Kutseõppekeskus lennutab õppureid ja õpetajaid välismaale - Paberleht - Tasuline - Lõuna-Eesti Postimees\nKutseõppekeskus lennutab õppureid ja õpetajaid välismaale\n8. juuli 2019, 0:09 2 min lugemist\nÕpetaja Ranert Lindt (vasakul) avastas koos õpilaste Robin Uibopuu (vasakult), Kenert Läätse, Jaagup Mäestu ja Kristo Jessega lisaks töökultuurile ka Hispaania eluolu ja vaatamisväärsusi. FOTO: VkÕk Erakogu\nMöödunud õppeaastal saatis Valgamaa kutseõppekeskus Hispaaniasse, Maltale ja Türki õpitud oskusi praktikas rakendama 33 õpilast. Esimest korda sõitsid välismaale stažeerima ka õpetajaid, kelle hinnangul on kogemus hindamatu väärtusega.\n«Kui annan koolis tundi, on minu ja õpilaste vahel õpetaja-õpilase suhe. Kui aga olime välismaal, said meist nagu töökaaslased. Õpilased ei vaadanud mind enam nagu õpetajat,» rääkis Maltal ja Gruusias täiendusõppel käinud pedagoog Katrin Uffert.\nRestorani- ja kokandusvaldkonna teadmisi jagava Ufferti sõnul andis töötamiskogemus teises riigis võimaluse mitte ainult kokata koos professionaalsete kulinaaridega, vaid tutvuda ka kohaliku eluolu ja kultuuriga. «Maltal on tavapärane, et renditakse välja üks tuba suurest korterist. Kui läksime esimest korda korterisse, tuli meile suure üllatusena, et üheskoos elavad võõrad inimesed, kelle seas olid nii mehed kui naised,» meenutas Katrin Uffert põnevat vahejuhtumit.


Kiired telekonsultatsioonid dermatoloogidelt\nOma ala spetsialistid, kes vastavad Dermtesti uuringutele\nDermatoloogid ja spetsialistid Eestist\nOnkoloog, üldkirurg, dermatoskopist, meditsiiniteaduste doktor\nLõpetanud Tartu Ülikooli arstiteaduskonna. Osalenud koolitustel ja konverentsidel onkoloogia, üldkirurgia, plastikakirurgia ja dermatoskoopia erialadel Soomes, Rootsis, Norras, Taanis, Hollandis, Belgias, Saksamaal, Šveitsis, Austrias, Itaalias, Inglismaal, Prantsusmaal, Venemaal, Israelis ja Ameerika Ühendriikides.\nOsalenud mitmetes rahvusvahelistes teadusuuringutes, avaldanud artikleid, teinud ettekandeid rahvusvahelistel kongressidel ja pidanud loenguid arstide täienduskoolitustel.\nDr Niin on Eesti Kirurgide Assotsiatsiooni, Eesti Onkoloogide Seltsi, Euroopa Vähiuuringute ja Ravi Organisatsiooni (EORTC) melanoomi töögrupi ning Ülemaailmse Dermatoskoopia Seltsi (IDS) liige ja alates 2010. aastast Eesti esindaja Ülemaailmses Melanoomi Töörühmas (GMTF).\nLõpetanud Tartu Ülikooli arstiteaduskonna ja dermatoveneroloogia residentuuri. Täiendanud end erialastel konverentsidel ja praktilistel koolitustel naha- ja suguhaiguste alal mitmel pool Euroopas. Esinenud ettekannetega nahavähi . Läbinud Grazi Ülikooli rahvusvaheliselt tunnustatud dermatoskoopia täiendõppe. Erihuvideks on nahakasvajate diagnostika ja ravi.\nEesti Naha- ja Suguhaiguste Arstide Seltsi (ENSAS) ja Euroopa dermatoveneroloogide akadeemia liige (EADV).\nLõpetanud Tartu Ülikooli arstiteaduskonna, spetsialiseerumine onkoloogiale.\nOsalenud nahavähi, melanoomi ja pigmenthäirete täiendõppel Singapuri Riiklikus Nahakeskuses ning Singapuri Riiklikus Vähikeskuses. Täiendanud ennast onkodermatopatoloogia ja dermatoskoopia alal Grazi Ülikooli Kliinikumis Austrias. Erihuvideks nahakasvajate diagnostika ja ravi. Esinenud melanoomi ennetuse ettekannetega arstidele, õpetajatele ja õpilastele. Osalenud onkoloogilistel konverentsidel üle maailma. 'Solaariumi keelustamine alaealistele' liikumise algataja.\nEuroopa Onkoloogide Seltsi, Euroopa Radioteraapia ja Onkoloogia Seltsi, Ülemaailmse Dermatoskoopia Seltsi, Eesti Arstide Liidu ning Ameerika Kliiniliste Onkoloogide Seltsi liige. Vabatahtlikuna Eesti Vähihaigete Laste Vanemate Liidus.\nLõpetanud Tartu Ülikooli arstiteaduskonna, üldarsti internatuuri ja dermatoveneroloogia residentuuri.\nTäiendanud end erialastel konverentsidel ja praktilistel koolitustel naha- ja suguhaiguste alal mitmel pool Euroopas. Viimastel aastatel on kitsamalt spetsialiseerunud onkodermatoloogia ja dermatoskoopia alale. Osalenud Grazi Ülikoolis Austrias ja mitmetel EADO dermatoonkoloogia koolitustel ja konverentsidel. Esinenud ettekannete ja loengutega.\nEesti Naha- ja Suguhaiguste Arstide Seltsi (ENSAS) ja Ülemaailmse Dermatoskoopia Seltsi (IDS) liige.\nDermatoloog, meditsiiniteaduste doktor\nLõpetanud Tartu Ülikooli arstiteaduskonna. Osalenud konverentsidel ja praktilistel koolitustel dermato-onkoloogia ja dermatokirurgia alal Saksamaal, Austrias, Šotimaal ja Taanis.\nLäbinud Grazi Ülikooli rahvusvaheliselt tunnustatud dermatoskoopia täiendõppe.\nOsalenud EADV (European Academy of Dermatology and Venerology), BADV (Baltic Association for Dermatovenerologists), ENSAS (Eesti Naha - ja Suguhaiguste Arstide Selts) ja STLIEÜ (Seksuaalsel Teel Levivate Infektsioonide Eesti Ühing) konverentsidel ja koolitustel .\nLõpetanud Tartu Ülikooli arstiteaduskonna ja dermatoveneroloogia residentuuri. Läbinud Grazi Ülikooli rahvusvaheliselt tunnustatud dermatoskoopia täiendõppe. Lisaks täiendanud ennast erinevatel rahvusvahelistel koolitustel. Osalenud dermatoskoopia eestikeelse terminoloogia väljatöötamisel.\nEesti Naha- ja Suguhaiguste Arstide Seltsi (ENSAS), Euroopa Dermatoveneroloogide Akadeemia (EADV) ja Ülemaailmse Dermatoskoopia Seltsi (IDS) liige.\nLõpetanud Tartu Ülikooli arstiteaduskonna. Osalenud erinevatel dermatoloogia alastel koolitustel Euroopas, seal hulgas läbinud tunnustatud Grazi Ülikooli Kliinikumi dermatoskoopia täiendõppe. Esinenud mitmete ettekannetega nii dermatoloogia kui ka dermatoskoopia valdkonnas.\nErihuvideks nahakasvajate diagnostika, ravi ning dermatokirurgia.\nLõpetanud Tartu Ülikooli arstiteaduskonna. Läbinud üldarsti internatuuri ning residentuuri naha- ja suguhaiguste erialal.\nOsalenud erialastel koolitustel ja konverentsidel nii Eestis kui ka Euroopas. Viimastel aastatel täiendanud ennast nahakasvajate ja dermatoskoopia vallas Austrias Grazi Ülikoolis ning erinevatel Rahvusvahelise Dermatoskoopia Seltsi poolt korraldatud koolitustel. Esinenud ettekannete ja loengutega.\nEesti Naha- ja Suguhaiguste Arstide Seltsi (ENSAS) juhatuse liige, Seksuaalsel Teel Levivate Infektsioonide Eesti Ühingu liige ja Ülemaailmse Dermatoskoopia Seltsi (IDS) liige.\nLõpetanud Tartu Ülikooli arstiteaduskonna. Dr. Konno on osalenud eriala ja üldmedistsiini täiendõppes, konverentsidel ning on ENSAS (Eesti Naha - ja Suguhaiguste Arstide Selts), STLIEÜ (Seksuaalsel Teel Levivate Infektsioonide Eesti Ühing) ning EADV (European Academy of Dermatology and Venerology) liige. Erihuvideks on naha healoomuliste kasvajate ravi, krüoteraapia.


