Tervisekäitumise uuring: pooled eestimaalased hindavad oma tervist heaks | Tervise Arengu Instituut\nPooled eestimaalased hindavad oma tervist heaks või väga heaks, kuid samas esineb pooltel elanikest ka pikaajalisi tervisega seotud probleeme, selgus täna Tervise Arengu Instituudi (TAI) avaldatud Eesti täiskasvanud rahvastiku tervisekäitumise uuringust.\nTAI teaduri Rainer Reile sõnul on Eesti inimeste seas üha rohkem neid, kes teevad regulaarselt tervisesporti ja pööravad tähelepanu tasakaalustatud toitumisele, ent samas on suurenemas rasvunute osakaal ja seda just meeste hulgas. Samuti on vähenemas selliste inimeste hulk, kelle tööga kaasneb füüsiline koormus.\n„Jätkuvalt on pool meie tööealisest elanikkonnast ülekaalus või rasvunud,“ ütles Reile. „Samas tuli uuringust välja, et üha enam annavad ka arstid inimestele soovitusi toidulaua valikute ja liikumise kohta ning inimesed püüavad teadlikult tervislikumaid valikuid teha.“\nKui alkoholi tarvitamine on jäänud võrreldes eelmise, 2016. aasta uuringuga samale tasemele ning on pikas trendis langev, siis kiiresti on vähenenud igapäevasuitsetajate osakaal. Järjest vähem on ka neid, kes puutuvad tubakasuitsuga kokku tööl, kodus või avalikus ruumis. „Suitsetamise vähenemise taustal ei ole märgatavalt suurenenud teiste tubakatoodete, nagu e-sigaretid ja huuletubakas, kasutajate hulk,“ lisas Reile.\nAlates 1990. aastast ja iga kahe aasta järel regulaarselt läbi viidav Eesti täiskasvanud rahvastiku tervisekäitumise uuring on üks olulisemaid allikaid, kust saab infot Eesti inimeste tervise ja tervisega seotud hoiakute ja käitumise kohta ja näha selle muutumist pika aja jooksul. Uuringu andmeid kasutavad paljud teadlased ning saadav teadmine on oluline ka poliitikutele ja teistele otsustajatele. .\nUuring viidi läbi posti- ja veebiküsitlusena ning sellele vastas 2018. aastal 2525 inimest vanuses 16-64 eluaastat. See on piisav, et laiendada tulemusi Eesti samaealisele rahvastikule.\nKüsimustik käsitles järgmisi valdkondi: suitsetamine, toitumine, alkoholi ja narkootiliste ainete tarvitamine, kehaline aktiivsus ja kaaluindeks, terviseseisund, arstiabi ja ravimite kasutamine, tervisehäireid ennetavad meetmed, seksuaalkäitumine ja liiklusohutus.\nUuringu andmed on kättesaadavad TAI tervisestatistika ja terviseuuringute andmebaasis http://pxweb.tai.ee/PXWeb2015/pxweb/et/05Uuringud ning metoodika ja standardtabelite kogumikuna TAI veebilehel: https://www.tai.ee/et/terviseandmed/uuringud/download/484.\nEesti täiskasvanud rahvastiku tervisekäitumise uuringu olulisemad tulemused:\nTerviseseisund: Pooled hindavad oma tervis heaks, kümnendik halvaks\nOma tervist hindas heaks või üsna heaks 50% vastajatest ning halvaks 9% vastanutest. Halva tervise enesehinnangu osakaal ei ole 10 a jooksul vähenenud.\nPikaajalise terviseprobleemiga oli 47% vastanutest ning haigusega seotud igapäevategevuste piiranguid esineb ligi 50% vastanutest.\n43% vastanutest on viimase 12 kuu jooksul tundnud üleväsimust üsna tihti või peaaegu alati, kuid võrreldes 2016. aastaga (49%) on üleväsimust tundvate vastajate osakaal vähenenud. Depressiooni tundis 17% vastanutest, siin on samuti võrreldes 2016. aastaga (21%) toimunud oluline langus.\nToitumine: Inimesed püüavad toituda aina teadlikumalt\nRiiklikud toitumissoovitused näevad ette, et päevas peaks sööma vähemalt 300 g köögivilju ja 200 g puuvilju. Ligi 70% vastajatest sõi köögivilju vähem kui toitumissoovitused ette näevad. Puuvilju-marju sõi soovitatust vähem 46% vastanutest. Kümne aasta jooksul ei ole köögi- ja puuviljade söömises olulisi muutusi.\nSamas näitavad uuringu tulemused, et inimesed siiski püüavad teha targemaid valikuid. 22% vastanutest ütles, et nad on viimase 12 kuu jooksul suurendanud köögiviljade tarvitamist, viiendik on teadlikult vähendanud rasva ja suhkru ning kümnendik soola kasutamist.\n22% vastajatest polnud muutnud ühtegi toitumisharjumust viimase 12 kuu jooksul. Selliste vastajate hulk on aga aasta-aastalt vähenenud – veel 2008.a oli selliseid ligi 50%. Kaalu langetamiseks pidas viimase 12 kuu jooksul dieeti 7% meestest ja 13% naistest.\nLigi 15% vastajatest oli viimase 12 kuu jooksul saanud arstilt või muult tervishoiutöötajalt soovituse toitumisharjumuste muutmiseks.\nKehaline aktiivsus ja kaaluindeks: tervisesporti tehakse rohkem, kuid rasvunud meeste osakaal kasvab\nOma praegust füüsilist vormi ja kehalist võimekust hindas heaks või väga heaks kolmandik vastanutest, 15% aga halvaks või väga halvaks. Kümne aasta jooksul on halva füüsilise vormiga vastanute osakaal mõnevõrra suurenenud. Muutus on märgatav eelkõige meestel – halb füüsiline vorm oli 2008. aastal 10% ja 2018. aastal 16% meestest.\nSamuti tehakse järjest enam tööd, mis nõuab vaid väga väikest füüsilist pingutust: kui 2008. aastal oli selliseid vastajaid 36% , siis 2018. aastal 43%.\nVähemalt poole tunni vältel harrastab tervisesporti igapäevaselt 7% vastanutest. Enamik ehk ligi pooled vastanutest teevad tervisesporti vähemalt korra nädalas. Neljandik eestimaalastest tervisesporti ei harrasta, kuid nende osakaal on aasta-aastalt vähenenud – 2008. aastal ei tegelenud tervisespordiga kolmandik inimestest.\nKõigist vastanutest oli normaalkaalus 47% (38% meestest ja 53% naistest). Liigse kehakaaluga oli kokku 61% meestest ja 44% naistest, seejuures rasvunud (BMI ≥30) on 21% meestest (2008. a 17,5%) ning 18% naistest (2008. a 18%).