„Seda leidub ikka veel ankru uurdes ja pudeli põhjas tilgake,“ arvas Kaarel.\n„Kas ikka veel vähe saand?“ hüüti tüdrukute poolt vahele.\nOmeti ei öelnud ta Maiele midagi selletaolist, laskis sellel ainult põlvele istuda, et oleks pisutki parem ja puhtam istuda sõnnikuveo-vankril, pani oma parema käe talle ümber piha ja juhtis pahemaga hobust. Peaaegu oleksidki nad nõnda toa juurde sõitnud, ilma et Kaarel sõnagi oleks lausunud, sest armuavalduseks polnud ta küllalt „kumamisi“. Ometi viimaks sai ta sellega hakkama, sest ta küsis tüdrukult:\n„Mai, kus sa magad?“\n„Kaarel, metsas kuuse otsas,“ vastas tüdruk kelmikalt.\n„Kas aidas?“ päris poiss.\n„Ei, sealaudas,“ naeris tüdruk.\n„Villavakas,“ naljatas tüdruk edasi.\n„Ütle ometi,“ painas Kaarel.\n„Otsi ometi,“ palus Mai.\n„Ma tulen täna.“\n„Parem tule homme.“\n„Täna on etem.“\n„Ülehomme veel etem.“\n„Ma räägin tõsiselt, Mai.“\n„Mul on nutt varaks, Kaarel,“ naeris tüdruk poisi põlvil.\n„Tead mis, Mai?“ ütles poiss.\n„Ei ma tea ega tahagi teada,“ vastas tüdruk, endal süda aga aina hüppas sees.\n„Kui teeks õige pulmad.“\n„Ja sõidaks sõnnikuvankril kiriku,“ naeris Mai, endal aga tõepoolest peaaegu nutt varaks, sest tal tuli äkki meelde, et mitte esimest korda ei tehta temaga pulmadest juttu. Ta kargas poisi põlvilt üles, songutas kõigest jõust ohje ja nõnda sõitsid nad mürinal toa juurde, ise kisades ja karjudes, nagu poleks nende vahel peale lõõpimise midagi olnud.\nPärit leheküljelt "https://et.wikisource.org/w/index.php?title=Tõde_ja_õigus_I/VII&oldid=22822"\nSelle lehekülje viimane muutmine: 16:54, 2. veebruar 2014.


Vaba Eesti Sõna - Erika Salumäe viis trofeed turule\nKummagi olümpiakulla hinnaks arvavad asjatundjad kujunevat 10-15 tuhat eurot, ratta eest võivat saada veel 3-5 tuhat, kas ja kui kauaks sellest piisab, ei oska arvata. Kardetavasti mitte kauaks. Ja selle teema juures on veel arusaamatu, et osa teenitust olla Erika lubanud Eesti noortespordile kinkida…\nKas see oli Salumäel õige otsus või saanuks teda aidata Eesti riik ning truuks jäänud pöidlahoidjad? Kas ta üldse küsis sünnimaalt abi? Võrdluseks – ka tõsiselt tervisega hädas 1976. aasta olümpiavõitja Aavo Pikkuus on oma kallite ravimite ostuks korduvalt Eesti riigilt abi saanud. Muide, ka tema müüs oma trofeesid, aga need õnnestus vähemalt Eestisse jätta.\nKüsimus, mis on sportlase, mis tema rahva oma, on kahest otsast vaadeldav. Higi, vaev, valu ja terviseriskid on sportlase omad, pealegi on tavaliselt tema panus ka omandamata haridus ja tegemata ärikarjäär. Aga näiteks Salumäed toetas Barcelona kulla eel vastiseseisvunud ja üdini vaene Eesti riik vastuvaidlematult. Tahtis Erika minna Ameerikasse pikka treeninglaagrisse – palun, sai tal raha seal otsa – palun, saadame uut, mis seal ikka, et teistele Eesti ratturitele ei jätku. Vaja maailma parimat ratast, et maailma parim olla – teeme koos sponsoritega ära! Erika nõudis ja diiva sai, mis iganes tahtis. Ta andis endast parima, ja meie saime, mis temalt tahtsime. Ning ei vingunud, kui Salumäele Barcelona järel Tallinnas edasiseks eluks uhke maja kingiti. Millega ta seda USA saatkonnale üürides kena raha teenis ja lõpuks maha müüs, kui kodumaa tolmu jalgelt pühkis.\nKahju, et Erika pühad graalid Eesti spordimuuseumi vitriinidest paar aastat tagasi ära viis ja nüüd turuletile viskab. Õnneks teevad sportlikud ärimehed pingutusi, et need Eestisse osta. Novembri alguses selgub, kas õnnestub.\nSuure negatiivse varjundiga uudise kõrval ka paar väiksemat ja positiivsemat. Kõigepealt – niisugune noormees nagu Warren Cummings Smith on lugejale tuttav? Kui ei ole, siis tutvustame, et tegemist on eesti juurte ja Eesti passiga ameeriklasega, kel seljas Eesti spordidress ja võimalus teha vähemalt Eesti mõistes ajalugu veebuaris algaval Sotši taliolümpial.\nWarren Cummings Smith võistles augustis ja septembris päris tihedalt Uus-Meremaa mäesuusakeskustes ja kogus eestlaste jaoks seninägematuid (maailma mõistes veel siiski nähtamatuid) FIS punkte ning kohti. Kui seni on Eesti mäesuusatajate puhul olnud küsimuseks, kas nad mäest kukkumata alla jõuavad, siis Smith sai Uus-Meremaa lahtistel meistrivõistlustel küllalt tugevas konkurentsis slaalomis 17. ja suurslaalomis 23. koha. Ning ühel võistlusel USA-s olla ta olnud koguni 12. Nii võime loota, et Sotšis Eesti dressis mees 30 parema sekka jõuab, mis oleks ju tubli.\nKui mister Smith üritab uut taset, siis Ralf Tribuntsov jätkab teiste käidud teed. Nimelt läheb Eesti ujumise järgmisi lootusi gümnaasiumi lõpetamise järel õppima USA Auburni ülikooli. Samas koolis õppis Eesti ujujatest ka 2005. aastal MM-finaali jõudnud Jana Kolukanova, seega on sealne sporditase tugev.\nÜks pisike ja ilus uudis ka Eestist. Kohalikus korvpalli meistriliigas mängiv pisikese Rapla meeskond teatas, et koolis viitele õppivad lapsed saavad meeskonna kodumängudele tasuta sisse! No kas ei ole ilus haridust ja tarkust väärtustav liigutus, kas ei kõiguta see veidigi vana väidet, et sportlased olid siis trennis, kui koolis tarkust jagati! Oled tark, see ei tähenda veel, et peaksid olema nohik – tule ja ela end korvpallipoistele hoogu andes tribüünil välja!


