Kagu-Eesti haarab rahvatervisel sarvist | Tervise Arengu Instituut\n3. novembril korraldas Tervise Arengu Instituut (TAI) veebi teel koostöökohtumise Kagu-Eesti kohalike omavalitsuste (KOVide) esindajatele, mentoritele ning maakonna rahvatervise spetsialistidele, et startida üheskoos teekonnal, mis aitab rahvatervise valdkonnas sihte seada. Kagu-Eestis alustavad rahvatervise võimekuse arendamisega kuus valda: Antsla, Rõuge, Otepää, Valga, Tõrva ja Põlva.\nUutele liitunutele anti julgustuseks ülevaade 2020. aasta pilootprojekti raportist, kus osalesid Põlva vald (tiimi juhtideks Janika Usin ja Kaire Zopp) ning Rõuge vald (tiimi juht Triinu Õispuu). Nende valdade näidetel prooviti läbi teenusedisaini põhimõtete kasutamise suurendada omavalitsuse võimekust rahvatervise probleemide ennetamisel.\nSarnaselt Lääne-Virumaal alustanud KOVidele (loe uudist) saavad ilmselt ka Kagu-Eestis fookusteemadeks olema laste- ja noorte vaimse tervise ning toitumise ja liikumise teemad, sest need on ühel või teisel kujul valukohaks kõikjal Eestis. Lastele ja noortele keskendumine on vajalik, et tulevikus saaks suureneda tervena elatud aastate hulk ja paraneda tervise enesehinnang. Just nende kahe tervisenäitaja vaates on Kagu-Eesti võrreldes teiste piirkondadega kehvemas seisus – näiteks erineb Põlvamaa tervena elatud aastate hulk sünnimomendil (46 aastat) Eesti parimast näitajast (Hiiumaa 60,8 aastat) rohkem kui kümne eluaastaga.\nMurekohtade kaardistamisel, analüüsil ning tegevusstrateegia koostamisel on Kagu-Eesti KOVile abiks nii mentorid Krista Pegolainen-Saar, Elo Paap ja Maali Käbin, maakonna rahvatervise spetsialistid kui ka TAI enda spetsialistid. Vastavalt KOVi vajadustele pakutakse protsessi käigus erinevaid koolitus- ja arenduspäevi.\nHetkel on KOVide töö algatamise faasis, kus moodustatakse meeskondi ning hakatakse olemasolevatele teadmistele tuginedes võtma fookusesse tähelepanu vajavaid teemasid.\nPilootprojektiga saab tutvuda selle raportis.\nKõiki kõnealuseid tegevusi rahastatakse Norra toetusest 2014–2021 finantseeritud projektist „Rahvatervise valdkonna võimekuse ja kompetentside suurendamine kohalikes omavalitsustes“.


BiancaRice profiil | Free Live Sex Cams\nViimase sisselogimise aeg: 08.02.19 18:10:52\nKlõpsates nupul, tõstad BiancaRice esilehel 60 sekundiks esimesele kohale. Selle aja jooksul paistab modelli jututuba hästi silma ja kogub populaarsust! Teavitus sinu tegevuse kohta ilmub ka jutuaknas ning seda näevad modell ja teisedki vestluses osalejad. BiancaRice hindab seda väga ja on sulle kindlasti tohutult tänulik!\nMagic* 4 fotot 4 photos\nOluline info kasutaja BiancaRice kohta\nKasutaja BiancaRice tööaeg


Teatriteaduse tudengid ja Tartu Uus Teater lükkavad käima värske vestlussarja\nTeatriteaduse Üliõpilaste Looži ja Tartu Uue Teatri koostöös sündiva vestlusõhtute sarja fookuses on Tartu teatrielu alates 1990ndatest ja lõpetades lennukate tulevikuvaadetega. Sarja esimene vestlus toimub juba järgmisel teisipäeval, 21. septembril 2021 kell 19.00 Tartu Uue Teatri väikses saalis, kui arutellu astuvad Emajõe Suveteatri loominguline juht Andres Dvinjaninov ja Tartu Ülikooli teatriteaduse professor Anneli Saro. Vestlusõhtut modereerib teatriteaduse tudeng Kaisa-Kadi Pilt ning osalemine on kõigile huvilistele tasuta.\nEsimese arutelu teema on 1990ndate suveteatribuum Tartus. Räägitakse Emajõe Suveteatri sünniloost ja selle menukatest lavastustest, arutledes, miks suveteater populaarseks sai ja mis teda muust teatrist eristas. Samuti tuleb juttu sellest, kuidas suveteater aastatega muutus ning kas 1990ndatel püstitatud eesmärgid on nüüdseks saavutatud. Loomulikult on ka publik teretulnud vestlejatele küsimusi esitama.\nVestlusõhtute sari kestab kuni jaanuarini 2022 ning iga kuu toimub üks arutelu. Järgmisel korral, 19. oktoobril tuleb juttu Mati Undi loomeperioodist Vanemuises, kui kõnelema tulevad Vanemuise teatri näitleja Hannes Kaljujärv ja dramaturg Sven Karja.\nNovembris võetakse luubi alla sajandivahetuse uued tuuled Tartu teatrielus, kõnelejateks lavastajad Taago Tubin ja Margus Kasterpalu ning kirjandusteadlane Jaak Tomberg. Detsembris tulevad Tartu väiketeatrite juurdekasvust 2010ndatel rääkima teatriteadlane Hedi-Liis Toome ja ERMi arendusdirektor Viljar Pohhomov. Vestlussari lõppeb jaanuaris tulevikuvaatega, kui oma mõtteid Tartu tulevikuteatrist tulevad jagama Tartu 2024 programmikoordinaator Erni Kask ja Tartu loomemajanduskeskuse endine juht Kristiina Reidolv.\nVestlusõhtute sarjal saab silma peal hoida Facebookis ja Tartu Kultuuriaknas, kuhu on lisatud kõik arutelude kuupäevad. Vestlusi saab hiljem järele kuulata taskuhäälingust "tARTu hääl".


SERTIFIKAADID | Estplast\nEstplasti EPS-soojustusmaterjalide kvaliteeti kontrollitakse regulaarselt tehase laboris ja Tallinna Tehnikaülikooli katselaborites ning teavitatud asutusena on kaasatud Soome tehnikauuringute keskus (VTT Technical Research Centre of Finland).\nLähtuvalt Euroopa Nõukogu ehitustoodete direktiivist 89/106/EMÜ ja ehitustoodete turujärelevalve korraldusest Eestis peavad harmoniseeritud standardite alusel toodetavad ehitustooted olema CE-märgistatud alates 1. maist 2004.\nPraktikas tähendab see seda, et:\n- toote omadused vastavad asjakohasele Euroopa harmoniseeritud standardile;\n- ehitusmaterjali katsetused on viidud läbi standardis ette nähtud viisil;\n- teavitatud asutus on teinud kolmanda osapoole järelevalve- ja kontrolltoimingud.\nEstplasti vahtpolüstüreenist soojustusplaadid on CE-märgistatud. CE-märk paikneb toote pakkekilel. CE-märgistus on koostatud vastavalt standardi EVS-EN 13163 nõuetele ja sisaldab standardis nõutud CE-märgistamisega kaasnevat informatsiooni.\nEstplasti vahtpolüstüreenist soojustusplaadid on sertifitseeritud ning toodetele on väljastatud järgmised toimivusdeklaratsioonid ja vastavussertifikaat:


Tehisintellekt vajab maailma mõistmiseks meeli - Tänane leht\n25. jaanuar 2015, 18:48 7 min lugemist\nInternetifirmade viimaste aastate saavutused tehisintellekti alal on küll muljetavaldavad, kuid ei aita meid lähemale arusaamisele, mis teeb inimmõistuse eriliseks, leiab USA maineka ülikooli MIT professor Patrick Henry Winston. Ta ise on püüdnud õpetada arvuteid aru saama lugudest.\n2011. aastal alistas IBMi superarvuti Watson mälumängusaates «Jeopardy!» («Kuldvillak») inimesed. Olen ise mälumängur ja «Kuldvillaku» saate küsimuste koostaja Eestis, seetõttu tundus see üsna rabav. Watsoni saavutus oli muljetavaldav, ent kas see oli läbimurre tehisintellektis?\nSee oli tehniline läbimurre.\nMis on Watson? Lihtsustan ehk üle, kuid Watsoni olemuse moodustab ühe kolmandiku ulatuses keeletöötlus, kolmandiku ulatuses masinõpe ja ülejäänud kolmandiku annavad erijuhud. Tal oli umbes selline apsakas, et nimetas Pat Nixonit (Richard Nixoni abikaasat – toim) presidendiks. Kindlasti parandasid insenerid seejärel sugude segiajamise vea ära, seetõttu ütlen, et sellesse on sisse ehitatud umbes sada erijuhtu.\nLisaks on sel palju erijuhtude mooduleid, mis töötavad koos. Üks IBMi tehnilisi saavutusi oligi kõigi nende individuaalsete üksuste koostöö vastust otsivas Watsonis. Peale selle suutis ta anda hinnangu, millised vastusevariandid võivad tõenäolisemalt olla õiged.


Kaasav haridus | Haridus ja koolitus\nKaasavama ja sidusama ühiskonna loomine hariduse ja kultuuri kaudu on üks komisjoni prioriteetidest.\nDetsembris 2017 kiitsid Euroopa Ülemkogu, Euroopa Parlament ja komisjon heaks Euroopa sotsiaalõiguste samba vastuvõtmise. Kokkuleppes rõhutatakse ELi poliitika sotsiaalse, haridus- ja kultuurimõõtme tähtsust ühise Euroopa tuleviku ehitamisel.\nEuroopa sotsiaalõiguste samba esimeses põhimõttes rõhutatakse järgmist:\n„Igaühel on õigus kvaliteetsele ja kaasavale haridusele, koolitusele ja elukestvale õppele, et säilitada ja omandada oskused, mis võimaldavad täiel määral osaleda ühiskonnaelus ja aitavad suunduda edukalt tööturule“.\nVõrdsete võimaluste, sotsiaalse ühtekuuluvuse ja kodanikuaktiivsuse edendamine on üks hariduse ja koolituse valdkonnas ELi tasandil tehtava koostööga seotud strateegilistest eesmärkidest. Komisjoni ja nõukogu 2015. aasta ühisaruandes strateegia HK 2020 rakendamise kohta on hariduse ja koolituse valdkonna üleeuroopalise koostöö prioriteetidena kehtestatud „kaasav haridus, võrdsus, võrdsed võimalused, mittediskrimineerimine ja kodanikupädevuse edendamine“.\nStrateegiates „Euroopa 2020“ ja HK 2020 on seatud kaks peamist eesmärki, mis tuleb aastaks 2020 kogu Euroopas saavutada:\nmadala haridustasemega 18–24-aastaste noorte määr peaks olema alla 10%;\nvähemalt 40% inimestest vanuses 30–34 eluaastat peaksid olema omandanud mis tahes vormis kõrghariduse.\nGöteborgi sotsiaalvaldkonna tippkohtumisel esitas Euroopa Komisjon oma nägemuse Euroopa haridusruumist. Selles algatuses rõhutatakse, et kvaliteetne ja kaasav haridus alates lapsepõlvest loob aluse sotsiaalsele ühtekuuluvusele, sotsiaalsele liikuvusele ja võrdsele ühiskonnale.\nSeda visiooni toetati ka komisjoni teatises, milles märgiti, et üks Euroopa haridusruumi eesmärkidest peaks olema ELi liikmesriikide toetamine nende haridus- ja koolitussüsteemide kaasavuse parandamisel.\nKomisjoni ettepanekute põhjal on juba vastu võetud mitu poliitilist algatust:\nnõukogu soovitus võtmepädevuste kohta elukestvas õppes;\nnõukogu soovitus ühiste väärtuste, kaasava hariduse ja õpetamise Euroopa mõõtme edendamise kohta.\nMais 2018 võttis komisjon vastu ettepaneku uue Erasmus+ programmi kohta, millega kahekordistatakse programmi eelarvet. Uus programm peaks võimaldama miljonitel erineva sotsiaalse taustaga noortel eurooplastel õppida ja osaleda koolitustel ning see hõlmab ka Euroopa kaasatuse raamistikku ja riiklikke kaasamisstrateegiaid.\nELi roll kaasava hariduse saavutamisel\nLiikmesriikide edusamme kaasava hariduse saavutamisel jälgitakse Euroopa poolaasta protsessi ning hariduse ja koolituse valdkonna ülevaate kaudu. Ülevaates esitatakse ka tõendeid hariduse rolli kohta ebavõrdsuse vastases võitluses ja sotsiaalse kaasatuse edendamisel.\nKomisjon on selles valdkonnas rakendanud erinevaid meetmeid, nt:\nloonud HK 2020 ühiste väärtuste ja kaasava hariduse edendamise töörühma, mis koostas täpse veebipõhise loendi asjaomase valdkonna headest tavadest, millele on võimalik juurde pääseda Yammeri platvormi kaudu;\nkäivitanud algatuse, mis tutvustab positiivseid eeskujusid sotsiaalse kaasatuse edendamiseks ning tõrjutuse ja vägivaldse radikaliseerumise ennetamiseks noorte seas;\nvälja töötanud töövahendi noorsootöötajatele, kes tegelevad marginaliseerumisohus olevate noortega;\nvälja andnud Euroopa auhinna sotsiaalse kaasamise eest spordi kaudu.\nLisaks toetatakse programmiga Erasmus+ algatusi ja meetmeid, mille eesmärk on välja töötada uuenduslikke tavasid ja poliitikat rohujuuretasandil, seades prioriteediks sotsiaalse kaasatuse.\nKomisjon tegeleb järgmiste meetmetega:\nkoolidele ettenähtud Euroopa töövahendi (veebipõhine platvorm koolidele ja õpetajatele) laiendamine. See töövahend hõlmab näiteid headest tavadest ja vahendeid koostööpõhise lähenemise juurutamiseks koolides, et parandada kaasavust ja pakkuda võrdseid võimalusi;\nveebipõhise eTwinningu platvormi laiendamine, mille eesmärk on ühendada õpetajaid ja klassiruume kõikjal Euroopas ning toetada õpetajate kodanikuhariduse teemalisi koolitusi;\nstiimulite võimaldamine kõrgharidusasutustele, et need annaksid ainepunkte vabatahtliku tegevuse eest ja töötaksid välja õppekavad, mis ühendaksid akadeemilise sisu ja ühiskonnaelus osalemise;\nEuroopa solidaarsuskorpuse rakendamine. See on ELi algatus, mille raames saavad noored kas oma koduriigis või välismaal teha vabatahtlikku tööd või osaleda projektides, millega toetatakse Euroopa kogukondi või piirkondi;\nErasmus+ virtuaalsete vahetuste programmi täiendavad meetmed, mis võimaldavad nii Euroopa kui ka Vahemere lõunapiirkonna riikide noortel saada veebipõhiselt osa tähendusrikastest kultuuridevahelistest kogemustest nende formaalse või mitteformaalse hariduse osana.\nTeatis „Luues tugevamat Euroopat: noorsoo-, haridus- ja kultuuripoliitika roll“\nNõukogu soovitus võtmepädevuste kohta elukestvas õppes\nNõukogu soovitus ühiste väärtuste, kaasava hariduse ja õpetamise Euroopa mõõtme edendamise kohta\nSildade ehitamine kaasava ja piiriülese ajaloohariduse abil – HK 2020 teemaleht\n(Tänapäeva) meedia kasutamine ja kuritarvitamine – HK 2020 teemaleht\nNoorte pagulaste ja rändajate kaasamine hariduse kaudu – HK 2020 teemaleht