\nLigi 19% ülekaalulistest või rasvunud vastanutest oli saanud arstilt soovituse toitumisharjumuste muutmiseks.\nAlkoholi tarvitamine: sagedasi tarvitajaid sama palju, pikk trend näitab vähenemist\n24% vastajatest (36% meestest, 15% naistest) tarvitab alkoholi mõned korrad nädalas või sagedamini. See ei ole võrreldes 2016. aastaga suurenenud, pigem on 10 aasta perspektiivis sagedaste alkoholitarvitajate osakaal vähenemas – 2008. aastal oli selliseid vastajaid 27%. Tervist ohustav tarbimine (nädalas meestel üle 160g ja naistel üle 80g alkoholi) esines 22% meestest ja 9% naistest.\nMärgatavalt on kasvanud mitteametlikust müügikohast alkoholi ostnute hulk, 16% meestest ja 9% naistest on alkoholi ostnud käest-kätte või muul mitteametlikul moel. 2016. aastaga võrreldes on kasv olnud meestel puhul 6% ja naiste puhul 4% võrra.\nSuitsetamine: Igapäevasuitsetajaid järjest vähem\nSuitsetajaid (igapäevased või juhusuitsetajad) oli veerand vastanutest (31% meestest ja 20% naistest).\nIgapäevasuitsetajaid oli 17 % (2016. aastal 21%), sh meestest 23% (2016. aastal 30%) ja naistest 13% (2016. aastal 16%). Nii igapäevasesuitsetajate kui ka suitsetajate osakaal tervikuna on võrreldes 2016. aastaga oluliselt langenud.\nPraegustest suitsetajatest tahaks suitsetamisest loobuda ligi pooled (48%). Ligi kolmandik igapäevasuitsetajatest oli arstilt saanud soovituse suitsetamisest loobumiseks.\nPassiivne suitsetamine on viimase 10 aasta jooksul järjepidevalt vähenenud. Kui 2008. aastal viibis vähemalt tund aega päevas suitsustes tööruumides 13% vastajatest, siis 2018. aastal vaid 4%. Suitsustes avalikes ruumides viibis 2008. aastal 6%, 2018. aastal aga 2%. Eluruumides suitsetati 2008. aastal 27% vastajate kodudes, 2018. aastal aga 12% kodudes.


Puri ja Zenjovi väravad aitasid koondislaste koduklubid tähtsate võitudeni - Jalgpall - Postimees Sport: Värsked spordiuudised Eestist ja välismaalt\nPuri ja Zenjovi väravad aitasid koondislaste koduklubid tähtsate võitudeni\nMöödunud nädalal käisid koondislased näitamas oma oskuseid Euroopa erinevates liigades, kui lisaks Rauno Sappinenile said väravad kirja ka Sander Puri ja Sergei Zenjov.\nSergei Zenjov lõi värava Poola kõrgliigas, kui tema koduklubi Krakówi Cracovia alistas 3:1 Płocki Wisła. Täismängu kirja saanud Zenjovi tabamus viis Cracovia 19. minutil 2:0 juhtima.\nArtur Pikk ja Henrik Ojamaa kuulusid Poolas Legnica Miedźi algkoosseisu, kuid nende koduklubi vandus kodus 1:4 alla Varssavi Legiale. Miedź jätkab Poola kõrgliigas üheksandal kohal.\nHollandi esiliigas sai värava kirja Rauno Sappinen, kuid tema koduklubi Den Bosch kaotas kodus 1:4 Almere Cityle. Den Bosch mängis enam kui 80 minutit vähemuses, sest kaheksandal minutil sai Sappineni meeskonnakaaslane punase kaardi. Vähemuses olles õnnestus eestlasel mänguseis 1:1-le viigistada, kuid teisel poolajal lõid külalised kolm vastuseta väravat. Den Bosch on 20 meeskonna konkurentsis 13. kohal.\nAste kõrgemal jäi mänguajata Karol Mets, kui NAC Breda kaotas võõrsil 0:3 VVV Venlole. NAC Breda on kuue vooru järel Hollandi kõrgliigas eelviimasel ehk 17. kohal.\nJoonas Tamm tegi debüüdi Euroopa liigas, kui alagrupiturniiri avavoorus jäädi võõrsil Beşiktaşele (Türgi) alla 1:3. Nädalavahetusel vannuti sama tulemusega Norra kõrgliigas alla Rosenborgile. Tamm tegi mõlemas mängus kaasa 90 minutit.\nTaijo Teniste ja Bergeni Brann viigistasid viimati Sandefjordiga. Külalised asusid mängu juhtima 80. minutil, kuid Brann suutis 86. minutil viigistada. Teniste kuulus Branni algkoosseisu ja mängis 83 minutit. Brent Lepistu teenis mänguaega Kristiansundi 2:1 võidumängus Haugesundi üle, kui poolkaitsja sekkus vahetusest mängu 85. minutil, mil väravad olid juba löödud.\nSoome kõrgliigas mängis Mihkel Aksalu möödunud nädalal SJK ridades kaks kohtumist ning pidi oma võrgust noppima vaid ühe palli – nädala alguses tunnistati võõrsil Mariehamni 0:1 paremust. Reedel tehti väravateta viik Lahtiga.\nLahti mängis eelmisel nädalal samuti kaks mängu, sest nädala alguses jäädi 0:2 alla HJK-le. Henri Anier tegi mõlemas kohtumises kaasa 90 minutit, tema meeskonnakaaslane Artjom Dmitrijev kuulus HJK vastu algkoosseisu ja mängis 83 minutit, reedel SJK vastu sekkus ta vahetusest mängu 72. minutil.\nVPS sai möödunud nädalal kirja ühe võidu ja ühe kaotuse. Esmalt jäädi kodus 1:2 alla Tampere Ilvesele, kuid seejärel alistati 2:0 PS Kemi. Hindrek Ojamaa mängis VPSi ridades mõlemas kohtumises 90 minutit, Marko Meerits jälgis kohtumisi varumeestepingilt.\nMarek Kaljumäe ja Maksim Lipini koduklubi Kemi jaoks oli kaotus VPS-ile nädala jooksul teiseks allajäämiseks, sest esmaspäeval tunnistati võõrsil Espoo Honka 1:2 paremust. Kaljumäe kuulus mõlemas mängus meeskonna algkoosseisu, Lipin sekkus Honka vastu mängu vahetusest, kuid VPSi vastu sai kirja täismängu.\nAts Purje ja KuPS said möödunud nädalal kirja kaks 1:1 viiki. Esmalt mängis Purje 68 minutit ning vahetati välja 0:0 seisul, kui võõral väljakul lõppes kohtumine RoPSi vastu 1:1 viigiga. Nädalavahetusel viigistati kodus Espoo Honkaga, kui Purje sekkus mängu 80. minutil vahetusest, mil mõlemad meeskonnad olid värava juba löönud.\nTšehhi esiliigas teenis mänguaega German Šlein, kes sekkus Jihlava Vysočina 3:0 võidumängus Vlašimi vastu vahetusest mängu 73. minutil. 16 meeskonna konkurentsis on Jihlava Vysočina kolmandal kohal.


