2016. aasta augustis-septembris valitakse Eestis uus president. Praegune president Toomas Hendrik Ilves on oma ametis teist presidendiaega järjest.\nPresident ei kavatse oma kodu kasutamise eest riigilt raha küsida\nPresident Kersti Kaljulaid ei kavatse oma kodu kasutamise eest Nõmmel hakata riigilt raha kasseerima, nagu tegi seda oma koduga eelmine president Toomas Hendrik Ilves.\nKersti Kaljulaid asub Vabariigi Presidendi ametisse\nVabariigi presidendiks valitud Kersti Kaljulaid asub esmaspäeval ametisse, vahetades sellel kohal välja Toomas Hendrik Ilvese.\nIlves: minu refrääniks jääb alati Eesti\nVabariigi President Toomas Hendrik Ilves riigipea ameti üleandmise eelõhtul Eesti Televisioonis 9. oktoobril 2016.\nEkspress vihjab Kaljulaidi võimalikele seostele luurega\nAjaleht Eesti Ekspress vihjab kolmapäeval Eesti uueks presidendiks valitud Kersti Kaljulaidist kirjutades, et tal võis 1990ndatel aastatel olla seoseid Eesti signaalluurega.\nEesti suuremate ajalehtede juhtkirjad leiavad Kersti Kaljulaidi valimist kommenteerides, et nüüd oleks aeg muuta presidendi valimiskorda.\nKaljulaidist võib saada julge rahvalähedane riigipea\nEesti presidendiks valitud Kersti Kaljulaidist saab julge riigipea, kinnitasid esmaspäeval Leedu eksperdid ja Kaljulaidi endised kolleegid. Kaljulaid ise ütles, et kavatseb presidendina inimestega suhelda, sest see ongi suures osas riigipea töö.\nPresident Ilves õnnitles Kersti Kaljulaidi\nPresident Toomas Hendrik Ilves õnnitles Kersti Kaljulaidu, kelle Riigikogu valis täna 81 poolthäälega Eesti järgmiseks riigipeaks.\nRiigikogu valis presidendi\nKersti Kaljulaid sai 81 häälega uueks Eesti presidendiks.\nValimiskomisjon registreeris Kaljulaiu presidendikandidaadiks\nVabariigi valimiskomisjon registreeris pühapäeval toimunud koosolekul Vabariigi Presidendi valimise kandidaadiks riigikogu esimesse hääletusvooru Kersti Kaljulaiu.\nAlgas kandidaatide esitamine Vabariigi Presidendi valimiseks\nNeljapäeval, 29. septembril kell 9 algab kandidaatide ülesseadmine Vabariigi Presidendi valimise esimeseks vooruks Riigikogu täiendaval istungil.\nKaljulaid kavatseb hakata kohtuma Eestimaa inimestega\nFraktsioonide valdava toetuse saanud presidendikandidaat Kersti Kaljulaid kinnitas, et kavatseb esimesel võimalusel hakata kohtuma Eestimaa rahvaga, et tutvustada ennast ja oma vaateid.\nReformierakond ja Vabaerakond toetavad Kaljulaidi\nRiigikogu vanematekogu, mis koosneb riigikogu juhatusest ja fraktsioonide juhtidest, tegi teisipäeval Euroopa Kontrollikoja liikmele Kersti Kaljulaiule ettepaneku kandideerida Eesti presidendiks.\nKaljulaid asub kolmapäeval kohtuma fraktsioonidega\nPresidendiks kandideerimisega nõustunud Kersti Kaljulaid asub kolmapäeval kohtuma riigikogu fraktsioonidega.\nSaartsi hinnangul löödi Reformierakonnale uks Kadriorgu pauguga kinni\nTallinna Ülikooli politoloog Tõnis Saarts kirjutas esmaspäeval ilmunud arvamusloos, et presidendivalimiste kaotajaks on vaid Reformierakond ja oravaparteile löödi uks Kadriorgu pauguga kinni.\nRiigikogus võiks kandideerida ainult üks kandidaat\nTartu Ülikooli politoloogi Rein Toomla hinnangul ei tohiks seniseid presidendikandidaate edasisest kandideerimisest loobuma survestada, kuid ideaalis näeks ta riigikogus ühte kandidaati, kes ka ära valitakse.\nIlves: loodan, et nüüd valib Riigikogu järgmise presidendi\nPärast seda, kui valimiskogu ei suutnud täna valida Eestile järgmist Vabariigi Presidenti ja riigipea valimine läheb tagasi parlamenti, teeb president Toomas Hendrik Ilves ettepaneku, et Riigikogu koguneks täiendavale istungile Vabariigi Presidendi valimiseks 3. oktoobril.


Eesti MatkaliitMatkarajad - Eesti Matkaliit\nRahvuspargid ja kaitsealad Eestis.\nLahemaa Rahvuspark asub Eesti põhjarannikul ja annab hea ülevaate Eestile iseloomulikest loodus- ja kultuurmaastikest. Sealt leiab piki poolsaari looklevaid kiviseid ja liivaseid rannaalasid, maalilisi rabasid, loopealseid, kärestikulisi jõgesid, geoloogia-, ajaloo- ja arhitektuurimälestisi. Lahemaa on ka Euroopa üks olulisemaid metsakaitsealasid. Selle eriilmelistes metsades elab rohkesti suurimetajaid. Märkimisväärsed on ka Lahemaa 4 suurt mõisakompleksi.\nKesk-Eestis asuv Soomaa Rahvuspark on soode- ja rabaderohke ala, kus looklevad laisavõitu jõed. See on mõnus koht raba- ja kanuumatkadeks. Kõige põnevam aeg Soomaal on suurvesi ehk viies aastaeg, mil kõik madalamad metsad, teed ja isegi õued on üle ujutatud. Liigelda saab siis vaid vett pidi.\nVilsandi Rahvuspark Saaremaa läänerannikul ootab neid, kes armastavad merd, hülgeid, liikuvat liiva, linde ja orhideesid. Vilsandil asuvad suurimad hallhülge lesilad ja rikkalik merelinnustik. Avastamist ootavad ka kivististerohked paeastangud.\nLõuna-Eestis asuva Karula Rahvuspark kuppelmaastik on tekkinud mandrijää ebaühtlase sulamise tulemusena. Metsade, põldude ja heinamaaga kaetud küngaste vahel on rahvuspargis peidus u 40 järve. Karula oluliseks väärtuseks on pärandkultuurmaastikud. See on üks Eesti väiksematest rahvusparkidest ning sealsete elanike eripäraks on väga tugev side maa ja loodusega.\nEesti kaitsealadest on veel tuntud Kõrvemaa maastikukaitseala, kus suured metsamassiivid vahelduvad soodega; rabade- ja allikaterohke Endla looduskaitseala ning Eesti suurim deltasoostik – Emajõe Suursoo Peipsi järve ääres.\nEt pääseda tähistatud loodusobjekte imetlema, võid Eestis päikesetõusust päikeseloojanguni liikuda ka eramaal. Seda lubab looduskaitseseaduses sätestatud igaüheõigus .\nMatkarajad ja iseseisev matkamine Eestis\nTule matkama ja avasta matkamisvõimalusi Lõuna – Eestis – Põlva-, Võru-, Tartu- ja Viljandimaa matkarajad\nPõhja-Kõrvemaa looduse vaatamisväärsused on:\nLõuna-Kõrvemaa vaatamisväärsused on:\nUuejärve loodusrada 6 km pikkusega, rohkem infot siit, matka võib alustada Sportland Kõrvemaa Matka- ja Suusakeskusest.\nJussi loodusrada 8 km pikkusega, rohkem infot siit. Matka võib alustada Koersilla parklast. Ka Sportland Kõrvemaa Matka- ja Suusakeskusest kui ratastega matkale minnakse. Ratastega matkamise korral on järvede vaheline matkatee omaette väljakutse, kuid põnev.\nPaukjärve loodusrada 5 km pikkusega, rohkem infot siit. Siinkohal võib ühendada Jussi ja Paukjärve loodusrajal matkamise. Matka võib alustada Paukjärve parklast või Koersilla parklast. Võimalik matkata jalgsi kui ka ratastega. Paukjärve juurest on võimalik minna Kõnnu Suursoole mööda laudteed matkama või rabamatkale.\nLiiapeksi – Aegviidu matkarada 36 km pikkusega, rohkem infot siit. Sportland Kõrvemaa matka- ja suusakeksusesse saab tulla Änni järve juurest. Keskus jääb järvest 2,5 km matkatee kaugusele.\nInfo RMK kõikide matkaradade kohta leiate siit – RMK kodulehelt\nRMK 375 km ja 627 km matkatee – mis see on?\nMatkatee läbisid esimestena 15.-25. juulil 2012. aastal täies ulatuses RMK juhatuse esimees Aigar Kallas, alpinist Alar Sikk, matkaekspert Tõnu Jürgenson, ultrajooksja Heleen Vennikas, arst Julia Ivanova ning filmi- ja fotomees Kristjan Kaljund. Raja eri etappidel ühinesid põhimatkajate grupiga ka ettevõtja ja rännumees Tiit Pruuli, näitleja Kadri Adamson, raadiohääl Kertu Jukkum, laulja Gerli Padar, Eesti Kontserdi direktor Jüri Leiten ja turundusjuht Katrin Klein, fotomees Jarek Jõepera, Statoili peadirektor Kai Realo, kutseline sõjaväelane ja jahimees Hannes Võrno, perearst Anneli Talvik, keskkonnaminister Keit Pentus ning ettevõtjad Tõnu Ehrpais ja Margit Härma. Nende tegemistest saab ülevaate matkal peetud blogist ja fotopangast.\nUus 2013. aastal valminud RMK 627 kilomeetri pikkune matkatee haru kulgeb Harjumaalt Aegviidust kuni Karula rahvuspargi keskuseni Ähijärvel, Võrumaal.\nMatkatee I lõik Oandu – Järvi järved (48 km)\nNeil, kes läbivad matkateed jalgrattal, tuleb Nõmmeveski – Liiapeksi lõigul sõita tähistatud metsateed pidi ümber Viru raba Narva maanteeni. Laudteel on jalgrattaga sõitmine keelatud!\nMatkatee II lõik Järvi järved – Hirvelaane (95 km)\nRMK matkateelt saab keskusesse tulla peale Haraka raba ehk Änni järve äärest ja mööda kruusa teed. Keskusesse jääb sealt ca 2,5 km. Sportland Kõrvemaa Matka- ja Suusakeskuses pakutakse toitlustamist, majutust ja telkimisvõimalust keskuse lõkkeplatsil, sauna ja pesemisvõimalusi. Suvehooajal oleme avatud igal päeval ning ka hilised külalised võtame vastu. Söögimaja ukselt leiab kontakttelefoni numbri.\nTäpsed kaardid ja matkatee legend on saadaval RMK teabepunktides ja ka Sportland Kõrvemaa Matka- ja Suusakeskuses.\nVaata RMK matkatee teiste lõikude kohta infot siit\nLoodustuur Tallinnast läbi Kõrvemaa metsade Tartusse\n1. Tallinna Turismiinfokeskus → 2. Jägala juga → 3. Matkamine Kõrvemaa Matka- ja Suusakeskuses → 4. Emumäe vaatetorn → 5. Norra allikate ala → 6. Elistvere Loomapark → 7. Jääaja Keskus → 8. Tartu Külastuskeskus\nRohkem infot ja ülevaade objektidest leiate Puhka Eestis kodulehelt – http://www.puhkaeestis.ee/et/loodustuur-tallinnast-tartusse-labi-korvemaa-metsade