- Ei ma tõesti vaja seda edukas 5 auto online mänge min\nAuto Online Mängud\nMul auto online mängud töökindel summa minu krediitkaardi minu PayPal kirjeldada tänapäeval ma ei saa osta läbi midagi haripunkti ülespoole, et Jõulud, Nagu nad on külmutas mu aruanne 2-kaardid, see Olen helises pooleks ja oma hoolitsust ma ei saa teha end välja tulema, siis nad ütlevad, et nad toimetada mõne koodi, et minu krediitkaardi kirjeldada panin üles leida eest oma seal kaks korda, lihtsalt Ei ole koodi Ie oli rääkimise kõne, et nad oma kuradi Mänd, Riik, mitte mingi drudge\nMa Võtan Lugeda Seda Auto Online Mänge Hoidke 15-20 Aastat Tagasi\n30. detsembril palkasin FEDEXi, et transportida kasti ühte oma tellistest ja haubitsatest transpordipoodidest, mida nende veebisait märkis, et nad elavad avatud. Ma tööle Fedex ainult sellepärast, et see asjaolu, teiste lastisaatjate veebilehed märkis, et nad oleks unsympathetic hiljuti vanaduse eelõhtul. Fedex tasus mulle transpordi eest 123 dollarit ja kui ma läksin kohalikku poodi kasti vastu võtma, oli ukse taga silt, et see suleti aastavahetuseks. Ma juhin tähelepanu sellele, et NYE ei ole FEDEXi kahjustuste ja tingimuste loendis loetletud, btw., Ma vaidlustatud pisar ja Fedex eitas märkides "mingit kohustust". Seejärel vaidlustasin tulistama oma viisa väljastajaga, Chase ' iga. Chase oli varem või hiljem edukas, kui tulistamist vähendati varem $ 100 alla $ 23, 50 . Nad valgustatud Pine Tree State Fedex noncontroversial see summa ja auto online mänge see oli töödeldud minu vastu krediitkaardi. Siis tervitan Antioftalmilise faktori kogumise teatist Transworld Systems Inc. üritades võtta master koopia arve küündivad, liitmine lisaaine tasud., Fedex oli püüdnud võtta minult isegi tükk Pank töötas mööda jäägid, kuid ma fictive see oli lahendatud, kui nad nõustusid vähendatud tulistada. Kui Fedex ettekavatsetud koguda täkk pärit Maine otse, miks nad aktsepteerivad vahendatud varem Chase bank? Ma olen praegu jäägid seda Transworld, kuid oodata otsa ja pean maksma master koopia arve $ 123.50, pluss kogumise tasud, nii lisaks $ 23.50 juba võetud mind läbi ja läbi Chase trust.


Original Sokos hotell Mikkeli| Sokos Hotels | Toad - sokoshotels.fi\nHotellid Mikkeli Original Sokos Hotel Vaakuna Mikkelis Toad\nTwin beds, Kirjutuslaud või töötasapind, Chromecast, Aurutriikraud ja triikimislaud , Vahuveiniklaasid, Föön, Minibaar, Ainult dušš, Kohvi ja tee valmistamise võimalus, Reguleeritav kliimaseade toas, Familoni magamiskogemus, TV, Kaks erineva suurusega patja, Pimendavad kardinad, Tasuta WiFi\nÕdus tuba eraldi magamisasemete ja peamaja ajalugu väärtustava sisustusega. Hästi varustatud toas majutute lihtsalt ja stiilselt. Osades tubades on ainulaadne hurmav siserõdu, millelt avaneb vaade hotelli avarale restoranile. Siserõdud on haruldus, mida ei leidu igas hotellis. Juhime tähelepanu, et toad paiknevad restorani lähedal, mis on avatud kolmapäeviti, reedeti ja laupäeviti.\nHommikumantel ja sussid, King Bed, Kirjutuslaud või töötasapind, Chromecast, Aurutriikraud ja triikimislaud , Vahuveiniklaasid, Seif, Föön, Minibaar, Ainult dušš, Kohvi ja tee valmistamise võimalus, Reguleeritav kliimaseade toas, Familoni magamiskogemus, TV, Kaks erineva suurusega patja, Pimendavad kardinad, Tasuta WiFi, Kõrge korrus\nStiilsed Superior-taseme toad asuvad meie hotelli kõige kõrgemal korrusel, tänavakärast eemal. Familoni kaheinimesevoodi toob kvaliteeti hindavale reisijale kosutava ööune. Päeva lõpetuseks saab lõõgastuda hommikumantlis ja sussides, mis sisalduvad toa hinnas. Hästi varustatud toas majutute heal tasemel keset Lõuna-Savo argielu. Seda liiki toa valimisel võite sattuda meie hotelli ainulaadsesse Rendeli teematuppa.\nStiilne kaheinimesetuba, kuhu saab vajaduse korral tellida lapse või täiskasvanu lisavoodi. Toa eraldi magamisasemed toovad kosutava ööune. Klassikaline, tänapäevane sisustus tagab meeldiva majutuse Mikkeli kesklinnas. Osadest tubadest avaneb vaade Mikkeli linnaelule, osadest hotelli rahulikku tagahoovi. Hästi varustatud toas saate kindlasti meeldiva majutuskogemuse.\nPrantsuse rõdu, Hommikumantel ja sussid, Kirjutuslaud või töötasapind, Chromecast, Aurutriikraud ja triikimislaud , Vahuveiniklaasid, Saun, Seif, Diivan, Föön, Minibaar, Kohvi ja tee valmistamise võimalus, Dušš ja vann, Reguleeritav kliimaseade toas, Familoni magamiskogemus, TV, Kaks erineva suurusega patja, Pimendavad kardinad, Tasuta WiFi, King Bed, Kõrge korrus\nMeie hotelli kõige kõrgemal korrusel asuvas sviidis jääb argipäev selja taha. Tubade klassikaline välimus on ammutanud inspiratsiooni Mannerheimist ja läheduses lainetavast Saimaa järvest. Elutoa stiilne diivanikomplekt sobib koosoleku pidamiseks, aga ka peoõhtu või argipäeva luksusehetke veetmiseks. Elutoast saab taanduda eraldi magamistuppa puhkama. Suurejoonelist majutuskogemust kroonib privaatsaun, mille järel saab lõõgastuda pehmes hommikumantlis. Uhke Familoni kaheinimesevoodi toob kosutava ööune.\nKing Bed, Kirjutuslaud või töötasapind, Chromecast, Aurutriikraud ja triikimislaud , Vahuveiniklaasid, Föön, Minibaar, Ainult dušš, Kohvi ja tee valmistamise võimalus, Reguleeritav kliimaseade toas, Familoni magamiskogemus, TV, Kaks erineva suurusega patja, Pimendavad kardinad, Tasuta WiFi\nKlassikaline kaheinimesetuba, kuhu saab vajaduse korral lapse või täiskasvanu lisavoodi. Kvaliteetne kaheinimesevoodi toob kosutava ööune. Stiilne, tänapäevase sisustusega tuba pakub meeldivat majutuskogemust. Osadest tubadest avaneb vaade Mikkeli linnaelule, osadest hotelli rahulikku tagahoovi\nSuperior King, kahe lisavoodi võimalus\nHommikumantel ja sussid, Kirjutuslaud või töötasapind, Chromecast, Aurutriikraud ja triikimislaud , Vahuveiniklaasid, Seif, Föön, Minibaar, Ainult dušš, Kohvi ja tee valmistamise võimalus, Reguleeritav kliimaseade toas, Familoni magamiskogemus, TV, Kaks erineva suurusega patja, Pimendavad kardinad, Tasuta WiFi, King Bed\nSee Superior-taseme tuba sobib ruumi ja kvaliteeti hindavale reisijale, aga ka kogu perele. Uhke kaheinimesevoodi tagab kosutava ööune. Saadaval on ka vedrumadratsiga lisavoodid. Suuremale reisiseltskonnale täiuslikult sobivas avaras toas on klassikaline, Mikkeli paeluvat ajalugu väärtustav sisustus.\nTwin beds, Kirjutuslaud või töötasapind, Chromecast, Aurutriikraud ja triikimislaud , Föön, Ainult dušš, Kohvi ja tee valmistamise võimalus, Reguleeritav kliimaseade toas, Familoni magamiskogemus, TV, Kaks erineva suurusega patja, Pimendavad kardinad, Tasuta WiFi\nMeeldiv võimalus põhitaseme tuba otsivale reisijale. Toas on kaks eraldi magamisaset, milles saab tahveltelerit vaadates lõõgastuda. Osades tubades on hurmav siserõdu, millelt avaneb erakordne vaade hotelli restoranile. Juhime tähelepanu, et toas ei ole minibaari, kuid janu ja väiksemat sorti nälja saate kustutada hotelli meeleolukas vestibüülibaaris. Tuba paikneb restorani lähedal, mis on avatud kolmapäeviti, reedeti ja laupäeviti\nSuperiorX King, kahe lisavoodi võimalus\nTänapäevases ja hästi varustatud Superior X taseme toas on teil kindlasti õdus olla. Toad on peamaja ajalugu väärtustava sisustusega ja aknast avanevad vaated Lõuna-Savo argielule. Hea ööune hindajatele pakume Familoni kvaliteetset kaheinimesevoodit. Pärast dušši saab lõõgastuda hoone hinna sisse kuuluvas hommikumantlis ja sussides. Tuppa on võimalik tellida kaks lisavoodit. Suuremal reisiseltskonnal on ainulaadne võimalus ühendada tuba meeldejääva majutuskogemuse saamiseks kõrvalasuva Standard-taseme toaga.\nSuperior-taseme toad asuvad meie hotelli kõige kõrgemal korrusel, tänavakärast eemal. Familoni kaheinimesevoodi toob kvaliteeti otsivale reisijale kosutava ööune. Päeva lõpetuseks saab lõõgastuda pehmes hommikumantlis ja sussides, mis sisalduvad toa hinnas. Stiilne tuba on peamaja ajalugu väärtustava sisustusega. Kas tunnete ära, kuidas?


ERA II 296, 70/2 (12)\nERA II 296, 70/2 (12) < Setu, Mäe v., Suure-Rõsna k. — M. Kivisaar (1940)\nSetomaa, Seto, Mäe v., Suure-Rõsna k.\nPetseri kiriku ehitas kolmest vennast vanim, kes oma kaks venda ära tapnud. Peale kiriku ehitamist suri ja pandi magama kiriku põranda alla\nÜtskõrd el'le Petsereh miis, timäl ol´l kats poiga. Esäl ol'l maad veidõkõnõ ja üts timä pojõst pidi koheke' eis' otsma õnnõ. Kats tõmpsevva' hinda vaihhõl seerepet, õt kummal sis tulõ minna'. Seerep sai noorõmba poja kätte. Timä lahko sis esä majast ar'. Katõ kuu peräst tul'l jo kirige', õt timä om Irboskah sepast opno'. Vanõmbal pojal sai ka' hää miil, õt veli om opno' sepäst.\nNoorõmb poig sai olla' kolm aestakka sepäh, ku kuul´e timäl esä ar'. Nüüd kut's vanõmb ka' uma vele esäle puhtellõ. Puhtõlavvah lätsiva' vele' tüllö ja' pöörivä' ka' taplõmma. Vanõmb poig tap'p arke' uma vele. Tuust pääle jäi timä ütsindä' elama esätallo.\nTimä tul´l väega hääle mõttõlõ, õt eihtädä üts ker'k. Ta valõ üte väega pümme üü, sis pan'd ratastõ ette kats valgõ pääga' härga, ratastõllõ pan'd nelli suurt kivvi õga kerigo nulga jaost. Sis las'k häril minna', õt kohe kottalõ nimä' saisma jääva, sinna timä eihtäske' kerigo. Nii ehit' kerigo valmest, a' olõ-õi määnestke' nimme kerkollõ panda'. Sis nakas' timä mõtlõmma, õt mis päiv tuu ol'l, ku timä näkas' ker'kot edimält ehtämmä. Mõtõl´, mõtõl', ja sis tul'l miilde, õt ol'l piitrepäävä üü ja tuuperäst omge' Petsereh ker'k, mida kutsutas Piitre ker'kost. Perästpoolõ nakas' vägimehe jõud kaoma ja' kattõ nii ar', õt õs jovva' inäp kävvoke'. Mõni nätäl perästpoolõ kuul'e vägimiis arke'. Timä pante magama igavest und uma tett kerigo põrmado ala. Õga üüse ja piitrepää üüse om kuulda' sääl ker'koh mürrä ja kärrä. Nimä' pidava' sääl kerigo sünnipäivä. Ütskõrd juhto kiäke' miis nägema, õt üts, valgõ lina pää pääle võet, tul'l kerigo müürü alt vällä ja nakas' lugõma midäke' ütest väigokõsõst raamadokõsõst, õt: „Jumalaga', seo ker'k, ma koolõ ar'", ja hüpäs' jälke' tuust mulgust sinna' kerigo ala. Perästpoolõ õs kuulõ inämb mürinat ker'koh, õga-õs näe' ka' inäp kiäke' tuud valgõ linaga inemist kerigo saina alt vällä' käävät.\nERA II 296


💄 Jennifer Aniston kirjutab Scathingi essee: "Ma olen toidetud" - 2020\nMõni nädala tagasi sattusin mulle ainulaadseks redaktorite jaoks, kes töötavad kiirete uudiste ja sotsiaalse meediaga seotud liikluse tänapäeva kultuuris. In Touch Weekly oli äsja välja tulema kõvera karjumine: "Jen on lõpuks rase!" koos "11 hämmastava fotoga", mis näitab "maailma, mis ei sisalda esimest kokkupõrkepilti". Kuigi ma tegin kõne spekulatsioonides mitte osalemiseks, oleks see valeta mitte tunnistada, et ma ei andnud idee mõnda aega veidi lõbu.\nÜldiselt pole veel palju positiivseid tulemusi, kui keegi keha keeldub - olgu see siis eraisikuna kuuluv inimene või avalikkuse silmis kuulsus. Kuid asjaolu on selles, et meie kultuur on selle üle kinni pidanud, pidevalt kontrollides ja arutledes kõiki füüsilisi üksikasju, surudes massiteabevahendeid, et veelgi küpsemaks vestlust liikluse või müügi eest. Mõned võivad teha argumendi, et kuulsused ootavad seda või väärivad seda - osa kuulsusest - aga see on iroonia - selline käitumine ütleb meile rohkem spekulantidega kui kritiseeritava inimese kohta.\nPärast aastakümnete pikkust ootamatut järelevalvet intensiivse ja soovimatu meediateenuste vastuvõtmise tagajärjel tõuseb 47-aastane Jennifer Aniston lõpuks välja ja kutsub üles seda tohutut probleemi - jah, meedia, aga ka üldsuse jaoks, et lihtsalt saab " t saada piisavalt.\nAnyston kirjutab Huffington Post'is essee "The Record'i jaoks": "Olen mitte rase Mis ma olen süda täis. Mul on tüdinenud spordiga sarnane kontroll ja keha häbistamine, mis toimuvad iga päev "ajakirjanduse", "esimese muudatuse" ja "kuulsus uudise" kujul.\nMiks Jennifer Aniston on igavesti "rase" https://t.co/lSSN4eosCE pic.twitter.com/pRpUHw6vG7\n- Jeney Maria (@Jeneymaria) 25. juuni 2016\nTa jätkab: "Kui mul on seal mingi sümbol mõnele inimesele, siis on see ilmselgelt objektiivi näide, mille kaudu me, ühiskonnana vaatame oma emade, tütarde, õdesid, naisi, naissoost sõpru ja kolleege. Naiste läbimõeldud objektiivsus ja kontroll on absurdne ja häiriv. Meedia poolt kujutatud viis on lihtsalt peegeldus, kuidas me näeme ja kujutame naisi üldiselt, mõõdetuna mõne kukkunud ilu standardi vastu ... Sõnumit, et tüdrukud pole päris ilusad, kui nad pole äärmiselt õhukesed, et nad pole väärt meie tähelepanu, välja arvatud juhul, kui nad näevad välja nagu meediumi või ajakirja kaanel näitlejana, on midagi, millest me kõik vabalt ostame. See konditsioneerimine on see, kui tüdrukud kannavad naiselikkust. Me kasutame kuulsuste uudiseid, et säilitada see naiste dehumaniseeriv nägemus, mis keskendub ainult oma füüsilisele väljanägemisele ja mille tabloidid muutuvad spekulatsioonide spordiürituseks. Kas ta on rase? Kas ta sööb liiga palju? Kas ta lase ennast minna? Kas tema abielu on kivimites, kuna kaamera tuvastab mõne füüsilise ebatäiuslikkuse? "\n"Mulle meeldib tunda end" vähem kui ", sest mu keha muutub ja / või mul oli lõunaturul burger ja pildistatakse imelikest nurkadest ja seetõttu peeti seda üheks kahest asjast:" rase "või" rasv, "kirjutab Ansiton . "Siin on see, kust ma sellel teemal välja tulen: oleme koos või ilma abikaasa koos lapsega või ilma. Me saame ise otsustada, mis on ilus, kui tegemist on meie kehadega. See otsus on meie ja meie üksi. Anname selle otsuse nii endale kui ka noortele naistele selles maailmas, kes näevad meid näitena. "