Kuiva valge veini valimine toiduvalmistamiseks - Veini Sidumine\nKuiv valge vein toiduvalmistamiseks\nKas soovite toiduvalmistamiseks kuiva valget veini? Kõige tähtsam on teada, et vein peaks ise maitsma. Halva kvaliteediga vein võib suurepärase roa ära rikkuda.\nÕnneks leidub suurepärase maitsega valgeid veine väga taskukohase hinnaga. Nii et kõrvaldage kõik, mis on tähistatud kui „keeduvein“, kuna see teenis oma tiitli tõenäoliselt joogiks kõlbmatuna.\nkas punane vein võib põhjustada kõrvetisi\nKui kavatsete alla minna, tehke seda vähemalt vanniveinis.\nEnamik retsepte nõuab palju vähem kui pudel (tavaliselt tassi ümber), mis jätab teie söögikorra ajal piisavalt paar klaasi. Kui soovite uudistada veini valmistamise kohta rohkem, vaadake seda artiklit kuus peamist veini.\nMiks küpsetamiseks kuiv valge vein?\nÜldjuhul eelistatakse kergemate roogade, nagu kana, sealiha, vasikaliha, supp, mereannid, koorikloomad ja köögiviljad, küpsetamiseks kuivi valgeid veine (veine, mis ei sisalda magusust). Allpool on toodud näited nendest roogadest, mis on ühendatud laialt levinud veinistiilidega.\nValge liha, koorekastmed ja kastmed\nProovige rikkalikke kuivi valgeid veine\nKreemikastmete, kastme ja kana jaoks kasutage paksemat ja intensiivse maitsega kuivvalget veini nagu Chardonnay.\nOn palju valgeid veine, mis on rikkad ja kreemjad, kuid Chardonnay on ilmselt kõige laiemalt saadaval. Veiniga küpsetamine koorekastmes või kastmes nõuab natuke rohkem asjatundlikkust, kuna on raskem tasakaalustada happesust või jälgida, kui palju veini on vähenenud. Kõige targem on enne vees segamist veini vähendada.\nVaadake seda väikest väikest videot Valge veini võikaste inspiratsiooni saamiseks.\nveiniklaas veinipudeli peal\nMereannid ja karbid\nProovige kargeid kuivi valgeid veine\nPinot Gris (teise nimega Pinot Grigio)\nKrõbedad kuivad valged veinid, näiteks Pinot Grigio, lisavad puuviljalist mineraalset iseloomu, mis sobib suurepäraselt mereandide küpsetamiseks. Veidi happesust võib rasvasema kala läbi lõigata, kuid olge ettevaatlik ja ärge muutuge liiga happeliseks, kuna seda on toiduvalmistamisel lihtne üle ekstraheerida.\nKui tunnete end loominguliselt, on sellele maitseprofiilile sobiv veel palju teisi veinisorte. Vaadake valgete veinide nimekiri rohkemate ideede saamiseks.\nProovige taimseid kuivvalgeid veine\nSauvignon Blanc on puuvilja-, ürdi- ja lillemaitsega klassikaline kerge vein, mis lisab köögiviljade küpsetamisel hämmastava mõõtme. See on üks lihtsamaid veine, millega süüa teha, lihtsalt pritsige veini degusteerimiseks pannil.\nProovige neid veine artišoki, Vahemere stiilis tomatiroogade, šveitsi mangoldi, baklažaani, küüslaugu, paprika ja seentega. Lisa vähe võid ja sidrunit ekstra maitsvuse ja happe ideaalse tasakaalu saavutamiseks.\nValge veinikastme variatsiooni loomiseks kasutage lihtsat beurre blanci retsepti\nNõuandeid valge veiniga kokkamiseks\nKreemikastmete jaoks küpseta vein eraldi ja vähendage pooleks sellest, millest alustasite. Kui see on maha küpsenud, lisage koor. Enamik retsepte nõuab 1/2 tassi kuni 3/4 tassi veini.\nPärast köögiviljade hautamist tilgutage pannile paar supilusikatäit veini deglasatsiooni saamiseks.\nKarpide jaoks lisage puljongile veini aurutamiseks või salaküttimiseks (rannakarbid, karbid, austrid).\nVõite lisada paar supilusikatäit veini marinaadidesse, mis aitab liha pehmendada ja toiduvalmistamisel karamellistuda.\nMida kauem veini keedate, seda vähem on roogis alkoholi. Alkoholi täielikuks eemaldamiseks võib kuluda kuni 2,5 tundi hautamist.\nAvatud jahutatud valge vein on joodav kuni nädala ja sobib kahe nädala jooksul toiduvalmistamiseks.\nüks klaas veini kaloreid


HÄÄLDUS JA SILBITUS\nLühendit CV on õige hääldada [tsee-vee], mitte [sii-vii]. Lühend tuleb ladinakeelsest väljendist curriculum vitae.\nPrantsuse à la carte on eesti tekstis kursiivis. See tähendab 'toidukaardi järgi (eritellimusel valmistatavate roogade kohta)'. Viimane sõna hääldub [kart].\nÕiged on mõlemad kirjakujud: keefir (omastav keefiri ja osastav keefirit) ja kefiir (omastav kefiiri II vältes ja osastav kefiiri III vältes). Osastavas ei ole õige „keefiri“.\nItaalia ja prantsuse sõnad kirjutage eesti tekstis tsitaatsõnadena: caffè latte (hääldub [kafe latte]) ja café au lait [kafee olee].\nEsimese asemel võib tarvitada ka mugandit late (püstkirjas). Vt ka nõuanne „Miks on ÕSis reka ja late, mitte rekka ja latte, nagu neid sõnu sageli kirjutatakse?“ (http://keeleabi.eki.ee/?leht=8&id=256).\nSõnad väike ja päike on kolmandas vältes.\nRootsi pealinna nimi Stockholm on ka eesti keeles c-ga.\nSeda nime hääldatakse [stokholm], mitte [štokholm].\nLadina tsitaatväljend curriculum vitae on eesti tekstis kursiivis (ka pealkirjana). Seda väljendit hääldatakse [kurri´kulum viitä].\nKuidas hääldada Nobeli (auhind), kas [noobeli] või [nobeeli]? – Õige on [nobeeli].