Kas sinul on hirm vastutuse võtmise ees? - Alkeemia\nKas sinul on hirm vastutuse võtmise ees?\nUnenägudes kerkib meie alateadvusest esile palju ainest, mis on seotud õppimise või vaimsete õppetundidega. Näeme ennast olemas koolis, keskkoolis või ülikoolis. Oma tunnetega võime kinni jääda erinevatesse eluetappidesse. Vahel on hea olla ja tunda ennast igavese õpilase või üliõpilasena. See justkui vabastaks meid veel mõneks ajaks vastutusest. Me kardame teha otsuseid, kardame vastutust, sellega seoses on palju hirme. Keskkoolis olles saame osa vastutusest panna vanemate ja õpetajate kanda. Me saame olla justkui vabad, kuid samas oleme hirmul, et me kunagi ei saagi vabaks teiste inimeste ootustest ja meie asemel otsustamisest.\nKui kaua me tahame olla õpipoisid ja koolis käia või jäädagi igavese üliõpilase rolli? Mingil hetkel tahab igaüks olla ise oma elu president ja oma elu kujundada!\n� Kliendi kogemus. Vahel mulle tundub, et isa ei tegelenud minuga sellepärast, et ta ei suutnud taluda seda vastutust, mis lapsega kaasneb. Lihtsam oli eemalduda ja käia hästi palju tööl. Oma tööd oskas ta hästi ja seal sai ka tunnustust. Minust ta ei hoolinud, nii näis mulle, aga kui hiljem teraapias selle teemaga tegelesin, sain aru, et isa vältis minuga olemist, sest kartis minuga olla. Ka sain aru, et isa kartis vastutada abielu eest, ta oskas hästi vaid oma tööd. Tal endal polnud eeskujuks toimivat peremudelit ja nii jätkas ta samamoodi nagu tema isa, kes samuti ei julgenud vastutada oma pere eest.\nEsmalt tuleks tegeleda sellega, mida vastutus tähendab ja miks seda tegema peab. Vastutus tuleb võtta enda heaolu, tervise ja üldise õigluse pärast. Kui prügikastist toituv inimene on oma eluga rahul ja tema ainuke vastutus enda ees on leida ööseks soe magamiskoht, siis see on tema elu ja abi pakkumine tavaliselt ei toimi.\nMillised on sinu isiklikud elustandardid ja mis on sinu vastutusala? Kui sa tead, mida sa vajad elult, kui see on selge, siis pole ka hirmu vastutada. Võttes endale vastutuse või andes mingid asjad kellelegi teisele vastutada, kardame kõige rohkem hinnanguid ja tagajärgi.\nMeil on vastutus oma lapse eest, suhte eest, jne, ja kui see kogum on liiga suur, siis on kohal ka hirm, sest mitte kunagi ei suuda me kõiki ja kõike kontrollida.\nÜks oskus, mida oleks väga vaja, on usaldamine. Usaldades protsesse, aega ja kõiksust - alles siis saabub vabadus ehk selline elu, kus pole liigseid hirme. Kui minatunnetus on mingil põhjusel puudulik, on oma elu eest vastutuse võtmine keeruline. Sageli võtavad inimesed, kes kardavad ise vastutada, endale ohvrirolli ning kasutavad mõnikord partnerit nagu karku kaenla all, pannes samas kõige ebameeldiva eest oma elus vastutuse teistele.\nMeid on vahel ka kasvatatud niimoodi, et ei tekigi võimalust ise vastutada ja saada aru, mida vastutamine tegelikult tähendab. Lapsena, kui meie teod ei meeldinud meie vanematele, sunniti meid vabandama. Täiskasvanud inimene peaks ise julgelt vabandama, kui tal on julgust võtta vastutus, asju muuta või parandada. Täiskasvanud inimene ei tohiks kasutada mingeid õigustusi, kui tema tegevus väärib vabandamist.\nMuutus saab alguse inimese valmisolekust muutustega tegeleda ja muutunud olukordades toime tulla. Me ei saa elus üksinda hakkama. Mitte keegi meist ei sirguks täiskasvanuks, kui keegi poleks meie eest hoolitsenud beebina, või meid poleks armastatud. Ka täiskasvanuna me vajame teisi, kuidagimoodi ei saaks me täiesti üksinda hakkama. Ei tunnete koha pealt ega ka materiaalselt. Seepärast meil ongi tekkinud ühiskondlikud süsteemid, kuidas maailmas toime tulla.\nAlguses tegime koostööd ellujäämise nimel, aja jooksul muutusid ühiskondlikud suhted keerulisemaks. Kunagi oli nii, et igaüks otsis omale toitu ja ulualust ise, aga siis hakati märkama, et üks oskab paremini küttida, teine söödavaid asju korjata, kolmas eluasemeid ehitada ja nii me hakkasimegi koos tegutsema, keegi oskas midagi rohkem ja paremini, oma vastutusala oli kerge ja selge eristada, me hoolitsesime üksteise eest.\nPüüdke iga päeva elada nii, et mitte korrata neid tegusid, mida kahetsete. Suhtuge minevikku kui oma õppetundi. Meie vastutus on mõista, mida oma partnerilt ja suhtelt tegelikult sisimas ootame. Me kardame seda, mida me ei tea ega suuda näha. Hirmu tundes me kas ründame või põgeneme. Märgates seda mustrit, mida kordame oma suhetes, oleks mõistlik võtta paus, istuda iseendaga ning hakata mõtisklema selle üle, mida ma tegelikult kardan ja mille eest ei suuda veel võtta vastutust.