Kiiev avaldas holodomori süüdlaste nimekirja DELFI - Estonian World Review\nKiiev avaldas holodomori süüdlaste nimekirja DELFI\nKuumad uudised 24 Jul 2008 EWR\nUkraina Julgeolekuamet (SBU) avalikustas esmakordselt nimistu inimestest, kes on seotud Ukraina näljahäda holodomori ning sellega kaasnenud repressioonide organiseerimise ja läbiviimisega.\nNimekirja moodustavad Nõukogude Liidu ühinenud riikliku poliitvalitsuse (OGPU) ja riikliku poliitvalitsuse (GPU) töötajad aastatest 1932-1933, teatas SBU pressikeskus oma eilses avalduses.\nSamuti avalikustas julgeolekuamet SBU nimekirja kuuluvate ametnike poolt allkirjastatud dokumendid, mis olid holodomori ja repressioonide läbiviimise aluseks Ukrainas.\nLisaks kavatseb SBU septembriks 2008 avada e-raamatukogu salastatud arhiividokumentidega, kuhu oleks ligipääs kõigile soovijatele.\nPresident Viktor Juštšenko on varem kuulutanud käesoleva aasta holodomori ohvrite mälestusaastaks ja tegi Ülemraadale ettepaneku muuta kriminaalseadustikku, et 1932.-1933. aasta näljahäda kui genotsiidi eitajaid saaks karistada.\nUNESCO ei nõustunud sellise sõnastusega, kuid Euroopa Parlament otsustas toetada Ukraina juhtkonda ja nimetas neil aastatel toimunut inimsusevastaseks kuriteoks.\nSamal ajal Venemaal arvatakse, et Kiiev kasutab ajaloolise tragöödiaga spekuleerimist vaid oma praeguste poliitiliste ja ideoloogiliste eesmärkide saavutamiseks, millega solvatakse hukkunute mälestust.\nSBU andmetel represseeriti Ukrainas aastatel 1927-1990 kokku ligi 1,1 miljonit inimest. Lisaks saadeti 2,88 miljonit Ukraina põliselanikku kodumaalt välja „kaugetesse kohtadesse”.\nUkraina ajaloolased on loendanud 1932.-1933. aasta näljahäda ohvrite arvuks 5 kuni 10 miljonit inimest. Niivõrd laiaulatusliku näljahäda tingis Nõukogude Liidu juhtkonna otsus võtta talupoegadelt oma välisvõlgade katteks teravili ära.\nSamas mitmed ajaloolased (ka Ukraina omad) ei pea seda näljahäda rahva vastu suunatud genotsiidiks, kuna selle kätte suri ka teiste rahvaste esindajaid, nagu näiteks venelasi, kasahhe ja valgevenelasi.\nUkraina Julgeolekuameti nimekirja koloriitsemateks tegelasteks on näiteks Jossif Stalin (Venemaa Kommunistliku (bolševike) Partei (VK(b)P) keskkomitee peasekretär), Aleksandr Vinokurov (Nõukogude Liidu ülemkohtu esimees) ja Genrih Jagoda (Ühendatud poliitvalitsuse (OGPU) juhi asetäitja).


Veel kaheksa ministeeriumi hakkavad kasutama elektriautosid | Bioneer\nTäna kiideti valitsuse istungil heaks eelnõu, mis lubab elektriautosid kasutada lisaks Sotsiaalministeeriumile ka teiste ministeeriumide valitsemisalas teostatavate avalike teenuste osutamiseks.\n“Ministeeriumite ja riigiametite huvi ja soov elektriautosid kasutusse võtta oli oluliselt suurem, kui meil praegu elektriautosid pakkuda võimalik oli. Kokku taotleti 133 elektriautot ja valitsuse tänase otsusega läheb 75 elektriautot ministeeriumite ja ametite kasutusse,” kommenteeris keskkonnaminister Keit Pentus.\nKeskkonnaministeerium on sõlminud Mitsubishi Corporationiga heitkoguste ühikutega kauplemisega vahetuskokkuleppe, millega sai Eesti 507 elektriautot eesmärgiga suurendada keskkonnasõbralike ja kokkuhoidlike sõidukite osakaalu transpordisektoris. Sotsiaaltöötajad on saanud oma kasutusse 432 elektriautot, teised ministeeriumid tõhusamaks töö korraldamiseks ja avalike teenuste osutamiseks 75 autot.\nElektriautode jaotus ministeeriumide haldusalade vahel:\nSotsiaalministeerium 438 (sh sotsiaaltöötajate autod), Majandus- ja Kommunikatsiooniministeerium 7, Põllumajandusministeerium 3, Kaitseministeerium 7, Rahandusministeerium 5, Justiitsministeerium 6, Siseministeerium 31, Keskkonnaministeerium 6, Haridus- ja Teadusministeerium 4.\nJustiitsministeeriumi vanglate osakond võtab elektriautod kasutusele kriminaalhooldajate transpordivõimaluste parandamiseks. Kriminaalhooldajad hakkavad kasutama sõidukeid oma igapäevatöös hooldusaluste külastamiseks nende kodudes. Kokku saab vanglate osakond kasutusse 6 elektrisõidukit, millest Tallinna vangla kriminaalhooldajad saavad enda kasutusse 3, Tartu vangla hooldajad 2 ning Viru vangla ühe elektriauto.


Päevakäpp: kodu ootab Bandiito, kes ei ole mingi bandiit - Lemmik\n21. aprill 2017 11:11\nTegelikult on Al Banditol suur süda ning ta unistus on leida tõeliselt hea kodu, kus elu lõpuni rahulikult ja rõõmsalt elada. Kuna inimesed on talle elu jooksul väga palju hirmu valmistanud ning ta on pidanud põgenema ka halbade kavatsustega kahejalgsete eest, siis päris lõplikult ei suuda ta veel kedagi usaldada. Sellegipoolest, kui Al Banditole teha välja üks maitsev õhtusöök, siis lubab ta tänutäheks endale paar paid teha.\nKõige rohkem meeldivad Al Banditole aga need inimesed, kes temaga mängivad. Ta ei ütle kunagi ära laseritäpi taga ajamisest või sulepulga jahtimisest. Siis tormab ja jookseb see suurekasvuline poiss ennastunustavalt edasi-tagasi, just nagu väike kassipoeg.\nAl Bandito on kiibitud, kastreeritud, vaktsineeritud ja saanud parasiitidevastase tõrje. Al Bandito ootab sinu kirja aadressil: info@pesaleidja.ee\nLeia veel sõpru: Kipper, kes on juba kaks aastat pidanud kodu ootama


Naer muudab tööõhkkonna mõnusaks - Sekretär\nNaer muudab tööõhkkonna mõnusaks\n20. aprill 2005 00:00\nPingeline õhkkond lausa januneb huumori järele, sest õigel ajal pillatud vaimukas märkus paneb asja teise külje alt vaatama ja südamest tulev naer annab jõudu juurde.Mitu minutit sa eilsel tööpäeval naersid? Kui palju sa eile kogu päeva jooksul naersid?\nMitu protsenti see sinu päevast moodustab?\nTööpäev pakub meile palju võimalusi end halvasti tunda ja sageli näib igati põhjendatud olla morn, pinges ja küüniline. Arvutiviirus hävitab tähtsad dokumendid. Kolleeg annab sinu närvi ajamiseks oma "parima"?. Töö kuhjub, kuid aega ei teki juurde.\nAmeerika psühholoogi Paul Persalli arvates kimbutavad meid üha enam uued tõved nagu vallatlemisvaegus ja rõõmupuudus. Neid põhjustab eelkõige surmtõsine suhtumine endasse ja suutmatus olukordade üle südamest naerda.\nüks juht kirjeldas oma viimase aja suurima õnnestumisena meeskonnaliikme värbamist, kelle positiivsus avaldas mõju kogu kollektiivile.\nUus töötaja oskab igast probleemist naljaka "iva"? leida ja tema mürisev naer nakatab tagasihoidlikumaidki. Tööl käimine on kõigi jaoks muutunud positiivseks elamuseks, pinged on justkui iseenesest kadunud ning stressist pole enam juttugi.\nHeatahtlik lõbusus, naer ja huumor on võimsad tööriistad, mis võiksid kuuluda juhi kohustusliku inventari hulka.\nNaer lõdvestab lihaseid ja toob kergendust\nNaer on alati käepärane ja tasuta lõõgastumisviis. Naermine kergendab meisse kogunenud negatiivseid pingeid.\nNaer võimaldab jätta ärrituse allika hetkeks minevikku, selle asemel, et hoida seda kogu aeg silme ees. Teatud määral on naer meile klistiir, mis viib kehast üleliigse saasta välja.\nVäljendamata negatiivsed emotsioonid kogunevad ja muutuvad mürgiseks, kui laseme sel juhtuda. Nad tekitavad kibestunud hoiaku töö vastu. Meeskonnas, kus naer kuulub kirjutamata reeglite hulka, pole probleeme mürgiste emotsioonide kuhjumisega.\nNaer suurendab energiat ja vähendab läbipõlemisohtu\nÄrritus või masendus röövivad energiat, mis on vajalik tulemuslikuks tööks. Naer on patareide laadija ja taastab elujõu. Meeskondades, kus osatakse ennast kergelt võtta, on rohkem energiat ja inimesed on kokkuvõttes tervemad.\nMe eelistaks kindlasti töötada nauditavas õhkkonnas mõnusate kolleegide keskel. Naer aitab tööst rohkem rõõmu tunda. Naermine muudab meid enesekindlamaks ja ennastjaatavamaks. Koos naermine aitab kõigil end hästi tunda ja liidab meeskonda.\nHuumor aitab säilitada õiget perspektiivi\nHuumori üheks tähelepanuväärseks omaduseks on, et see aitab hoida igapäevamuresid õiges perspektiivis. Meie probleemid pole enamasti väärt suurt hingelist lõivu. Humoorika külje leidmine aitab hoida distantsi ega lase tujul langeda. Paranenud meeleolu motiveerib midagi ette võtma ja lahendusi leidma.\nHuumor suurendab kontrollitunnet\nKontroll kipub kaduma tööde kuhjumise tõttu. Kui leiame midagi, mille üle probleemide keskel naerda, saame suurema kontrolli asjade käigu üle. Laskmata olukorral tekitada endas viha või masendust, säilitame positiivsust, mis lubab meil asju efektiivselt lahendada.\nLancaster University Management Schooli strateegiaprofessor David L. Collinson peab huumorit heaks tööviljakuse parandamise viisiks.\nSamas ei saa lõbusust peale suruda. Kunstlikud lõbusad päevad (lemmikloomapäev, T-särkide päev, meeleolumärgid) võivad lõppeda läbikukkumisega.\nSiin on tihti määrav juhi eeskuju. Kas juht toetab heatahtlikult lõbusat suhtumist või eeldab kõigilt surmtõsist ja rõhutatult asjalikku olekut.\nInimestevahelistes suhetes kehtib imiteerimise printsiip. Meeskond õpib juhi reageerimisest ja käitub vastavalt.\nIseenda ja teiste tuju saab "rasketel"? aegadel üleval hoida\nOtsi põhjusi naermiseks. Ära otsi põhjusi morn olemiseks.\nHoia ise huumorit esiplaanil ja aita seda ka teistel leida - pole mõtet võtta ennast LIIGA tõsiselt.\nLähtu reeglist 10 : 1. Räägi 10 korda rohkem kiiduväärsest kui häirivast.\nInnustu ja innusta teisi rõõmu ja energiat andvate "vähetähtsate"? asjadega tegelema.\nLähtu alati põhimõttest: "Me ei vaja süüdlasi, me vajame üksteist."?\nEsita endale küsimus: "Kuidas mina saan kaasa aidata pingevaba õhkkonna loomisele?"\nPingeid võtavad maha lihtsad nipid\nVõta pingelisel päeval 5-minutilisi naerupause. Naermiseks pole vaja põhjust. Suhtu sellesse nagu emotsionaalsesse aktiivsusse, mida vajad samavõrd kui mõõdukat kehalist aktiivsust.\nVaata peeglisse, hüüa valjusti, kuidas ennast hetkel tunned, ja lisa lause lõppu "ha-ha-ha"?. Näiteks: "Ma olen väga tige, ha-ha-ha."?\nTõuse püsti, ütle välja, mis sind ärritab, ja keeruta ennast kiiresti ümber oma telje. Näiteks: "See arvutiprogramm ajab mu hulluks,"? ja kiire keerutus.\nKirjuta sind ärritava asja või inimese nimi kingatallale ja kõnni selle peal.\nNaer tugevdab immuunsüsteemi (üks tund naeru annab immuunsüsteemile tõuke 12 tunniks) ja aitab olla tervem.\nNaer alandab stressitaset. Naerdes keha lõõgastub füüsiliselt ja psühholoogiliselt.\nNaer alandab veresuhkru taset ja stabiliseerib vererõhku.\nNaer vähendab valu, vabastades endorfiinid, mis on keha loomulikud valuvaigistid.\nNaer rikastab aju hapnikuga ja aitab selgemalt mõelda.\nNaer stimuleerib mälu ja muudab erksamaks.\nNaer treenib keha: 100Ä— naermist = 10 minutit treeningut sõudemasinal.\nNaer kaotab hirmu ja vabastab meid muretsemisest.\nNaer aitab olla loovam, töötada rohkem ja tunda end seejuures mugavamalt.\nMüüdid naeru kohta\nMüüt: Naermiseks peab olema põhjus.\nTegelikult: Naer tekib iseenesest ja aitab valulike emotsioonidega toime tulla.\nMüüt: Me ei naera sellepärast, et me pole õnnelikud.\nTegelikult: Me pole õnnelikud sellepärast, et me ei naera. Iga kord pärast naermist tunneme end paremini.\nMüüt: Naermine vähendab probleemide tähtsust.\nTegelikult: Naermine tekib alati oluliste tunnete mõjul. Naer on loomulik ellujäämise viis, mis annab olukorrale uue vaatenurga ja aitab seda paremini lahendada.\nMüüt: Kõik rõõmuga seonduv on tühine, seega palju naerda armastav inimene on rumal.\nTegelikult: Naermisele kulutatud aeg on Jumalaga veedetud aeg. (Jaapani vanasõna)\nMüüdid huumori kohta\nMüüt: Huumorimeel on kaasasündinud anne\nTegelikult: Huumorimeel pole mitte kaasa sündinud, vaid õpitav.\nMüüt: Huumorimeelt pole võimalik arendada.\nTegelikult: Huumor on oskus ja mida enam selle kasutamist harjutada, seda meisterlikumaks me muutume.\nMüüt: Huumor tähendab oskust naljatada ja anekdoote rääkida.\nTegelikult: Huumor on maailma nägemise viis. Huumor on oskus, mis võimaldab meil korraga näha rohkem kui ühte reaalsust. Huumor tähendab mängimist psühholoogilise kauguse ja perspektiiviga.