Vähktõve eest pakku\nJuba ammu on uuritud seda, kas on võimalik vähktõve eest ära joosta.\n7 soovitust kodukontorist maksimumi võtmiseks\nKodukontor on paljude inimeste jaoks proovikivi, sest töö tungib meie isiklikku privaatsesse ruumi, kus tavaliselt on peategelasteks lapsed, lemmikloomad, hobid, head raamatud ja paljudel ka aiatöödele kutsuv aed.\nOhtlik puukentsefaliit ja borrellioos. Kuidas ära tunda ja mida ette võtta?\nPäike käib juba kõrgelt ning esimesed soojad ilmad soosivad ka rohkem õues viibimist – aiatöödega asjatamist, grillimist ja pikniku pidamist ning pikemaid jalutuskäike looduses.\nKui kätt on raske rusikasse tõmmata ja pöial muutub nõrgaks. Leevendavad harjutused\nRandmekanali sündroom ehk karpaalkanali sündroom on üks sagedasemaid kutsehaigusi. Näiteks arvutiga töötajad, õmblejad, kudujad, elukutselised muusikud, noored emad on sageli hädas valutavate randmetega.\nMillega arvestada uue hekilõikuri ostmisel?\nEnne hekilõikuri ostmist mõtle hoolikalt, millisteks töödeks seda kasutama hakkad. Kas pügada tuleb kõrgeid, madalaid või pikki hekke? Kas hekke tuleb vormida? Hekilõikureid on kolme põhitüüpi: kahepoolse teraga, ühepoolse teraga ja varrega hekilõikurid.\nKadaka talu suurejooneline taassünd\nAnneli ja Kalev Saluste on kinkinud vanale metsade keskel asuvale talukohale uue elu ning oma kodu ümbruse kenasti haljastanud. Konkursi "Kodu kauniks 2018" finalist. Kadaka talu aed on nii suur ja avar, et seda võiks nimetada lausa maastikupargiks.


Omniva nõukogu kinnitas uue visiooni ja strateegilised arengusuunad\nOmniva lähiaastate fookuses on klientide suurem rahulolu. Selleks soovitakse pakkuda senisest kiiremat, lihtsamat, õigeaegsemat tarnet. Uues visioonis on ettevõtte tavastandardina kirjas paki kohale toimetamine järgmiseks päevaks ja seda 99% juhtudest. Suurepärase kliendikogemuse saavutamiseks planeerib Omniva investeerida erinevatesse IT-lahendustesse ning muuta oma teenus senisest ligipääsetavamaks kõigile ühiskonna liikmetele. Kirjade ja pakkide kohaletoimetamiseks uuendatakse kogu kontorivõrk ning luuakse tõeline kanaliteülene lahendus, kus klient saab senisest lihtsamalt valida kas teenust osutatakse läbi postkontori, pakiautomaadi või personaalselt kodusel aadressil. „Lisaks on klientide ootus, et viimase miili logistikateenus oleks aina rohelisem, mistõttu on see ka meie edasiste arenduste üheks käivitavaks jõuks,“ selgitas Mägi. Keskkonnasõbralikkuse kasvatamiseks jätkab Omniva investeeringuid keskkonnasäästlikesse transpordilahendustesse ning kogukondi koondavate grupikastide loomisesse.\nOmnivas on visiooni uuendamisega samaaegselt käivitatud mitmed tegevused, näiteks pakiautomaatide võrgu oluline suurendamine, senisest lihtsamate teenuste loomine, uus pakkide jälgimislahendus (track-and-trace) ja ettevõtte visuaalse identiteedi uuendamine. „Uuele välimusele üleminek toimub etapiviisiliselt ja kliendid näevad esimesena meie uut välimust detsembris paigaldatavatel uutel pakiautomaatidel,“ lisas Mägi.\nDetsembris laieneb Omniva pakiautomaatide võrgustik Eestis 11 maakonnas ja lisaks tulevad uued pakiautomaadid ka Lätti ja Leetu. Peale seda on ettevõttel 286 pakiautomaati üle Eesti ning Baltikumis kokku 937 pakiautomaati. Eesti Posti nime kannab 265 postkontorit või postipunkti ja 1470 kirjakasti.


Põhi lähedus kõhu allosas paremal, Tõuseb urineerimise lõpus verega naistel\nTsüstiit ei ole hirmutav\nHäirib valu allosas kõhtu paremal\nValus vasakul hüpokondriumi allosas kõhu\nKui sõidukite liikumisteed lõikuvad ja sõidujärjekord ei ole käesolevas määruses mujal määratud, peab juht andma teed paremalt lähenevale või paremal asuvale sõidukijuhile. Raamatute lugemine iPadi rakenduses Books Kasutage rakenduses Books ekraani allservas olevaid vahekaarte Reading Now ja Library hetkel loetavate raamatute kuvamiseks, lugemist ootavate raamatute meeldejätmiseks, oma raamatukogude kuvamiseks jm.\nRaamatute lugemine iPadi rakenduses Books Kasutage rakenduses Books ekraani allservas olevaid vahekaarte Reading Now ja Library hetkel loetavate raamatute kuvamiseks, lugemist ootavate raamatute meeldejätmiseks, oma raamatukogude kuvamiseks jm. Reading Now: puudutage hetkel loetavate raamatute ja audioraamatute kuvamiseks.\nSaa kalkulaatorist hinnang investeeringu suurusest ja võimalikust rahalisest võidust. Hinnapakkumine Vaatame sinu andmed üle ja vajadusel koostame täpse hinnapakkumise. Soovi korral pakume ka järelmaksulahendust ning anname nõu toetuste osas. Lööme käed! Sõlmime lepingu, koostame projekti ning vormistame vajalikud load ja dokumendid.\nKerige alla, et näha oma kogusse Want To Read lisatud raamatute ja audioraamatute ning raamatunäidiste kuvamiseks. Samuti saate määrata igapäevaseid lugemiseesmärke ning pidada arvet aasta jooksul loetud raamatute üle. Library: puudutage kõikide Book Store'ist ostetud või käsitsi kogusse lisatud raamatute, audioraamatute, raamatuseeriate ning PDF-failide kuvamiseks. Raamatu lugemine Puudutage vahekaarti Reading Now või Library, seejärel puudutage raamatu avamiseks kaant.\nKasutage navigeerimiseks liigutusi ning järgmisi juhikuid.\nKäesoleva määrusega kehtestatakse liikluskord Eesti teedel. Käesolevas määruses kasutatavate terminite sisu seletatakse järgmiselt: 1 Anda teed mitte takistada all mõistetakse nõuet, et liikleja ei jätkaks ega alustaks liikumist ega teeks mingeid manöövreid, mis võiksid sundida teist liiklejat muutma liikumissuunda või -kiirust.\nLehe pööramine: puudutage lehe paremat külge või pühkige paremalt vasakule. Eelmisele lehele naasmine: puudutage lehe vasakut külge või pühkige vasakult paremale. Kindlale lehele põhi lähedus kõhu allosas paremal puudutage lehte ning liigutage ekraani allservas olevat liugurit vasakule või paremale.\nVõi puudutage ning sisestage leheküljenumber, seejärel puudutage otsingutulemustes leheküljenumbrit. Raamatu sulgemine: puudutage juhikute kuvamiseks lehekülje keskosa, seejärel puudutage. Vihje: Kahe lehe korraga kuvamiseks pöörake iPad horisontaalsesse asendisse. Kui lõpetate raamatu lugemise, siis kuvatakse isikupärastatud soovitused, et aidata teil leida järgmist loetavat raamatut.\nTeksti ja kuvailme muutmine Puudutage lehekülge, seejärel puudutage järgmiste toimingute tegemiseks. Ekraani heledustaseme reguleerimine: lohistage liugurit vasakule või paremale.\nPäikesepaneelid koju - vähenda elektriarvet ja hoia loodust - Eesti Energia\nKui köha valutab kõhu allosas vasakul\nFondi suuruse muutmine: fondi suurendamiseks puudutage suurt A-tähte või selle vähendamiseks puudutage väikest A-tähte. Fondi muutmine: erineva fondi valimiseks puudutage Fonts. Lehekülje tausta värvi muutmine: puudutage ringi.\nEkraani tumendamine pimedas keskkonnas: leheküljevärvi ja heledustaseme automaatseks muutmiseks rakenduse Books kasutamisel pimedas keskkonnas lülitage sisse funktsioon Auto-Night Theme.\nKõik raamatud ei toeta funktsiooni Auto-Night Theme.\nPäikesepaneelidega elektriarve kuni poole väiksemaks\nLeheküljestamise väljalülitamine: PDF-faili või raamatu katkematu kerimise sisselülitamiseks lülitage sisse funktsioon Vertical Scrolling. Lehekülje lisamine järjehoidjatesse Kui sulgete raamatu, siis salvestatakse see koht automaatselt — järjehoidjat pole vaja lisada.\nLisage järjehoidja lehekülgedele, kuhu soovite hiljem naasta. Puudutage järjehoidja lisamiseksseejärel puudutage järjehoidja eemaldamiseks uuesti.\nKõikide oma järjehoidjate kuvamiseks puudutageseejärel puudutage Bookmarks. Puudutage ja hoidke sõna all, seejärel liigutage valiku reguleerimiseks haardepunkte. Puudutage Highlight, seejärel puudutage esiletõste värvi või allajoonimise valimiseks.\nEsiletõste või allajoonimise eemaldamiseks puudutage teksti, seejärel puudutage. Kõikide oma esiletõstete kuvamiseks puudutageseejärel puudutage Notes. Puudutage Note, seejärel sisestage tekst.\nMärkme sulgemiseks ning lugemise jätkamiseks puudutage lehte. Kõikide oma märgete kuvamiseks puudutageseejärel puudutage Notes.\nKustutamiseks pühkige märget vasakule. Valiku jagamine Saate saata tekstivalikuid funktsiooniga AirDrop, rakendustega Mail või Messages või lisada valiku rakendusse Notes.\nKui raamat on Book Store'ist, siis lisatakse valikule raamatu link. Jagamine ei pruugi olla saadaval kõikides riikides või piirkondades.\nViis sammu oma päikesepargini\nPuudutage Share, seejärel valige meetod. Samuti saate saata lingi raamatu vaatamiseks Book Store'is. Puudutage lehekülge, puudutageseejärel puudutage. Ligipääs oma raamatutele kõikidest seadmetest Hoidmaks rakenduse Books andmed värskendatuna oma iPhone'is, iPadis ja iPod touchis, logige kõikides seadmetes sisse sama Apple ID abil, seejärel tehke järgmist.\nAyurveda ravimid tsüstiidi ajal\nKas tsüstiidi valu neerudes\nVere uriini nõges