\nMõelge, kuidas teie peres on ellu, tööde tegemisse, eneseteostusesse ja puhkusesse suhtutud? Ja mõtisklege ka üldisemat laadi teemadel, miks ma olen siia maailma tulnud? Kas ma suhtun vastupanuga sellesse küsimusse, kas selles on liiga palju vastutust, millega ma ei taha ega suuda veel tegeleda?\nHirm ebaõnnestumise ees on suur ja vastutuse võtmine oma õnne eest keeruline. Mõnigi kord on kergem paigal püsida ja mitte midagi teha. Mis paneb meid tegelikult vastutust võtma? Kas ainult hirm karistuse ees ajendab meid oma tegude ja nende tagajärgede eest vastutama? Või on see siiski midagi enamat? Mõtiskle selle üle. K\nui me keskenduksime vaid eksimishirmule, ei saaks me ealeski midagi konkreetselt tehtud, hirm lihtsalt halvaks meid. Mida siis saaksime teha kohe nüüd? Jälgi millal ja mis olukordades sa kasutad järgmisi väiteid.\n• Olen liiga vana / olen liiga noor.\n• Ei saa, kuna olen sündinud sellisena, sellises keskkonnas, peres, maailmas...\n• Ei oska / ei õpi ära.\n• Ma ei saa seda teha, kuna ma ei oska seda veel täiuslikult teha.\nVõta paber ja pliiats, ning kirjuta alljärgnevatele küsimustele vastused - usalda mind, see toimib.\n• Millist tegevust naudid kõige enam?\n• Mis paneb sinu elu voolama praegusel hetkel, millest saad elujõudu?\n• Kui sinu kasutuses oleks kogu aeg ja võimalused, siis mida sa tahaksid teha või saavutada?\n• Kellelt sa võiksid paluda abi?\n• Mida saaksid kohe praegu teha vastavalt oma unistustele?\n• Asu tegutsema! Alusta kohe!\nVabaneda on vaja kõigist piiravatest hirmudest ja eneses kahtlemisest. Enesekindlus ja tegutsemine oma õnne huvides, rikastab sind ja maailma. Ja kui teised juhtuvad küsima, et kas sa teed endaga midagi, et tundud kõike suutvat ja ei karda vastutust, siis saad neile rääkida, kuidas sa oma hirmuga koostööd tegid ja temast vabanesid. Isiklikku vastutust võttes saame teha otsuseid, mida me ise päriselt tahame.


§ 8 Juriidilise isiku juhtimis- ja kontrollorgani liikme ning võlaõigusliku lepingu alusel töö- ja teenustasusid saava isiku kindlustuskaitse kestus\nRT I, 30.12.2015, 106\n5) õigusaktide alusel asutatud ja tegutsevas Eesti õppeasutuses või välisriigi samaväärses õppeasutuses põhiharidust või üldkeskharidust omandav isik, kutseõppe tasemeõppes õppiv isik ning Eesti alalisest elanikust üliõpilane, välja arvatud doktoranditoetust saav doktorant.\n§ 8. Juriidilise isiku juhtimis- ja kontrollorgani liikme ning võlaõigusliku lepingu alusel töö- ja teenustasusid saava isiku kindlustuskaitse kestus\n(2) Maksu- ja Tolliamet esitab haigekassale viivitamata andmed isikute kohta, kelle eest on ühes kuus sotsiaalmaksu deklareeritud sotsiaalmaksu miinimumkohustuse ulatuses.\n(3) Kindlustatud isiku kindlustuskaitse peatub järgmisel päeval pärast isiku eest Maksu- ja Tolliametilt saadud andmete kohaselt sotsiaalmaksu miinimumkohustuse ulatuses sotsiaalmaksu deklareerimata jätmist sotsiaalmaksuseaduse § 9 lõike 1 punktis 4 sätestatud tähtpäevaks.\n(4) Käesoleva paragrahvi lõike 3 alusel peatunud kindlustuskaitse jätkub järgmisel päeval pärast Maksu- ja Tolliametilt deklareeritud sotsiaalmaksu miinimumkohustuse täitmist tõendavate andmete saamist.\n11) on iseenda eest maksnud või kelle eest on makstud sotsiaalmaksu lepingu sõlmimisele eelneval kalendriaastal vähemalt kaheteistkümnekordselt eelarveaastaks riigieelarvega kehtestatud kuumääralt arvutatuna käesoleva seaduse § 5 lõike 2 punktis 1, 2, 4 või 5 või lõikes 3 või 31 sätestatud alusel või\n[RT I, 11.03.2015, 2 - jõust. 21.03.2015]\n(2) Haigekassa võtab üle ainult selliste ravimite eest tasu maksmise kohustuse, mille kohta väljastatud retsept vastab valdkonna eest vastutava ministri määrusega ravimiseaduse alusel kehtestatud tingimustele ja vormile. Retsepti väljakirjutamise õigus on perearsti nimistu alusel tegutseval perearstil, tegevusluba omaval eriarstil, hambaarstil ja ämmaemandal, eriarstiabi osutamise tegevusluba omava tervishoiuteenuse osutaja juures töötaval arstil (välja arvatud kiirabi osutamisel), hambaarstil ja ämmaemandal ning Kaitseväes töötaval Terviseametis registreeritud arstil ja hambaarstil. Retsepti väljastanud arst, hambaarst ja ämmaemand vastutavad retsepti väljastamise põhjendatuse ja õigusaktidele vastavuse eest.\n(1) Kalendripäeva keskmine tulu arvutatakse, lähtudes Maksu- ja Tolliameti esitatud kindlustatud isikule arvestatud või makstud sotsiaalmaksu alusel arvutatud tulu andmetest ja käesoleva seaduse § 5 lõike 2 punktides 1, 2, 4 ja 5 ning lõigetes 3 ja 31 nimetatud isikute esitatud hüvitise saamise õigust tõendavatest andmetest. Kalendripäeva keskmise tulu arvutamisel ei võeta arvesse sotsiaalmaksuseaduse § 6 lõike 1 punktide 1–3 ja 6–14 ning lõigete 11 ja 12 alusel riigi, valla, linna või loomeliidu makstavat sotsiaalmaksu.