Roomet Leiger lõpetajatele: unistused ei täitu vaid unistades < Mente et Manu < Uudised < Uudised < Tallinna Tehnikaülikool - Sinu elustiil!\nViimati muudetud: Mari Öö Sarv, 19.06.2019 12:07\nHead lõpetajad, tänavune juunikuu on teie jaoks eriline. Saate Mereakadeemiast kaasa head soovid ja diplomi, mis võib teile avada uksed oma unistuste täitmiseks. Just nimelt võib, sest unistused ei täitu vaid unistades.\nNüüd on aeg asuda reaalselt tegutsema: mõelda läbi soovid, seada eesmärgid tänaseks, homseks ja pikemaks perioodiks, luua, arendada ja hoida suhteid inimestega, kes saavad teid teie tulevasel teekonnal aidata ja toetada, praktiseerida koolis õpitut ja iga päev uut juurde õppida, olla enda parim versioon ja inspireerida seeläbi tulevasi kolleege, koostööpartnereid, kuid eelkõige iseennast. Soovin, et leiate elus enda jaoks õige tasakaalu ja suudate seda hoida ka siis, kui välised jõud seda vägisi loksutada proovivad.\nSoovin teile enesekindlust, julgust ja tahet ise muutuda ja muutusi vastu võtta, ettevõtlikku meelt ning kannatlikkust. Unistustel on kombeks täituda, kas õigel ajal või siis pisut hiljem. Julget unistamist!\nTalTech Eesti Mereakadeemia direktor


Flora sai neljanda kollkiipri: nooruk sõlmis klubiga oma esimese profilepingu - Soccernet.ee - Jalgpall luubi all! Avaleht - Soccernet.ee - Jalgpall luubi all!\nFlora sai neljanda kollkiipri: nooruk sõlmis klubiga oma esimese profilepingu (0)\n01. JUULI 2021, 20:44\nEesti kõrgliiga valitsev meister FC Flora kinnitas oma koduleheküljel, et 20-aastase Evert Grünvaldiga sõlmiti poolteist aastat kestva kontrahti.\nNoor väravavaht on suure osa oma karjäärist veetnud just nimelt Flora ridades, kelle eest ta juba 2009. aastal oma esimesed mängud pidas. Rohesärkide duubelmeeskonna ridadesse jõudis ta kaheksa aastat hiljem ning kahel järgnenud hooajal sai ta end paaril korral ka proovile panna. Selle aasta esimese poole veetis Grünvald Esiliiga B-s, kus ta Tabasalu varukindana neljas mängus platsile sai.\nTäna naases pallur aga laenuperioodilt ning sõlmis koheselt esindusmeeskonnaga 2023. aastani kestva lepingu. Tegemist on Grünvaldi esimese profilepinguga ja mängija lubas, et annab endast parima: "Florasse tulen eesmärgiga, et ennast arendada ja meeskonnale kasuks olla. Tabasalus veedetud aeg meeldis väga. Sain enda vormi üles leida ja õhkkond oli väga sõbralik. Kõik trennikaaslased, treenerid ja füsioterapeut võtsid soojalt vastu ja aitasid mul mängijana arenenda."\n"Pärast seda, kui Evert Grünvald läks JK Tabasalu juurde laenule, oleme tema arengut jälginud," tõdes koduleheküljele antud usutluses spordidirektor Norbert Hurt. "Hea on näha, et ta on leidnud hea rütmi ja saanud piisavalt mängida. Praeguses olukorras, kus meid on ees ootamas mängud Euroopas ja meil on üks väravavahtidest [Ingmar Krister] Paplavskise näol olnud kimpus vigastustega, oli meil vaja tuua üks väravavaht juurde. JK Tabasalu on teinud temaga head tööd ja meil on hea meel, et Evert on jälle koduklubi juures."\nFC Flora esindusmeeskonnas hakkab Grünvald kandma särki numbriga 33. Väravavahtide seas on tõenäoliselt tegemist neljanda valikuga: eespool seisavad veel Matvei Igonen, Karl-Romet Nõmm ja Paplavskis. Tänavu on neist platsile saanud vaid Igonen (1440 minutit) ja Nõmm (270 minutit).


Bioloogia - astronoomia sõnaraamat - Sõnaraamat - 2021\nbioloogia See on teadus, mis uurib elu. Mõiste kehtestati selleks, et koondada sinna üha suurem arv erialasid, mis viitasid elavate vormide uurimisele.\nEhkki mõiste „bioloogia” ilmus XIX sajandi alguses, on elusolendite uurimine palju varasem, ulatudes Vana-Kreekasse ja ilmnenud selliste teadlaste käes nagu Hippokrates, Aristoteles, Galen ja Theophrastus.\nMolekulaarbioloogia on aidanud teadmisi nukleiinhapete ja valkude, mis on kõigi elusolendite võtmemolekulid, struktuuri ja funktsiooni kohta. Kaasaegse teaduse olulisim edasiminek oli pärimismehhanismide avastamine.\nRakubioloogia uurib rakkude komponente ja funktsioone, elusate ainete põhilist struktuuriüksust. Organismide bioloogia uurib omalt poolt mitmerakuliste organismide elutähtsaid funktsioone, mida juhivad nende rakuliste komponentide toimed ja interaktsioonid, nende kasv, areng ja toimimine (füsioloogia). Eriti olulised on aju, närvisüsteemi ja loomade käitumise uuringud.\nRahvastikubioloogia uurib evolutsiooni, kus paistab silma Charles Darwini panus. Samuti uuritakse populatsioonide ja nende looduslike elupaikade populatsioonide geneetilisi variatsioone, see tähendab, et see hõlmab geneetikat ja ökoloogiat.\nBinaarne (täht) Biomass\nVideo: Bioloogia (Juuni 2021).\nVeenuse pind. Päikesesüsteemi üksikasjad\nCopyright 2021 \_ Haridusastronoomia: Maa, päikesesüsteem ja universum \_ Bioloogia


Autoringraja Eesti meistrivõistluste viimasel etapil võidakse teha ajalugu - Autosport - Postimees Sport: Värsked spordiuudised Eestist ja välismaalt\nAutoringraja Eesti meistrivõistluste viimasel etapil võidakse teha ajalugu\n20. september 2013, 14:29\nEesti autoringraja meistrivõistluste viimane etapp sõidetakse laupäeval Audru vallas asuval auto24ringil ja etapp on eriline mitmes mõttes. Vormelisõitja Nanci Ristlal on võimalus teha Eesti autospordi ajalugu ja viimaste aastate BMW 325 klassi valitseja Raimo Kulli stardib hooaja viimasel etapil vormeliroolis. Samuti on lahtine põneva BMW 325 klassi tänavused hõbeda ja pronksi saajad.\nNanci Ristla tegi mõni aeg tagasi ajalugu sellega, et oli esimene Eesti naisautosportlane, kes võistles vormeliga. Enne hooaja viimast etappi on Nanci Eesti meistrivõistlustel Vormel Scandic arvestuses liider, edu teisel kohal oleva Erko Vallbaumi ees on 15 punkti. Nanci Ristla meistritiitli puhul oleks ta esimene naissportlane, kes tulnud vormeliga Eesti meistriks.Vormeliroolis stardib laupäeval ka viimase kolme aasta BMW 325 klassi meister Raimo Kulli, kes oma tänavuse tiitli kindlustas juba eelmisel etapil ja ütles juba toona, et soovib uuel hooajal jätkata mõnes teises klassis. Kas see on vormel, on hetkel veel vara öelda, kuid kindlasti on huvitav tema kiirust vormeliroolis näha.\nBMW 325 klassis on siis meister selge, kuid hõbe ja pronks väga lahtised. Teisel kohal oleval Mikk Maatenil on punkte 177, kolmandal kohal oleval Enar-Klaus Kunmanil 167 ja võimalus nende kohtade jagamisele on sõna sekka öelda on ka Tõnis Hommikul, kes on kogunud 135 punkti.\nLisaks neile klassidele on rajal ka Kumho Challenge ja Baltic Open klassid, kvalifikatsioonid algavad kell 12.15, esimene võistlussõit algab kell 13.30


Vahekokkuvõte Bayerni treenerisaagast: veel kaks kandidaati langesid ära, Wengeri võimalused tõusevad - Soccernet.ee - Jalgpall luubi all!\n06. NOVEMBER 2019, 17:26 SAKSAMAA\nRed Bulli spordipealiku Ralf Rangnicki (61) ja PSG peatreeneri Thomas Tucheli (46) leeridest anti mõista, et praegusel ajahetkel ei olda Müncheni Bayernis vabanenud töökohast huvitatud.\nVeel mullu Leipzigi peatreenerina töötanud, kuid suvel kõrgematele korrustele kolinud Rangnicki hinnatakse Saksamaal väga kõrgelt. Viimasel kümnendil on ta end pühendanud peamiselt Red Bulli projektile, töötades vahelduva eduga nii Leipzigi peatreeneri kui spordidirektorina. Tuchel juhendab aga eelmisest aastast PSG-d, tema leping kestab 2021. aastani.\n"Ralf Rangnick ei ole saadaval. Meie arvates ei ole Ralfi oskused need, mida Bayern praegusel hetkel otsib. Seetõttu ei ole mõtet isegi konkreetseid läbirääkimisi pidada," teatas tema agent Marc Kosicke Bildile. Tuchel kinnitas PSG pressikonverentsil isiklikult, et austab oma lepingut ja isegi ei mõtle Bayernile.\nEt eile tuli sarnase avaldusega välja ka Amsterdami Ajaxi peatreener Erik ten Hag, on Bayernile väidetavalt lauale jäänud kolm võimalikku kandidaati: Jose Mourinho, Massimiliano Allegri ja Arsene Wenger. Mourinho puhul teeb sakslasi ettevaatlikuks mehe vastuolulisus, Allegri ei räägi aga sõnagi saksa keelt.\nNii jääbki üle vaid 70-aastane Wenger, kes pärast 2018. aasta kevadel Arsenaliga hüvasti jätmist vaba mees olnud. Prantslase plussiks on nii keele valdamine kui ka tõsiasi, et ta oleks valmis lühiajaliseks kontrahtiks, mis võimaldaks Bayernil suvel uuesti peatreenerit otsida. Samas võib Bayern suveni ametisse jätta ka ajutise peatreeneri Hans Flicki.\nLiivak pärast rasket võitu: võimalusi oli nii palju, et ei olnud võimalik, et me siit võiduga ei lahku (Juhkam: ilm sai saatuslikuks) (0) 26 min


Linn ei tea, mis sadamaraudtee koridorist saab - Tartu Postimees\nTähe tänaval sadamaraudtee ristumiskoht – rongid siin enam ei käi, rööpad võetakse üles tulevaks aastaks.\nTartu linn ootab pikisilmi, millal Eesti Raudtee viimaks sadamaraudteena tuntud raudteeharu üles võtab, misjärel saaks maad hakata linnale taotlema. Samas ei ole selgust, mis vabaneva liikluskoridoriga peale hakatakse.\nEesti Raudtee teatel algab sadamaraudtee demonteerimine tänavu juunis ja tööd on plaanis lõpetada tulevaks kevadeks.\n«Tegemist on linna keskkonnas asuva taristuga, mille ülesvõtmisel tuleb tagada nii sujuv linnaliiklus kui ka kodanike öörahu. See omakorda pikendab raudtee ülesvõtmist ning ülesõidukohtade korrastamist,» selgitas Eesti Raudtee taristudirektor Kaido Aetik.\nHangete väljakuulutamine jääb maikuusse.\n1923. aasta novembris valminud sadamaraudtee on ligi kolm kilomeetrit pikk raudteeharu, mis rajati Karlova linnaosas ja Ropka tööstusrajoonis asuvate linna jõeäärsete ettevõtete ja jõesadama teenindamiseks. Nüüd ettevõtted seda raudteed enam ei kasuta ning Eesti Raudtee otsustas sadamaraudtee üles võtta, viimane rong sõitis seal mullu suvel.\nTartu abilinnapea Reno Laidre sõnul on linna kehtivas üldplaneeringus see rööbasteest vabanev ala ette nähtud selleks, et rajada nii-öelda siseringi, mis algaks Turu tänavalt, kulgeks üle Tähe ja Võru tänava ning jõuaks Riia tänavat ületades Vaksali tänavale. See tähendab suure koormusega autoteed.\n«Kui Näituse tänava raudteeülesõit saab eritasandilisena lahendatud, saame liikluse sealtkaudu kesklinnast mööda suunata ja see ei oleks vastu Toomemäge sõitmine,» ütles Laidre.\nKüsimus sellest, kas teha automagistraal või kergliiklustee, väärib arutelu, nentis Indrek Ranniku.\nEelmisel kümnendil töötas linnavalitsus põhjalikult läbi Tartusse eritasandiliste raudteeülesõidukohtade rajamise teema, muu hulgas Näituse tänava tunneli ehitusplaani, millest taandumise üks põhjendusi kõlas, et linn ei taha soodustada transiitliikluse voo juhtimist Toomemäe poole.\nNäituse tänava tunneli saatuse selgitamisel loodab linnavalitsus tuge Tartu raudteetaristu arengukava valmimisest, mille käigus peaks selguma raudtee ruumivajadus Tartus. Võib juhtuda, et moodsama tehnoloogia kasutamise korral ei ole tarvis senisel määral manööverdusteid ja Näituse ülesõidukoht jääb autojuhtide vaates kitsamaks. See aga tähendab omakorda, et vaja on lühemat tunnelit, mille ehitamine oleks odavam.\nRaha paneb piirid\nTeisalt märkis Laidre, et kuigi üldplaneeringus on sadamaraudtee asemel ette nähtud transpordikoridor, ei pea see tingimata tähendama autoteed. «See on kaasamise ja analüüsi koht, kas lasta peale kergliiklus või teha suurem tänav, linna investeeringuvõimel on ka piir peal,» sõnas ta.\nTartu üldplaneeringu- ja arenguteenistuse juhataja Indrek Ranniku sõnul väärib arutelu küsimus, kas teha automagistraal või kergliiklustee. Tema eelistus oleks kergliiklustee, kui selles poleks üht aga – sadamaraudtee kohale rajatav niinimetatud linna sisering looks eeldused hakata Riia-Turu ristmikul autoliiklust piirama. Vähem autosid kesklinnas on ka püüdlusi väärt.