iPhone 13 Pro ja Pro Max: Apple'i uued tipptelefonid tahavad vägeva sisu eest vägevat hinda - Digigeenius\nApple kuulutas välja tänavused tipptelefonid.Foto: Apple\nNagu ka eelmise iPhone’i seeriaga, kuulutas Apple sel aastal välja uued Pro ja Pro Max mudelid. Ja nagu ikka, ei hoia Apple tippmudelite puhul tagasi ei hinna ega sisuga.\n6,1-tolline iPhone 13 Pro ja 6,7-tolline Pro Max saavad sarnaselt iPhone 13-ga kerge disainivärskenduse, esikaamera “kulm” on nüüd väiksem ehk siis ekraanil ruumi rohkem. Sarnaselt soodsamatele mudelitele on ka Pro ja Pro Max ekraanil Ceramic Shield ekraanikaitse ja IP68 vee- ja tolmukindlusreiting. Tagakülg eelmisest seeriast väga ei erine, kuid saadaval on vähemalt uued värvivalikud.\nKui aga tahad teada, mida uut toovad iPhone 13 ja iPhone 13 mini, siis kiika siia.\niPhone 13 Pro ja Pro Max värvivalik.\nPro mudelitel on Super Retina XDR ekraan OLED paneeliga. Apple toob välja, et ekraan on võrreldes eelmise mudeliga 25 protsenti heledam. Apple kasutab ka ProMotion tehnoloogiat ehk dünaamilist värskendussagedust, mis hoiab akut kokku, kui pilt parasjagu ei liigu.\nKoos uue A15 Bionic kiibistikuga on Pro mudelitel kaasas ka 5-tuumaline GPU, mis lubab mängida ka vägevama graafikaga mobiilimänge ning jooksutada nõudlikke videofunktsioone.\nKaameraosakonnas toimetavad kolm sensorit: telefotosensor kolmekordse optilise suumiga, ülilainurksensor ja tavaline lainurksensor. Kõigil kolmel sensoril on saadaval ka öörežiim.\nApple lubab, et uute telefonide aku kestab tänu A15 Bionic kiibistikule ja iOS 15 operatsioonisüsteemile vähemalt ühe päeva. iPhone 13 Pro aku kestab väidetavalt 1,5 tundi ja Pro Max 2,5 tundi kauem kui nende eelkäijad.\nKõik Pro-seeria funktsioonid.\nHinnad algavad sarnaselt eelmise seeriaga Pro puhul 999 dollarist ja Pro Max puhul 1099 dollarist. Nüüd tuuakse müüki ka 1 TB mälumahuga mudelid. Telefone saab eeltellida reedest ja poodidesse jõuavad need 24. septembrist.\nMärksõnad: Apple, iphone 13, iphone 13 pro, iphone 13 pro max


Osteokondrose i brystet: hva er det, symptomer og behandling - Osteokondrose folk ravi\nhaiguse ja selle diagnoosi\nOsteokondrose folk ravi,\nMeie ajal teab iga teine omast käest sellistest lülisamba- ja liigesehaigustest nag artriit, artroos, osteokondroos, lülivaheketta song ja paljudest teistest. Hoiduge ainult keermestamiseks, see liikumine on vastunäidustatud ja võib põhjustada ebameeldivat valu. Miks teil on sõrmed käes? Kui ülalkirjeldatud sümptomite puhul on kõndimise ajal liikumiste koordineerimine rikutud, on tõsiseid põhjuseid kahtlustada hulgiskleroosi arendamist. Kui iga tööpäeva lõpuks algab inimene kätevälja ebameeldivate ja valusate tunnete tähistamiseks randmed haiget, sõrmed vilkuvad, see on pisut ja kipub, siis tundub, et see töötab "Goosebumps" See on kõige tõenäolisem moodustamise algus, nn.\nBasiilika Greip. Samuti võidelda paresteesjaga, saate kasutada kõrvitsate või kartulite mähiseid. Sa pead keema kõrvits või kartulid, levitage neid ja pane see valus kohti, pakkides kõigepealt filmi ja seejärel rätik või foolium.\nTeine retsept: tuimase eemaldamiseks peate segama oliiviõli musta pipraga, kleepub plaadil umbes pool tundi ja määrinud seda segu korda päevas harjade ja sõrmede valdkonnas. Numbrite numbrite ennetusmeetmed Pidage meeles: mitte oma hoolimatuse puuviljad saaksid teie tervise eest hoolitseda. Ärge kleepige.\nSee on väga oluline, kuna hüpotermia on negatiivselt mõjutanud kogu keha ja eriti liigeste seisundit. Räägime käed. Eriti kui te töötate arvutis või tehke kogu päeva jooksul palju monotooni liikumisi. Tehke väike võimlemine iga töö tunni jooksul.\nOsteokondrose i brystet: hva er det, symptomer og behandling Kodu » Haigused osteokondroos rinnus: mis see on, sümptomid ja ravi · Te peate lugema: 6 min osteokondroos rinnus ei ole levinud haigus ja füüsiliselt materiaalse ilminguid haigus võib hakata hilisemates etappides.\nRavi osteokondroos märke artroos - too24.ee\nVõtke une ajal mugavad asendid. Ära unusta, et selle lineaarsust peetakse selgroo normaalseks olekusse.\nOsteokondrose i brystet: hva er det, symptomer og behandling\nKui teie padi on liiga kõrge ja seljakaakakaela mootori selg sõidab, ei saa see puhata täielikult puhata. Väikeste laevade pideva leevenduse tõttu võivad tekkida paresteesiad. Hoolitse oma keha eest, vastasel juhul võib see reageerida omandatud haigustele väga ebameeldivaid tunnet. Kui teil on sõrmede kerge kihelus või tuimus, peate pöörama tähelepanu oma tervisele. Ilma paanikase sattumiseta tuleb aru saada, millised selle haiguse põhjused.\nPöidla ja indeks\nLoomulikult võivad vabanenud jäsemed näidata probleemid neuralgia, südame või laevade valdkonnas. Kaaluge üksikasjalikumalt peamisi tegureid. Käsi tuimus ei ole kahetsusväärne Käed - jäsemed, kus paljud närvisõnad on kontsentreeritud, järelikult tsoonid, kes vastutavad füsioloogiliste protsesside olukorra eest inimkehas. Tuimus ei ole haigus, vaid esialgsed sümptomid, mis võivad kaasneda sõrmede pakkumise kopsud. Sageli on ka paresteesia - ebameeldivate tunnete nagu "goosebumps".\nNeed sümptomid ilmnevad sageli öösel või hommikul pärast ärkamist. Sõltuvalt kohti, milles kihi täheldatakse, võib diagnoosida üks või muu terviseprobleemid. Teisisõnu: numbrid põhjustavad tegurid on keha sees tekkinud haigused. Me analüüsime selle eest, mida sõrmed vastutavad selle elundite eest. Pöidla ja indeks Suured sõrmed kannatavad peamiselt. Kui te ei Osteokondrose folk ravi õigeaegset arstiabi, võite kaotada oma tundlikkuse ja hiljem võime painutada.