Haudejaama tee 24/1, Uuemõisa alevik, Läänemaa | OldeVara Kinnisvarabüroo\nHaudejaama tee 24/1, Uuemõisa alevik, Läänemaa\nAvara planeeringuga 3 toaline korter!\n1986 aastal valminud 12 korteriga kolmekorruseline elamu asub Haapsalu linna piiril Uuemõisa alevikus. Elamust ca 700 m kaugusel asub Uuemõisa mõis koos kauni mõisapargiga. Sisehoovis on vahva mänguväljak lastele. Korteriühistu on tegus. Majal on vahetatud katus ja lähiplaanis on välisfassaadi soojustamine.\nAvar läbi maja planeeringuga 3 -toaline korter asub maja esimesel korrusel. Korterisse sisenedes jääb paremale walk-in garderoob ja köök. Köök on vaatega sisehoovi millest pääseb klaasitud rõdule ja panipaika. Avarast esikust vasakule jääb elutuba, mille aknad avanevad maja ette. koridori lõppu jääb kaks magamistuba, milles on sisseehitatud garderoobikapid. Üks magamistubadest on vaatega sisehoovi teine tänavale. Vannituba ja wc on kokku ehitatud, kuid neid eraldab väike seinake. Pesuruumide vastasseinas on maast laeni garderoobikapp.\nKorteri põrandaid katab laminaatparkett, pesuruumi põrandal on elektriküte, aknad on vahetatud ning korteri juurde kuulub suur panipaik keldrikorrusel. Parkimine on maja ees tasuta.\nUuemõisa elurajoon sobib hästi inimesele kes hindab loodust ja väikelinna hüvesi, kus vahemaad on väikesed ning kõik eluks vajalik olemas. Majast jalutuskäigu kaugusel asub Uuemõisa lasteaed – algkool ning kaunilt hooldatud mõisapark.\nKauplused, kohvikud, kino, pargid ja võrratu Haapsalu promenaad oma hüvedega on kahe kilomeetri kaugusel.


PREP koolitus – SÜÄMLIK\nTRE harjutuste kirjeldus\nPREP paarisuhte koolitus\nPREP paarisuhte koolitus on mõeldud paaridele kes hoolivad oma suhtest ja soovivad selle heaks võtta ette teadlikke samme.\non alguse saanud Denveri ülikoolist ning selle nimetus tuleb ingliskeelsest nimetusest The Prevention and Relationship Enhancement Program. Koolitus põhineb enam kui 30-aastasel abielu ja paarisuhete uurimustel ning kajastab tänapäevaseid teaduslikke seisukohti.\nPREP koolitus on mõeldud paaridele kes on valmis oma pikaajalisse paarisuhtesse panustama ning soovivad, et nende suhe saavutaks suurema küpsuse. Samuti ka paaridele kes on märganud, et nende suhe ei ole arenenud ootuspärast rada mööda ja on valmis selle heaks midagi ette võtma.\nTänaseks on PREP-koolitus tänaseks levinud enam kui 50 riiki üle maailma. PREP-i tõhusust on tõestanud pikaajalised uuringud ja selle alusel on välja töötatud erinevaid programme nii üksikvanematele, organisatsioonidele, koolidele kui muudele sihtgruppidele.\nEestis koordineerib PREP-i levitamist SA Väärtustamise Elu.\nPREP koolituse käigus käsitletavad teemad:\nTeineteist aktsepteeriv suhtlemine\nVarjatud teemad ja nende käsitlemine\nAbikaasade vaheline sõprussuhe ja koosveedetud aeg\nSeksuaalsus ja sensuaalsus\nArmastuse väljendamise erinevad stiilid\nTõsisemate probleemide korral on hea kaaluda nõustamist.\n© Süämlik 2014


TRADESTUDIO OÜ: Tegevuslugu 28.07.2021\nTRADESTUDIO OÜ alustas peaaegu 3 aastat tagasi, mil juhatuse liikmed, seda juhtima hakkasid. TRADESTUDIO OÜ valdkond on muud mujal liigitamata äritegevust abistavad tegevused. Samas valdkonnas (EMTAK 82991) on tegutsevaid ettevõtteid 2021 aasta seisuga kokku 1815 tükki, kes annavad tööd kokku 3561-le inimesele ja kogu valdkonna 2021 käibeprognoos on ca 394.92 miljonit eurot. ...\nBALTMAXIEHITUS OÜ: Tegevuslugu 28.07.2021\nBALTMAXIEHITUS OÜ alustas peaaegu 4 aastat tagasi, mil juhatuse liige A. M. selle asutas, omades selleks ajaks ettevõtluskogemust ligikaudu 11 aastat. BALTMAXIEHITUS OÜ valdkond on elamute ja mitteeluhoonete ehitus. Samas valdkonnas (EMTAK 41201) on tegutsevaid ettevõtteid 2021 aasta seisuga kokku 6272 tükki, kes annavad tööd kokku 23308-le inimesele ja kogu...\nTRADESTUDIO OÜ Juhatuse liige Logi sisse\nBALTMAXIEHITUS OÜ Juhatuse liige Logi sisse\nTRADESTUDIO OÜ Logi sisse\nBALTMAXIEHITUS OÜ Logi sisse\n12.12.2019 - .... BILDESTER OÜ dokumentide hoidja\n29.05.2019 - .... TRADESTUDIO OÜ juhatuse liige\n28.05.2019 - 29.05.2019 TRADESTUDIO OÜ usaldusosanik\n15.03.2019 - .... BALTMAXIEHITUS OÜ juhatuse liige\n26.04.2018 - 06.02.2019 BILDESTER OÜ juhatuse liige\n28.03.2014 - 02.06.2016 REVAL CATERINGGROUP OÜ juhatuse liige\n05.11.2013 - 12.06.2017 VINTLINELLE OÜ juhatuse liige\n16.08.2013 - 08.02.2016 DELTIS PULSAR OÜ juhatuse liige