Viktor Tšernomõrdin – Vikipeedia\nViktor Stepanovitš Tšernomõrdin (vene keeles Виктор Степанович Черномырдин; 9. aprill 1938 Tšornõi Otrog, Tškalovi oblast – 3. november 2010 Moskva) oli Venemaa poliitik ja diplomaat.\nAastatel 1962–1966 õppis ta Kuibõševi Polütehnilises Instituudis (КПтИ – Куйбышевский политехнический институт им. В. В. Куйбышева).\nViktor Tšernomõrdin alustas karjääri valitsusorganites 1982. aastal Nõukogude Liidu Ministrite Nõukogus gaasitööstuse ministri asetäitjana. 1983. aastal sai temast ühtlasi Tjumengazpromi juht. Aastatel 1985–1989 oli Tšernomõrdin Nõukogude Liidu gaasitööstuse minister. Aastatel 1989–1992 oli ta riikliku gaasikontserni Gazprom juhatuse esimees. 1992. aasta mais määrati Tšernomõrdin Venemaa valitsusjuhi asetäitjaks kütuse- ja energeetikakompleksi küsimustes.\nAastatel 1992–1998, president Boriss Jeltsini ajal, oli Tšernomõrdin Venemaa valitsusjuht (1992–1993 Venemaa Föderatsiooni Ministrite Nõukogu esimees, edasi Venemaa Föderatsiooni Valitsuse esimees). Ta vabastati ametist 1998. aasta märtsis. Pärast rahanduskriisi puhkemist Venemaal püüdis Boriss Jeltsin teda augustis peaministri ametisse tagasi tuua, kuid Riigiduuma ei kinnitanud presidendi otsust.\n1995. aastal moodustas ta poliitilise bloki Meie Kodu On Venemaa, mis kogus parlamendivalimistel 10% häältest.\n1999. aastal tegutses Venemaa presidendi eriesindajana Jugoslaavia kriisi reguleerimisel.\n1999–2001 Venemaa Riigiduuma liige Jamali-Neenetsi autonoomsest ringkonnast.\n1999–2000 Gazpromi direktorite nõukogu esimees.\n2001–2009 oli ta Venemaa Föderatsiooni suursaadik Ukrainas. Pärast suursaadiku ametikohalt vabastamist oli Tšernomõrdin presidendi nõunik ja eriesindaja majanduskoostöö alal SRÜ riikidega.\nViktor Tšernomõrdin oli oma abikaasa Valentinaga abielus ligi 50 aastat. Valentina suri 2010. aasta märtsis. Neil oli kaks last. Tšernomõrdinist jäi maha neli lapselast.\nTsitaadid Vikitsitaatides: Viktor Tšernomõrdin\n"Aforismimeister Tšernomõrdin" Jaanus Piirsalu blogi\nErik Rand. "Mart Helme: Tšernomõrdin oli mõnus mees, kes suhtus Eestisse mõõdukalt" EPL, 3. november 2010\nPriit Luts. "Suri Venemaa ekspeaminister Tšernomõrdin" ERR, 3. november 2010\nAndrei Anissimov. Mees, kes rääkis, nagu mõtles Postimees.ee, 12. november 2010\n- Venemaa Föderatsiooni Valitsuse esimees\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Viktor_Tšernomõrdin&oldid=5727586"\nSelle lehekülje viimane muutmine: 01:53, 9. oktoober 2020.


Vooremaa Mida teha, kui sõidate otsa metsloomale\nMida teha, kui sõidate otsa metsloomale\nMetsloomade teele jooksmine on liikluses üks eestlaste suurimaid hirme. Seesami poolt läbi viidud kindlustusriski uuringu andmetel kardab 70 protsenti eestlastest metsloomale otsasõitu ning 21 protsenti vastanutest on seetõttu ka liiklusõnnetusse sattunud.\nLoomadele otsasõite toimub väga sageli ning sellega kaasnevad kahjud on suured. Keskmine kahju suurus on 2000 eurot ringi, kuid on ka juhtunud, et põdraga kokkupõrke tagajärjel läks sõiduk mahakandmisele ning tekkinud kahju oli ligi 20 000 eurot.\nOhutuse tagamiseks saab autojuht palju ära teha. Oluline on looma märgates sõidukiirust vähendada või peatuda ning mitte looma signaali või kaugtuledega ehmatada. Vähem räägitakse aga sellest, et tuleb hoida pikivahet. Vastasel juhul sõidab teele jooksnud looma pärast pidurdanud autole järgmine tagant sisse.\nKõigepealt on vajalik vältida kahju suurenemist ja tagada üldine ohutus. Selleks peatage sõiduk ja lülitage sisse ohutuled. Ohutulede puudumisel või halva nähtavuse korral asetage teele ohukolmnurk.\nPärast abi kutsumist tuleb anda vigastatutele esmaabi. Kui selleks vajalikud oskused puuduvad, käituge vastavalt häirekeskuse poolt antud korraldustele.\nPärast juhtumi asjaolude fikseerimist võib sõidukiga sündmuskohalt omal jõul lahkuda, kui juht on täielikult veendunud, et see on ohutu. Vajadusel tuleb sõiduki transportimiseks kasutada puksiirteenust.\nTasub teada, et liikluskindlustus ei hüvita teele jooksnud metslooma poolt tekitatud kahju. Kahju hüvitab vaid kaskokindlustus ning mitmed kindlustusseltsid ei nõua metsloomale otsasõidu tõttu tekkinud kahjude korral kasko omavastutuse summa tasumist.\nLY JÕHVIK, Seesami kahjukäsitlusjuht