\nSageli on mitu sõrme.\nKui suured ja indeks sõrmed kannatavad, tähendab see, et põletikuline protsess võib ilmuda või alustada interalaarsete ketaste haigust, emakakaela selgroolüli, mida närvilised juured on väljendunud. Indeks ja pöidlad saavad signaale saata, kui neuromuskulaarse masin on märkimisväärne ülekoormus.\nSee esineb sageli monotoonse töö pikaajalise lõpetamise tulemusena kätega kätega näiteks kudumis- tikandid, trükkimine jne. Me märgime ka, et see märk võib avaldada krampsi informatsiooni sõrmede või liikumise jäikusse.\nKesk- ja piiramatu sõrmed Mõnedel tsoonidel ei pruugi olla mõttetu ja see näitab, et inimesed kannatavad tõsiste terviseprobleemide all. Südame-veresoonkonna haigused põhjustavad ebameeldivaid tunnete nimetamata sõrmede.\nPatsientide tähelepanekute kohaselt võib mitte-mainida öösel intensiivistada ja hommikul läheb see sageli valgusesse. Piisavalt ebameeldivad tunded võivad alustada sõrme vihjeid, kuid levis kogu käe pinna üle.\nNumandate ja keskmiste sõrmede tuimus tagaküljel ja harja välistingimustes oleva välitööde ja valu, võib näidata küünarnuki liigese haiguse voolu või närvilise õla pleksandi vähendamist.\nSamadel sõrmedel võivad ülaltoodud tunded ilmuda eriti juhtudel, kus inimesed alkoholi kuritarvitatakse, suitsetamine. St regulaarselt kokkupuudet oma siseorganite ja närvisüsteemi mürgistuse süsteemi.\nSelle tulemusena esialgsetes etappides, sõrmede otsade tuimus peopesa poolel, kuid küünarvarre tunne jaotatakse. Tuimus viib sõrme nõrgenemiseni ja läheb valu õlgade või küünarvarre väljas. Keskmise sõrme tuimus võib rääkida keha mürgistusest Väike sõrm Mitte-liikumine väike sõrm öösel ilmneb kardiovaskulaarse süsteemi haigustele.\nValu ja ebameeldivate tunnete levib neiu sees käsivarre. Võimalikud põhjused, mis põhjustavad tuimus Üldised põhjused, mis põhjustavad numbreid, võivad olla järgmised: Suurenenud tundlikkus käeulatuses üleminekuperioodil näitab selge puuduse keha vitamiini A, samuti vitamiine rühma B. Samuti see puudulikkus võib ilmneda lõunasööki nahale peopesa. Ja ta on väljendatud jäsemete tuimus, mitte ainult sõrmede, vaid ka kavandatud käte. Regulaarsed ebameeldivad tunded näitavad sisemiste süsteemide töös olevaid rikkumisi, nagu näiteks maksad, neerud, kopsupõletik.\nNeed võivad olla ka eelnevalt üleantud toimingute või stressirohkete olukordade tagajärg Uuglasmoosi valu liigestes adhesioonide esinemine, diafragma düsfunktsiooni jne esinemine jne. Numbrite ravi Käsi numbrid ei ole haigus, seetõttu tuleks pöörata erilist tähelepanu mitte sümptomile, vaid haiguse korral, mis põhjustab Osteokondrose folk ravi.\nÕige diagnoosi panna ainult pädev spetsialist. Kui te ignoreerite põletikuliste protsesside märke, saate lõpuks olukorda töötada, kui tulemus ei tegele selle ravimisega. Otsustamine haigusega tuleks teha täiendavaid meetmeid. Niisiis, kui põhjus on muutunud rikke süsteem ilma konsulteerimata kardioloogi arstiga mitte teha. Pärast kõigi kliiniliste ja laboratoorsete testide läbimist, võttes vastu diagnostilise uuringu tulemused ning arvestades keha individuaalseid omadusi patsiendile õige ravi.\nKui kõrvalekalded neuralgia valdkonnas on muutunud põhjuseks, peate pöörduma sobiva spetsialistiga. Neuroloog või neraphotoloog suudab kindlaks teha närvisüsteemi seisundi.\nKeerulised juhtumid on närvilõpmete väljakujunenud, vastavad ravimid aitavad neil. Vitamiinid rühmade B, RR, MG ja mõnes olukorras ja füsioloogilised protseduurid aitavad samuti aidata. Jäsemete ühendamine võib tekkida siis, kui liigute neid liiga palju. Nende põhjuste tõttu on vaja vähendada ülemääraste füüsiliste harjutuste põhjustatud pinget.\nmis arst ravib luude ja liigeste\nSelliste juhtumite ravi, see on võimalik ette näha, kuid see peaks olema kohustuslik dieedi kõrvale kalduda ja sisaldada vitamiinide kasutamist. Diet on näidatud ka, kuid see peaks hõlmama mereannid, puuvilju, köögivilju ja muid tooteid, mille osana on Omega-3 rasvhapete kõrge sisaldus. Nelbow-liitu neuralgia ravi Soovitatakse pärast elektroonilise diagnoosi selgitamist.\nArst õigus määrata narkootikume, Veenduge kasi ja valu kuunarnukis sisaldavad laia valikut vitamiine, samuti vahendeid, mis Osteokondrose folk ravi mõeldud närvisüsteemi leevendamiseks ja närvi lõppu. Sellisel juhul ei takista dieedi toit ja õõnes abstinents Akgolola ja tubakatoodete kasutamisest.\nSamuti märgime, et küünarliide neuropaatia valulikud tunded on põhjustatud pikaajalisest asukohast arvutis, mis sõidab kõigil juhtudel, kui käed pingutatakse ja pikka aega on vales asendis. Neist vabanemiseks on vaja konsulteerida arstiga ja korraldada regulaarselt lihtsate harjutuste kompleksi.\nTuimus vabaneda, peate regulaarselt harjutusi tegema Sobivate erialade Osteokondrose folk ravi seotud keerukamaid probleeme tuleb lahendada sobiva spetsialisti abil. Patsient peaks läbima Rengenograafia kaks prognoosi ja pärast konsulteerimist osteopaathi arsti ja ettenähtud ravi aitab vabaneda Osteokondrose folk ravi. Sõltumata sellest, milline põhjus olete nummerdatud käed, ei tohiks neid sümptomeid käsitleda. Iga signaal ütleb, et tervis annab ebaõnnestumisi.\nHoolikalt ravida ravi, kuid ei otsi nõu Charlatans.