Kuidas saada terved ja paksud kiharad: vastab juuksur Kati Vaikre | Buduaar\nKuidas saada terved ja paksud kiharad: vastab juuksur Kati Vaikre\n2015. aasta 23. jaanuar 00:04\nJuuksur ja stilist Kati Vaikre näeb alati suurepärane välja, inetu ja sättimata soenguga seda naist avalikkuse ees vaevalt et kohata võib. Kati suhtub oma töösse suure kirega ning ta oli meelsasti nõus juuste hoolduse teemadel meiega lähemalt rääkima. Esitasime Katile terve rea küsimusi – mis juhtub juustega, kui neid iga päev pesta? Kas tavalise dušigeeliga võib pead pesta? Kuidas saada juuksed kiiremini kasvama ja kas tõesti on mõistlik külastada juuksurit ka siis, kui sooviks on oma kiharad välja kasvatada?\nKati vastas meie küsimustele ning tõi välja ka selged põhjendused!\nMis juhtub, kui oma juukseid igapäevaselt pesta? “Minu isiklik kogemus näitab, et juuste igapäevane pesemine viib juuste loomuliku niiskuse tasakaalu paigast ära. Peanahka pidevalt hõõrudes ergutad sa üleliia oma peanaha rasunäärmeid ning tulemuseks on kuivad, katkevad juuksed, mis lähevad kiiresti juurtest rasvaseks. See on nagu nõiaring, millest on õnneks võimalik pääseda – tuleb lihtsalt kannatlik olla ja harjutada oma juuksed ümber, pestes neid vähem. Ka mina pesin oma juukseid vanasti iga päev šampooniga, nüüd piisab, kui pesen oma juukseid maksimaalselt kaks korda nädalas ning ülejäänud korrad lihtsalt loputan veega ja panen otstesse palsamit,” tõdeb Kati.\nKas juuste pesemine tavalise dušigeeliga on kahjulik? “Kui ühe korra pesta, siis ei juhtu juustega midagi. Aga kui seda pidevalt teha, siis hakkab see juukseid kuivatama, muudab need hapraks ning poorseks, samuti tuhmistab see värvitud juukseid. Dušigeeli pH-tase on oluliselt kõrgem kui šampooni oma. Mida suurem on toote pH, seda karedam ja tugevam ta on.”\nKui kliendil on soov juuksed pikaks kasvatada ja ta tahab tulemust võimalikult kiirelt saavutada, siis kas tõesti on vajalik käia juukseotsi lõikamas? Äkki oleks mõistlikum mõnda aega juuksuris käimisest eemale hoida? “Selleks, et juuksed näeksid kaunid ja elujõulised välja, on vaja neid regulaarselt lõigata. Seda, kui tihti, oleneb individuaalselt juuksematerjalist. Kui sul on plaan juukseid kasvatada, tuleb alt äärest lõigata ära vähem kui juurtest on juurde kasvanud. Parim viis seda teha, on leida endale juuksur, keda sa saad usaldada ja kes lõikab täpselt nii palju, kui koos kokku leppisite ja mitte grammigi rohkem, ning siis külastada teda nii tihti, kui ta vajalikuks peab.”\nMis juhtub, kui juukseotsi mitte lõigata? “Juukseotsi on vaja lõigata ideaalis enne, kui need koledaks lähevad. Kuivad ja katkised juukseotsad hakkavad lõhenema, hargnema ja katkema. Seega kasvamise asemel hakkavad juuksed hoopis katkema. Pikad hõredate ja harali hoidvate otstega juuksed ei ole just eriti kaunis vaatepilt. Lõpptulemusena tuleb kliendil terve välimuse saavutamiseks lõigata ära palju rohkem ja unistus pikkadest juustest lükkub hoopis edasi,” põhjendab Kati, miks juukseotsi tuleb lõigata regulaarselt.\nMida peaks sööma, et juuksed oleksid terved ja kasvaksid kiiremini? “Juuksed saab kiiremini kasvama süües puhast, värsket vitamiinide ja mineraalide rikast toitu. See mõjub hästi nii juustele kui ka nahale ja küüntele. Lisa oma menüüsse piisavas koguses tooreid rohelist värvi köögivilju, salateid, erinevaid orgaanilisi õlisid ja seemneid, ning toidulisandina loodulikku väävlit (MSM).”\nTalvisel ajal kipuvad juuksed elektrit täis minema ja see pole just kõige meeldivam. Kas seda on kuidagi võimalik vältida, et juuksed ei oleks elektrit täis? “Vältimaks staatilist elektrit juustes, võiks talvisel ajal teha tihedamini niisutavaid maske. Näiteks soe kookose-, mandli-, oliivi- või avokaadoõli mask. Sellise maski tegemiseks on vaja kahte kaussi – suurem kauss, kus on kuum vesi ja väiksem kauss, kus on õli. Väikesem kauss tuleb panna suurde kaussi, kus on kuum vesi ja soojendada kuni õli muutub soojaks. See võtab aega umbes 15 minutit. Vahel võib õlile juurde lisada mõned tilgad eeterlikku lavendliõli, mis stimuleerib juuksekasvu. Pese juuksed šampooniga puhtaks ning seejärel tee juustesse jaotused, et saaksid õli ühtlaselt peale kanda. Kui kõik juuksed on õlised, masseeri õli ka peanahale. Järgmisena keera juuksed toidukilesse ja kõige lõpuks sooja rätikusse. Lase mõjuda vähemalt 30 minutit. Seejärel pese juukseid uuesti šampooniga (šampooni juurde võib lisada ka natuke söögisoodat, et üleliigne õli paremini maha tuleks),” soovitab Kati.\nKas vastab tõele, et kui juuksed maha lõigata, siis asemele kasvavad tugevamad ja paksemad juuksed? “Seda teooriat ma ei usu, sest peas toimub pidev juuste ringlus, vana juuksekarv langeb välja, kuna uus lükkab ta eest ära. Seega on meil kõigil pidevalt väga erinevas pikkuses juuksekarvu peas, kuna aeg, mis kulub ühe juuksekarva pikaks kasvamiseks on päris pikk (ühes kuus kasvab juuksekarv keskmiselt 1 cm). Enamik juuksekarvu on küll ühes pikkuses, ent sellegipoolest on märkimisväärne kogus juukseid ka pidevas kasvamises. Sellepärast ongi juuksepõhi alati paksem kui juukseotsad,” nendib Kati.


Ex-JPMorgani kaupleja selgitab, miks 440 bitikoodi hind on liiga madal | EE.concellodemelon.org\nDaniel Masters on endine juht energia kauplemise JP Morgan ja direktor Jersey põhinev riskifondi Global Advisors Bitcoin Investeerimisfond Plc.\nKäesolevas arvamuses artikli Masters arutleb eelseisva poole võrra premeerib aasta Bitcoin võrgustik, spekuleerides, kuidas see võib mõjutada hinda digitaalse valuuta sel aastal.\n28. November 2012 oli aeglane uudised päev.\nSeal oli kuuvarjutus teine sel aastal, ja see oli esimene päev alates 1990. Aastast, et NYPD teatatud, et keegi tulistas pussitas või alanenud New Yorgis. Seal ei olnud palju aru. Ja kuigi ajakirjanikud kogu maailmas otsitakse kühvel, üks väike lugu läks katmata - tasu kaevandamisel ploki kohta Bitcoin blockchain oli just poole võrra.\nAastal algava 9. Jaanuar 2009, kui Bitcoin blockchain algatatud, iga üks 209999 plokid kaevandatakse - loodud kiirusega umbes üks iga 10 minuti järel, katkematu 24/7 operatsiooni - oli äratanud uus autonoomne loomise poolt võrk ise 50 uut kunagi varem näinud, Bitcoin.\nPalju oli muutunud 2009. Esimene plokk kaevandatakse oli üks tehing (spetsiaalse "Coinbase" tehing, mis lööb tasu) ja muud tegevused. Aastaks 2012 võrgustiku suurus ja aktiivsus oli oluliselt kasvanud, ja seal oli 543 tehinguid "pre-poolitamist" blokeerida.\nJärgmine plokk kaevandada, kõrgusel täpselt 210,000 plokid, nagu kodifitseeritud aastat varem Satoshi Nakamoto, oli 25 Bitcoin tasu.\nMidagi palju juhtunud. Kuid paar kuud hiljem väärtuse Bitcoin järsult suurenenud. Hinnad olid pidevalt kiirenenud poole võrra lähenes nad lõppes 2011. $ 7 ning tõusis $ 11 septembriks 2012.\nKõrge puugi 2013. Aasta aprilliks oli $ 259.\nÜtlematagi selge, et Bitcoin on näidanud mao-kloppimise volatiilsus minevikus ja see atmosfäärist kaasa on täidetud märkimisväärse turbulentsi. Midagi sellist võib tegelikult pidanud midagi pistmist poole võrra. See on võimatu kindlaks teha, et üks või teisel viisil.\nAga isegi nii, seal oli kindlasti olnud erakordne võimalus kasumit.\nNüüd ootame järgmise ettemääratud poole võrra, plokis kõrgus täpselt 420.000. Me istuda 408138 ajal kirjalikult järgmise poole võrra oodata ega ümber 11. Juuli 2016. Tol hetkel 25 BTC ploki kohta tasu uuesti kaks korda, 12,5 BTC.\nOn huvitav mõelda, kas me näeme teise hinnatõusu pärast seda järgmisel korral. Ma olen kindel, et seal ei ole ilutulestik päeval ise, ja tõepoolest on mõned väljavaade, et hinnad tõusevad enne sündmust täielikult diskonteerimise mõju enne tähtaega. Ma ei näe, et toimub praegu.\nSel hetkel, väärtus Bitcoin ringluses on $ 6,7 miljardit. Vanades määr väljastamist, mis paneb $ 575M uute Ringluses aastas.\nHinnad seni 2016. Aastal on olnud suhteliselt stabiilne. See ütleb mulle, et seal on piisavalt uusi investeeringuid ja reaalajas nõudlus sobitada loomist $ 575M uus münt. On selge, et kui see dollari suurusega nõudlus püsib, mida ma usun, et see, et hind Bitcoin peab tõusma täita seda.\nNaysayers ja vihkajad on - lisaks tavalisele kriitikat Bitcoin - öelda, et tilk $ 288m aastas pakkumise ei ole otstarbekas võrreldes $ 6,7 miljardit inventuuri. See ei ole, kuidas kaupade tööta.\nLihtsalt mõtle, mis juhtus hiljuti naftaturul.\nJust võttes USA, meil on nüüd rohkem ja rafineeritud toodete inventuuri kui alates arvepidamise algusest, rohkem kui 2 miljardit barrelit. Kuid nafta hind on tõusnud 60% alates $ 25 madala aasta alguses.\nOPEC on vihjanud, et naftatootmise turule enam tõusta. See teeb väga vähe tõepoolest muuta inventuuri pilt. See jääb söömata.\nMiks massiline ralli? Kuna kaupade hinna muutumise kiirus varude, mitte inventuuri.\nKui Bitcoin kastetud hind juunis 2015 I märkis kirglikult hinnad ei jää 200s.\nMa olen sama veendunud, et täna, hinnaga $ 440 on taas liiga madal.\nSee artikkel algselt ilmus LinkedInand on uuesti siin autori loal.


Transcend m.2 surnud :: Hinnavaatluse Foorumid\npraegune kellaaeg 19.06.2021 14:56\nRaud » Kõvad kettad » Transcend m.2 surnud märgi kõik teemad loetuks\n30.04.2021 08:37 Transcend m.2 surnud\nÜks hommiku käima pannes ei suutnud enam lugeda windowsi ülesse. Biosis näitab et on olemas. Windosi installida ei saa näitab 1023mb vaba. Näitab ainult seda 1023mb muid kettaid pole.\nPilt siis asjast:\nAmetlik nimi asjal: TS512GMTE220S\nNüüd ei teagi mis teha tolle asjaga. Peaks 1a.ee küsima garantii kohta. Tõmbasin selle väikse valge sildi maha sellelt metalselt kiibilt, see garantiid ei mõjuta?\nVõi hakkan küpsetama\nTihtipeale seal sildil kirjas “warranty void if removed”\nProovida vôib ikka saata garri.\nKommentaarid: 795 loe/lisa Kasutajad arvavad: :: 0 :: 0 :: 653\n@Flab Tegelt mul see silt veel alles. Seal mingit sellist juttu peal pole. Seal s/n number ja mingi rohelise töötlemise märgid.\nSaatsin juba 1a.ee -le e-maili. Kohe-kohe nad vastavad ja annavad edasised instruktsioonid\nEdit: Siis tuli vastus.\nGarantii realiseerimiseks tuleb pöörduda ostudokumendiga ja toote tagastusankeediga 1a.ee väljastuspunkti (Liimi 6, Tallinn) või saata pakk meie kontorisse kulleriga.\nPean hakkama teisest eestist tallinna poole liikuma paistab. Kus kohast need ostudokumendid veel saab need ju virtuaalsed pdfid. Ja tagastus ankeet veel. Nalja teevad vist.\nKuidas eraisik selle kulleriga saadab?\nPrindid välja... 1a.ee lehel saad ostudokumendi kätte (tellimuste alt), kui tellisid 1a.ee lehelt.\nTellid Omniva/SmartPOST kullerteenust või pistad pakiautomaati, aga pead panema, et pakk toimetatakse saaja kätte kulleriga (mitte pakiautomaati)\nTagastusankeedi saad sellelt lingilt: https://www.1a.ee/kp/garantii-ja-tagastamine/k\nalartt, sn alusel käib garantii. kui tootja tahab, et see kleeps seal peal oleks, peab see tootja jaoks ka seal olema.\nkui 1a jutule võtta ei taha, saab vast otse ka asjad aetud.\nkui see kleeps sinna peale viisakalt tagasi vaja panna on saatmise ajaks, kasuta hästi leiget fööni. et kindel oleks, ei tohi kuskilt otsast aru saada olla, et seal kakkumas on käidud. edaspidiseks: kui tahad, et teised sinu asjast asja teeks, ära ise kaku. tootja jaoks on igasugune temapoolt defektiks tunnistada lubav olukord sinu asjaga põhjenduseks, miks garantiist keelduda ning võimaliku tulu teenida lubav vahetus tegemata jätta.\nküpsetamisega keerad nii per.se, et isegi garantiisse ei saa seda asja enam saata.\nOli 1a sama juhtum garantii osas.\nEV seaduse alusel teostab garantiid 1a. Saadad sinna ja suhtled ainult nendega. Vajadusel saad abi tarbijakaitsest. Alles siis kui nendega lootusetult jännis võtad uppujana appi tehase garantii.\nMinu juhtum. 1a libekeelne vennike ütles, et suhelgu otse emafirmaga. Lõpuks sain emafirma garantii eesti esinduse otsa ja nad selgitasid kõik selgeks. Loomulikult esindus ei võtnud minu seadet garantiisse. Pärast selgitust võttis 1a kenasti seadme vastu, saatis selle siis eesti esindusse ja kahe nädala pärast oligi terve seade tagasi.\nSeega 1a teeb garantiid kenasti kui tead oma õiguseid.\nHey loo jätk siis nüüd. Vahetati ümber.\nHuvitav kas 1a.ee otsustas omast taskust ringi vahetada või ikkagi hiinlased. Minu jaoks igaljuhul positiivne\nRaud » Kõvad kettad » Transcend m.2 surnud