Privaatsuspoliitika - EuroShaver Club\nKehtivad alates 29.02.2020\nPrivaatsustingimused reguleerivad isikuandmete töötlemist ja küpsiste kasutamist Storefy OÜ (edaspidi Storefy ) veebilehel www.euroshaver.ee (edaspidi veebileht).\nStorefy veebilehel aadressil www.euroshaver.ee kaitseme klientide ja kasutajate privaatsust. Käesolev privaatsuspoliitika annab ülevaate meie tavade kohta seoses teabe kogumise ja kasutamisega. Storefy jätab endale õiguse muuta privaatsustingimusi ühepoolselt ja ette teatamata, eesmärgiga kindlustada nende vastavus seadustele. Privaatsustingimused on oma uusimas versioonis alati veebilehel saadaval.\nKasutajad on kõik isikud, kes külastavad veebilehte, tarbivad teenuseid või edastavad Storefy-le omalt poolt infot. Näiteks artiklite lugemine, kaupade ja teenuste tellimine või www.euroshaver.ee meili ja kontatktivormi kaudu ühenduse võtmine.\nTeenused on kõik www.euroshaver.ee poolt pakutavad tasuta ja tasulised tooted ja teenused.\nwww.euroshaver.ee kogub veebilehe kaudu alljärgnevaid kasutajate isikuandmeid järgnevalt kirjeldatud viisidel:\nkasutaja nimi ja e-posti aadress – kasutaja poolt kontaktivormi edastamisel; Toodete tellmisel\nStorefy kasutab isikuandmeid:\nkasutaja e-posti aadressile edastaks tellimuse info ning lisaks teavituste saatmiseks uutest artiklitest, teenustest ja kampaaniatest, kuid seda vaid kasutaja eelneval nõusolekul.\nStorefy kasutab veebilehe külastatavuse statistikat veebilehe kasutajakogemuse parendamiseks ja efektiivsemaks turundamiseks.\nKolmas isik on Storefy lepingupartner, kes töötleb isikuandmeid ja kelle toote või teenuse abil pakub Storefy kasutajale teenuseid.\nStoerfy kasutab igapäevaseks tegevuseks kolmandaid isikuid, kes pakuvad:\nMakselahenduse teenust – edastab maksete teostamiseks vajalikud isikuandmed volitatud töötleja Maksekeskus AS-le ja Stripe\nLisaks eeltoodule avaldab Storefy kasutajate andmeid selleks õigustatud riigiasutustele, õiguskaitseorganitele ja kohtule. Lisaks võime jagada teavet, et uurida, takistada, või võtta kasutusele meetmeid seoses ebaseadusliku tegevusega või seoses pettuse kahtlusega\nKui Te klikite mõnele meie kodulehel toodud lingile, mis suunab Kasutaja Storefy veebilehelt edasi kolmandast isikust organisatsiooni või ettevõtte kodulehele, siis isegi kui veebilehtede vahel eksisteerib seos, ei oma Storefy kontrolli kolmanda osapoole veebilehe üle ega vastuta kolmanda isiku tegevuse eest. Meie veebilehelt kolmanda isiku veebilehele navigeerimisel peaksite enne andmete jagamist tutvuma eraldi selle lehe privaatsuspoliitikaga.\nStorefy säilitab isikuandmeid nii kaua, kuni see on eesmärgi täitmiseks või seadusest tulenevalt vajalik. Näiteks:\nmeililistis olevat e-maili aadressi seni, kuni kasutaja avaldab soovi see sealt eemaldada\nMitteaktiivsed kontod 24 kuud\nOotel tellimused, ebaõnnestunud tellimused, tühistatud tellimused 31 päeva\nTäidetud tellimusi 7 aastat\nStorefy rakendab kõiki mõistlikke meetmeid töödeldavate isikuandmete kaitseks. Juurdepääs isikuandmete muutmiseks ja töötlemiseks on ainult selleks volitatud isikutel ning kõikide kasutajate isikuandmeid käsitletakse kui konfidentsiaalset informatsiooni.\nOma õiguste kasutamiseks tuleb kasutajal saata e-posti aadressile info@euroshaver.ee. Kui kasutaja kuulub Storefy poolt hallatavasse meililisti, on tal võimalik kustutada end meililisti nimekirjast ja loobuda edasistest kirjadest e-kirja lõpus oleva lingi kaudu.\nStorefy veebilehel kasutatakse küpsiseid, eesmärgiga tagada parem kasutajakogemus ja efektiivsem turundustegevus ning koguda kasutusstatistikat.\nKasutades Storefy veebilehte, nõustub kasutaja küpsiste kasutamisega käesolevas korras kirjeldatud viisil.\nKasutusstatistika kogumiseks kasutab Storefy Google Analytics teenust, kogudes andmeid külastatud alalehtede, külastusaja, külastuste arvu, kasutatavate seadmete, sisenemiskanalite ja muu statistika kohta.\nStorefy jätab endale õiguse muuta privaatsustingimusi ühepoolselt ja ette teatamata, eesmärgiga kindlustada nende vastavus seadustele. Privaatsustingimused on oma uusimas versioonis alati veebilehel saadaval.\nKõigi privaatsustingimuste ja andmetöötluse kohta tekkivate küsimustega palume võtta meiega ühendust aadressil info@euroshaver.ee\nKui pole märgitud teisiti, on kogu veebilehe sisu autoriõiguste valdaja Storefy . See tähendab, et sisu kasutamine mis tahes kujul (ka osaliselt) on lubatud ainult Storefy loal.\nIgale koopiale peab olema lisatud siinsele veebilehele ja/või Storefy sotsiaalmeedia kanalile viitav link.