KOOL ALGAS! Pastakas pükstel, vildikas varrukal! Mis teeks puhtaks? | Naisteleht\nKOOL ALGAS! Pastakas pükstel, vildikas varrukal! Mis teeks puhtaks?\nnaisteleht.ee, 3. september 2018, 12:00\nKui suvel tuli laste riideid pestes pead murda, kuidas saada välja marja- ja rohuplekid, siis algav kooliaeg toob pereemale portsu uusi väljakutseid.\nTint ja tindipliiats\n* Tupsuta plekki nuuskpiirituses immutatud puhta lapiga ja nühi see ettevaatlikult välja. Loputa mitu korda puhtas vees. Pese nagu tavaliselt. Kui ammoniaak ei ole täielikult välja pestud, ilmub plekk uuesti.\n* Kuivanud tindiplekile tilguta sidrunimahla või hõõru kokku sidrunhappega, pressi plekiga koht kahe imava lapi vahele. Korda protseduuri mitu korda ja pese siis nagu tavaliselt.\n* Vala plekile viina või piiritust, mis lahustab tindi. Töötle jäänukplekki sapiseebiga ja pista siis pesumasinasse.\n* Nahalt tindi eemaldamiseks nühi seda äädikalahusesse ja soola torgatud väikese harjaga.\n* Nühi plekki tavalise kustutuskummiga.\n* Leota plekki öö otsa piimas ja pese siis nagu tavaliselt.\n* Töötle pastakaga määrdunud kohta suuloputusveega, hõõru kergelt ja pese seejärel puhtaks.\n* Tupsuta plekki piirituses või viinas immutatud puhta lapiga ja hõõru pliiatsijäljed ettevaatlikult välja. Jäänukplekki töötle sapiseebiga ja seejärel pese eset nagu tavaliselt.\n* Sinisevärvilisest pastakaplekist saab lahti juukselaki meetodit kasutades. Pane pleki alla lapp, pihusta plekile juukselakki ja hõõru siis plekk ettevaatlikult välja. Korda protseduuri, kuni plekist enam värvi ei eraldu. Seejärel pese plekikoht üle sapiseebiga ja pane pesumasinasse.\n* Nahkjaki või -koti pinnalt eemalda pastakaplekid piimas immutatud lapiga.\n* Püüa pliiatsijooned esmalt eemaldada kustutuskummiga. Seejärel töötle plekki sapiseebi või nuuskpiiritusega ning pese sooja veega.\n* Sileda pinnaga kotile või jakile veetud pliiatsijälje saab eemaldada nõrga seebilahuse, lakibensiini või piiritusega.\n* Niisuta plekki veega. Vala sellele nõudepesuvahendit ja jäta vähemalt pooleks tunniks seisma. Seejärel pese korralikult puhtaks.\n* Proovi nii palju maha kraapida, kui saad, leota äädikalahuses ja pese kuumas vees.\n* Vees lahustuva liimi plekkidega eset pese ensüüme sisaldava pesuvahendiga (pesupulbri või geeliga). See peaks liim kiududest välja lahustama.\n* Vees mittelahustuva liimi plekke eemalda atsetooni või lakibensiiniga.\n* Hõõru pleki kohta süütevedelikuga ja pese siis korralikult puhtaks.\n* Loputa plekki kohe rohke leige veega ja pese kiiresti puhtaks.\n* Kuivanud plekke on väga raske eemaldada. Pane riidele natuke vedelseepi ja kata kilega. Jäta vähemalt 12 tunniks seisma. Seejärel kraabi seep maha, hõõru riiet veega ja pese.\n* Esmalt eemalda nii palju plastiliini kui võimalik. Selleks on soovitatav ese sügavkülmutada või asetada sellele jääkuubikuid.\n* Et plastiliin on enamasti erksavärviline, jääb sellest alles värviline plekk. Lisa 2 spl nuuskpiiritust veerandi liitri leige seebivee kohta. Hõõru selle lahusega plekki või jäta 20 minutiks ligunema. Loputa pärast korralikult puhtaks.\n* Jäänukplekki töötle võimalusel pleegitusvahendi või valgendajaga.\n* Aseta eseme alla puhas lapp ja tupsuta plekki rohke nuuskpiiritusega. Vajadusel vaheta pleki alla pandud lappi või majapidamispaberit mitu korda. Jäänukplekki niisuta vesinikperoksiidiga ja lase sel mõni minut toimida. Seejärel pese eset nagu tavaliselt.\n* Töötle plekki esmalt piiritusega ja siis õrnpesuks mõeldud pesemisvahendiga. Ese tuleb seejärel viivitamatult puhtaks pesta.\n* Töötle rasva sisaldavat plekki käepärase plekieemaldusvedeliku või nõudepesuvahendiga.\n* Plekk tuleb nii kiiresti kui võimalik rohke veega välja loputada. Seejärel pesta seebi või pesuvahendiga.\n* Eeltöötle plekiga kohta sapiseebiga ja pese seejärel puhtaks nagu tavaliselt.\n* Vana vesivärviplekk leota esmalt glütseroolis pehmeks ja töötle seda siis nagu värsket plekki.\n* Kõige lihtsam on eemaldada punaseid ja lillasid värvitoone, millest võib jagu saada isegi sapiseebi või tavalise plekieemaldajaga, kuid eriti suurt kannatlikkust nõuab roheliste ja mustade plekkide väljasaamine. Kui värv töötlemisel laiali valgub, on see märk selle kangast eraldumisest.\n* Mõned värvained lahustuvad atsetoonivabas küünelakieemaldajas.\n* Veepõhise tindiga plekke leota värskes piimas. Pese või hõõru riideid veega, kuhu on lisatud ammoniaagilahust (1 spl 8% lahust või 1 tl 25% lahust 3 dl vee kohta). Loputa mitu korda vees.\n* Piirituspõhise tindiga plekke on tavaliselt võimatu täielikult eemaldada. Hõõru riideid piiritusega ning seejärel leota neid värskes piimas. Edasi toimi nagu veepõhise tindi puhul.\n* Töötle plekke esmalt piirituse või viinaga. Seejärel pese nagu tavaliselt.