Loodushoid Archives | Page 2 of 3 | Eestimaa Rohelised\n9.10.2020 9.10.2020 Züleyxa Izmailova\t0 Comments\tlageraied, Mets, Piret Räni, rahvaalgatus, Züleyxa Izmailova\nErakonna Eestimaa Rohelised volikogu kiitis 9. oktoobril Rahvusraamatukogus toimunud koosolekul heaks petitsiooni, millega nõutakse rahva arvamuse küsimist lageraiete kohta referendumil, mis toimuks 2021. aasta kohalike valimistega samal päeval ehk 17. oktoobril.\n25.09.2020 25.09.2020 Eestimaa Rohelised\t0 Comments\tEesti Energia, EKRE, Kaspar Kurve, MARKO KAASIK, Olev-Andres Tinn, Rene Kokk, Züleyxa Izmailova\nErakond Eestimaa Rohelised taunib Keskkonnaministri Rene Koka ettepanekut pikendada kehtivat metsanduse arengukava kuni uue arengukava valmimiseni*. Selline ettepanek on vastutustundetu ja tähendab sisuliselt soovi pikendada tööstuse huvides iga-aastast 15 miljoni tihumeetri puidu väljavedu ning jätta vastu võtmata uus metsanduse arengukava, kus oleks võrdsemalt väärtustatud ka metsa teisi aspekte. Tänane valitsus ja praegune keskkonnaminister näevad metsa peamiselt puidutöösturite tootmisressursina, aga roheliste meelest peaks kaasaegne metsandus taastootma nii ökoloogilist, kultuurilist, majanduslikku kui ka sotsiaalset väärtust. Oleme olukorras, kus puu on surnuna rohkem väärt kui elusana ja see peab muutuma.\nErakond Eestimaa Rohelised soovib Eesti metsanduse eesmärkide kaasajastamist, mis tähendaks püsimetsanduse praktikate laialdasemat kasutusele võttu, rohevööndite ja KAH alade suurendamist ja suunamist süsinikusidumisse, mis lisaks muude hüvede kohesele tekkimisele hakkaks peale uute LULUCF (Land Use, Land Use Change and Forestry – maakasutus, maakasutuse muutus ja metsandus) kvootide jõustumist ka majanduslikult ära tasuma. [..]\n16.09.2020 16.09.2020 Eestimaa Rohelised\t0 Comments\tEKRE, Henn Põlluaas, Kaspar Kurve, otsedemokraatia, Püsimetsandus, Riigikogu\nEsmaspäeval algas uus Riigikogu tööperiood, kus Riigikogu esimees Henn Põlluaas andis selge indikaatori, mis Eesti põhiprobleem on – rahvas soovib otsedemokraatiat, et sätestada abielu põhiseaduses vaid mehe ja naise vahelise liiduna. Toonitan, et aasta on 2020 ning riigiks on Eesti, mitte Saudi Araabia, Kesk-Aafrika Vabariik või Ida-Timor. Ei, Eesti. Meie prioriteet number üks! Parafraseerides üht EKRE juhtpoliitikut: see on absurd. See on absoluutselt häbiväärne, aga häbitunne EKRE ning suure osa tänase koalitsiooni poliitika pärast üldiselt pole midagi uut, see ongi paljudele uueks normaalsuseks saanud.\nPõlluaas rõhutas korduvalt, et Eesti peab rohkem kasutama otsedemokraatiat, et anda kodanikele õigus poliitikas kaasa rääkida ka valimistevahelisel ajal. Mõttel iseenesest ei ole süüd. Paraku ei olda EKREs aga otsedemokraatia olemusest aru saanud – asja iva ei ole selles, et enamus otsustab vähemuse küsimuste üle. [..]\n10.09.2020 10.09.2020 Eestimaa Rohelised\t0 Comments\tIhaste, Liigirikkus, Ott Kiens\nKuus aastat tagasi sõitsin Hollandis rongiga 200km, et ühele meditsiiniseminarile jõuda. Rongi teiselt korruselt avanes hea vaade Kesk- Euroopa riigile, mida nähakse pigem progressiivsena ja tuuakse eeskujuks. Rongi aknast vaadates vaheldus linn kanaliga, kanal karjamaaga, vahepeal kasvuhooned ja veel linnasid ning kanaleid. Metsa ei olnud kusagil. Möödus 100km, siis 150km. Vahetult enne sihtpunkti jõudmist tuli paari kilomeetri jagu 20-30 a vanust noorendikku. Paljudes Lääne-Euroopa riikides on aastasadade eest vaid hetkekasule mõeldes liialt palju metsi raiutud ning täna tegeletakse üüratult kuluka loodusmaastike taastamisega. Ei tahaks, et Eesti sama reha otsa astub. Jah, kellelgi pole mastaapset plaani Eesti tühjaks raiuda, aga väärtuslikumad tükid on teada ja neid tuleb kaitsta.\nMeil on Ihastes mitu vahvat metsatukka, millest ühte (aadressidel Hipodroomi 4 ja Männimetsa tee 3a plaanitakse täis ehitada. Miks on see Ihaste metsatukk säilitamist väärt?Metsa on läbi vaadanud Tartu Ülikooli teadlased ja sealt on leitud kogu Eesti jaoks haruldasi liike. Metsas asub I kaitsekategooria taimeliigi Mägipiimputke populatsioon. Lisaks on metsast leitud Eesti punase nimestiku putukaliike, milledest kaevurherilase Dinetus pictus populatsioon on teadaolevalt kogu Eestis ainus. Ka teisi leitud kaevur- ja liivaherilase liike on kogu Eesti peale teada vaid üksikud leiud. [..]\n5.06.2020 5.06.2020 Eestimaa Rohelised\t0 Comments\tEesti Energia, EMPL, GRaanul INvest, Kuusekooreürask, MAK2030, Teaduste Akadeemia, WEF\nGraanul Investi omanik Raul Kirjanen viitab Äripäevas ka Euroopa Liidu vigasele statistikale puidutööstuse jäätmete osas – meil olevat tegelikult kõik kombes ja ringmajanduse tähe all pressitakse kõik jäägid graanuliteks. [..]\nEestimaa Rohelised Mets\n2.03.2020 2.03.2020 Eestimaa Rohelised\t0 Comments\tKeskkonnainspektsioon, Koostöö, lageraied, Mets, metsasõda, RMK\nEesti Vabaerakond, Elurikkuse Erakond ja Erakond Eestimaa Rohelised allkirjastavad ühised metsandusalased põhimõtted.\nElurikkuse erakond, Eestimaa Rohelised ja Eesti Vabaerakond pidasid koostööläbirääkimisi ning esimese kõige tähtsama teemana arutati kõige põletavamat keskkonna-alast teemat ehk metsandust Eesti Vabariigis. Mitmeid päevi kestnud läbirääkimiste järel vormistati ühine platvorm, milliseid muudatusi oleks vaja läbi viia, et meie metsad jääksid alles ka tulevastele põlvkondadele ning elurikkus neis hakkaks taas paranema.\nKolmes erakonnas on palju metsaomanikke ja muid erialaspetsialise, kes mõistlikult omi metsi majandavad: “Kutsume üles ka teisi metsaomanikke, aga eelkõige meie suurimat metsamajandajat RMK-d tegutsema kooskõlas kehtiva õigusega ning käituma vastutustundlikult ja majandama riigi vara säästlikult.”\nJärgmine kolme erakonna esindajate kohtumine leiab aset 6. märtsil Tallinnas, kus ühised metsanduse aluspõhimõtted saavad ka esindajate poolt allkirjastatud ning alustatakse ühisosa otsimist Eesti demokraatia hetkeolukorra parandamiseks ning kohalike omavalitsuste valimistel osalemiseks.\n14.01.2020 17.01.2020 Eestimaa Rohelised\t0 Comments\tkapitalism, lendorav, loodusrahvas, Mikk Pärnits, pühapaigad\nPühapaigad ei kätke endas mingit pühadust ja ei saa seega püsima jääda. Tegelikult välistab turumajandus ja kapitalism selle täielikult ning tugevama õigusega: lääne kultuuriruumis jääb ellu tugevam. Pühapaikadel puudub väärtus, sest kogukonnalgi puudub suurem väärtus. Pühapaiga ja kogukonna mudelid ei toimi enam ammu. Praktiliselt on tegu Windows 95 fännidega, kes tahavad seda OS’i kasutada ka tänapäeva W10 või Linuxi kõrvalt: ja seda riigi infrastruktuurisiseselt. Tegu on läbimõtlematu ja aegunud tegumoega, mille põhjused ei loo eestlastele head kuvandit. Analüüsigem isuga! [..]\nEestimaa Rohelised Loodushoid\n24.02.2019 23.02.2019 Eestimaa Rohelised\t0 Comments\tAleksander Laane, Joonas Laks, Keskkonnaamet, Patriotism, Radioaktiivsed jäätmed, USA\nrakond Eestimaa Rohelised on kategooriliselt selle vastu, et radioaktiivseid jäätmeid, mis sisaldavad uraani ja tooriumi, hakataks matma Sillamäe sadama piirkonda või mistahes Eesti paika. “Me ei taha, et see probleem enne valimisi tähelepanu alt välja jääks,” selgitas Ida-Virumaal kandideeriv Roheliste juhatuse liige Timur Sagitov avalduse sisu. Tegemist on ettevõtte NPM SIlmet poolt Sillamäel haruldasi metalle sisaldava toorme töötlemise radioaktiivsete jääkidega, suurusjärgus 500 tonni. Nagu on avalikuks tulnud, pidid need jäätmed liikuma tagasi USAsse ehk riiki, kust on pärit tooraine. Kuigi tooret Eestisse toonud ja jäätmed USAsse transportida lubanud ettevõte on pankrotis, pole valitsuse otsus radioaktiivsed jäätmed Eestisse jätta mitte kuidagi põhjendatav. Eriti pettumustvalmistav on Reformierakonna ja Isamaa ministrite juhtimisel tegutseva Keskkonnaameti leplikus sellise kava suhtes. Rohelised nõuavad valitsuselt selget kinnitust, et neid radioaktiivseid jäätmeid Eestisse ei maeta! [..]\n14.06.2018 14.06.2018 Eestimaa Rohelised\t0 Comments\tEesti Energia, Euroopa Liit, Haabersti, hõberemmelgas, keskkond, MARKO KAASIK, rail Baltic, SKT, tselluloositehas\nTundub, et lõplik võit Eestile mittevajaliku tööstushiiglase üle on käeulatuses. Arendaja taandumine Tabivere valda näib viimase kaitseliinina enne projekti lõplikku kollapsit. Kuid tähtsam ühest, kuigi väga suurest üksikobjektist, on ülisuur murrang mõtteviisis, kirjutab Erakonna Eestimaa Rohelised juhatuse liige Marko Kaasik.\n4500 inimest ketis Tartus ja teadmata arv mujal oli kaugelt arvukaim meeleavaldus taasiseseisvunud Eestis. Eestimaalastele on kohale jõudnud, et oma riik iseenesest ei ole heade strateegiliste otsuste tagatis. Kui rahvas, kõrgema võimu kandja, ei ole igal sammul tähelepanelik, siis võtavad riigi üle ärigrupeeringud ja muud üritajad, kellele rahvavõim on üksnes pinnuks silmas. Seda on juhtunud lugematu arv kordi inimajaloo vältel ja hakkas juhtuma ka Eesti Vabariigis.\nPoliitikutele loeb inimeste hulk tänaval, kusjuures meie kultuurikeskkonnas aitab suhteliselt vähesest. Ei olnud veekahureid, kumminuie, pisargaasi ega ka ülalt rahastatud vastumeeleavaldusi. Keegi ei pidanud tänavatel oma elu ega tervist ohtu seadma. Riigijuhtidele on selge, et tänavale tulijaist kaugelt suurem hulk on valimiskasti juures või valimisportaalis valmis oma seniseid eelistusi radikaalselt muutma ja aeg selleks on varsti käes. Küllap eksisteerib nii mõnegi poliitiku ja ärimehest niiditõmbaja peas veel lootus «tselluloosiprojekt» peale valimisi siiski teoks teha. Aga murrang tundub nüüd juba liiga suur selleks, et lihtsalt tagasikäik anda. […]\nLoe edasi ja leia lisaviited klikates artikli pealkirjale.\n6.06.2018 6.06.2018 Eestimaa Rohelised\t0 Comments\tEmajõgi, Peep Mardiste, Tartu, Tartumaa, tselluloositehas\nVõimalikke asukohti on arendajate toodud kriteeriumide (juurdepääs veele, maanteedele ja raudteele) alusel püüdnud ennustada tehase rajamise võimalike mõjude pärast muretsevad kodanikud ise, olen seda teinud minagi [Eesti Päevaleht, 5.06.2018]. See, et Aadu Polli ja Margus Kohava on nüüd minetanud oma näilise kõrvalseisja positsiooni ja nimetanud konkreetselt Tabiveret, näitab justkui soovi sekkuda nende endi palgatud pädevate ekspertide poolsesse kohavalikusse. […]\n24.05.2018 25.05.2018 Eestimaa Rohelised\t0 Comments\tkeskkond, Noored Rohelised, poliitika, Soome, suvekool, ühiskond\nKeskkonna huvilised 18-30 aastased noored on oodatud osa võtma sel korral Soomes toimuvast Rohelisest suvekoolist!\nTänavu on suvekooli peamisteks teemadeks keskkond, ühiskond ja poliitika.\nOsalejad saavad osaleda loengutes, paneeldiskussioonides ja töötubades, kus arutletakse rohelise poliitika keskkonnaalaste ja sotsiaalsete aspektide üle, nagu kodanikuühiskond ja meedia kaasamine, inimõigused, vähemused, mitmekesisus ning taastuvenergia. Nende ja paljud teiste rohelistele olulist teemade käsitlemise tulemusel loodame süvendada valdkonnateadmisi ja anda võimalusi rohelise võrgustiku laiendamiseks tulevasteks rahvusvahelisteks koostööprojektideks. Kooli eesmärk on tuua kokku roheliste poliitikavaldkondadest huvitatud noori, kes saavad õppida oma ala ekspertidelt – poliitikutelt, akadeemikutelt ja rohaktivistidelt Rootsist, Eestist, Soomest ja Venemaalt.\nOsalemiseks pead olema 18- kuni 30-aastane, elama Eestis ning omama suurt huvi antud teemade vastu. Kandideerimise tähtaeg on 01.06.2018\nOsalejatega võetakse ühendust enne 05.06.2018. Suvekoolis osalemine kompenseeritakse (reisimine, majutus, söök). Töökeeleks on inglise keel.\nAvalduse saad täita siin: https://goo.gl/forms/Df6wHxpEXb0lEvRm2\nLisainfo Noored Rohelised MTÜ eestvedaja, Lisette Aro käest: info@noored.eu\nTartu loodusmaja, Eesti Roheline Liikumine ja Seiklushunt kutsuvad ploggima\n24.04.2018 Eestimaa Rohelised\t0 Comments\tERL, plogging, Seiklushunt, Tartu loodusmaja\nTartu loodusmaja, Eesti Roheline Liikumine ja Seiklushunt kutsuvad kõiki osalema üks kuu kestvas väljakutses, mille sisuks on ploggida ehk liikuda õues ning korjata samal ajal ka prügi.\nPlogging sai väidetavalt alguse 2016. aasta paiku Rootsist ning tulenebki rootsikeelsetest sõnadest plocka upp (võta üles) ning jogga (sörkima). Tegu on harrastusega, kus inimene läheb õue jooksutiiru tegema ning teekonna jooksul korjab üles ka prügi, mida marsruudil näeb. Korjatu kogub endaga kaasa võetud kotti või hoiab näpus, kuniks leiud mõnda jooksutee äärde jäävasse prügikasti poetada saab.\n“Kui Eesti-Läti projekti “Keskkonnasõbralikud avalikud üritused” raames oma huviringi õpilastega Õpilaste Teadusfestivali jaoks loodud plasti jäävuse seaduse töötuba testisin, siis nägin kui innustunult suhtuvad noored looduskeskkonna hoidmise aktsioonidesse,”selgitab ploggingu väljakutse idee tekkimist Gedy Siimenson. “Kuna olin ise eelnevalt lugenud ploggingu kohta, siis uurisin noortelt, kas näiteks nende klassikaaslased sellise aktsiooniga liituks. Idee võeti väga positiivselt vastu ning ei jäänud muud üle kui initsiatiivi ideed levitama hakata. Arusaadavalt ei kaota tegevus maailmast vaesust, et ennekõike vältida prügi sattumist loodusesse, aga hea on ju noortele kuidagi eeskujuks olla ning nende huvisid toetada,” räägib Siimenson.\nSeiklushundi rohejuht Eliisa Saksing toob välja tegevuse sportliku poole:”Liikumine väikese lisaraskusega annab toonust juurde ning kummardamine, kükitamine, sirutamine, mida tegevus tegijalt eeldab, annab treeningule juurde vaid lisaväärtust.“\nLoe edasi ja leia ürituse lingid klikates artikli pealkirjale.\nLoodushoid Meie Tartu\nRohelised: puhta elukeskkonna poolt ja tselluloositehase vastu!\n6.04.2018 6.04.2018 Eestimaa Rohelised\t0 Comments\tRohelised, Tartu, tselluloositehas\nRohelised toetavad Tartu apelli ning on tehase rajamise vastu!\nTartu apelli töörühm, kes on seadnud küsimuse alla eriplaneeringu algatamise tselluloositehase ehitamiseks Ida-Eesti vesikonda, kohtus rahandusminister Jaak Aabiga 28. märtsil ja keskkonnaminister Siim Kiisleriga 4. aprillil 2018 Tallinnas. Kohtumisel anti mõlemale ministrile üle memo, milles osutatakse keskkonnaohtudele ning tõsistele küsitavustele tehase eriplaneeringu algatamise protsessis.\nApelli töörühm tegi ministritele ettepaneku eriplaneering taolisel kujul lõpetada, kuna juba olemasolev info ja teadusuuringud näitavad selgelt tehase ehitamise võimatust Ida-Eesti vesikonda: Emajõgi on liiga väike ja madal nii suure tehase jaoks ja Peipsi ökosüsteemile mõjuks lisanduv reostuskoormus hukatuslikult. Minister Jaak Aab tunnistas, et tartlaste reageering eriplaneeringu algatamisele on loomulik ja möönis, et kogu protsessi juhtimisel on tehtud samme, mis ei näe head välja. Keskkonnaminister Siim Kiisleri sõnul tuleb enne, kui langetada otsus tehase asjus, viia läbi uuringud. „Uuringute läbiviimiseks võib kuluda kuni viis aastat,“ lisas ta.\nTöörühma hinnangul on eriplaneering algatatud väheinformeeritud alusel ning seadusemuudatus eriplaneeringu uuringute rahastamiseks viidi läbi kiirustades ja eelneva mõjuanalüüsita. Valitsuse neokolonialistliku mündiga otsus vähendab Eesti inimeste turvatunnet ja usaldust oma riigi vastu. See samm võib olulisel määral kahjustada Tartu kui ülikoolilinna mainet ja atraktiivsust juba olemasolevate ja võimalike investorite silmis ning Eesti mainet rahvusvahelisel areenil, seda nii keskkonnaga seotud lepingute täitmise küsitavuse kui ka kodanike tahte sihikindla eiramise tõttu.\n19.01.2018 19.01.2018 Eestimaa Rohelised\t0 Comments\tAleksander Laane, loodushoid, rändetee, Saaremaa, sild, Suur Väin, tunnel\nFakt on see, et sild ei vasta tänapäeva nõudmistele. Üha kahaneva puhta keskkonna juures, mis on inimese elu eeltingimuseks, tuleb kõikide nii suurte projektide puhul lähtuda ettevaatusprintsiibist. Oleks loogikaviga jätta kõige olulisemad mõjud inimese keskkonnale rahast pimestatuna arvestamata. Ka ei ole sild täiesti ilmastikukindel ühendustee tormide ja jäätumise ajal.\nSild valmiskonstruktsioonina on ohuks nii rändlindudele kui ka viigerhüljestele. Suur väin Muhu ja mandri vahel on viigrite ainuke rändetee Väinamerest Liivi lahe ja vastupidi. Külmade ja jäärohkete talvede korral lahkub suurem osa viigritest Väinamerest, vaid üksikud jäävad sinna talvituma. Viigerhülged on teiste hülgeliikidega võrreldes äärmiselt pelglikud ja hoiavad paikadesse, kus inimene neid ei häiri. Vangistust, näiteks loomaaeda, taluvad nad väga halvasti ja nende eluiga on jäänud seal lühikeseks. Samuti on viigrid väga tundlikud merekeskkonna reostusele.\nVaid ehitusaegsed keskkonnaohud nagu sette liikumine ja müra, kui need ei kesta kaua, ei pruugi tõesti looduses midagi pikaajaliselt muuta. Ehitis ise aga muudab.\nLinnustiku uuring ütleb, et kevadel rändab üle Suure Väina ligikaudu üks miljon ning sügisel pool miljonit lindu. Kõige arvukamad liigid ja liigirühmad on veelinnud, eeskätt kaurid ja merepardid ning valgepõsk-lagle. Kõrgel vee kohal olevad sillad, mis jäävad lindude rändeteele, on teadaolevalt lindudele tapvaks ohuks. Linnud ei lenda silla alt läbi. Isegi Väikest väina ületavad kõrgepingeliinid tapavad palju linde ning mingeid leevendusmeetmeid pole skandaalsel kombel siiani seal rakendatud. On tehtud ka uuringuid, mis näitavad, kui vähe on vaja mõnda täna väga arvukat veelindu rändel tappa, et paari kümnendiga oleks neist puudus käes.