\nMiks kirjutatakse araabia nimede lõppu -h, kui see ei hääldu? – Araabia nimesid transkribeeritakse rahvusvaheliselt heaks kiidetud soovituste alusel. Nime lõpus olev -h hääldub väga üksikutes nimedes ja sõnades, nt neis, mis sisaldavad jumala nime (Rām Allāh), mujal jääb hääldamata, nt Al-Başrah – Al-Başrah's.\nNike hääldus on [naiki], seepärast pole käänamisel ülakoma tarvis: Nike vabaajapüksid.\nNeegriusund Kariibi mere saartel on voodoo (tsitaatsõna, hääldus on [vuuduu]).\nSõnas august on rõhk esimesel silbil.\nFiat peaks itaalia reeglite järgi häälduma [fiiat] ja seega on mitmuse osastav Fiateid (vrd plakateid).\nEnne oli sõna aula vaid II vältes, nüüd on lubatud ka III välde.\nKirjutage sidekriipsuga: taiji-spetsialist, taiji-harjutus, taiji-treening. Tsitaatsõna taiji hääldatakse [taitšii].\nKohanime Côte d'Ivoire omastava käände vorm on Côte d'Ivoire'i.\nNime hääldatakse [kot-divuaar].\nSõna ninja, mis hääldub [nindža], on eesti tekstis kursiivis.\nKuidas lugeda lühendit DVD? – Lugege [dee-vee-dee], mitte [dii-vii-dii].\nInglise toffee on eesti tekstis tsitaatsõna. Seda hääldatakse [tofi]. „Võõrsõnade leksikoni“ järgi on see 'sitke inglispärane piima-, koore- v võikompvek, milles võib olla mandleid, pähkleid v puuviljamahla'.\nMis on sõna siivutu vastand? – See on siivas, aga ka siivus.\nSõna siivas omastav on siivsa ning osastav siivsat ja siivast. Sõna siivus omastav on siivsa ja osastav siivsat.\nSõna siivus võib ÕSi järgi hääldada nii II kui ka III vältes.\nKuidas käänata sõna aula? – Selle sõna käänamine oleneb hääldusest. Kui seda hääldada II vältes, on ainsuse osastav aulad, mitmuse omastav aulade ja osastav aulasid (käändub nagu sõna ratsu). Kui seda hääldada III vältes, on ainsuse osastav aulat, mitmuse omastav aulate ja osastav aulaid (käändub nagu sõna õpik).\nPerekonnanime Boroditš osastava käände vorm on Boroditšit (rõhk on teisel silbil).\nMis on fitness ning kuidas seda hääldada ja kirjutada? – See on 'vormisolek; sportlik ja tervislik eluviis; kitsamas mõttes: võistlusspordiala, milles on tähtsal kohal nii keha proportsioonid kui ka ilu ja liikuvus'. Soovitame seda sõna hääldada kirjapildi järgi [fitness] ja kirjutada püstkirjas, nt fitnessiklubi, fitnessitrenn, fitnessitreener, fitnessiüritus.\nKuidas hääldada eesti tekstis ingliskeelset laserplaadilühendit CD? – Hääldage [tsee-dee], mitte [sii-dii].\nHispaania linna Barcelona õige hääldus on ÕSi järgi [barsseloona].\nTsitaatsõna performance ainsuse omastav kääne on performance'i ja osastav performance'it, mitmuse omastav on performance'ite ja osastav performance'eid.\nLiitsõnades on sidekriips: performance'i-päev, performance'i-laadne.\nSõna hääldatakse [pöfoomöns].\nJuustunimetus provolone on tsitaatsõna. Seda käänatakse ülakomaga, nt (sõime) provolone't.\nSõna hääldatakse [provoloone].\nSõna lageraie on omastavas lageraie (III vältes) ja osastavas lageraiet. Sama moodi tuleb käänata sõna hooldusraie.\nKuidas on don Quijote omastav ja osastav kääne? – Nimetava käände hääldus on [kihhóte]. Omastav on don Quijote ja osastav don Quijotet.\nAafrika kõrgeim mägi on Kilimanjaro, seda hääldatakse [kilimandžaaro].\nBelgia linn on Brugge, seda hääldatakse [brühhe].\nÜhendis Brugge pits on kohanimi suure tähega.\nKohupiimast lihavõttetoit on pasha. Seda hääldatakse [pasha], mitte [paša].\nKõrgema riigiametniku ja sõjaväelase tiitel sultaniaegses Türgis oli paša.\nTallinnas on Skåne bastion.\nSeda nime hääldatakse [skoone].\nMida tähendab yin-yang? – See on hiinlaste loodusfilosoofia põhimõisteid, mis tähendab kahe vastandjõu ühtsust. Eestikeelses tekstis tuleb seda kasutada tsitaatsõnana. Sõna hääldatakse [jin-jang].\nSõna kaslane hääldatakse ÕSi järgi peenendatud s-iga.\nPrantsuse hommage, mida hääldatakse [omaaž] ja mis tähendab 'tänu- või austusavaldus', on eesti tekstis tsitaatsõna.\nLadina honoris causa, mida hääldatakse [honooris kausa] ja mis tähendab 'austuseks', on eesti tekstis tsitaatsõna.\nInglise happening, mida hääldatakse [häpening], on eesti tekstis tsitaatsõna, nt korraldasid happening'i. See sõna tähendab 'improviseeritud etendus'.\nPrantsuse grand prix 'suur auhind' on eesti tekstis kursiivis. Seda hääldatakse [graan prii].\nVõõrfirma nime Nike hääldatakse [naiki], nagu on jumalanna Nike hääldus inglise keeles.\nOmastav on Nike [naiki], osastav Niket [naikit].\nEesti kohanimi Tõrva on nimetavas käändes II vältes. Sisseütlevas on Tõrva (III vältes) ehk Tõrvasse.\nSõna õilis on II vältes.\nPrantsuse tsitaatsõna buffet, mis tähendab ’Rootsi laud’, on eesti tekstis kursiivis, seda hääldatakse [büfee]. Tsitaatsõna käänatakse ülakomaga, nt kiitis rikkalikku buffet’d. Liitsõnades on sidekriips: buffet-hommikusöök, buffet-õhtusöök, buffet-restoran, buffet-vastuvõtt, lõuna-buffet, laste-buffet, supi-buffet.\nMitmuse nimetava vorm pilved on II vältes.\nSõna kosmos on III vältes.\nMehhiko pealinn on México, seda hääldatakse [mehhiko].