Eesti Vabariigi President 2001-2006: EELTEADE: Vabariigi President külastab järgmisel nädalal Viljandimaad\nEELTEADE: Vabariigi President külastab järgmisel nädalal Viljandimaad\nKolmepäevane visiit algab 2. septembril Võhmas, kus president Rüütel kohtub Viljandimaa maavanema kt. Kalle Küttise ja Võhma linnapea Ants Pärnaga ning külastab joogivett ja karastusjooke tootvat AS-i Caritas. Ennelõunal tutvub president Rüütel veel Olustvere Teenindus- ja Maamajanduskooliga.\nPärastlõunal kohtuvad president ja proua Rüütel Suure-Jaani ja Kuhjavere rahvaga. Õhtul kohtub Vabariigi President Viljandi linnapea Malle Vahtra ja volikogu esimehe Arnold Kimberiga ning avab Paistu Põhikooli võimla.\nJärgmisel hommikul kohtub president Rüütel Walesi esimese ministri hr Rhodri Morganiga ja külastab Viljandimaa ettevõtteid. Proua Ingrid Rüütel külastab Viljandi Midrimaa Lasteada ja Raudna Põhikooli.\nKell 12.15 kohtuvad president ja proua Rüütel Kõpu Põhikooli juures õpilaste ja vallarahvaga. Pärastlõunal kohtub Vabariigi President Viljandimaa kohalike omavalitsuste juhtide ja Viljandimaa talupidajatega. Proua Rüütel kohtub Uue-Kariste Naisseltsi ja Mulgi Kultuuri Instituudi esindajaga.\n3. septembri õhtul sõidab Vabariigi President Läti Vabariiki, kus ta kohtub 4. septembri hommikupoolikul Läti presidendi Vaira Vike-Freibergaga. Kaks riigipead annavad 4. septembril Rezeknes ühise pressikonverentsi ja esinevad Rezekne Ülikoolis.


Kogudus asub Rakveres, Lydia Koidula 15 ning on kuulunud Rakvere linna kogukonda enam kui 120 aastat. Lisaks tavapärasele kirikutööle on tegeldud ka muude valdkondadega on üks peamisi prioriteete olnud ühistegemised laste ja noortega.\n1.2 Noortetöö: Pöördes Noortekad ja Fusion Rakvere\n1.3 Lastetöö: POP lastekad, POP kohvik, POP poistekas, KAMP, Friendship\n1.4 Teeliste osadus\n2.3.1 Sõjajärgsed aastad ja Nõukogude aeg\n2.4 Eesti Vabariigi taasiseseisvumise järgne aeg\nRakvere Karmeli koguduses on igas vanuses liikmeid ja tegevuste valik on mitmekesine.\nKodugrupid[muuda | muuda lähteteksti]\nPaljud inimesed Rakvere Karmeli koguduses kuuluvad kodugruppi. Karmelis on nüüdisajal 15 gruppi noortele, täiskasvanutele ja küpsemas eas olevatele inimestele. Enamik gruppe kohtub regulaarselt üle nädala endale sobival kokkulepitud ajal. Olles osa kodugrupist, on tunduvalt lihtsam olla märgatud, luua uusi kontakte, õppida tundma Piiblit, jagada ning olla vastastikku toeks ja julgustuseks. Kodugruppidena osaletakse koos erinevates teenimisprojektides, iga grupp on omanäoline.\nNoortetöö: Pöördes Noortekad ja Fusion Rakvere[muuda | muuda lähteteksti]\nKarmeli koguduses toimub aktiivne noortetöö noortegrupis Pöördes Noored.\n2014. aastal alustati ainulaadse noorte muusikaprojektiga Fusion. Fusion on pop-rock-noortekoor, kus on võimalik laulda või õppida mängima mõnd muusikainstrumenti.\nLastetöö: POP lastekad, POP kohvik, POP poistekas, KAMP, Friendship[muuda | muuda lähteteksti]\nIgal pühapäeval jumalateenistuse ajal toimub POP-lastekas. Septembrist maini toimub korra kuus POP kohvik ja POP poistekas ning igal suvel toimuvad lastelaagrid.\nKAMP lastekad on 6–12-aastastele lastele mõeldud kristlikud üritused, kus on ruumi mängulisusele ja sisukate teemade arutamisele.\nFriendship-noortekad on õhtud noortele Kundas, mis on täidetud hea sõnumi, muusika, mängude, toidu ja sõpradega. Väärtustatakse koosveedetud aega ja tugevaid sõpruseid nii inimeste kui ka Jumalaga.