Kool.ee-haridusportaal :: Viis aastat Tiigi ühiselamus\nAllveelaevade elektroonikast kokkupandavate vihmavarjudeni\nViis aastat Tiigi ühiselamus\nKultuur » Retro » Viis aastat Tiigi ühiselamus\nKool.ee-haridusportaal :: Viis aastat Tiigi ühiselamus Ei ole olemas kasutusjuhendit eluks. Õnneks on olemas www.kool.eeViis aastat Tiigi ühiselamus,Koolilaen, energialaen, matuselaen, matemaatika, ekool, e-kool, füüsika, ajalugu, seks, abort, laen\nKui astusin 1955. a Tartu Ülikooli, paigutati meid elama Tiigi tänava ühiselamusse, mis oli määratud matemaatika-loodusteaduskonna tudengeile, kelle hulka kuulusid ka geograafid.\nÜhiselamul oli mitu korpust: endise tubakavabriku telliskivist hooned ja kahekorruseline puumaja. Õu oli piiratud kõrge planguga. Sinna rajatud võrk- ja korvpalliplatsidel tagusid tudengid kevadel ja sügisel väsimatult palli.\nÜhikatoa laua taga näitab tudeng Aader, kuhu suvel minek on – Kassarisse!\nIntrikoha eest tuli kuus maksta vaid 25 rubla ehk 10 protsenti esimese kursuse stipendiumist. Selle hinna sees oli ka voodipesu, mida vahetati kaks korda kuus. Ahju pidime ise kütma, kasutades selleks niisket tükkturvast. Komandant oli tagasihoidlik ja sõbralik mees nimega Linnamägi, kes tudengite eest igati seisis. Pesuladu oli ülikooli ühe tippmaletaja, geoloog Enn Pirruse valve all. Talle oli abiks keskealine naine, kes hoolitses, et voodipesu oleks alati puhas. Hüüdsime teda Lambajalaks, nime sai ta oma lemmikütlusest: “Oh te latsekese, lambajalakese!”.\nSissekirjutamisel täitsin ankeedi, kus muu hulgas küsiti: “Mida te tegite Saksa okupatsiooni ajal?” Vastasin, et sõja ajal olin maal emakodus. Üks TPI üliõpilane oli aga ankeeti kirjutanud, et mängis omaealistega liivakastis. Talle anti vastulöök TPI lehes, kus öeldi, et ankeedi täitmine on tõsine asi ja kui nii küsitakse, siis tähendab, et on vaja. Ei tea, kas sellest vahejuhtumist tingituna, aga järgmisel aastal seda küsimust enam ankeedis ei olnud.\nMeie kursuse poistest vajasid voodikohta tervelt kümme. Meid paigutati suurde ruumi valvetoa kõrvale. Olime siiski rahul, sest osa filolooge pidi leppima sammastega keldriruumiga, kus seisis 30 voodit.\nMulle kui kodus elanud poisile tundus intrielu algul väsitav. Öörahu saabus alles kell 2, esimesed ärkajad läksid välja juba kell 4–5. Siiski harjusin sellega peagi ära ning sellest ajast peale tänaseni tarvitseb mul vaid pea padjale panna, kui viie minuti jooksul uinun.\nValvetoa kõrval elamine osutus vägagi kasulikuks. Nimelt helistati valvurile tihti raudteejaamast ning kutsuti tudengeid vaguneid tühjaks laadima. Pärast seda, kui olime kursusekaaslasest sõbra Jüriga esimesel korral käinud söevagunit tühjendamas ega suutnud higistesse silmaalustesse sööbinud söetolmu kuu aega välja pesta, ostsime valvurile pudeli viina ja palusime kutsuda meid edaspidi laadima puuvilja, kartuleid ja vilja. “Vana” pidas meie palve ülikooli lõpuni meeles, eriti kui me vahetevahel ergutust kordasime. Kord laadisime kahekesi ööpäevaga tühjaks 60-tonnise viljavaguni ja teenisime kumbki 280 rubla. Sellele lisaks müüs Jüri vilja küsima tulnud vene ohvitseridele neli kotti nisu, mille eest saime veel 100 rubla.\nEsimesel kursusel pidid kõik ühe kuu stipi ulatuses riigilaenu tellima, mis osakaupa stipist maha arvati. Minu suhtes oldi dekanaadis siiski nii mõistvad, et mul, kes ma orvuna ainult stipist elasin, tuli tellida vaid pool sellest summast.\nKuna ühiselamus oli igal korrusel igas korpuses köök, hakkasime koos Jüriga süüa tegema. Mina panustasin 150 rubla kuus. Tema ema töötas Pärnumaal farmijuhatajana ning sealt saime liha, mune ja koort, samuti toodi kartuleid, aedvilju ja hoidiseid. Tegime iga päev süüa ning sööklas käisime vaid stipipäevadel. Igatahes polnud meil tarvis supi jaoks akna tagant tuvisid püüda, nagu seda tegid kaks bioloogi.\nKuulsad olid Tiigi tantsuõhtud, “tinnad”, millest olin kuulnud juba keskkoolis. Need toimusid suures keldriruumis, mida uhkelt nimetati klubiks. Sinna kogunes noori kogu ülikoolist. Peoõhtu lõppes iga kord rodutantsuga “Tiigi tinna”, milles kaasa lauldes kõik peolised osalesid ja mille refrään kõlas:\nElu ilusaim tants on tinna,\nÜha enam hoogu läinud tantsijad olid lõpuks üleni higised.\nAlatiseks jääb meelde noori pilgeni täis ruum ja tüdrukute-poiste võrratu ühtekuuluvustunne. Nüüdsele põlvkonnale tundub võib-olla üllatav, et tinnadel ei suitsetatud. Tantsuks mängis intri oma poiste ansambel, kuhu kuulusid geoloogist juht Aare Teedumäe (kitarr), alati rõõmsameelne saarlane Heimar Laanemets (kitarr) ning keemik Juhan Püvi (akordion). Ansambel korraldas ka temaatilisi lauluõhtuid. Väga meeldis meile näiteks õhtu, kus Aare laulis Siberis kuuldud vene vallatuid laule (“Sabake” jt).\nTiigi keldris toimus minu mäletamist mööda üks esimesi sõjajärgseid mälumänge Eestis. Algatus tuli eesti filoloogidelt, kes kutsusid kogu ülejäänud intri välja. Paar tundi enne viktoriini algust kuulsime aga, et neil on küsimused teada. Läksin ürituse korraldaja, tulevase astronoomi Märt Liigandi juurde, kes jõudis veel uued küsimused teha. Ma ei tea, kas see süüdistus pidas paika, aga filoloogid olid küll täielikus segaduses ega suutnud näiteks esimestena vastata, mida tähendab eesti keeles ladinakeelne sõna virgo. Saime ülekaaluka võidu.\nÜhel õhtul esines akrobaatikanumbritega tollal parima koordinatsiooniga kergejõustiklane Otto Paatsi. Temast räägiti üht lõbusat lugu. Ott sai ühel kevadel pärast kuuajalist haiglas viibimist välja. Istus habetununa puusilla käsipuul. Korraga nägi, et läheneb õppejõud, kes teda alati kiusas. Kohe tegi Ott ühel käel “stoikat” ja sirutas teisega mütsi ette: “Anna vaesele sandile kopikas.” Õppejõud pistis jooksu ja Paatsi hüüdis talle järele: “Saad küll suurt palka, aga viletsale sandile on sul kahju paari kopikat anda!”\nHoopis originaalse vembuga sai hakkama matemaatik Olev Meremaa, kes viimasel kursusel valiti Tiigi ühiselamu kultuuriorganisaatoriks. Noormees oli ülikooli kõige suurem Vene võimu lollitaja. Ta saatis kevadtalvel 50-le Eesti NSV tööeesrindlasele (Leida Peips, Elmina Otsman, Valeri Liiv jt) kutse tulla Tiigi ühiselamusse tudengitega kohtuma. Ühel kutsutuist tekkis küsimusi ja ta helistas rektoraati. Seal tekkis paanika, sest tulnuks ju kinni maksta 50 inimese sõidu- ja päevarahad. Saadeti välja teatised, et kohtumine jääb ära. Partorg Lott kutsus Meremaa välja, sõimas teda hulluks ja ütles, et ta visatakse veel viimasel kevadel ülikoolist välja. Nooruk ütles juuresolijaile: “Te kõik kuulsite, et seltsimees Lott nimetas mind hulluks.” Läks psühho-neuroloogiahaiglasse ja tõi tõendi, et ta pole seal kunagi arvel olnud. Ise ütles partorgile: “Te võite lasta mind küll välja heita, kuid mina annan teid solvamise pärast kohtusse.” Rektoraadis arutati asja ja leiti, et parem on siiski lasta Meremaal lõpetada.\nLaialt olid tuntud ka Tiigi veesõjad. Õues liikudes ei võinud iial teada, millal akende alt läbi minnes ämbritäie vett kaela saad. Muidugi võeti seda naljana ning kõik lõid jõudumööda kaasa, aga kui teatrisse minekul ainuke viisakas ülikond läbimärjaks kasteti, rikkus see ikka tuju ära küll. Kord hankisid meie toa poisid kusagilt tuletõrje käsipritsi, mille “laskeulatus” küündis üle kogu õue. Poisid kastsid kõik märjaks ning tüdrukud läksid uhke nimega intrivanemale Aleksander Suurele kaebama (tema vend kandis peaaegu sama kuulsat eesnime Friedrich). Õhtuhämaruses uhtus Ülo ka tema pesemisruumi aknast märjaks ja põgenes siis oma tuppa, et prits ära peita. Meid päästis üks Tartust pärit 30-aastane kaugõppetudeng, kes voodis padja najal istudes õppis. Ta ütles: “Pange prits kähku mu selja taha ning visake tekk üle.” Intrivanem otsis toa läbi, kuid aastatelt vanema kaugõppija selja taha ei söandanud vaadata. See oli meie õnn, sest muidu oleks kogu tuba linnast välja Kvissentali saadetud. Sinna saadeti kõik korrarikkujad, kelle hulka tollal arvati ka kodanliku mängu bridži harrastajad.\nTiigi ühiselamu oli selgelt ülerahvastatud. Esimesel kursusel pandi meid läbikäidavasse tuppa, kahes tagumises toas oli kolm vene ja kolm eesti füüsikut. Esimesed käitusid väga lohakalt – jätsid alati uksed pärani. Kui palusime need sulgeda, siis nähvasid: “Kui teil on vaja, pange ise kinni!” Ka teisel kursusel olime veel suures toas, kuid siis käisime ise matemaatikute toast läbi.\nTol talvel oleksin äärepealt elu jätnud. Kütsime oma ahju märgade turbapätsidega, kuid need jäid auklikku ahju ööseks hõõguma. Olime kõik hommikul meelemärkuseta ja meid päästsid matemaatikud, kes viimasel hetkel kiirabi kutsusid. Minu voodi oli ahju ääres ning ma ärkasin alles haiglas. Arstid ütlesid, et tund hiljem poleks mind saadud enam päästa…\nKahel esimesel kursusel ei olnud ühiselamutoas tegelikult võimalik õppida. Kuna Tiigis õppimisruumid puudusid, tuli sesside ajal õppimas käia ülikooli raamatukogus. See oli aga omamoodi ohtlik, sest Toomemäel varitsesid üliõpilasi töölisnoorte kambad. Kokkupõrgete korral viidi miilitsasse ainult tudengid. Mitmel korral jooksid hilisõhtul Tiiki poisid: “Toomemäel pekstakse meie omi!” Siis tormasid kõik appi. Kallaletungid kestsid seni, kuni töölisnoored peksid tudengi pähe surnuks Eesti NSV peaprokuröri Kaarel Paasi poja. Siis tehti nende märatsemisele kohe lõpp.\nKolmandal kursusel saime kuue voodiga tuppa, kus oli juba võimalik ka õppida. Kõrvaltoas olid naabreiks majandusteaduskonna tüdrukud. Tubadevaheline uks oli küll pika naelaga kinni löödud, kuid lükkasime selle kohe esimesel õhtul pöidlaga eest ja palusime luba sisse astuda. Selle loa me ka saime ning sealtpeale käisime kogu aasta kestel tihti neidudel külas.\nHarjusime oma ühiselamuga sedavõrd ära, et kui meid taheti neljanda kursuse sügisel üle viia uude Pälsoni tänava ühiselamusse, palusime luba Tiiki edasi jääda. Komandandile meeldis see niivõrd, et ta andis Jürile, president Ilvese tulevasele äiale ja mulle aspirantide kolme inimese toa. Ise ütles: “Kellele ma veel sellise väikese toa annan, kui mitte Tiigi patriootidele.”\nLõpuks veel tolleaegsetest eredamalt meelde jäänud kaasüliõpilastest.\nElasime ühe koridori peal ajaloolaste Olaf Langsepa, Aigar Vahemetsa ja Vello Lõugasega. Viimasega saime spordihuvilistena sõpradeks ja töötasime hiljem aastakümneid koos teaduste akadeemia Estonia puiestee hoones.\nIntris sain päris heaks tuttavaks Moskvast pärit vene füüsiku Georgiga, kelle vanaisa oli tsaariajal Tartu Ülikooli lõpetanud ja meie ülikoolilinna suur austaja. Georg oli meie tagatoa vene füüsikutest palju intelligentsem, kuid tema juures häiris üks asi. Poiss oli vaimustunud Ku-Klux-Klani pooldaja ja ütles, et kui oleks tema teha, pooks ta kõik Kaukaasia ja Kesk-Aasia mustad üles. Ta pidas vastu tervelt kolm aastat, siis jättis kahjuks kõrgkooli pooleli.\nEsimesel Eesti NSV raha- ja asjadeloteriil võitis bioloog Tiit külgkorviga mootorratta ning korraldas selle puhul vägeva peo. Muide, ta sõitis selle mootorrattaga veerandsada aastat ja alles siis müüs maha.\nJõukamad poisid käisid tihti lähedal asuvas jaamarestoranis pummeldamas, kus Tartu ainus voorimees hilja ööni nende rikkalikku jootraha ootas. Nii tudengitel kui ka voorimehel oli väga kahju, kui selline “eraettevõtlus” ära lõpetati.\nErakordselt andekas noormees oli Haapsalust pärit Rein Tammeste, kes lõpetas keskkooli 16-aastaselt ja pidi ülikooli pääsemiseks taotlema eriluba. Ülikoolis õppis ta korraga matemaatikat ja füüsikat. Rein oli ka andekas sportlane, kuuludes Eesti sõudekoondisse. Talle sai saatuslikuks liigne enesekindlus. Nooruk kiindus alpinismi ja külmus üksi Elbrusele tõusta üritades öösel mägikoopas surnuks.\nKolme aastaga lõpetas ülikooli hiljem teadlasena tuntuks saanud ajaloolane Heldur Palli, kes meile ütles, et ta tegi sellega vähemalt osaliselt tasa kuus Siberi-aastat.\nPärast ülikooli lõpetamist jäeti kateedrisse õppejõuks lootustandev matemaatik Rünno Mullari, kuid tema oli vanglas viibides tervise kaotanud ja suri varakult.\nTiigi ühiselamu pikimaks poisiks oli astronoom Ülo-Ilmar Veltmann, kes oli oma sõnul 2,06 ja õhtul 2,04 meetrit pikk. Mäletan, et matemaatik Aare küsis kord temalt intri ees tänaval: “Noh, Pikk, kuidas seal üleval täna tuuled puhuvad?”\nMeremaa kõrval oli intri suurim humorist tema kursusekaaslane Heldur Lõhmussaar. Tiigis liikus aastail 1956–1957 tihti ringi noruspäine Rein Järlik, kes kellelegi otsa ei vaadanud. Ülo Sirk õppis fakultatiivselt selgeks indoneesia keele.\nVäga intelligentsed olid astronoomid Märt Liigand ja hilisem kauaaegne astronoomiaalase aastaraamatu väljaandja Mihkel Jõeveer. Maletajaist mäletan meistersportlast Rein Etrukit ja meistrikandidaate Toivo Lukatsit, Teet Tobiast ja Leo Heimlat.\nÕppisin ülikoolis ühel ajal tulevaste tuntud ajakirjanikega, nagu Jaan Ruus, Jaak Laasnurm, Rein Sikk ja Vello Kallaste. Sageli nägin nende juures ka Peeter Heina, aga kas viimane Tiigis elas, seda ma kindlalt ei tea. Kaastudengid olid ka mitmed kirjanikud. Vendade Tuulikutega saime headeks tuttavateks, Lehte Hainsalu, Tõnis Lehtmetsa ja Rudolf Rimmelit teadsin vaid nimepidi. Kõige negatiivsema mulje jättis viimane, kes ülikoolilehes avaldatud retsensioonis Lehte Hainsalu kogu “Sõnajalaõis” kohta väitis, et sellist apoliitilist luulet ei tohiks Eesti NSV-s avaldada.\nMeenutamist väärivaid Tiigi tudengeid oli kindlasti rohkesti, siinkohal mainisin vaid enim meeldejäänuid.\nviimati toimetatud: 25. 06. 2010. 00:03\nMärksõnade pilv: Tattoo Ülemaailmne kaubandusbilansside tasakaalustamatus Võistlustantsu kleidid Koolitarbed Väliskaubanduse ülejääk ja puudujääk Riigikoolid erivajadustega õpilastele Erakutseõppeasutus Pillid tsükli edasilükkamise jaoks Firmariided Pakkimisprogrammid Suzuki Laenuandja Taruvaik Üle 30 aastastele naistele lihasnõrkus Akne liigesevalud Kapitalism Norton antiviirus VLC media player SoulSeek Erikoolid Progesteroon Intressimäär (aastane) Ühistegevuslik süsteem, Ühistu Презервативы Energialaen Subkultuuri riietus Общие характеристики Brother NV 50 arenguprobleemid\nTime: 0.1674340 s.