VIDEO: Kuressaares avati näitus "Kunst tuleb kapist välja"\nNeljapäeval Kuressaare piiskopilinnuse keldrisaalis avatud näitus “Kunst tuleb kapist välja”, kus eksponeeritud 80 taiest – joonistused, graafika ja maalid Tõnis Kipperi erakogust, üllatas rohkearvulist publikut mitmes mõttes meeldivalt.\n3x Rein Mägi (1)\nEesti vabariigi elanikkonna registris on täpselt 25 meest, kes kannavad sellist nime nagu Rein Mägi. Saare maakonnas elab viis Rein Mägi. Läinud nädalal kohtus Saarte Hääl neist kolmega.\nSel päeval toimub meil palju huvitavat ja pidulikku\nKui lehe toimetusele saadetud kutsel nõnda kirjas, siis tasub kaema minna. Lümanda kool, Lääne-Saaremaa vanim tegutsev kool, palub Saarte Hääle ajakirjanikku õppeasutuse 115. sünnipäevale, mis algab 7. jaanuari pärastlõunal ajalookonverentsiga ja lõpeb kontsert-aktuse ning sellele järgneva tantsuõhtuga koolimaja saalis.\nSaaremaaga seotud III Reichi maagia Viimase (saladuse)hoidja mõistatus (2)\nTäna jätkame artikli avaldamist, milles räägitakse Natsi-Saksamaa Ahnenerbe (esivanemate pärand) nn uurimisinstituudi ühest Saaremaaga, täpsemalt aga Sõrve poolsaarel asuva Stebeli patareiga seotud operatsioonist. Et kõigest alljärgnevast aru saada, tuleks tutvust teha ka loo esimese osaga, mis ilmus Saarte Hääles nädal tagasi. Lugejale teadmiseks vaid nii palju – kogu kirjutis on täis müstikat, mistõttu tuleks seda võtta kainelt ja mõnevõrra kriitiliselt.\nKuidas Raudne Leedi püüdis nurjata Moskva olümpiat\nSuurbritannia valitsus eesotsas Margaret Thatcheriga kasutas kõikvõimalikke vahendeid alates vastupropagandast ja lõpetades rahaliste kompensatsioonide maksmisega (loe: pististe andmisega), et takistada Briti sportlaste osalemist 1980. aasta Moskva suveolümpiamängudel. Kõike seda kinnitavad hiljuti Briti rahvusarhiivis (National Archives) avalikustatud dokumendid.\nLumest nii ja teisiti\nMaad, mered ja metsad valgeks katnud lumi, mida kahel viimasel aastal on puistanud kõikide eelmiste poriste talvede jagu, on tegelikult väikestest kuuekandilistest jääkristallidest koosnev mineraal.\nVennad Saared madistasid maadlusmatil\nMaailmas on palju kuulsaid vendasid. Poksijad vennad Klitškod, kirjanikud vennad Tuulikud. Nüüd on areenile astunud järjekordsed vennad. Vennad Saared.


MIS ON ENSüüMID? - TEADMA - 2020\nEnsüümid juhivad organismis palju olulisi biokeemilisi reaktsioone. Näiteks muundavad need ained teisteks aineteks ja lagunevad suured molekulid. Seetõttu nimetatakse ensüüme ka biokatalüsaatoriteks. Nad arendavad põhielemente, mis on vajalikud meie kehale toidust ja on seotud ainevahetusega. Lisaks seedimisele, kasvule ja hingamisele on need vajalikud stiimulite ja paljude teiste protsesside edastamiseks meie kehas. Ensüümid, reguleerijad ja kontrollpunktid, hõlbustavad keemiliste reaktsioonide sujuvat voolamist organismis.\nEnsüümid kui biokatalüsaatorid\nPeaaegu kõik ensüümid on valgud, mis toimivad katalüsaatorina meie organismi biokeemilistes reaktsioonides. Ensüümidel on palju erinevaid funktsioone. Alates seedimisest ja ainevahetusprotsessidest kuni geneetilise materjali translatsioonini valkudeks on biokatalüsaatoriteks ensüümid.\nEnsüümid koosnevad valguahelatest. Eristatakse lihtsaid ensüüme, millel on ainult üks valguahel, ja ensüüme, mis koosnevad mitmest külgnevast valguahelast. Need valguahelad on iga ensüümiklassi jaoks iseloomulikult volditud. Ensüümid on sageli multifunktsionaalsed. Seega võtavad lihtsad ensüümid kehas sageli üle mitu ülesannet. Sageli liidavad mõned ensüümid kokku, moodustades suure kompleksi. Selle kompleksi piires toimivad üksikud ensüümid ja reguleerivad üksteist.\nInimkeha kõige olulisemad ensüümid\nMeie kehas on lugematuid ensüüme. Tõenäoliselt võtab kõige olulisem ülesanne seedetrakti ensüümid. Nad vastutavad toidu tarbimise lagundamise eest väikesteks ehitusplokkideks nagu aminohapped, rasvhapped ja suhkrumolekulid. Need ehitusplokid võetakse vere kaudu limaskestade kaudu ja neid kasutatakse või säilitatakse ainevahetuses.\nOn viis peamist seedetrakti ensüümide rühma:\npeptidaasid valkude ja peptiidide lagundamine aminohapeteks.\nglükosidaasis lõhkuda pikad suhkruketid, nagu tärklis või glükogeen, lihtsateks suhkrumolekulideks.\nlipaasid on moodustatud kõhunäärmes ja jagatud rasvad rasvhapeteks ja glütseriiniks.\nnukleaaside lagunevad nukleiinhapped.\nlaktaasi jagab piimasuhkru galaktoosiks ja glükoosiks.\nMuud olulised ensüümid\nKa ensüümil laktaadi dehüdrogenaas mängib kehas olulist rolli. See esineb peamiselt maksa, punaste vereliblede ja lihastes. Laktaadi dehüdrogenaasi kontsentratsiooni suurenemine veres näitab aneemiat.\nTroponiini ensüüm T sobib hästi südame kahjustuste tuvastamiseks. See vabaneb südame lihaste poolt infarktis veres. Arstid võivad teha järeldusi kahjustuse tõsiduse kohta troponiini T koguses veres.\nLeeliseline fosfataas leidub luudes, maksas ja sapiteedes. Gamma-GT ensüüm esineb ajus, neerudes ja maksas. Mõlema ensüümi sisalduse suurenemine veres näitab elundite haigusi, milles nad oma tööd teevad.\nEnsüümid ei ole mitte ainult kehas leiduvad, vaid ka paljudes toiduainetes. Olulisi ensüüme, mida keha ise ei suuda toota, tuleb toiduga varustada. Ensüümide söömiseks toidu kaudu tuleb olla ettevaatlik, et toit oleks värske ja toores. See tagab, et ensüümid ei lagune.\nEnsüümid, mis sisalduvad värsketes puuviljades või köögiviljades, aitavad meil seedida palju toitu. Sageli ei imendu toidu kaudu piisavalt ensüüme, mistõttu toit ei ole täielikult seeditav, sest seedetrakti ensüüme ei ole. Digitaalsed toidujäägid võivad koguneda kehasse rasva või räbu kujul.\nEnsüümirikkaid puu- ja köögivilju\nVitamiinid, mikroelemendid ja mikroelemendid on tervist edendavad ja sageli ensüümide komponendid. Seetõttu on vitamiinide puudumine sageli seotud ensüümide puudumisega, mida meie keha ei paku.\nLooduslikke ensüüme võib lisada puuviljade, toores köögivilja, salati ja pähklite kaudu. Eriti suured ensüümide sisaldused on eriti banaanid, kiivid, ananassid, papaia, viigimarjad ja pirnid. Ensüümirikkaid köögivilju sisaldavad brokkoli, kurgid, tomatid ja suvikõrvitsad.\nBromelain: ensüüm ananassis\nBromelain on tuntud kui ananassi ensüüm. Nimi tähistab kahte puuviljas leiduvat ensüümi. Bromelainil on antikoagulandid ja põletikuvastased omadused, mis on eriti kasulik paljude põletikuliste seisundite korral. Nende hulka kuuluvad diabeet, osteoporoos, artriit, kõrge vererõhk, samuti akne ja Alzheimeri tõbi.\nLisaks aitavad ananassid ananassid valkude lagunemisel toitumisest. Valgud jaotatakse nende komponentideks - aminohapped -, mis omakorda on vajalikud keha enda rakkude ülesehitamiseks.\nEnsüümid toiduainete tootmisel\nBiokatalüsaatoritel, näiteks ensüümidel, on oluline osa jookide ja toidu tootmisel. Paljudes fermentatsiooniprotsessides muudavad bakterite ensüümid suhkru happeks. See teeb võimalikuks alkoholi, juustu, jogurti ja pagaritoodete tarbimise. Juustu tootmisel kasutatakse piima hüübimiseks proteaase. Piimhappebakterite ensüümid soodustavad jogurtit. Kasutatakse destilleerimistehastes, õlletehastes ja küpsetiste tootmisel ensüüme amülaasi ja proteaasi.