Joe Biden: sõdurid peavad saama sugu muuta • Objektiiv\nMaailm » Joe Biden: sõdurid peavad saama sugu muuta\nMöödunud neljapäeval pidasid USA demokraatide presidendikandidaadid maha LGBTQ teemalise kõnekoosoleku. Obama aja asepresident ja täna üks populaarsemaid kandidaate Joe Biden kuulutas, et kui tema peaks presidendiks saama, siis maksab USA Armee kinni “transsooliste” sõdurite “soomuutmisoperatsioonid”.\nKui Bideni käest uuriti, mida ta arvab nn transsooliste inimeste sõjaväeteenistusest, siis teatas Biden: “Kui mina saan presidendiks, siis sa ei pea valima. Ma ei tee nalja. Sa ei pea valima. Asja tuum on selles, et me oleme olukorras, kus transsoolised mehed ja naised peaksid saama teha seda sama, mida kõik teised maailmas teha saavad,” vahendab Bideni sõnu Breitbart.\n“Ei tohi olla mingit vahet. Ma mõtlen seda tõsiselt. Sa tead, sa tead mu sõpra Sarah McBride’i. Sarah töötas mu poja ametiajal Delaware’i osariigi peaprokurörina. Kui Sarah arutas meiega, kas oleks õige aeg oma sättumus avalikustada ja ta tegi seda. Mu poeg, kuna ta kasvas samas peres kui mina kasvasin oma isa ja teistega, mu poeg tegeles otsekohe sellega, et transsooliste inimeste eest kaoksid Delaware’is kõik barjäärid, sest me oleme need, kes me oleme,” rääkis Biden.\n“Me peame tagama, et neil ei tekiks Title IX-iga [Seadus IX; USA soolise diskrimineerimise vastane seadus, mille alusel hakati Obama ajal kooliõpilasi sundima kasutama sooneutraalseid väljakäike] mingeid probleeme, et Planned Parenthoodi [USA aborditööstus] ei jäetaks rahast ilma ja neil oleks ligipääs vajalikele terviseteenustele. Me [Obamaga] tegime nii palju selle heaks, et sina pääseksid ligi viimaselegi teenusele, mida sul vaja läheb, sealhulgas mida katab ACA [Affordable Care Act; Obama tervisekindluskava], me tagame, et sul saab see kindlustus olema ja me tagame, et iga operatsioon, mida vaja läheb, seda vaadatakse kui vajalikku. Ja nii peab kogu asi muutuma. Ma mõtlen, tõesti peab. Ja peale selle, tänan teid teie teenistuse eest. Minu poeg teenis aasta Iraagis. Sina teenisid kahel missioonil ja tead mida? Sa tead, me võidame selle võitluse [presidendivalimised], onju? Me võidame selle võitluse.”\nSildid ACA Joe Biden Obama Sarah McBride soomuutmine Title IX transseksuaal US Army


.:: Heli päevaraamat ::.: Viimane tähtaeg- TÄNA!\nTäna on siis viimane kõigist nendest tähtaegadest, mil meile on antud. Minul pole aga mitte vähimatki tunnust, et hakkaks sünnitama! Kui vahepeal nädalaid tagasi oleks võinud veel arvata, et varsti on minek, siis nüüd enam mitte!\nMa arvan, et ma olen nii mõnus ja armas seest beebi jaoks, et ta jääbki sinna! Ausalt, ma olen täiesti kindel juba! Ja ega ma ise ka ei viitsigi enam sünnitama minna, sest see võib ju valus olla :-P Nii on hulga mõnusam olla! Musi ka ütles, et ta juba harjunud, et ma nii suur olen... seega probleeme polegi!\nSeega otsustatud! - rohkem uudiseid ei tule sel teemal! :D :D :D :D :D\nposted by Heli Künnapas @ 12:01 AM


STENDERS :: Cosmetics :: Turgutav šampoon meestele MINI\n50ml Vabandage naised, see toode on meestele!\nJuukse- ja kehašampoon, mis on loodud puhtuse ja värskuse tunde loomiseks argipäeval. See puhastab efektiivselt keha, juukseid ja peanahka. Koostisele lisatud kummeli essentsõli on suurepärane juuksehooldusvahend. Kadakamarja ja piparmündi essentsõli omakorda turgutavad ja värskendavad keha, lisades sellele mehelikku aroomi.\nKanna vajalik kogus šampooni niisketele juustele ja kehale. Aja vahule ja seejärel loputa korralikult. Pärast dušši, kui nahk on puhas ja pehme, on habemeajamine palju efektiivsem ja meeldivam. Vali turgutava ja meheliku aroomiga STENDERSI Habemeajamisvaht ja Habemeajamisjärgne palsam.\nNaudi karastavat pesu!


Darts Float Stop ujuk Carolina rakenduse jaoks\nDarts Float Stop\n"Ujuk", mis viib Carolina rakenduse uuele tasemele\nDarts Float Stop ujuk annab Carolina rakendusele eriti põneva mängu. Kui tinaraskus tõmbab rakendust põhja poole, siis ujuk lükkab kerimispausi ajal rakendust tagasi ülesse. See on täiesti uudne mäng, mille sarnast ahvenad veel näinud ei ole.\nUjukiga rakendatud Carolina võib päästa nii mõnegi kehva võtuga päeva.\nVaata videot Darts Float Stop'iga Carolina rakendusest: https://www.youtube.com/watch?v=KZ-aJAQyY60\nFloat Stopi saab kasutada ka muude rakenduste puhul - juhul kui rakendus on vaja põhjast kõrgemale tõsta.\nKomplektis on 4 ujukit: Fluo Green, Fluo Red, Fluo Yellow ja Red/White.


Bergeni Sümfooniaorkestri ajalugu ulatub aastasse 1765, seega on kollektiiv orkestrite hulgas üks vanimaid. Eelmise nädala kolmapäeval külastas Eestit Bergeni Sümfooniaorkester, andes kontserdi Estonia kontserdisaalis. Tegemist oli orkestri Euroopa turneega: kaks päeva varem esineti Varssavis ning päev pärast Tallinna kontserti Stockholmis. Bergeni Sümfooniaorkestri ajalugu ulatub aastasse 1765, seega kuulub kollektiiv kõige vanemate orkestrite hulka maailmas. Paljude dirigentide ja kunstiliste juhtide kõrval kujundas orkestri ilmet aastatel 1880–1882 Bergenis sündinud Edvard Grieg, kelle muusikaga Tallinnas kontserti alustati ning ka see lõpetati.\nEsimese ameeriklasena töötab juba kuuendat hooaega orkestri peadirigendina Andrew Litton (1959), kes on olnud Bournemouthi Sümfooniaorkestri peadirigent (1988–1994) ning Dallase Sümfooniaorkestri muusikaline juht aastani 2006. Tema käe all sai eelmisel aastal teoks Bergeni Sümfooniaorkestri debüüt Londoni festivalil BBC Proms, samuti on esinetud sellistes saalides nagu Amsterdami Royal Concertgebouw, Viini Musikverein ja New Yorgi Carnegie Hall. Nagu näitavad viimased esinemispaigad, on 250 000 elanikuga Bergeni linna orkester pürgimas rahvusvahelisele areenile ning Littoni juhtimisel jätkatakse teekonda esialgsete plaanide kohaselt vähemasti hooajani 2010/2011.\nKontserdi kava koosnes tuntuimatest heliteostest. Alustuseks kõlas Edvard Griegi orkestrisüit „Peer Gynt” op. 46, seejärel Felix Mendelssohni Viiulikontsert op. 64, kus soleeris taani viiuldaja Nikolaj Znaider (1975), ja kava teises pooles tuli ettekandele Igor Stravinski süit balletist „Petruška”. Andrew Littonit on tunnustatud eelkõige kui romantismiajastu teoste ning XX sajandi vene muusika tõlgendajat, küllap lähtus kavavalik sellest vaatepunktist. Ei saa salata, et publiku ootustele lisas pöördeid asjaolu, et külalisesinejaks oli orkester, kes esitas oma maa tunnustatuima helilooja Edvard Griegi loomingut.