Suurenevad maksud sundisid alkoholi ladu vahetama - Äripäev\nSuurenevad maksud sundisid alkoholi ladu vahetama\n21. august 2008, 17:26\nEesti suurim õlle maaletooja Servaali\nEstonia OÜ vedas enne 1. juulil toimunud aktsiisitõusu tavalattu kahe nädala\njagu alkohoolseid jooke.\nServaali Estonia OÜ juht Laur Sibold ütles aripaev.ee-le, et hüppelises maksulaekumises kajastus fakt, et nii tootjad kui ka müüjad vedasid aktsiisilaost võimalikult palju alkohoolseid jooke tavalisse lattu.\n"Alkohol liigutati lihtsalt aktsiisilaost tavalisse lattu," rääkis Sibold. "Eks see paneb muidugi käibevahendeid kinni ja tähendab finantskulu, kui ettevõttel laenu võetud on," lisas ta.\nSibold ütles, et Servaali Estonia vedas aktsiisilaost välja kahe nädala jagu jooke ning suur osa sellest oli ühe konkreetse kliendi tellimusel siider. "Igaveseks ajaks ei saa ette osta midagi," märkis Sibold kahenädalase varu kommentaariks.\nTänavu juulis laekus 105,5% rohkem alkoholiaktsiisi kui möödunud aastal samal ajal. Kui 2007. aastal kogunes alkoholi müügilt riigieelarvesse 225,5 mln krooni, siis tänavu 463,4 mln krooni.\nLiviko: spekulandid panid tootja raskesse seisu\n21. august 2008, 18:23\nÕllesõber: ootan, et majanduslangus paneks kaupmeestele vastu hambaid 2\nKaubandusketid ostsid Saku Õlletehase lao tühjaks


Apteek1 apteekrite kogemusest l�htudes tuleb reisile v�i suvekoju s�ites pakkida kaasa reisiapteek: H��rdunud ja villis jalad � Apteek1 apteekides on saadaval laias valikus erineva suurusega plaastreid nii t�iskasvanutele kui lastele.\nTraumaatilised nahakahjustused � reisil v�ib juhtuda nii m�ndagi! Kergemate nahakahjustuste korral soovitame puhastada haava desinfitseeriva lahuse v�i aerosooliga. Vajadusel katke haav plaastri v�i marlisidemega.\nValu � ibuprofeeni,paratsetamooli v�i aspirini sisaldavad valuvaigistid on reisil asendamatud. Liigese- ja lihasvalu v�i ka reumaatiliste haiguste puhul aitab diklofenaki sisaldav geel v�i plaaster. Valuvastast toimet omavad ka jahutava toimega k�lmageelid.\nAllergia � allergiline reaktsioon v�ib tekkida n�iteks k�rreliste �ietolmust, putukahammustusest v�i kokkupuutest m�rgise taimega. Allergiavastased tabletid on saadaval apteegi k�sim��gis, neid tasub kindlasti varuda. K�hurohud � reisile tuleks kindlasti kaasa pakkida loperamiidi sisaldavad tabletid, mida kasutatakse k�hulahtisuse korral. Seedeh�irete korral aitavad taastada normaalse soolemikrofloora ka kapslid v�i pulbrid, mis sisaldavad erinevaid piimhappebaktereid. Tuntud headuses aitavad ka s�etabletid. Reisitabletid � ingveritabletid aitavad �ra hoida iiveldustunnet laeva-, auto- ja lennukis�idu ajal.\nS��sed � kindlasti �rge unustage s��set�rjevahendeid � meie apteekides on enim kasutust leidnud Diffusil ja Autani sarja tooted. Saadaval on ka spetsiaalsed vahendid putukahammustuste leevendamiseks.\nP�ike � intensiivse p�evitamisperioodi eel ja ajal soovitame kasutada karoteeni sisaldavaid tablette, mis kaitsevad nahka kahjuliku UV-kiirguse eest ja aitavad saavutada �htlasemat jumet. Varuge ka p�ikesekaitsekreeme v�i aerosoole. P�ikesep�letuse leevendamiseks sobib dekspantenooli sisaldav kreem v�i aerosool.\nKuivad ja valulikud huuled � vajadusel kasutage h�gieenilist huulepulka. Kui Teil on esinenud huuleherpest, siis soovitame alati kaasas kanda selle raviks etten�htud kreemi v�i plaastrit. Mida kiiremini raviga alustate, seda t�husam see on!\nReisile ja suvekoju soodustooted


„Aidake, mul ei ole eesti keele õpetajat!” Veel mõni päev enne kooli on õpetajaid puudu - Eesti Päevaleht\n„Aidake, mul ei ole eesti keele õpetajat!” Veel mõni päev enne kooli on õpetajaid puudu\nTöökuulutustest ilmneb, et viis päeva enne kooli algust on Eestis puudu mitukümmend õpetajat. Neid lihtsalt pole.\nLaagna gümnaasiumi direktor Urmas Sadam pani kaks päeva tagasi üles kuulutuse: otsime inglise keele õpetajat. Üks nende kooli inglise keele õpetaja läks hoopis täiskoormusega eesti keele õpetajaks. Foto: Ilmar Saabas