“No räägi juba,” oli Mari kärsitu.\n“Me võiksime siis, kui mu emme ja issi magavad, majast välja hiilida,” pakkus Jaan.\n“Ja mida me teeksime?” uuris Mari.\nEnne, kui Jaan midagi öelda jõudis, teatas Liisa:\n“Minu arust on see väga hea mõte!”\n“Aga kui vanemad teada saavad?” päris Mari.\n“Ei saa nad midagi,” naeris Liisa.\nKui kätte jõudis hiline õhtutund ja Jaani ema ning isa olid lastele juba ammu head und soovimas käinud, küsis Mari äkki:\n“Kas nüüd lähme?”\nPoiss oli Mariga päri ja nii nad siis asusidki kolmekesi mööda treppi alumisele korrusele minema. Nad kõndisid võimalikult vaikselt, kuid sellisel väga vaiksel ajal tundus iga muidu kuulmatu heli vali olevat. Kui lapsed olid poole trepi peal, kostis vanemate toast mingi imelik plõksatus.\n“Mis see oli?” sosistas Mari hirmunult.\n“Küllap nad panid televiisori kinni,” arvas Jaan.\n“Sellise häälega? Ei, mina ei usu seda,” ütles Liisa.\n“Mis siis saab, kui nad praegu meid siin kolamas näevad?” küsis Mari vaikselt.\n“Ei nad näe, lähme nüüd,” vastas Jaan ja hakkas edasi liikuma.\nLastel ei olnud mingit kindlat plaani, mida öösel õues teha. Marile olid vanemad küll rääkinud, et niimoodi ei tohi üksinda välja minna. Kui ema sellest teada saaks, saaks Mari kõvasti karistada.\nKa Liisale olid vanemad sama juttu rääkinud, kuid hetkel tundis ka tema, et peab vanemate käsust üle astuma.\nLapsed jõudsid trepist alla elutoani. Kõik oli pime ja vaikne ning neil kippus vahepeal isegi naer peale, kuigi asi oli naljast kaugel. Lihtsalt nii naljakas oli pimedas koridoris teisi enda kõrval hiilimas näha.\n“Kuss, ärge itsitage,” ütles Jaan äkitselt ja jäi seisma, “ma kuulsin midagi.”\n“Mida?” päris Mari.\n“Äkki sa kujutasid seda endale ette või tuli see hääl õuest,” arvas Liisa.\n“Ei. Ma ei usu, see oli selline… külmkapi hääl,” ütles Jaan.\nTõesti, köök oli päris lähedal ja esialgu lapsed ei märganud, et suletud ukse vahelt paistis valgus. Keegi oli köögis.\n“Mida me teeme?” küsis Mari.\n“Lähme üles tagasi,” ütles Jaan, pööras ringi ja hakkas minema. Just sel hetkel avati köögi uks ja sealt astus välja Jaani isa, kes esikus tule põlema pani, leides kolm last hirmust tardununa seismas.\nKui tahad teada, mida isa lastelt küsis ja mis edasi sai, osta järgmise nädala laupäevane Vooremaa!


Toimetajalt: Võlad kultuuris, majanduses, looduses — Vikerkaar\nToimetajalt: Võlad kultuuris, majanduses, looduses\n“Laena mulle kannelt, Vanemuine!” Õpetatud baltisaksa estofiilide seltskonnas kavandatud ja soomlaste “Kalevalast” inspireeritud rahvuseepos võiks olla heaks meenutuseks, et iga kultuuri aluseks on laenamine, “puhast” eestlust ei ole olemas. Laenates tarkvaraarendajate sõnavara: It’s not a bug, it’s a feature. 2019. aasta esimese Vikerkaare keskmes ongi suhted, mis seovad meid teistega: laen, võlg, krediit.\nIlukirjanduses astuvad üles inimesed kultuuride vahel: P. I. Filimonovi loos käiakse ebamugavatel matustel, Hardi Keerutaja loos seiklevad eestlased Skandinaavias, Øyvind Rangøy loos seikleb skandinaavlane Eestis. Aare Pilv tõlgib tatarivene laulja-räppari Aygeli tekste, Anti Saar peab päevikut. Arvustamisel on erutust tekitanud teosed: Urmas Oti elulooraamat jäi Vilja Kiisleri hambu ja hittseriaal “Pank” saab Emilie Toomelalt arvustada.\nEsseistikas: Tiit Hennoste küsib, mida tähendab võlg eesti kultuuris ja eesti kultuurile. Võlg on ainult pealtnäha lihtne toiming: Minul on midagi vaja, sina oled nõus seda ajutiselt mulle andma. See väike vahetus peidab endas Pandora laegast. Milline on laenuandja ja laenuvõtja suhe sõltub tuhandest väikesest detailist (meenutame vana nalja: kui sa oled pangale võlgu sada eurot, siis oled sa panga oma; kui sa oled pangale võlgu sada miljonit, siis on pank sinu oma). Saksa kultuur võis laenata eestlastele “sõnad, süntaktilised mallid, laulupidu ja rahvalikud laulud, toidud ja rõivamoed, kangamustrid ja koolisüsteemi” ning lõpuks ka rahvusliku ärkamise idee. Vaid ühest allikast ammutatud võlg osutus aga lõpuks nii raskeks kanda, et esimeste eesti intellektuaalide obsessiooniks sai eesti kultuuri saksa omast eristamine – olgu siis essentsialismi jutlustades või Noor-Eesti moodi euroopa kultuuri kaudu “laenuportfelli mitmekesistades”.\nSeda, kuidas 2019. aasta maailm on jätkuvalt aastakümne taguse võlakriisi kujundatud, kirjeldavad eri nurkade alt majandusajaloolane Adam Tooze ja jurist Piret Loone. Tooze meenutab, kuidas 2008. aastal alanud kriisi nähakse Euroopas jätkuvalt ebaõiglaselt kui kulutamishullude heaoluriikide põhjustatud võlakriisi. Tegelikult aga ei põhjustanud kriisi mitte keskvalitsused, vaid USA kinnisvaraturul liiga suuri riske võtnud pangad, sealhulgas ka Euroopa pangad. Neid pidid valitsused siis hädaolukorras päästma hakkama, sest vastasel korral oleks krahh võinud olla veel mõõtmatult suurem. Tooze’i hinnangul seisnes viga aga selles, et päästeti ainult pangad, pankade jätkusuutmatutest laenudest tehti riikide jätkusuutmatud laenud, päästeoperatsiooni hinnaks oli aga 25%-ne tööpuudus Kreekas ning populistide tõus üle kogu maailma.\nEesti poliitilises arutelus kehtib aga konsensus, et riigivõlg on alati halb. Majandusteadlane Ringa Raudla näitab oma artiklis kust see idee on pärinenud, millal on see mõistlik ja millal arengut piirav, juhib tähelepanu, et võlafoobia on viimastel aastatel hakanud murenema ning et see võib olla isegi hea.\nAiri Triisberg kirjutab ühiskondlikust võlast tasustamata kunstnike ees, Kaisa Maria Ling avab bluusi näitel kultuurilaenude toimemehhanisme. Esseeosa lõpetab keskkonnaajaloolase Andreas Malmi ülevaade kliimakriisi ajaloost ja meie ökoloogilise võla järjepidevast kasvamisest. On aeg lõpetada rääkimine abstraktsest “inimkonnast”, kui fossiilkütustel põhineva majanduse tulekahju on läitnud väga väike hulk tegelasi. Malm lükkab ümber argumendid, justkui oleks fossiilkütuste põletamine vajalik arenevate riikide elatustaseme tõstmiseks, elatustase tõuseb põhiliselt nendel vähestel inimestel, kes omavad söekaevanduste aktsiaid. Mõistlik oleks jätkusuutlikule majandusmudelile üle minnes lasta võlad kinni maksta nendel härradel, kes laenu võtsid. Erinevalt kultuurist ja majandusest, on loodus valdkond, kus maksepikendusi ei anta.