\nÜhelt poolt mängib siin muidugi rolli orkestri pikk ajalugu ning traditsioonide keskel kasvamine, ent ei saa unustada asjaolu, et tänapäeval on orkestrite koosseis rahvusvaheline. Siinkohal pole erandiks ka Bergeni filharmoonikud, kelle ridades on nüüdseks esindatud 21 maa muusikud. Ning suur roll on dirigendilgi, kes määrab orkestris valitsevad jõujooned ja kunstilise suuna. Kõige selle juures on Griegi esituse autentsuse hindamine siiski täiesti võimatu ülesanne.\nOkestrisüidi „Peer Gynt” esituses domineerisid õhulised ja mahedad kõlavärvid ning peensusteni erinevad varjundid dünaamikaskaala vaiksemal poolel, dramaatilisusele ja bravuurile pandi rõhku vähem. Teose faktuuri valitses orkester kerguse ja selgusega ning Andrew Littoni tõlgenduses olid esiplaanil lüürilised kujundid. Oleksin soovinud siiski tajuda dirigendi suuremat haaret ja tervikunägemust, sest kohati jäi puudu teoste sisepingest ning üldmulje kujunes liiga rahulikuks.\nIgor Stravinski balletisüidis „Petruška” näidati küll mõnevõrra erksamat kõlalist palet ning karakteritaju, ent Griegi ja Mendelssohni teoste esitus oli Stravinski tõlgendusega võrreldes usutavam. „Petruškas” nappis Stravinski muusika esituseks vajalikku rütmilist impulssi. Kuigi Bergeni filharmoonikud mängivad hästi, puudub neil siiski säärane kõlaline intensiivsus, energeetilisus ja sugestiivne haare, mida võib kohata näiteks koosluse Berliini Filharmoonikud ja Sir Simon Rattle puhul, rääkimata mitmetest teistest maailma tipporkestritest.\nKontsert pakkus lisaks puhtale ja mahedale orkestrikõlale vaimustava viiulimuusika elamuse. Peab ütlema, et viimasel ajal on tipptasemel viiuldajaid Eestisse esinema sattunud päris mitmeid. Seoste värskendamiseks olgu nimetatud näiteks viiuldaja Julia Fischer, kes oli ajakirja Gramophone 2007. aasta artist, samuti Renaud Capuçon, Baiba Skride, Vadim Gluzman, Sarah Chang ja Akiko Suwanai. Kuulda on saanud mitmete haruldaste Stradivari ja Guarneri instrumentide esmaklassilist häält, mis on tänapäevases maailmas kujunenud viiuliteoste tippesituse lahutamatuks osaks. Eesti viiuldajatel selliseid instrumente teadaolevalt kahjuks pole.\nKõrgetasemelist rida täiendas sel korral poola-iisraeli päritoluga taani viiuldaja Nikolaj Znaider, kelle saavutus ei jäänud sugugi pelgalt ülimeisterlikuks viiulimänguks, mida teinekord imelastest võrsunud viiuligeeniuste puhul kohata võib (Sarah Chang). Znaideri rahvusvaheline tõus sai suure hoo sisse pärast võitu maailma mainekaimal kuninganna Elisabethi konkursil Brüsselis (1997) ning sellest peale esineb ta olulisemates saalides kõikide juhtivate orkestrite ja dirigentidega.\nSeekordne Mendelssohni esitus kuulus väga kõrgesse klassi. Teos ei olnud üleromantiseeritud, selle asemel võis kuulda väga intelligentse muusiku poolt kuuldavale toodud kõlaliselt mitmeplaanilist ja seostatud tervikut. Erilisel kohal olid muusika liikuvus, viiulitooni laulvus ning fantastilised piano-tämbrid. Viiuldaja suhe muusikaga oli lugupidav, soe ja inimlik, muusikaline mõte kergesti jälgitav ja kaasahaarav.\nNikolaj Znaider ei taotle oma mängus maneerlikult täiuslikku ja veidi ühetaolist viiulikõla ühes kõikevarjutava massiivse vibrato’ga, puudub ka vajadus toretseva virtuoossuse ja bravuursete tempode järele. Peab ütlema, et kui ta laval seisab ning Fritz Kreislerile kuulunud Guarneri del Gesu (1741) instrumendist sooje ja mitmekesiseid tämbreid kuuldavale toob, on õhus elegantsi ning esiplaanile jäävad kõige endastmõistetavamal moel helilooja ja tema teos.


Leia häid hindu Payless autorent Aprilia | 100% Autod! Vaata ja broneeri siin!\nParimad autorendi Aprilia, Itaalia. Varjatud tasusid pole. Tasuta tühistamise\nPAYLESS autorendi asukoht Aprilia\nPAYLESS sees Aprilia\nAprilia autorendi nõuanded\nAprilia Payless autorendile andis üle 500+ kliendi hinnangu 5.4/10. Kõige odavam rendiauto klass Aprilia Payless on Opel Adam of Mini. Selle hind on vaid 18,27 $ eurot päevas.\nEnamik meie klientidest broneerivad enamasti Itaalia-s Majandus-i rendiklassi kuuluvaid sõidukeid. Odavaim Majandus auto Payless Aprilia on Fiat Panda, 45,55 $ eest päevas.\nInternational on Aprilia kõrgeima klientide hinnanguga autorent, mille keskmine skoor on 8.3/10, mis põhineb 100+ klientide arvustustel. International odavam sõiduk on Citroen C1 Mini rendiklassi sõiduk, 41,20 $ eest päevas.\nKõige populaarsem Itaalia autorendi grupp on Majandus, odavaim auto International Aprilia-s, Citroen C3, hinnaga 49,06 $ päevas.\nAprilia kõige odavam autorendi sõiduk on Fiat 500, firmalt Firefly Car Rental. Selle hind on ainult 8,09 $ päevas. Firefly Car Rental-t hindas üle 10000+ kliendi, kelle hinnanguline keskmine skoor oli 7/10.\nTeave PAYLESS Aprilia\nAadress: Airport Fiumicino , Rome, Lazio\nTelefon: 0039 066 501 0678 / 0665011508\nPAYLESS autorendi hinnad Rooma Lennujaam Fiumicino (FCO)\nalates 9 $ alates 35 $ alates 80 $ alates 101 $ alates 38 $ alates 45 $ alates 23 $\nalates 58 $ alates 15 $ alates 112 $\nalates 28 $ alates 28 $ alates 164 $ alates 61 $ alates 63 $ alates 47 $ alates 74 $\nalates 38 $ alates 39 $ alates 267 $ alates 168 $ alates 53 $ alates 71 $ alates 23 $\nalates 29 $ alates 26 $\nalates 31 $ alates 33 $ alates 42 $ alates 210 $ alates 42 $\nalates 51 $ alates 29 $ alates 256 $\nalates 50 $ alates 21 $ alates 556 $ alates 210 $ alates 152 $\nalates 20 $ alates 24 $ alates 45 $ alates 31 $\nalates 31 $ alates 33 $ alates 34 $\nalates 38 $ alates 39 $ alates 51 $\nalates 35 $ alates 41 $ alates 87 $ alates 84 $\nalates 13 $ alates 15 $ alates 26 $ alates 50 $\nalates 17 $ alates 21 $ alates 46 $ alates 30 $\nalates 11 $ alates 21 $ alates 93 $ alates 122 $ alates 94 $ alates 28 $ alates 62 $\nalates 13 $ alates 15 $ alates 26 $ alates 51 $\nalates 15 $ alates 16 $ alates 36 $ alates 106 $\nalates 18 $ alates 18 $ alates 45 $ alates 26 $\nalates 18 $ alates 22 $ alates 64 $ alates 214 $ alates 77 $ alates 88 $ alates 38 $\nalates 27 $ alates 29 $ alates 79 $ alates 65 $ alates 77 $ alates 57 $\nalates 38 $ alates 39 $ alates 103 $ alates 59 $\nVõrrelge auto rentimise pakkumisi kõigilt teenusepakkujatelt Aprilia . Saa odavad hinnad PAYLESS autorendist