Avaleht | Amet kui tööandja\nKoos loome ohutuma ja õiglasema Eesti!\nTutvu TTJA-ga Kandideeri vabale kohale\nMeie visioon on uuenduslik ja vastutustundlik elukeskkond.\nMeie missioon on kujundada ohutut ja õiglast elukeskkonda.\nMeie töö on eesmärgistatud ning me keskendume olulistele, mõju omavatele tegevustele (me soovime, et meie tegevustel oleks mõju). Oleme alati orienteeritud lahendusele, kuid protsessis püüdleme efektiivsuse ning kõigi osapoolte rahulolu poole.\nMeie tegevus on läbipaistev ning sõltumatu, meie otsused on objektiivsed, õiglased ja põhjendatud. Oleme proaktiivsed nõuandjad ning suhtluses peame oluliseks ausust ja austust.\nOleme tulevikku vaatav nutikas ja arenev riigiasutus. Innovatsiooni eestvedajana otsime pidevalt uusi võimalusi uute tehnoloogiate, meetodite ning e-lahenduste kasutuselevõtuks. Meie eesmärgiks on nutikus ja väiksem halduskoormus.\nVäärtustame kompetentsust, teaduspõhist ning elukestvat õpet. Oleme avatud muutustele ning uutele lahendustele, otsime pidevalt võimalusi arenguks. Ühiskonnas oleme hinnatud ja usaldusväärne arvamusliider, kes panustab ka tarbijate ja ettevõtete teadlikkuse tõstmisse.\nVäärtustame kooostööd ja kaasamist nii asutuse sees kui väliste partnerite ja turuosalistega. Toimime ühtse meeskonnana, hoiame häid suhteid ning hindame meile antud tagasisidet.\ntöötajatest soovitab TTJA-d tööandjana (TTJA pühendumusuuring 2019)\npositsioon parimate palgamaksjate edetabelis ametite ja inspektsioonide hulgas (Rahandusministeerium 2019)\naastat on TTJA töötaja keskmine staaž\nPaindlik töökorraldus: töö tegemise aega ja kohta saad sobitada oma elustiili järgi, kõige olulisem on tulemus.\nLahedad ühisüritused: pea iga kuu tuleme kokku ja suhtleme, arutleme, lõbutseme, tähistame. Põhjuse leiab alati!\nTöötajate tervise edendus: pakume erinevaid treeninguid TTJA-s, kompenseerime sportimist Stebby kaudu ning prillide soetamist. Soovime, et püsiksid terve, mistõttu pakume võimalust gripivastaseks vaktsineerimiseks.\nPerekondlike tähtsündmuste märkamine: peame meeles ning märkame olulisi sündmusi Sinu isiklikus elus, olgu selleks abiellumine, lapse sünd või algklassi lapse 1. koolipäev.\nTööjuubelite tähistamine: peame meeles oma inimeste tööjuubeleid - staažikamad kolleegid saavad tunnustatud jõulupeol. Sügav kummardus kõigi „nooremate“ poolt.\nKolme tunni võrra lühem tööpäev riigipühade eel: pühade tulekuks on ikka vaja valmistuda, anname Sulle selleks lühema tööpäeva ka nende pühade eel, mille puhul seadus seda ette ei näe (Suur Reede, 01. mai ja 20. august).\nSideosakond edendab kõigi meie ühist digitaalset heaolu. Me korraldame infoühiskonna alustala – raadiosageduste ja numeratsiooni kasutamist. Jälgime, et sides toimiks konkurents ning et sideettevõtted kasutaksid õiglaseid kauplemisvõtteid. Seisame selle eest, et meediateenuste turg toimiks ja kannaks edasi Eesti kultuuri.\nEdendame digitaalset heaolu!\nSelles osakonnas vabu kohti hetkel ei ole.\nEhitusosakond tegeleb eelkõige ehitiste ohutuse tagamisega – järelevalve ning teavitus- ja ennetustegevustega.\nTegeleme kasutuses olevate ehitiste ohutuse, erivajadustega inimeste ligipääsudega ehitisele, energiatõhususe, avaliku veekogu ressursi jagamise ja avalikku veekogusse ehitamise, kaitsevööndiga ehitiste ja kaitsevööndis tegutsemise ning riiklikult tähtsate objektide ehitamisega.\nSamuti teeme riiklikku järelevalvet raudteetaristu üle ning osaleme raudtee-ettevõtjatele väljastatavate ohutuslubade menetluses.\nTurvaline ja kindel elukeskkond!\nTranspordiosakond teostab riiklikku järelevalvet raudteeohutuse üle. Meie järelevalve teemade hulka kuulub raudteel toimuv ehk nii raudteeliiklus kui ka veerem. Kontrollime ettevõtete tegevuse vastavust kehtestatud nõuetele (sh vedurijuhtide tööd) ning väljastame erinevaid lubasid.\nRaudteealastes ennetustegevustes teeme koostööd Operation Lifesaver Estoniaga, koostame õpetajatele ja õpilastele õppematerjale ning osaleme ennetustegevustes koolides, lasteaedades ning lastelaagrites.\nEt rongi rattad ei ragiseks!\nTehnikaosakond tegeleb oma valdkonna toodete, paigaldiste ja tegevuste ohutuse ja usaldusväärsuse tagamisega läbi teavitus-, arendus- ja järelevalvetegevuste.\nTehnikaosakonna valdkonnad ja tegevused saab jagada kolmeks osaks: toodete nõuetele vastavuse kontroll ehk turujärelevalve (tehnilised tooted alates laste mänguasjadest ja isikukaitsevahenditest kuni ehitustoodete ja pürotehnikani), paigaldiste (seadmed, torud jpm) kontroll ning kaevandamise ja kemikaalide käitlemise ohutus.\nTehniline maailm - meiega kontrollitud!\nTarbimiskeskkonna osakond tegeleb tarbijaõiguste ja õiglase tarbimiskeskkonna tagamisega. Meie eesmärgiks on, et tarbijad ja ettevõtjad tunnevad oma õigusi ja kohustusi ning käituvad vastutustundlikult.\nOsakonna töö jaguneb kolmeks osaks: tarbijate ja ettevõtjate nõustamine, nende omavaheliste vaidluste lahendamine ja tarbimiskeskkonnas tegutsevate ettevõtete järelevalve. Olulise ülesandena on ka tarbijate ja kauplejate teavitamine nende õigustest ja kohustustest ning tarbijahariduse edendamine.\nÕiglane tarbimiskeskkond kõigile!\nTugiteenuste osakond toetab ameti ja teiste osakondade tegevust nii nõu, jõu kui töövahenditega. Hoiame korras asutuse rahaasjad, korraldame suhteid ning jagame infot asutuse sees ja väljapoole. Tagame dokumentide ja kirjade liikumise, pakume tuge õigusalastes küsimustes. Arendame organisatsiooni aina tõhusamaks, mõjusamaks, nutikamaks ning töökeskkonda mugavamaks. Kõik meie pingutused on suunatud ameti põhiülesannete täitmiseks vajalike parimate võimaluste loomisele.\nTöötaja soov on meile seaduseks!\nPraktika TTJA-s tähendab põnevat kogemust kõikvõimalikest päriselu olukordadest, kusjuures kokku tuleb puutuda kõigega, alustades hoonete kasutusõigustest või raadiosidest ning lõpetades kosmose kasutusega. Meil on töötamiseks meeldiv keskkond, toredad sportimisvõimalused ning sõbralikud kolleegid.\nSoovid tulla TTJA-sse praktikale? Palun täida allolev ankeet.\nMeie inimesed TTJA-st\ntarbimiskeskkonna osakonna konsultant\nside- ja meediateenuste talituse peaspetsialist\ntugiteenuste osakonna juhataja, TTJA väärtuse „Uuenduslikkus“ kandja 2019\nVorm pole oluline, sisu on oluline - ja sisu meil on.\nVõin kinnitada, et kui oled valmis õppima ja tegutsema, siis TTJA tegevuste rohkus ei lase tekkida tüdimusel. Sellele viitab TTJA missioon, mis võtab väga hästi kokku kogu meie tegevuse, milleks on ohutu ja õiglase elukeskkonna kujundamine. Hea töökeskkond algab headest kolleegidest. TTJA-s on hea töökeskkond, seega on ka head kolleegid.\nMeid on nii palju, et kindlasti on majas keegi, kes teab õiget vastust ja lahendust kõikidele probleemidele – ka neile, mis ei ole otseselt tööga seotud.\nMe kõik siin TTJA-s pingutame lausa ennastunustavalt - eks ikka selleks, et Eestis oleks kõigil parem elada! TTJA inimesed ei ole sellised kuivad bürokraadid, kellena ametnikke tüüpiliselt kujutatakse. Meil on n-ö päris ametiga inimesed - sideinsenerid, elektrimehaanikud, tooteohutusspetsialistid, keemikud; ehk kõik, kes panustavad oma aega ja teadmisi kogu riigi heaoluks. Suure südamega inimesed.\nSee veebileht kasutab küpsiseid. Küpsistest saate loobuda igal ajal, muutes kasutatava seadme veebilehitseja seadistusi ja kustutades salvestatud küpsised. Rohkem infot siin.


Tiigi Riina trotsib Brüsseli diktaati\nRiina armupessa sissepääsemine nõuab kannatust: maadam jooksutab huvilisi esi- ja tagaukse vahel ning korterinumbrit igaühele ei avaldagi.\nTaaralinna esiprostituut jätkab vaatamata üha nigelamaks muutuvale konjunktuurile tegevust ka kuuendal elukümnendil kadedate keelte kriitikale vilistades otse ülikooli raamatukogu taga.\nTiigi tänaval tervitab näljaseid ühe Tartu viimase väikepoena vapralt turujõudude vastu võitlev Õnnelik Juhus. Meie linna meesperele mõjub kutsuv kauplusesilt aga pahatihti kahemõtteliselt, sest samas hoones, omaaegses ülikooli ühiselamus jätkab samasuguse usinusega tööd 51-aastane rahvasuus Tiigi Riinana tuntud lõbumajanduse grand old lady, kes oma tegelikku nime küll kiivalt varjab, ent kelle telefoninumber iga taksojuhi varasalves aukohal seisab.\nEt linna viimane "maja" juba 2005. aastal Võru tänavas kinni pandi, jagub üksiküritajatele leiba külluses ning nii on Riinagi peaaegu igal momendil valmis tööle pihta andma. "Võta kumm ise kaasa," kõlab ainsa tingimusena. Ka hinnapoliitika on kliendi meeldivusest lähtuvalt paindlik ning urbanistlikus folklooris levivaid legende paki Kasekese kommide eest andumisest Riina ümber lükkama ei tõtta.\nTõsi küll, kontakti valimatul jagamisel leidub ka miinuspool: niisama lollitavad koolipoisid, kellest tegudeks asja pole, on Riina närvid proovile pannud ning enam ta uutele kundedele ise välisuksele vastu ei tule. Siit ka majanaabrite pahameel: vägagi kõikuva kvaliteediga kontingent püüab juhuslike sisenejate või väljujate järel koridori lipsata.\n"Mina olen äärmiselt vaikne ja tagasihoidlik inimene. Fonolukk on küll olemas, aga sellest pole kasu, sest ühistu pole telefone paigaldanud - see kõik ju maksab," ei mõista Riina küll ümbruskonna kriitikat. "Arvan, et neil, kellega sisse tullakse, on asjast poh*i. Ise olen ka igasugu inimesi sisse lubanud - mis minul sellest, kuhu nad edasi lähevad."\nVeerand tunniga valmis\nTurvakaalutlused ei morjenda Riinat vähimalgi määral. "Arvad, et siin elavad multimiljonärid, kellel kullakangid tubades? Mida mul toast nii väga võtta on?" pareeris ta kahtlused juba eos.\nTõepoolest, ka korteriühistust tõdetakse, et 144 korteriga majas on võimatu kõiki inimesi tunda-jälgida ning trepikodade lukustamine täidab oma eesmärki võrreldes varasema ajaga täiesti rahuldavalt. Liiati pole keegi ametliku pöördumisega juhatuse jutule tulnud, mis näitavatki, et ülearu hull asi üldise heakorraga olla ei saa. Pealegi, kui kupeldajaid mängus pole, on tegu igati seadusliku äriga (kui just maksuamet pead ei tõsta), nii et ka politseid pole põhjust asjasse segada.\nTänaseks pensioniikka jõudnud polügaamne härrasmees meenutas, et euroaja alguses küsiti teenuse eest 30 eurot ning esmalt pidi tõesti ukse taga ootama. "Kui lõpuks sisse sain, käis kõik väga kähku: 15 minutit ja valmis. Järjekord oli juba ukse taga, tunne oli nagu konveieril. Siiski jäin tööga rahule, ikkagi professionaal," kiitis ta Riinat.\nPesta ei lubata\nNüüd kohtusid tuvikesed üle aastate taas Kaubamaja bussipeatuses ning vaatamata eelkokkuleppele pole vanahärra enam kindel, kas kogemust korrata soovib - võib-olla vaid siis, kui hinda alla lastaks. "Viimane kord oli korter kaunis must ja ega seal vanas ühikas pesemisvõimalustega kõige paremad lood ole," pahandas ta. "Vererõhk on ka kõrge ja kui end liiga üles kütan, võin võõras voodis otsad anda – iseenesest oleks see muidugi ilus surm, aga ei taha teisele liigselt probleeme."\nKliendi kriitilised märkused Riinale korda ei lähe – neid jagub talle olematus konkurentsisituatsioonis niigi. Ega kontoris suuremat arvepidamist eksisteerigi. "Klientide nimed mind ei huvita - ma nendega abielluma nagunii ei hakka," lajatas tasuline printsess.\nTartus võib kehamüüjaid ühe käe sõrmedel kokku lugeda väga lihtsal põhjusel. "Lihtsalt ei taheta seda litsikuulsust, ei soovita omal marki täis teha," teadis Riina. "Võib-olla Pärnust võiks siia tööle tulla, ikkagi teisest linnast ja nii väga ei tunta, aga kohalikele hakatakse kohe näpuga näitama."\nSellele vaatamata on Riina raudkindel, et kurtisaanielu on Maarjamaa prouade seas levinum, kui keegi arvatagi oskaks. "Teised naised on lihtsalt kavalamad olnud ja läinud välismaale raha teenima, nii et keegi midagi teada ei saa. See on ju loogiline, mis raha eest nad seal ikka ringi liiguvad?"\nÜks Vaike-nimeline sõbranna tegi näiteks suuri tegusid Hispaanias. "Väitis küll, et oli baaridaam, aga küll mina juba tean, millega varem Eestis leiba teenis," naeris Riina. "Lõpuks lobiseski välja."\nSeega saab ikkagi määravaks rahvaarv ja stigmatiseerimisest ei päästaks Riina hinnangul ka prostitutsiooni legaliseerimine: see jäägu suurte riikide lõbuks. Kuidas aga kodumaale truuks jäänud Riina eluga Eestis muidu rahul on? "Ah, mine per*e," kõlas esmane reaktsioon.\nPisukese kogumise järel kinnitas daam aga, et valida kõlbab ainult ühte parteid: loomulikult EKRE-t. "Ega ma mingi mustper*ete fänn ole," märkis ta. "Teised ei tule kõne allagi, sest koogutavad kõik, tagumikud püsti, Brüsseli ees."\nühistu juhatuse liige\nÜhistu ei oma infot Riina korteris toimuva kohta, mingitest rikkumistest pole meid teavitatud. Meie korterite turuväärtus on hea, kuna maja asub väga heas asukohas: kesklinnas. Lisaks on paljud omanikud leidnud tublid üürnikud ning on oma üürikodude tootlikkusega väga rahul.\nSiinkohal palume jätkuvalt kõikidel elanikel mitte lasta võõraid sisse oma trepikotta. Ainult elanikul on võti ja võtme omanik võib peale sisenemist kohe enda järel ukse kinni tõmmata, kui on veendunud, et ei tunne enda järel tulevat inimest. See on esmane kohustus, muidu pole võtmel mingit eesmärki.\nÜhistu ei saa võtta seisukohta Riina tegevuse kohta, kuna pole tuvastatud konkreetset rikkumist. Kodukorra ellu rakendamine on protsess, mille algus on konkreetse elaniku pöördumine politsei ja ühistu poole.\nViimati muudetud: 06/05/2019 16:02:18