OlyBet Poker Series kvalifikatsioonid internetis | PokerNews\n2013 September 12 OlyBet\nKoge mõnusaid pokkerielamusi Tallinna, Riia ja Vilniuse Olympic Casino pokkeritubades igakuistel OlyBet Poker Series turniiridel. Igal OlyBet Poker Series Live turniiril on lisaauhindadeks €440 väärtuses online-satelliitide ja live-turniiride piletid.\nOlyBet Poker Series turniiridel on algstäkk 11 000 punkti ning kehtivad 30-minutilised tasemed. Esimene tase on 25/25. Kõigis linnades kehtib €110 sisseost ja pääsme turniirile saad lunastada soodsalt läbi satelliitide OlyBet pokkeritoas.\nOlyBet Poker Series kvalifikatsioonid\nFreeroll-satelliidid: Esmaspäevast laupäevani toimub iga päev kell 18:00 freeroll-satelliit, mille viis paremat pääsevad kell 20:00 algavale Daily Satellite turniirile. Auhinnaks on Daily Satellite piletid väärtusega €3.30, mida saab kasutada endale sobival päeval lausa kolme kuu jooksul. Freeroll-satelliidi algstack on 500 punkti ja üks reigitud käsi 24 tunni jooksul annab 100 lisapunkti.\nDaily Satellite turniirid: Esmaspäevast laupäevani toimub iga päev kell 20:00 €3.30 Freezeout Daily Satellite turniir. Turniiril on garanteeritud viiele paremale pääse pühapäevasele Super Satellite turniirile. Turniiri algstack on 2000 punkti ja 50 reigitud kätt 24 tunni jooksul annab 1000 lisapunkti. Auhinnaks on Super Satellite piletid, mida on võimalik kasutada endale sobival pühapäeval lausa kuue kuu jooksul.\nSuper Satellite turniir: Igal pühapäeval kell 20:00 toimub €22 Freezeout Super Satellite turniir, mille võitudeks on €110 väärtusega piletid OlyBet Poker Series Live turniiridele. Viis piletit on auhinnafondis garanteeritud. Turniiri algstack on 3000 punkti, seega on mõnusalt mänguruumi, et oluliste turniiripiletite jagamisel juhusele vähem ruumi anda. Mängija saab ise valida, millisesse riiki ja mis ajal toimuvale turniirile ta võidupileti eest soovib registreeruda.\nVõidetud turniiripääset saad kasutada ka teiste €110-eurose sisseostuga turniiridel nagu Suomiturnaus, mis toimub alati päev pärast OlyBet Poker Series turniiri või 20. septembril toimuvale Eesti-Soome maavõistlusele registreerimiseks.\nOlyBet Poker Series turniirisarja online satelliidid asuvad pokkeritarkvara sektsioonis „Satellites“ -> „Online Events“. Live turniiridele registreerumised asuvad sektsioonis „Satellites“ -> „Live Events“. Live turniirile registreerumine ja registreerumise tühistamine läbi pokkeritarkvara lõpeb 24 tundi enne turniiri algust. Live turniirile läbi pokkeritarkvara registreerunud mängijatel on vaja enne turniiri algust kasiino kassast võtta dokumendi esitamisel pilet, mille alusel turniirialale pääseb.\nLisaauhinnad OlyBet turniiridel\nTähelepanu! Turniiripilet kantakse mängija OlyBeti mängukontole eeldusel, et mängija on omale konto registreerunud hiljemalt turniiri lõpptulemuste selgumise ajaks. Mängukonto registreerimine on võimalik kasiinos olevast arvutist ja pokkeri mängukonto registreerimine eeldab ühte sisselogimist pokkeritarkvarasse ning mängulaua hüüdnime (Alias) valimist. Võidetud piletid on individuaalsed ja neid ei saa müüa ega rahaks vahetada. Soovitame konto varem ära registreerida, et hilistel öötundidel ei peaks enam pead vaevama.\nGeorg Lind III: miljon VPP-d ühe kuuga oli väljakutse väikseim probleem!


Fotoklubi sai 13!\nMärtsis tähistas TTÜ fotoklubi oma 13. sünnipäeva. Selle puhul korraldasime fotoklubi sünnipäevamatka Põhja-Eesti rannikule. Alustasime oma väljasõitu 29. märtsi hommikul ning kõigepealt suundusime Hara allveelaevade sadamasse, kus uudistasime mahajäetud lagunevaid sadamaehitisi. Kuna ilmaga meil väga ei vedanud, terve päeve oli üsna vihmane, otsustasime oma algseid plaane natuke muuta. Jalgsi matkaraja läbimisest pidime loobuma ja liikusime hoopis autodega ringi. Seltskonna meeleolu see aga ei morjendanud, sest saime näha ja pildistada paljusid põnevaid kohti, mis tee peale jäid. Juminda tuletorni lähistelt leidsime ühe katusealuse, kus keetsime maitsvat suppi.\nMuuhulgas külastasime ka Viinistu sadamat. Selleks ajaks oli nii mõnelgi külm naha vahele pugenud ja kõigil oli hea meel, kui sadamas kohviku leidsime. Kohvi joodud, asusime teele Nõmmeveski poole, kus võtsime välja oma statiivid ja kaamerad, et juga pildistada. Kui hämarduma hakkas, viisime läbi workshopi põleva kivivillaga, millega õnnestus väga uhkeid kujundeid õhku maalida ja neid ka pildile püüda. Lendlevad sädemed lisasid piltidele veel palju juurde.\nPärast pikka päeva olid kõhud juba tühjaks läinud ning suundusime Nõmmeveski Puhkemajja, kus meie fotoklubi tublid kokad olid juba head ja paremat valmistanud. Õhtul tähistasime sünnipäeva ja hommikul oligi aeg taas Tallinna poole teele asuda.\nUurime ka, mis muljed jäid matkast fotoklubi pikaajalisele liikmele Jaanusele ning värskeimale liikmele Aleksile.\nJaanus, oled juba olnud fotoklubi liige juba 11 aastat ja käinud paljudel matkadel, kuidas jäid rahule selle aasta üritusega? Kas oleksid tahtnud midagi teisiti teha?\nÜhegi matka korralduse üle pole pidanud nurisema, sest nende matkade juures teevad inimesed ise matka põnevaks.\nAleks, kuidas jäid rahule oma esimese fotoklubi matkaga? Mis sulle kõige rohkem meeldis?\nJäin väga rahule! Meeldis kõige rohkem see, kuidas kõik klubilised võtsid üksteist nagu omasid ning kõigi soove võeti kuulda.\nRohkem pilte saab vaadata SIIT!