Üheksa asja, mida teha 20ndates, et olla miljonär 30ndates - Rahakott - Tarbija\n18. oktoober 2016, 20:30\nVabas majandusruumis võib igaüks teenida nii palju raha kui soovib ja sihi poole liikuma hakkamiseks pole kunagi liiga vara.\nSelleks, et ka sina jõuaksid 30ndates oma kõrgele seatud eesmärgini, pani Business Insider kokku üheksa soovitust. Nende järgmine ei pruugi küll sajaprotsendiliselt sind rikkaks teha, aga kahjuks see ka kindlasti ei tule.\nKeskendu teenimisele. Tänases ühiskonnas ei saa sa tõenäoliselt valida lihtsalt endale meelepärast teed, kuidas rikkaks saada. Esimene samm on ikka suurendada oma sissetulekut ja korrata seda sammu nii palju kui võimalik. Teenimisest on tavaliselt lihtsam rääkida kui seda teha, aga enamikel inimestel on tegelikult lisateenimisvõimalused olemas.\nArenda lisateenimise valdkondi. Üks viis rohkem teenida on pingutada rohkem nendes kanalites, mis sul juba olemas on, seda siis kas investeerimisvallas, kinnisvara rendis või muus taolises. Mida rohkem on sul tuluallikaid, seda kindlamini saad end tunda.\nSäästa, et investeerida, mitte et lihtsalt säästa. Ainuke mõte raha säästmisel on siis, kui sa seda ka kuskile investeerid. Pane oma raha kontole, mis seda kasvatab ja ära kasuta neid eraldi seisvaid kontosid kunagi millekski muuks, isegi mitte häda olukorras, sest ainult nii suudad jätkata oma sissetulekute kasvu ja see hoiab sind sihikindlana.\nÄra eputa, vaid tööta edasi. Luksusautot pole mõtet osta, kui sellega lõppeb ka kogu edasine luksus. Ole inimestele tuntud oma töökuse, mitte rikkuse poolest.\nMuuda oma mõtlemist. Rikkaks saamine algab sellest, kuidas sa rahateenimisse suhtud. Päeva lõpuks on saladus ikka sama – mõtlemine. Seni kuni massid arvavad, et rahateenimine pole nende võimuses, teavad rikkad, et korralik teenimine on kõik iseenda töötahtes kinni.\nInvesteeri endasse. Kõige turvalisem on investeerida iseenda tulevikku. Loe vähemalt 30 minutit päevas, kuula arendavaid jutusaateid ja hoia silm peal oma eeskujudel. Sa ei pea lihtsalt tugev olema oma alal, vaid oskama rääkima ka teemadest, mis jäävad sinu huviorbiidist veidi kaugemale, olgu selleks, siis finantsi, poliitika või spordi valdkond. Tarbi teadmisi nagu õhku hingamiseks.\nSea eesmärke ja kujuta end ette neid saavutamas. Kui tahad rohkem teenida, peab sul olema kindel eesmärk ja siis detailne plaan, kuidas seda saavutada. Rahal pole võimalik lihtsalt ilmuda, selle jaoks tuleb tööd teha. Rikkad inimesed on valinud rikkuse saavutamise oma eesmärgiks ja keskenduvad sellele täielikult. See nõuab keskendumist, julgust, teadmisi ja palju ebamugavust. Tihti on eesmärkide saavutamisel see probleem, et inimesed ei tea täpselt, mida nad tahavad. Rikkad inimesed on täiesti kindlad, et nemad tahavad rikkust.\nSuhtle inimestega, keda imetled. Selle mõte on ümbritseda ennast andekate inimestega, kes jagavad sinuga sama maailmavaadet, sest kahel targal ja loomingulisel inimesel on tunduvalt rohkem jõudu, et koos oma unistuste poole liikuda. Pealegi muutuvad inimesed sellisteks, kellega nad suhtlevad, seepärast käivadki enamik rikkaid läbi teiste rikastega. Oma eeskujudelt on palju õppida, sest enamjaolt on rikkad hoopis teistsuguse maailmavaatega, kui keskmised inimesed, seega on neilt palju õppida.\nSihi veel kaugemale ja kõrgemale. Viga, mis tihti tehakse on see, et ei julgeta mõelda veel suuremalt. Selleks, et miljonäriks saada, piisaks ju miljonist, aga miks mitte sihtida suuremaid numbreid? Raha ei saa maailmast otsa, ainult inimeste julgus kaugele mõelda saab tihti otsa.


Välimuse värvitüüp - 2021\nIga kaasaegne naine soovib olla atraktiivne. Isegi see, kelle elukrediit on välimuse väljendus, pole peamine. Kuidas aga eeliseid õigesti esile tuua ja puudusi varjata?\nKuidas riideid ja meiki valida? Kuidas luua oma stiili ja silma paista?\nMiks mõned moe järgi mitte, köidavad pilku ja tunduvad võluvad ja atraktiivsed, teised aga viimaste kollektsioonide rõivastuses naljakad ja naeruväärsed. Kõik on seotud värviga!\nMiks on värv nii oluline?\nTundub, et miks on värv nii oluline?\nPeaasi, et ülikond sobiks! Kuid siin on halb õnn: riietada asi, mis näib ideaalselt sobivat, selgub ühtäkki, et silmade all olevad kotid on tänapäeval eriti suured ja jume jätab soovida.\nTuleb välja, et asi pole ainult selles, et sa eile hilja magama läksid. Riiete ja meigi värvipalett on üks teie välimuse põhikomponente.\nTänu värvile saate mõlemad paar aastat nooremaks saada ja hüpata järgmise kümne aasta sisse. Seega on värvitüübi määramine esimene samm ideaali poole, mille peaks iga naine tegema.\nAjalooliselt on värvitüüpe nelja tüüpi: talv, kevad, suvi ja sügis. Kevadised ja sügisesed värvitüübid vastavad soojale nahatüübile ning talve- ja suvised värvitüübid külmadele\nVärvitüübi määratlemiseks peate vastama mõnele tingimusele:\n1. Nahal ei tohiks olla meiki. Määrate oma värvitüübi, mitte kosmeetikatoodete värvi tüübi;\n2. Võtke väike paber;\n3. Seisa peegli ees, eelistatavalt akna lähedal. Päevavalgus on eeldus, ilma milleta võivad saadud tulemused olla ekslikud.\nNüüd jätkame värvitüübi otsest määratlemist. Asetage paberitükk oma näo kohale. Teil on soe nahatüüp, kui see muutub heledaks virsikuks või helepruuniks kuldse tooniga. Kui teie nahk muutub roosaka varjundiga pruuniks, on tüüp külm.\nRandme järgi saate määrata ka seda tüüpi värvi. Vaadake seda seestpoolt. Mis värvi on teie veenid? Veenid on sinised - teie nahatüüp on külm ja kui veenid on rohelised, on teie nahk soe.\nNüüd, kui olete otsustanud oma nahatüübi, vaatamemillised iseloomulikud tunnused on igale värvitüübile omased.\nTalvise värvitüübi omanike jaoks on välimus üles ehitatud kontrastile ja heledusele. Tumedad karvad segunevad silmatorkavalt kahvatu, sinaka nahaga.\nInimesed kutsuvad seda nahavärvi portselaniks. Samuti on selle värvitüübi omanikel silmade värv väga ere, kontrastne õpilase värviga. Silmad ise võivad olla pruunid, sinised, mustad, erkrohelised.\nRiiete ja meigi valimisel peaksite keskenduma erksatele, kontrastsetele asjadele. Halvim asi, mida saate teha talvise värvitüübiga, on kasutada rahulikke pastelseid värve.