Taaskasutatud mööbel tartus eenboekskast.nl\ndonald trump kuidas saada rikkaks\nveebipõhised ained tartu ülikool\nKorvmööbel: punutud mööbel ja rotangmööbel - Home4you\nTaaskasutuskeskus Sahtel Tartus - www.sahtel.net. Võimalik on kasutada ka internetikeskkondi nagu www.osta.ee ja kasutatud.net, samuti kuulutuslehti Soov ning Kuldne Börs. Freecycle networki kuuluvad meililistid Eestis, mille kaudu saad oma seisvatest asjadest tasuta vabaneda ning leida omale teiste kasutajate poolt pakutud tasuta asju:\nFUNRENT NÜÜD KA TARTUS - Tutvuge inventariga! FUNRENT NÜÜD KA TARTUS - Tutvuge inventariga! – Erinevusi Hiina ja ZOWN mööblikollektsiooni vahel on paljusid- Hiina mööblil kasutatakse taaskasutatud plastikut, ZOWN kasutab 100% uut materjali. ümmarguste ja kandiliste laudade müük, kokkupandav mööbel, puidust laudade müük\nSohva OÜ - Masstoodang, eritellimusmööbel, taaskasutus\nSpiced Honey kuldsed varjundid kindlustavad, et üldpilt jääb siiski soe ja meeldivalt kutsuv. Act-koduga sobivad suurepäraselt kokku oma kätega värvitud taaskasutatud mööbel, esiletükkivad graafilised vormid, kork ja vineer ning vintage-vaibad, mis kõik kokku loovad suurepärase ruumi loovuse aktiveerimiseks, mõtlemiseks ja\nRotangmööbel ja punutud mööbel õue või tuppa. Rotangmööbel ehk korvmööbel on naturaalsest materjalist mööbel, mis sobib nii õue kui tuppa. Suur valik vastupidavat mööblit erinevatele ilmastikuoludele. E-poest transport tasuta. 100% Eesti ettevõte. 1-3 päevaga tarne. Tule ja tutvu tootevalikuga siit.\nElutoamööbel Tallinnas, Tartus, Narvas, Rakveres\nTaaskasutatud mööbel hosteli interjööris. Taaskasutatud mööbel hosteli interjööris. 99 % ruumides olevast mööblist on taaskasutatud. Mõned neist pärinevad eraisikutelt, teised ettevõtetelt, kolmandad jäätmejaamadest, renoveerimise jääkidest jne. Looming Hostel asub Tartus Riia mäe otsas ”Noor Eesti Loomekeskuse\nHoiustamine - Plastkastid - Säilitus\nTerrassimööbel ei ole tänapäeval enam ainult puidust laud ja puidust toolid vaid palju enamat. Ülipraktilised on plastikpunutisega aiamööblikomplektid, mis näevad välja väga naturaalsed, kuid on samas praktiliselt hooldusvabad.\nMasstoodang, eritellimusmööbel, taaskasutus. Elame ajastul, kus absoluutselt ruulivad taaskasutatud tooted, huvi pakuvad mitmed erilahendused ja\nMeist - Muinasmööbel\nTaaskasutatud mööbel hosteli interjööris – EKJA\n4 ASEND JA KESKKOND Asend Tartu linn asub Suur-Emajõe keskjooksul 38,8 km2 suurusel maa-alal. Raekoja platsil asuva Tartu linna teede nullpunkti tähise keskpunkti geodeetilised koordinaadid WGS84 süsteemis on 580 22’ 48,52682’’ põhjalaiust ja 260 43’ 20,87703’’idapikkust, geodeetiline kõrgus on 57,236 m (mõõdistaja: Eesti Põllumajandusülikooli maamõõduinstituut).


Soome kirjanik Sofi Oksanen: “Eestis saab naisi osta sukkpükste eest” |\nEestis on töötuabiraha pigem sümboolne, vallandatute hulk kasvab kiiresti ning Eurobarometri kohaselt usub 76 protsenti Eesti elanikest, et hullem on veel ees, kirjutab Oksanen.\nTüdrukutele pakutakse tööd nii klubitantsijatena kui hostessidena, millele muide on leiutatud ilus eestikeelne sõna konsumatsioon ja mis tähendab, et tüdruk teenib klientidega aega veetes protsendi nende kulutatud rahast.\n”Ma saan suurepäraselt aru, et Eurostripi ja teiste taoliste agentuuride pakkumised naisi huvitavad, sest lubatakse ju palgaks summasid, mis ületavad nii siinsed palgad kui omaalgatuslikust seksimüügist saadava tulu,” kirjutab Oksanen.\nSofi Oksanen uuris ka järele, palju maksavad seksiteenused Eestis ja leidis, et need on masendavalt odavad. Kui näiteks Soomes tuleb prostituudile maksta 150-300 eurot, siis Tallinnas saab sutenööri vahendusel prostituudi kätte juba 25 euroga. Üksiküritajast prostituudi eest tuleks Eestis maksta vaid 19 eurot ning mineti saab Eestis kätte vaid kümne euroga ehk 150 krooniga.


PVC paat MASTER LODOK Aqua 260 A @ Kalaretke e-pood ja nõuandeblogi.\nEsileht » PAADID » PVC paadid » PVC paat MASTER LODOK Aqua 260 A\nPVC paat MASTER LODOK Aqua 260 A\nBalloonide arv: 2+põhi\nTäispuhutav põhi- 1tk\nKerge ühekohaline PVC-kummipaat Aqua Optima 260 PD on mõeldud siseveekogude jaoks. Sobib kasutamiseks rannapüügil, pardijahil, roostikus ning väikeste veetakistuste ületamiseks matkadel. Ballooni silinder, mille läbimõõt on 34 cm, on jagatud kaheks eraldi sektsiooniks, millest mõlemal on oma õhuventiil. See mudel on valmistatud PVC-st tihedusega 750 g / m2. Kabiini maksimaalsed mõõtmed on 192 cm pikk ja 52 cm lai. Paadil on üks vineerist iste, mis on kinnitatud liimitud tugede külge ja mida ei saa reguleerida. Aqua Optima 260 PD külgedel on köied, mis jooksevad mööda paadi väliskülge. Sellel mudelil on kaks 150 cm pikkust ja löögikindlat aeru.\nPVC paat MASTER LODOK Aqua 2800\nMax. lubatud mootori võimsus: 5 hp\nPVC paat KOLIBRI KM-330DXL\nKaal: 70/55 kg\nBallooni diameeter: 44 cm\nMax. lubatud mootori võimsus: 15


Suusaharrastajad on oodatud loengule - Milleks suusatehnika - kuidas kiiremini/paremini õppida ja omandada? - Delfi Sport\nSuusaharrastajad on oodatud loengule - Milleks suusatehnika - kuidas kiiremini/paremini õppida ja omandada?\nSuusatreener Jaanus Teppan jagab 16.detsembri õhtul loengus praktilisi nõuandeid, kuidas olla kiirem ja edukam suusarajal kasutades selleks õiget suusatehnikat, pakkudes tehnilist silmailu pealtvaatajale kui ka vältida valest tehnikast tekkida võivaid vigastusi. Loeng kannab pealkirja: Milleks suusatehnika - kuidas kiiremini/paremini õppida ja omandada?, selle algus kell 18.00.\nLoengus käsitletakse suusatehnika erinevaid stiile ja omandamise viise, analüüsitakse suusarajal tüüpvigasid ning kuidas neid parandada ja võimalusel ennetada. Vaadeldakse suusatehnika erinevaid sõiduviise - nende kasutamist erinevates olukordades. Lisaks mis on tehnika ja kuidas seda kõige parem on omandada ja millised takistused on selle omandamisel.\nSuusatreener Jaanus Teppan on edukas murdmaasuusataja, treener ja spordipedagoog. Tema juhendamise all on olnud mitmeid tublisid sportlasi, nt Kaspar Kokk, Peeter Kümmel, Piret Pormeister ja Anti Saarepuu. Ta on olnud 2006.-2009. Türgi murdmaasuusatamise koondise peatreener. Teppan on avaldanud ajakirjanduses palju erinevaid suusaspordialaseid kirjutisi ning olnud ka varasemate hooaegade Treeni Teadlikult lektoriks. 2009. aastast on Jaanus Teppan Sparta Spordiseltsis harrastussportlaste suusatreener.\nLoeng toimub Tallinna Ülikooli Terviseteaduste ja Spordi Instituudis, Tondi 55, Tallinn. Kestab ca 1,5 h. Osavõtutasu 5 eurot (maksmine kohapeal, sularahas). Oma osalemissoovist anna palun teada: katrin.soidra-zujev@tlu.ee. Loeng toimub koostöös Eesti Spordimeditsiini klastri SportEST ja Tallinna Ülikooli Terviseteaduste ja Spordi Instituudiga loengusarjas TREENI TEADLIKULT. Lisainfo: http://www.tlu.ee/harrastus. Loengusari jätkub kevade hakul. Kevadiste loengute teemad ja lektorid pannakse kokku osalejate tagasiside põhjal.\nKui Sul, Delfi lugeja, on soov mõnda teemat/lektorit kuulata, tee oma soovitus järgmiseks hooajaks loengusarja juhile: katrin.soidra-zujev@tlu.ee.