Secrets of õige raseerimine\nVastavalt eksperdi hinnangul keskmiselt mehed pühenduda raseerimine umbes 150-250 päeva elu. Teadus ei ole täpselt teada summa harjastega raseerimiseks naela või ruudu footage ärritatud mees nahk, mis on protsessi kaasatud pardlid, kuid kindlasti leidnud, et peaaegu 60% meestest raseerimine teeb seda täiesti vale.\nSoovitavad dermatoloogid, et mehed raseerivad pärast vähemalt 15-20 minutit pärast nad ärkasid. Inimene elab oma elu, kuid kuna ta vajab aega, et "ärkama". Järgmine, peate konfigureerima teadlik inimene, et kohtuda habemenuga.\nPuudumise tõttu sellise koolituse tekivad sageli ei ole nii meeldiv aisting, samuti kärped põletik sissekasvanud karvad. Enne raseerimist on vaja pehmendada harjased, nii et masin oli lihtsam lõigata karvu. On, kui lihtne neid kärpida, aste ulatub sõltub naha ümber iga juuksed ja seega mitmeid ebameeldivat tunnet raseerimise ajal. Leevendusmeetmete tõhususe anda esialgse seebi või pehme geel, seejärel loputage nägu sooja veega (mis kõige tähtsam - ei mitte ületada piiri vee ja torustik kuum).\nPõhjustamine vaht enne raseerimist vaja kaks või kolm minutit ootama. On vaja täielikult harjastega naha efekti kogenud koor (crema) raseerimist. Peaaegu kõik originaal raseerimine koosseisu kooskõlas konkreetset tüüpi nahale.\nEt hõlbustada igapäevast kannatusi need vahendid lisatud pehmenenud ekstraktid (aaloe, kummel, jne ..) ja vitamiine, mis vähendavad naha tundlikkust vähendada põletustunne.\nLosjoonid, geelid ja vahud erinevad tiheduse ja kontsentratsiooni. See võib oluliselt liikumise hõlbustamiseks masin.\nEi ole vaja loobuda seda omadust. Sest harjad levinumaid orav või mäger juuksed. Samuti võib kasutada ja SEAHARJASTE, kuid see jätab palju mikroranok. Oravad ja mägrad anda parimat toorainet Pomazkov.\nEnne vajadust Raseerimisterasid žiletitera kuuma veega. Ennetamiseks punetus ja kärped sageli parem loputada pardel. Pesta mitte ainult segu osakesi vaht juukseid põhjustab ebaühtlast raseerimine, samuti tekib vajadus rohkem aega raseerimiseks ja samas kohas.\nKandev masin raseerimise ajal vajalikud karvakasvu suunda. Kui umbusaldusavaldus hääletusel vastu ei habemenuga näonahk tõmmatud üle harjased, lisaks takistavad selle pühkimist. Juuste kasvu meestel vurrud peamiselt allapoole. Aga põskedel, kaelal harjased võivad olla erinevas suunas. Ekspertide sõnul alustada protsessi raseerides templid ja põsed, kuna seal on palju peenem karvad. Aga ülahuule ja lõua parem raseerida viimaseks. Asjaolu, et jäiga harjased nendes valdkondades nõuab palju kauem pehmeneb. Muidugi, mõnes kohas veel mitu korda "vastukarva" kõndida. Aga me peame püüdma seda vältida.


Kroomimine Ise » Juhised Kolmel Etapil - 2019 | Nõuande viisard\nVälimus muudab kuivaks niiskust ning muudab välimust ja tekstuuri\nPõhiline Nõuande viisardChrome'i plaatimine ise\nChrome'i plaatimine ise\nChrome-VI ja kroom-III kroomimine\nKroomimine ise valmistati ainult kroom III lahusega\nKroomimine ja eeltööd\nAlumiiniumist kroomimise asemel kõrgläikega poleerimine\nKroomimine ise - mida vajate\nSamm-sammult juhised kroomimise tegemiseks ise\n2. Töödeldud detaili kroomimine\n3. Lahuse vool ja temperatuur\nKroomitud esemed on igapäevaelus rikkalikud. Eriti erinevate objektide taastamisel tekib küsimus, kas te ei saa ise krõmimist teha. Järgnevalt oleme koostanud õpetuseks, kuidas ennast ise teha.\nKuid enne, kui alustame kroomimise juhenditega, tuleb midagi selgitada. Galvaanilised taimed kasutavad elektrolüüsi vannis tavaliselt kroom (VI) sooli. Need on siiski väga mürgised ja neid ei tohi müüa kodumajapidamistele. Mürgisus on isegi nii suur, et Euroopa Liidu tasandil arutatakse seadusi veelgi rangemaks ja võib-olla kroomi (VI) soola täielikult keelata.\nKroom (VI) soolad annavad kõrge kvaliteediga kroomimise tüüpilise ereda värvi. Kroomimist ise võib teostada ka kroom (III) sooladega (kroomtrioksiidiga). See ühendus on vähem kriitiline ja seda võib anda erakasutajatele. Kroomimine toimib hästi, kuid kroomi kiht on pisut tumedam kui kroom (VI) kroomimine.\nAga enne, kui te ise krüptite, midagi eeltöödeks. Enne tegelikku kroomimist tuleb astuda palju samme. Seetõttu on kroomimine nii lepingulises tootmises nii kulukas. Järgmised sammud oleksid ideaalsed:\nGrindige, poleerige ja rasvatage toorik\nPoleerige ja rasvatage toorik\nAktiveerige nikli kiht\nSellest võib juba järeldada, et mitte ainult kroomimine ise aitab kaasa läige. Eriti kroomitakse tooriku pinna kvaliteet. Poleerimine peab toimuma väga intensiivselt. Hea idee selle kohta, kui raske teil poleerida, pakub meie juhendit ja juhiseid alumiiniumi poleerimiseks.\nSee hõlmab alumiiniumpinna kõrge läikega tihendamist. Jätkake, kui me kirjeldame protsessi, sa saad juba lihtsalt poleerides pinda, mis ei paista mitte nii intensiivselt kui kroom. Eriti alumiiniumist valmistatud komponentide puhul on seega väärib kaaluda kroomimise asemel kõrgläikega poleerimist.