\nTeeliste osadus[muuda | muuda lähteteksti]\nPalvekliinik[muuda | muuda lähteteksti]\nKoguduse juures tegutseb ka palvekliinik, mis kuulub Healing Rooms  alla. Tegu on üleilmse kristliku eestpalveliikumisega, kus palvetatakse füüsiliste ja psüühiliste haiguste ja sisemise tugevnemise eest. Enam kui 40 riigis tegutseb kokku üle 1000 Healing Roomsi kliiniku.\n1891. aastal oli Rakvere linnas üksainus baptist: Dehnide kokk Tõnu Saarman. Olles oma päevatöö lõpetanud, oli tal kombeks suvekuudel minna härraste aeda ja paluda seal Jumalat Rakvere linna pärast. Nõnda kestis see kaua ilma nähtavate tulemusteta. Ühel õhtul, kui Saarman parajasti istus oma Piibli juures ja tundis kurvastust Rakvere linna ükskõiksuse pärast evangeeliumi suhtes, avanes uks ja kolm naisterahvast astus sisse. Need olid kuulda saanud, et Dehnide kokk paluvat aias terve linna pärast Jumalat ja tahtsid seda meest lähemalt näha. Üks neist naistest avas oma maja ukse evangeeliumi kuulutamiseks ja novembris 1893 peeti seal esimene koosolek, millest võttis osa viis hinge. Teisel koosolekul oli inimesi kaheksa ja varsti oli väike tuba rahvaga täidetud. Samal talvel avati Saarmanile tunnipidamiseks juba 13 maja uksed. Sajad inimesed kuulsid sõnumit pattudest päästmisest, uuest elust, rahust ja rõõmust. Muidugi ei jäänud tulemata takistused, mis ikka on saatnud evangeeliumi kuulutamist: kord kippus kõrtsmik oma seltsilistega koosolekut segama, teinekord tormas ülesässitatud mitmesajapealine rahvahulk maja kallale, kus peeti koosolekuid, kiskus uksi ja aknaid eest ning karjus: "Kus hunt on?" Kaks korda tehti katset vend Saarman ära tappa, kuid tagajärjetult. Evangeelium aga levis. Esimesel ristimisteenistusel 1895. aasta oktoobris ristiti Sõmeru jões kolm inimest. 1894. aastal ristiti vend A. R. Schiewe poolt Haapsalus ja vend Tetermanni poolt Tallinnas esimesed Rakvere õed. Samal aastal moodustati Rakveres Tallinna I Baptisti koguduse osakond, mille juhatajaks sai Tõnu Saarman.\nAmetlik luba koguduse tööks saadi kubernerilt 1896. aasta juunis. Aastast 1900 jätkati juba iseseisva kogudusena, kes ka Eesti Baptistide Ühendusse vastu võeti. Esimestel aastatel tuli võidelda mitmesuguste raskustega. Kogunisti viiel korral tuli vahetada kooskäimise ruume, sest ähvarduste ja koosolekute pidevate segamiste tõttu katkestasid majaomanikud sõlmitud lepingud. 1902. aastal leidis aset koguduse elus suursündmus – vähem kui kolme kuuga ehitati vend Saarmani ostetud krundile Kunderi tänavale oma palvela, mis avati pidulikult 2. novembril. 1903. aastal alustas tööd pühapäevakool, mida juhtisid Tõnu Saarmani abikaasa, õed Licht ja Paisk. Loodi ka laulu- ja pillikoor. 1910. aastal rajati neli tööpunkti: Kubanitsa, Puru, Lehtse ja Võle.\nTõnu Saarman suri 19. aprillil 1934 ja on maetud Rakvere baptisti koguduse kalmistule. Ootamatu tagasilöök tuli vanematelt vendadelt, kelle arvates oli uus palvela "liiga suur saanud" ja "liiga kalliks läinud". Joel-Efraim Dahl kaotas juhatuse usalduse ja pidi ameti maha panema. 1936. aasta alguses valiti uueks kogudusevanemaks vend Robert Särglepp Hiiumaalt. Kiiresti elavnes töö linnas, veel enam aga koguduse maaosakondades, eriti Kandles – usule tuli kümneid inimesi. Vanematele juhtivatele vendadele oli Robert Särglepa vaimulik aktiivsus kahjuks vastuvõetamatu. Läänemaal ja saartel laialt levinud priikoguduslikku liikumist iseloomustav emotsionaalsus (nad ise nimetasid end "rõõmulasteks") ja baptistiliikumise soliidne väljapeetud olek ei sobinud kokku. Vend Särglepp pidi lahkuma. 1937. aastal sai uueks kogudusevanemaks Elmar Maranik, kes töötas Rakveres aastatel 1937–1943 ja 1948–1954. Vahepealsetel aastatel juhtis tööd kohalik vend Voldemar Sööt.\nSõjajärgsed aastad ja Nõukogude aeg[muuda | muuda lähteteksti]\nSõda lõppes, kuid probleemid jäid. Tuli õppida elama täiesti uues olukorras, kus võimude pahatahtlikkus ning vaenulikkus usu ja usklike vastu oli riiklik poliitika. Valitsuse korraldusel liideti kokku mitmed erinevad vaimulikud liikumised. Nii sai Rakvere baptisti kogudus uueks vaimulikuks koduks mitmetele endiste evangeeliumi kristlaste koguduse liikmetele, samuti sõja ajal laialipillutatud ja oma kodu kaotanud usklikele, nende seas suurele hulgale Ingerimaa soomlastele, venelastele ja volgasakslastele.