Mereuurijate maailmasündmus Tallinnas\nAvalikkussuhete büroo, tel 626 2917, 626 2811\nMAAILMA MERETEADUSE AASTA TIPPSÜNDMUS ON TALLINNAS\nEesti mereteaduse suursündmusena avatakse 24. septembril Estonia kontserdisaalis maailma vanima (asutatud 1902. a) ja mõjukaima mereuurimisorganisatsiooni - Rahvusvahelise Mereuurimise Nõukogu (ICES) aasta teaduskonverents.\nEsmakordselt sellist foorumit võõrustava Eesti Vabariigi poolt tervitab konverentsi keskkonnaminister Villu Reiljan.\nNelja konverentsipäeva jooksul kuulatakse hotelli Olümpia konverentsikeskuses ettekandeid mere ökosüsteemide vaatlustulemustest, meresüsteemide talitluse ja pikaaegse muutumise uurimisest ning\ninimtegevuse mõju hindamisest.\nTallinna kogunevad tippmereteadlased kogu maailmast, 19-st ICES liikmesriigist (Kanada, USA, Inglismaa, Prantsusmaa, Saksamaa, Rootsi, Poola jt.), vaatlejariikidest (Austraalia, Kreeka, Lõuna Aafrika, Tshiili, Uus Meremaa) ning külalised teistest maailma juhtivatest mereuurimisinstituutidest ja rahvusvahelistest organisatsioonidest.\nICES on ka Põhja-Atlandi mereuuringute rahvusvaheline koordineerija ja ning kalavarude ja mere ökosüsteemide hindamise ja kasutamise soovituste andja. Teaduskonverentsi kõrval peetakse Tallinnas ka asjakohaste komiteede ja liikmesriikide esindajate istungid, mis algavad juba 21. septembris ja kestavad 1. oktoobrini.\nEvald Ojaveer 6267403; 6267410\nEV delegaat ICES\nEestil on pikad mereuurimise traditsioonid. K. E. von Baer alustas keiserliku komisjoni esimehena kalapüügi uurimist Peipsi järves ja Eesti rannikumeres 1851. a.. Teadaolevalt oli see esimene merekalade oletatava ülepüügi uurimine maailmas. 1920-ndatel aastatel kuulus Eesti ICES nn. vabaliikmete hulka (ei maksnud liikmemaksu kuid osales teadustegevuses). Aktiivsed mereuurijad olid 1920-40. aastatel Tartu Ülikooli professorid Kaarel Kirde ja Heinrich Riikoja. Okupatsiooni ajal kandsid rasket ja keerulist Eesti mereteaduse juhtimise rolli peamiselt N. Mikelsaar (hilisem Võrtsjärve Limnoloogiajaama juhataja) ja bioloogiadoktor L. Rannak. Eesti on Rahvusvahelise Mereuurimise Nõukogu täisliige noorim (alates 1994.a.). Eesti koostöö selle organisatsiooniga toimub peamiselt 1992.a.loodud Eesti Mereinstituudi kaudu (alates 2001.a. Tartu Ülikooli Eesti Mereinstituut).\nEestile on hea koostöö Rahvusvahelise Mereuurimise Nõukoguga väga tähtis. ICES on ainus teadusorganisatsioon, mille koostatud Läänemere kalavarude hinnanguid kasutab Läänemere Rahvusvaheline Kalanduskomisjon Läänemeres, ka Eesti vetes, lubatavate püügikoguste määramiseks. Samuti on Euroopa Liiduga ühinemisel rannikualade õigeks regionaalpoliitikaks tarvilik rahvusvahelisele teadusele toetudes ajakohastada meie mere ja merehüvede haldamine.


c/ Canales, 8, Málaga, 29002 Malaga ESP\nSüdalinnas asuv hotell, mille juurde kuulub baar/sohvabaar ning mis on ühenduses ostukeskusega ja mille läheduses asub Malaga sadam\n2 - Hotel Zeus, Málaga, Kahetuba, Tuba\n3 - Hotel Zeus, Málaga, Kahetuba, Tuba\n4 - Hotel Zeus, Málaga, Kahetuba, Tuba\n5 - Hotel Zeus, Málaga, Kahetuba, Tuba\n6 - Hotel Zeus, Málaga, Kahetuba, Tuba\n7 - Hotel Zeus, Málaga, Kahetuba, Vannituba\n8 - Hotel Zeus, Málaga, Kahetuba, Dušš\n9 - Hotel Zeus, Málaga, Koridor\n10 - Hotel Zeus, Málaga, Koridor\n11 - Hotel Zeus, Málaga, Kahetuba, Tuba\n12 - Hotel Zeus, Málaga, Kahetuba (with extra bed), Tuba\n13 - Hotel Zeus, Málaga, Kahetuba, Tuba\n14 - Hotel Zeus, Málaga, Kahetuba, Tuba\n15 - Hotel Zeus, Málaga, Kahetuba (with extra bed), Tuba\n16 - Hotel Zeus, Málaga, Kahetuba (with extra bed), Vannituba\n17 - Hotel Zeus, Málaga, Kahetuba (with extra bed), Vannituba\n18 - Hotel Zeus, Málaga, Kahetuba, Tuba\n19 - Hotel Zeus, Málaga, Kahetuba, Vannituba\n20 - Hotel Zeus, Málaga, Kahetuba, Vannituba\nPicasso muuseum Malaga – 19 min jalgsi\nAlcazaba (ajalooline ehitis) – 22 min jalgsi\nCalle Larios – 14 min jalgsi\nMálaga katedraal – 17 min jalgsi\nMalaga amfiteater – 19 min jalgsi\nPlaza de la Merced (väljak) – 22 min jalgsi\nPlaza de Toros de la Malagueta – 24 min jalgsi\nGibralfaro loss – 31 min jalgsi\nvery good service friendly staff good location near train station and shopping mall 30. okt 2019\nPlace was clean, affordable and reasonable walking distance to both bus/train station and… 30. okt 2019\nHotel Zeus ümbruskond\nMálaga María Zambrano raudteejaam – 6 min jalgsi\nMetroojaam El Perchel – 9 min jalgsi\nGuadalmedina metroojaam – 10 min jalgsi\nKohapeal on vastuvõtulaua töötaja. Lisateabe saamiseks palutakse pöörduda majutusasutuse poole. Kontaktandmed on broneeringu kinnituskirjas. Kõigi majutuste puhul, mille eest tasutakse kohapeal ja mitte broneeringu vormistamisel, tuleb majutuse kogu hind tasuda saabumisel.\nHotel Zeus – joonealune jutt\nHommikusöögiga hinnapaketi broneerimisel tuleb arvesse võtta, et seda pakutakse hotellis Don Paco, mis asub hotellist Zeus 100 meetri kaugusel.\nHotel Zeus – KKK\nKas Hotel Zeus võimaldab tasuta tühistamist kogu raha tagasimaksmisega?\nJah, Hotel Zeus pakub meie saidil tagastamisele kuuluva ettemaksuga tube, mille puhul tühistamisvõimalus kehtib ka veel mõned päevad enne saabumistähtaega. Täpsemat teavet leiad majutusasutuse kehtestatud tühistamistingimustest, millega tasub kindlasti tutvuda.\nKas Hotel Zeus pakub parkimisvõimalust?\nJah.Iseteenindusega parkimine maksab 11 EUR päevas. Pikaajaline parkimine maksab 11 EUR ööpäevas.\nKas Hotel Zeus lubab kaasa võtta lemmikloomi?\nMillised kellaajad on Hotel Zeus kehtestanud sisse- ja väljaregistreerumiseks?\nJah. Lähiümbruse söögikohti: Cafe Bar torrú (1 min jalgsi), Carolina (4 min jalgsi), Bar Chiringuito Gregoria (5 min jalgsi).\nSajid, gb1 öö, reis\nCynthia, gb1 öö, reis sõpradega\nCesar A, us1 öö, reis perega\nBeverley, gb1 öö, reis sõpradega\nMarcin, us1 öö, reis\nRalph, usMuu reis,\nAsbjørn, ie1 öö, reis


Maanteemuuseumis avati uus näitus - EhitusEST\nKategooria: Haridus, EhitusEST mai 2021\nMaanteemuuseumis avati uus näitus. Foto: Maanteemuuseum\nMaanteemuuseumi põhjalikult uuenenud väikeses masinahallis avati näitus „Liikumapanev jõud“, mis pajatab liikuma saamise vajadusest ja tahtmisest, isetehtud sõidukitest isejuhtiva ühistranspordini ja sellest, kuidas turvaliselt liikuma saada.\nNäituse keskset teemat kannab siiski ühistranspordi lugu – kuidas see on arenenud ning millised on aja jooksul tehtud käänakud ja ehk ka tagasiminekud. Alates sellest, kuidas ühistranspordina kasutati rongi, veoautot ja millal ületas bussiliiklus rongiliikluse kuni tänase tasuta ühistranspordini välja. Lisaks vaadatakse ka tulevikku ning püütakse tegeleda tänamatu tööga mõistatades, mis kütust kasutavad ja millised on tuleviku transpordivahendid.


16.11.2015\tMaaklertegevus Maksim Makejev\nArco Vara koduleheküljel olevatest objektidest tunti oktoobrikuus enim huvi palkmaja vastu Harjumaal, Kloogarannas, vahendab ettevõtte venekeelse maaklerteenuse juht Maksim Makejev.\nKloogaranna piirkond on alati silma paistnud kauni loodusega – võimsad männid ja liivarand on paljudele nagu unustuste paik elamiseks ning puhkamiseks, kuhu Tallinnast jõuab tänasel päeval nii auto kui ka ühistranspordiga suhteliselt kiiresti. Sinna viib uue asfaltkattega maantee, samas pääseb ligi ka rongiga. Eestis ei ole ühtki teist sellist paika, kus saaks rongiga piltlikult öeldes otse randa sõita.\nKõnealuse palkmaja ja selle juurde kuuluva sauna on kavandanud arhitekt Allan Strus, saavutades võrreldes masstoodangust tuntud palkmajadega oluliselt väärtuslikuma ja omapärasema tulemuse.\nKinnistu paikneb Ranna kinnistute asumis ja piirneb merega. Kinnistul paikneb aastaringset elamist võimaldav 246,7 m² palkmaja ja 77 m² eraldi asetsev palkidest saunahoone. Mõlemad hooned on rookatusega. Maja köetakse soojust salvestava kaminaga, lisaks elektriküte. Saunas on puuküttega ahi ja kamin.\nMaja sobib aastaringseks elamiseks inimesele, kes hindab ühtaegu nii kaasaegseid mugavusi, mere lähedust kui ka linnakärast eemal olekut. Loomulikult sobib selline eramu ka üksnes suvitamiseks.\nPalkmaja müüakse sel põhjusel, et praegused omanikud elavad peamiselt välismaal ega kasuta seda kuigi palju.\nElamu kaugus Tallinnast on 38 km, Keila linnast 15 km, Paldiskist 9 km. Läheduses asuvad Niitvälja Golf, Niitvälja Ratsabaas ja Laulasmaa Spa.


Peiulill Fantastic yellow 0,3g - Maarahvapood\nEsileht > LILLESEEMNED > Mungalilled, peiulilled > Peiulill Fantastic yellow 0,3g\nPeiulill Fantastic yellow 0,3g\nTootekood: 5903837330263 Kategooriad: LILLESEEMNED, Mungalilled, peiulilled\nÜheaastane, väga rikkalikult õitsev suvelill. Kõrgekasvuline ja täidisõieline sort, õie läbimõõt 6-7 cm, õis on kollane ja säbruline. Kasvukõrgus 50-60 cm. Talub kuivemat, päikeselist ja tuultele avatud kasvukohta. Kasvatatakse suvelille klumpidel, aiavaasides, kalmistutel jt. Äraõitsenud õite noppimine tagab rohke õitsemise terve suve, juunist kuni öökülmadeni.