\nKroomimiseks ise vajate vajalikke tööriistu, tööriistu ja kangaid. Samuti peate eristama kahte erinevat plaatimisprotsessi: pliiatsi või tampooni plaatimist ja vanni galvaniseerimist.\nSpetsiaalne kaubandus pakub mõlemale protsessile vastavaid vahendeid. Pidage meeles, et kroomimiseks mõeldud anood ja katood peavad olema valmistatud grafiidist ja puuvill ei sobi tampoonplaatimiseks ja mikrokiud tuleb kasutada.\nLisaks on teil muidugi vaja ka kroom III lahust. Neid saab osta ka erinevate konteinerite suurusega spetsialiseeritud edasimüüjate kaudu. Ta on loonud Interneti-teenuse pakkuja, mis pakub ka muid tehnikaid, nagu niklimine, vaskplaatimine, kullutamine jne. Seal saate osta ka kõik tööriistad ja abivahendid.\nKroom III oksiid (kroomtrioksiid), 185 g\nVesi, 500 ml\nVäävelhape (HS2SO4), 2 g\nNaatriumhüdroksiid, 25 protsenti (250 g NaOH ja 1 liiter vett) või rasvaärastus spetsialistide hulgimüüjatelt\nLiivapaber erineva suurusega (kuni 800 või rohkem)\nAbrasiivpastad (poleerimis-, poleerimis- ja kõrgläikega poleerimine) ja lihvkettad (flanell, puuvill)\nVannitoa galvaniseerimise või tampooni plaatimise seadmed\nKaitseriietus (sobivad kindad, kaitseprillid, töörõivad)\nEsiteks tuleb lihvimine, siis poleerimine. Saate liiva märja või kuiva. See on lõppkokkuvõttes isiklik suhtumine. Poola tooriku suurus on kuni 800 kuni 1200.\nSeejärel eemaldatakse toorik. Selleks vannitakse seda naatriumhüdroksiidis ja loputatakse põhjalikult.\nSeejärel järgneb vaskplaatimine. Siin näitame teile, kuidas vasest alumiiniumist. Pärast vasestamist järgneb uuesti poleerimine, millele järgneb rasvaärastus. Nüüd saab töödeldavat detaili niklida.\nSpetsialiseerunud kaubandus pakub kõike, mida saab ka niklivaba ilma elektrita (ilma elektrita). Järgnevalt poleeritakse ja näritakse nüüd nikliga töödeldud detail. Sellele järgneb nikli kihi aktiveerimine. Nüüd saate ise krõmmist teha.\nSee sõltub valitud meetodist. Tampoonplaatimiseks järgige seadme tootja juhiseid. Vanniplaatimiseks riputage töödeldav detail kroom III lahusega.\nKui see on lehtmetalli, kinnitage grafiidi tihvtid nii, et üks projektis oleks lahendus esiküljel ja teine tagaküljel. Anood (positiivne post) on ühendatud töödeldava detailiga, katood (negatiivne pool) suunab lõdvalt lahusesse.\nVoolu puhul toimige vastavalt seadme tootja juhistele. Kroom III lahus tuleb kuumutada vähemalt 30 kraadi Celsiuse järgi. Kui alustate krüptimist 30 kraadi või vähem, muutub kroomikiht mustaks. Seetõttu peaksite saama lahenduse kuumutada umbes 40 kraadi ja hoida seda temperatuuri.\nKuigi võite kroomida ise, on see siiski suhteliselt kallis. Lisaks ei vasta esimesed toorikud kindlasti teie ootustele, kuna praegune ja lahuse temperatuur peab olema täpselt vastavuses.\nPaint puitlaastplaat - nii see toimib\nPuitlaastplaadi värvimiseks optiliselt puhas teeb natuke tööd, kuid see on ka seda väärt. Me näitame teile, kuidas seda siin teha.\nVihmavee filter puhas puhastamiseks\nVihmavee filter hoiab silma veest välja jämedad mustused, näiteks lehed ja väikesed loomad. Tutvustame teid tüüpide ja rakendustega.\nMis on parim viis klaasi külmutamiseks?\nMattimine loob huvitavaid motiive, ilusaid mustrid ja puhtad sildid klaasile. Me teavitame 2 erinevat meetodit.\nRusted garden deco - jälle nagu uus\nKuidas saada roostevaba aedresoont kergesti roostevabaks, ilma et see kahjustaks olemasolevaid värve või muid osi, ütleb teile selle postituse.\nKatuseterrass laiendusel - kas see on lubatud?\nKas see on kasuliku katuse peal asuv katuseterrass ja millised tingimused on selleks vajalikud, lugege sellest panusest.\nBetoonvundament: Need liigid on olemas\nKlassikaline vundament on valmistatud betoonist. Klõpsa siia ja õpi kõike erinevatest tehnikatest, struktuuridest, aga ka eripära.\nEhita arvuti laud ise - see toimib\nKuidas luua lihtne arvutitabel ise, millised materjalid on sobivad ja kuidas seda teha, loe selles postituses.\nCd-profiilid on c-profiilid, mida kasutatakse laekonstruktsioonides. Nad katavad kogu ruumi pikkuse, need on saadaval paljudes erinevates versioonides.\nParandage tasku nuga puhastamise teel\nTasku nuga parandamisel tavaliselt puhastamine on enam-vähem tugev. Selgitame menetlust ja ainulaadset šveitsi teenust.\nOstke piljardilaud uue vildiga lapiga\nSaate oma vana basseini laua mängupinna ise osta uue vildiga. Uuri välja, mida otsida ja kuidas seda teha.\nLaiendage kahekordse nahaga plaate - kas see on võimalik?\nPuidu freesimine lihtsa tehnikaga: juhend\nMis on vajalik lükanduste iseehitamiseks\nEhita DJ laud ise - see on kõige lihtsam viis\nTähelepanu kinnisvara ostmisel: kaaluge lisakulusid!\nLoft-trepil on eelised\nRenoveerige vannituba, mis on hästi planeeritud unenäo vannitoas\nRenoveerige oma vannituba. Vannitoa seadmete plaatide renoveerimine ja renoveerimine, selgitatakse samm-sammult. Vanni renoveerimine omal osalusel wohlfühlbadis.\nPuhastage garderoob maapinnast üles\nGraniitkatted: erinevad hinnad sõltuvalt eesmärgist