\n1955. aasta algusest sai Rakvere Karmeli koguduse vanemaks Árpád Arder, kes seni oli töötanud kaasa Tallinna Oleviste koguduses. Arpad Arderi vanaisa oli Jaan Poska. Arpadi isa oli Estonia ooperisolist ja laulupedagoog Aleksander Arder, kellest ema Tatjana aga lahutas. 1930. aastal sai tulevase vaimuliku ja kirjamehe kasuisaks tuntud ajakirjanik ja ühiskonnategelane Eduard Laaman. Arpad Arder on meenutanud, et elati Kadriorus ja kasuisa võttis teda kaasa jalutuskäikudele parki ja mereranda, kus ta rääkis mereõigusest (Laaman oli hariduselt jurist) ja astronoomiast. Arpad Arder lõpetas 1941. aastal Tallinna Poeglaste Kommertskooli. 1942–1943 õppis ta Tartu Ülikoolis majandust, kuid õpingud jäid lõpetamata. Nõukogude okupatsiooni perioodil tuli Arpadil viibida Patareis ning Venemaa vangilaagrites.\nArderi juhtimisel alustati koguduses soome- ja venekeelset tööd. Muusikaline tegevus oli aga abikaasa Veronika Arderi õlul, kes juhatas nii sega-, nais- kui ka mandoliinikoori ning oli ühtlasi organist. Iga-aastaseks suursündmuseks olid väga rahvarohked soomekeelsed nelipühakoosolekud, kuhu saabus külalisi isegi Venemaa mitmest paigast. Arderist kujunes koguduse juht, kes oli tegus ja võimekas ning keda mäletati veel aastaid. Aastatel 1969–1970 asus Kesk-Aasia aladelt Eestisse, sealhulgas ka Rakvere piirkonda, elama hulgaliselt saksa perekondi. Kogudusega liitus üle 150 uskliku. Toimusid saksakeelsed koosolekud, mida juhtisid nende oma vennad, igal pühapäeval laulis suur segakoor. Rohkearvuline oli laste ja noorte osavõtt koosolekutest. Kahjuks oli samal ajal Arpad Arder tolleaegsete võimude survel sunnitud Rakverest lahkuma. Arder on kirjutanud mitu raamatut, muuhulgas ka "Kus on Arpadi kuningas?", kus ta teiste teemade hulgas räägib ka Rakvere Karmeli koguduse ajast.\nPärast Ilmar Kure lahkumist ametitööst asus 1976. aasta kevadel Rakvere Karmeli kogudusevanema kohuseid täitma Peeter Roosimaa Oleviste kogudusest. Noor ja tegus Roosimaa suunati mõned aastad hiljem õppima Bukovi (DDR) vaimulikku seminari. Tänane EELK Luterliku kiriku õpetaja Margit Nirgi meenutab seda aega järgmiselt: "Sain tollal äsja Rakverre kolinud pastori Peeter Roosimaa juhitud Karmeli baptisti koguduse organistiks. Praegu tajun, et nendes ateismi võidukäigu ajas olnud kogudustes olid haruldased inimesed. Diskrimineeritud olid sel ajal kõik usklikud, aga ei nurisetud, vaid kiideti Jumalat. Nende käitumine isekeskis ja võõrastega oli selline, et see sobinuks igasse kuningakotta. Ei tohi unustada, et selle põlvkonna inimeste kannatusteks olid mõrvad, toidupuudus, haigused, hariduse keelamine, vaadetest tingitud tagakiusamine …"\n1992. aastal avati koguduse osakond Kundas. Koguduses tegutsesid noortekoor ja pühapäevakool, aktiivselt kasvas noortetöö. Uued ning avatud võimalused pakkusid palju eri viise evangeeliumi kuulutamiseks. Erinevalt Nõukogude ajast oli võimalus lüüa kaasa kohalike omavalitsuste töös, teha raadiosaateid, osaleda avalikel debattidel jne.\nKui Nõukogude Liidu perioodil oli võimalus luua sõprussuhteid vaid ida suunas, siis üheksakümnendate alguses sai kogudus endale kaks sõpruskogudust läänest. Alingsosi baptisti kogudus Rootsist ning Kuopio vabakogudus Soomest. Just viimasega osutusid sõprussidemed väga tihedateks.\n1995. aastast alates hakati välja andma koguduse igakuist ajalehte Karmel, mida anti järjepidevalt välja 13 aastat. Ajalehe lugejaid oli üle kogu Eesti.\n2005. aastal sai tollane pastor Meelis Etti anda koguduse pastori töö aastal 2008 üle pastor Gunnar Kotiesenile.\nAlates 2008. aasta augustist on Rakvere Karmeli koguduse pastor Gunnar Kotiesen. 2018. aasta seisuga aidatakse kaasa ka GLSi korraldusele, laste seas on väga tuntud ja oodatud üritused POP kohvikud, eakad tunnevad rõõmu Teeliste osadusest ning mõeldakse uue ja suurema kirikuhoone ehitamise plaanidele (intervjuu uue kogudusehoone ehitamise plaanidest).\nintervjuu Rakvere Karmeli koguduse pastori mõtted kogudusetööst\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Rakvere_Karmeli_kogudus&oldid=5850612"\nSelle lehekülje viimane muutmine: 15:47, 15. märts 2021.