Meistriliiga juuni parimad: Igor Prins ja Aleksandrs Cekulajevs - Sport\nMeistriliiga juuni parimad: Igor Prins ja Aleksandrs Cekulajevs\nõreda mängukalendriga juunis juhendas LHV Panga kuu parima auhinna teeninud Prins Kalju võitudele Narva Transi (3:1) ja Tartu Tammeka (3:2) üle ning kodus mängiti 1:1 viiki Levadiaga.\nLätist pärit 25-aastane Cekulajevs jätkab kindlalt Meistriliiga parima väravaküti tiitli poole liikumist. Juunis lisandus tema kontole kuus tabamust. LHV Panga preemia laureaat tulistas Transi 7:0 võidumängus Ajaxi üle neli tabamust ning lisas ühe Nõmme Kalju ja FC Kuressaare vastu.\nEsiliigas tegi tubli tööd FC Infonet, kes peatreener Andrei Borissovi taktikepi all alistas Valga FC Warriori 5:0, viigistas Infonetiga Meistriliigasse viiva koha eest võitleva JK Tallinna Kaleviga 2:2, võitis 3:1 sel hetkel liidrikohal asunud FC Flora duubelmeeskonda ning lõpetas kuu 0:0 viigiga Kiviõli Tamme Auto vastu.\nEsiliiga parimaks mängijaks osutus FC Flora II ründaja Hannes Anier, kelle kontole jäi kolmes mängus kolm väravat. Kõik tabamused sündisid Kiviõli Tamme Auto vastu, keda Anier kostitas kübaratrikiga, aidates oma meeskonna 8:0 võidule. Tema osalusel alistati TJK Legion 3:0 ning viigistati Pärnu Linnameeskonnaga 1:1.\nMeistriliiga kuu parima mängija ja kuu parima treeneri tunnustamist toetab LHV Pank, kes premeerib laureaate kinkekaardiga väärtuses 50 eurot. Auhinnad antakse üle sel nädalavahetusel.


Suurbritannia: Salapärased mereelukad pestakse rannas, see on söödav ja väärt tuhandeid - Maailma Uudised\nSuurbritannia: Salapärased mereelukad pestakse rannas, see on söödav ja väärt tuhandeid\nWorld News/uk Mysterious Sea Creatures Washed Up Beach\nSuurbritannias Põhja-Walesis Caernarfoni lähedal rannal uhutud salapärane mereelukas uimasid paari puhkusel olles. New Brightoni elanik Martyn Green jagas Facebooki postituses pilte veiderdatud kombitsatega kaetud mereelukatest, mida pole kunagi varem nähtud. Perekond, kes oli algselt eeldanud, et loom on ajupuupalk, läks lähemalt uurima ja leidis, et olend on haruldane isend, üks kallimaid maailmas.\nTea, kuidas te kõik imelikke ja imelisi asju armastate. See hanekaelaga küüruga kaetud palk uhus eile Walesi rannas. Nii harva. Lummavalt vaadates kirjutas Martin Facebooki postituses. Ta jagas lühikesi kaadreid ja piltide kogu, mis kujutas tulnukolendit tuhandete hanemunaga lõppevate vartega. Martin mainis siiski, et koorikloom oli ehk söödav ning Portugalis ja Hispaanias tuntakse seda mõistet Talled. Lisaks ütles ta kohalikule meediale Liverpool Echo, et otsis Google'ist selle liigi kohta teavet ja leidis, et seda on igaüks umbes 25 naela ning logil oli neid umbes 2000.\nLoe uuesti?' Küsige netisiltidelt pärast 3,5-magnituudist maavärinat Palghari piirkonnas Maharashtras\nLoetud: rikutud! Video kassi püüdmisest, mis varastab maiuseid, jätab võrgusilma lõhki\nSama kallis kui 322 naela kilo\nLisaks teatas ta, et tema naine Gemma oli see, kes selle avastas. Ta lisas, et see oli kohalike jaoks üsna atraktsioon. Martyn ütles, et ta ei osanud arvata, et olend nii üliväärtuslik on. Puuviljade hinnad võivad küündida 360 euroni (322 naela) kilo kohta, teatas Martin kohalikule meediale. Suurbritannias turundusagentuuri omav mees ütles, et ei olnud postil olevatele inimestele asukohta avaldanud kartuses, et see võib olendit ohustama, kui inimesed sinna üle lähevad. Ta ütles, et soovib olla ettevaatlik ja on varem kuulnud, et kalurid riskisid nende haruldaste olendite koristamiseks sageli eluga. Kasutajad olid postitusest lummatud, kui nad osutasid, et mitte iga päev ei kuulnud nad sellistest olenditest.\nLoetud: video näitab, kuidas elevant murrab puu pooleks, võrgulased on jahmunud\nLoe: Briti Crisp Company paneb maailma pikima puukornivõrgustiku kutsuma seda unistuste suupisteks\nnutikad jack o laternaideed\nJohn Cena esimene matš wwe\nparimad kohad, kuhu fortnite'is kukkuda\nmis kell täna on kuuvarjutus\nmiks Denise Clarki õdedest lahkus


Õpetaja uuris koolieelikute konflikte | Terviseinfo\nBlogi / Õpetaja uuris koolieelikute konflikte\n„Valisin sellise teema seetõttu, et kui ma kolm aastat tagasi ametnikutöö lasteaiaõpetaja ameti vastu vahetasin, sattus mulle väga raske rühm, kus arusaamatused laste vahel olid sagedased ning lõppesid pea iga kord füüsilise vägivallaga," räägib Leila. „Kuigi mul oli igaks päevaks hulk põnevat tegevust ette valmistatud, me pahatihti selleni ei jõudnudki, sest agressiivsete konfliktide lahendamine keeras kogu päeva sõna otseses mõttes pea peale. Seetõttu tahtsingi uurida midagi sellist, millest oleks igapäevatöös kasu, tahtsin leida tõhusaid meetodeid konfliktide arvu vähendamiseks."\n„Selgus, et 15 lapse jaoks tähendas tüli kaklemist ja löömist, üheksa lapse arvates tülitsedes karjutakse, pahandatakse ja vaieldakse ning üks laps pidas tüliks ka valetamist," räägib Leila. „Seega mõistis suurem osa lapsi tüli eelkõige kui haiget tegemist, kolmandik lapsi aga oskas tülina tajuda ka vaimset pingeseisundit."\nVeel tahtis õpetaja teada, kuidas käituvad lapsed teiste tülitsemist pealt nähes. 14 last vastas, et nad sekkuksid: pooled püüaksid ise rahulikult tüli ära lõpetada, pooled kutsuksid õpetaja appi. Kaheksa last ehk kolmandik rühma lastest arvas, et nad teiste laste tülisse ei sekkuks. „Leian, et pean õpetajana neile selgitama, et kui kellelegi tehakse liiga, on sekkumine või abi kutsumine igaühe kohus, ükskõikseks pealtvaatajaks ei tohi keegi jääda," kinnitab Leila.\nKüsimusele, kuidas teha nii, et tülisid üldse poleks, vastas neli last, et tülisid ei saagi ära hoida ja erimeelsused tuleb selgeks vaielda. Ülejäänud lapsed arvasid, et tülisid saab ära hoida ise hea ja järeleandlik olles. „Lapsed teavad küll, kuidas on õige käituda, samas on selles eas iseloomulik tegutseda oma seisukohast lähtuvalt," selgitab Leila.\nLeila Lehtmets tõi oma töös välja ka konfliktide tekkepõhjused. Kõige sagedamini, 15 korral, puhkes tüli mängu segamise tõttu („Ta tuli luba küsimata meie mängu ja lõhkus silla ära"). 11 korral oli tüli põhjus teisele füüsiliselt haiget tegemine („Ta võttis minu kinga ja lõi sellega mulle kõhtu"). Järgnesid võitlus positsiooni pärast („Mina tahtsin ise esimene olla"), soov mängida sama mänguasjaga („Ta võttis ära telefoni, millega mina parajasti mängisin") ning provotseeriv käitumine („Ta keeras meelega kelgu ümber, mille peal olid lumepallid"). Veel olid tüli tekkimise põhjusteks mängu käigus tekkinud huvide konflikt („Meie ei taha seda klotsidest lava lammutada, aga nemad tahavad sellest silla teha"), solvang („Ta narris mind"), ebasünnis tegu („Ta sülitas ülevalt voodist mulle peale"), vääritimõistmine („Meie kõdistasime, aga tema tuli lööma"). Oli ka konflikte, mille põhjust ei õnnestunudki tuvastada, kuna laste ütlused konflikti põhjuste kohta on sageli vastukäivad. Ka võib mis tahes põhjusel alguse saanud tüli kasvada üle füüsiliseks haiget tegemiseks ning antud rühmas 63 konfliktist 52 puhul nii juhtuski.\nLeila Lehtmets ütleb, et tema jaoks oli oluline välja selgitada konflikti algatajad. „See on tihti raske, kuna tülliminekul võib olla erinevaid ja täiskasvanu jaoks ebaratsionaalseid põhjuseid, mis võivad ulatuda varasemasse aega. Käisin vaatlusperioodil ringi, paber ja pliiats käes, küsisin iga konflikti puhul laste arvamust, tundeid ja hinnanguid. Lastega süvitsi arutlemisest ja kirjapanemisest oli kasu, sest konflikti põhjalik analüüs andis mõnigi kord teistsuguse tulemuse, kui oleksin arvanud. Selgus, et konflikte algatasid rühmas vaid seitse last, kellest kolm põhjustas igaüks 19 konflikti. Leian, et põhjuseks on nende laste isikuomadused ja ebapiisavad sotsiaalsed oskused kaaslastega suhtlemisel."\nLeila Lehtmetsa arvates on õpetaja jaoks oluline teada, kes rühma lastest on konfliktsed ja seetõttu rohkem pingeid põhjustavad. „Tänu sellele on võimalik pöörata neile suuremat tähelepanu, pakkuda haaravat ja jõukohast tegevust ning kavandada töö nii, et vastasseisude tekkimise võimalus oleks väikseim. Vanematele räägin juhtunust ainult siis, kui tegemist on väga tõsise või korduva tüliga. Juhul kui oleme probleemi rühmas ära lahendanud, siis sinna see jääb. Nii nagu peresiseste asjade puhul ikka."\nVeel kinnitab Leila, et kuna tüüpkonflikti pole olemas, ei saa olla ka valmis lahendust – igale vastuolule ja lapsele tuleb läheneda kõiki aspekte arvestavalt. Niisamuti pole tema sõnul ühtki halba last. „On lapsi, kelle sotsiaalsed oskused on nõrgemad. A. Bandura sotsiaalse õppimise teooria kohaselt õpib inimene eeskujude jälgimise ja hilisema jäljendamise kaudu. Seetõttu on õpetajal väga oluline roll aktsepteeritavate käitumismudelite õpetamisel ja kinnistamisel."\n„Õpetaja peab alati laste konfliktidesse sekkuma," arvab Leila. „Konfliktidele, kus lapsed kasutasid üksteise suhtes vägivalda, reageerisin ma otsekohe ja vestlesin konfliktis osalejate ja võimalusel ka pealtnägijatega. Paari konflikti jälgisin alguses pealtvaatajana kõrvalt, kuid sageli olin siiski sunnitud sekkuma, kuna lapsed muutusid agressiivseks. Loomulikult jäid paljud väikesed tülid märkamata, sest lapsed jõudsid ise lahenduseni."\nLeila tunnistab, et kui ta lasteaeda tööle minnes arvas, et õpetaja on konflikti lahendaja, siis nüüdseks on ta jõudnud järeldusele, et õpetaja peaks olema konflikti vahendaja. „Ehkki lapsed sageli ootavad, et õpetaja nende probleemid ära lahendaks, annab parema tulemuse siiski see, kui nad ise kokkuleppele jõuavad. Tihti kipume lapsi alahindama. Tahame pakkuda neile valmis lahendusi, aga lapsed suudavad ise eakohaseid ja sobivaid lahendusi välja pakkuda. Õpetaja ülesanne on juhendada lapsi, kuidas erimeelsuste korral jõuda kõiki osapooli rahuldava tulemuseni, ning jälgida, et kõik saaksid võrdse võimaluse oma seisukohti selgitada ning et laste kokku lepitav lahendus oleks õiglane."\nSelleks tuleb Leila sõnul aega võtta, arutada, mis juhtus, mida laps tundis, mida oleks pidanud teisiti tegema, kuidas oleks saanud tülitsemist ära hoida, millised võiksid olla võimalikud lahendused jne. „Juba see on suur edasiminek, kui laps saab aru, et ta käitus valesti, ning tahab kaaslaselt vabandust paluda ja ära leppida. Õpetaja peab suutma jääda tülide vahendamisel neutraalseks. Last, kes sageli pahandust teeb, kiputakse juba enne ärakuulamist süüdistama, ometi võib selguda, et seekord polnudki süüdi tema. Samuti ei tohiks õpetaja olla jäik. Püüdleme ju sinnapoole, et lapsel oleks oma arvamus, et temast areneks mõtlev ja otsuseid langetada suutev inimene. Kuigi õpetaja on lasterühma juht, tuleb laste soove kuulda võtta ja nendega arvestada."\nLeila Lehtmets on väga rahul, et ta töötab maalasteaias. „Väikese maalasteaia eelis on see, et kõik tunnevad kõiki ning lapsed ja pered suhtlevad üksteisega ka väljaspool lasteaeda. Paljud pahandused jäävad seetõttu ilmselt ka tegemata, et siin toimib tugev kogukonna kontroll."\n„Kuna iga laps ja iga rühm on kordumatu, ei saa minu uuringu põhjal teha järeldusi kõigi lasterühmade kohta," kinnitab Leila. „Meie lasteaias õpetan koolieelses rühmas, kuigi eelistan, et üks õpetaja saadaks mudilast lasteaiatee algusest lõpuni. Nii õpib ta lapsi paremini tundma, saab nende arengule järjepidevalt kaasa aidata ning tal on ka suurem vastutus lapse arengus."\nAbimaterjalid lasteaedadele: Vaimne tervis ja toetav psühhosotsiaalne keskkond\nJagatud kogemus: laste laste vaimse tervise edendamise metoodika head näited


Saudi Araabia mõitis hukka USA senati hääletuse Jeemeni osas - Maailm - Postimees.ee\nSaudi Araabia mõitis hukka USA senati hääletuse Jeemeni osas\n17. detsember 2018, 2:44\nHodeida ümbruses on olukord vaherahust hoolimata rahutu.\nSaudi Araabia välisministeerium mõistis pühapäevases avalduses hukka USA senati hääletuse, kus otsustati Ar-Riyadhi juhitud liitlaste toetamise lõpetamise poolt Jeemeni sõjas.\n"Saudi Araabia mõistab hukka USA senati seisukohad, mis on rajatud väärsüüdistustele ja taunib igasugust sekkumist meie siseasjadesse," edastas välisministeeriumi teadaannet riiklik uudisteagentuur Saudi Press Agency.\nUSA senat hääletas neljapäeval lõpphääletusel Saudi Araabia juhitud liitlaste toetamise lõpetamise poolt Jeemeni sõjas. Peamiselt sümboolne resolutsioon on siiski hoiatuseks president Donald Trumpile ja Saudi Araabiale. USA senatis võeti neljapäeval ühtlasi vastu resolutsioon, mille kohaselt on ajakirjanik Jamal Khashoggi surma eest vastutav Saudi Araabia kroonprints Mohammed bin Salman.\nSenaator Bernie Sanders nimetas hääletust ajalooliseks hetkeks.\n"Näidakem maailmale, et USA ei ole enam osaline maailma suurimas humanitaarkatastroofis," ütles Sanders.\nUSA kongress on võtnud Saudi Araabia juhitava koalitsiooni õhusõja suhtes Jeemenis karmima hoiaku pärast sõja tsiviilohvrite arvu paisumist ja ajakirjanik Khashoggi tapmist Saudi Araabia Istanbuli konsulaadis.\nUSA toetab praegu Saudi Araabia koalitsiooni sõjapidamist luureandmete ja sõjalennukite õhus tankimisega.