\nPastelsetes toonides rõivad ja meik ei kao mitte ainult piisavalt ereda välimuse taustal, vaid rikuvad seda ka oluliselt. Sinine must või valge sobib sulle kindlasti. Teie värvid on erksad ja meeldejäävad - punane, karmiinpunane, hõbedased rohelise ja sinise tooni.\nTeine näpunäide selle värvitüübi omanikele on seotud pruunistumisega. Asi on selles, et pargitud nahatüüp muudab värvi roosakaks, kuid mitte kunagi kuldseks. Seetõttu ärge proovige pruuni tooni saamiseks päevitada, vastasel juhul on teil oht päikesepõletust saada.\nRiiete valimisel peaksite järgima kas ranget klassikalist stiili või mõtlema välja midagi oma, mida eristab ekstravagantsus. Kangad peaksid olema ilmekad, vahuveinid, voolavad.\nEhted peaksid sisaldama esemeid, mis on valmistatud valgest kullast, plaatinast, hõbedast. Tervitatav on rõivaste rohke kaunistamine rhinestones'iga. Eheteks sobivad valgetest või mustadest pärlitest, pärlmutrist või lakitud puidust tooted.\nKevadvärve seostatakse värskuse ja kergusega.\nKui teil on kuldsed, helepruunid või punased juuksed, hele nahk ja särav kahvaturoosa põsepuna, võite end turvaliselt klassifitseerida kevadise värvitüübiga naiseks.\nKui soovite rõhutada kõiki eeliseid, mida loodus on teiega heldelt jaganud, et muuta teie silmad säravamaks, anda nahale värskuse mõju - kasutage rõivastuses ja meigis erksaid päikesepaistelisi värve. Kui olete just puhkuselt tagasi ja soovite oma päevitust esile tõsta, kandke kuldbeeži pluusi või kleiti, sobivad ka türkiissinine ja sinine.\nÄrge kunagi kasutage valget, kui soovite välja näha noor ja atraktiivne. Teie naha taustal see vananeb. Liiga tumedad värvid tekitavad väsimuse efekti, seega on parem nende kasutamisest hoiduda. Kõige tumedamad toonid, mida saate kasutada, võivad olla šokolaad või lavendel.\nRiiete valimisel peaksite keskenduma pehmetele lendavatele mattvärvilistele või veidi läikivatele kangastele. Rõhutades imeliselt värskust ja kergust, kui valite disainilahenduses üldiste detailide, nööpide, pandlate ja nööpidega rõivastuses sportliku stiili.\nEhtedpeaks olema õrn ja diskreetne, valmistatud peamiselt kullast. Rhinestones olemasolu riietel ja ehetel tuleks minimeerida.\nSuvise värvitüübi omanikel on helepruunid või tuhkjad juuksed, hallikasinised või hallikasrohelised silmad (valkjad kollasusega). Suvi on kerge külma värvi tüüp. Nahk on veresoonte veenidest üsna kahvatu ja võib olla hallikas.\nDiskreetsed sinised ja sinised toonid sobivad kindlasti selle värvitüübi väljanägemise jaoks. Halli ja sireli tooniga rõivad sobivad seda tüüpi kindlasti ideaalselt, rõhutades kõiki eeliseid.\nErinevalt talvistest värvitüüpidest on siin ideaalsed rahulikud pastelsed värvid. Tuleks vältida tumedaid ja oranže toone - need rõhutavad naha ebatäiuslikkust ja muudavad väsinuks.\nRiietuses peab olema romantiline stiil. Riiete kaunistamine vibude, pitsi, volangide ja tikanditega on teretulnud. Ideaalsed kangad on sel juhul kohisevad, õhukesed ja kerge läikega.\nEhteid valides peaksite järgima tagasihoidlikkuse ja läikivate elementide mõõduka kasutamise põhimõtteid. Eelistada tuleks ehteid, mis on valmistatud valgest kullast, hõbedast, külmadest vääris- või poolvääriskividest. Ehteid saab valmistada roosadest või valgetest pärlitest, värvilisest lakitud puidust, pärlmutrist.\nSee on tumedat värvi välimus. Selle omanikud saavad kiidelda kuldsete blondide, punaste või kuldpruunide juustega. Nahal on elevandiluu varjund ja põsepuna puudumise tõttu võib see tunduda kahvatu.\nPruunis paletis on suurepärased värvid. Valida saab ka summutatud kollaste, punaste ja roheliste hulgast. Mustade ja hallide varjundite kasutamine on vastunäidustatud, sest need panevad kole jume.\nKujutise loomise käigus peaksid sügise värvitüübiga naised lootma loomulikkusele ja mugavusele. Kangad peaksid olema tekstuursed, karedad, lubatud on kerge läikega kangad. Ehete valimisel keskenduge massiivsetele lihtsatele asjadele, millel on pealetükkimatu säraefekt.\nEhete jaoks sobib ideaalselt punane või kollane kuld, vask, messing, pronks.\nRhinestones on soovitatav täielikult välja jätta. Ehetena kasutage kollakaid pärleid, nahkkudumist, helmeid.\nNagu näete, on iga välimustüübi kohta konkreetsed soovitused. Tänapäevase mitmekesisusega on teil piisavalt lihtne leida midagi, mis ideaalis teie pilti täiendab, annab sellele originaalsuse ja unustamatuse. Julge ja maailm on teie jalge ees!\nEelmine postitus Östrogeeni roll organismi töös\nJärgmine postitus Aviator prillid - mis on selle omadus ja eelis?\nKuidas ravida kinnist nina raseduse ajal: ravimid ainult retsepti alusel!\nPaljude tulevaste emade rasedus kulgeb individuaalsete negatiivsete sümptomitega ja kui lapse peatsest sündimisest pole rõõmu tunda, siis võib h...\nPulmad lossi kujundus\nPulmad on ettekääne sentimentaalsetele pisiasjadele, millele te ühelgi teisel hetkel pähe ei tuleks. Kuid ilmselt sunnib uue pere loomine ja puh...\nKodu ja aia kaunistamise ideed: papagoi plastpudelitestKäsitsi valmistatud\nKassil on vesised silmad: haiguste põhjused ja nende raviLemmikloomad\nNaiste aluspükste tüübid ja nende hooldamise reeglidMood\nNaiste padjakeste valiminetervis ja ilu\nAju laadimine energiaga iga päev - kuidas seda tehakse?Psühholoogia\nKodune hamburger: toiduvalmistamise saladusedCooking maitsev\nLokirullid-spiraalid: reeglid ja rakenduse funktsioonidtervis ja ilu\nVõimlemine pärast sünnitust: lihtne ja korrektne keha taastamineOlen ema!


Majanduskriis ahistab Vene lennufirmasid\nRahablog DnB NORD\nKasumite järsk vähenemine on sundinud Aerofloti rahvusvahelisi liine 25% võrra kärpima. Lennufirma 124 lennukist seisab angaaris 79, põhiliselt on need Vene päritolu ja neile ei jätku varuosi. Aeroflot algatas lennukipargi väljavahetamise USA Boeingute vastu, kuid majanduskriis sunnib plaane korrigeerima.\nAeroflotis loodud kriisikomitee on otsustanud nädalast lendude arvu kärpida 700-lt 525-le. Põhiliselt suletakse ebarentaablid välisliinid ja pannakse põhirõhk odavatele USA-liinidele, kus edasi-tagasipilet maksab 260 dollarit.\nSiseliinidel on Aeroflot jätnud piletihinnad rublades muutumatuks, mis tähendab, et dollarites mõõdetuna on firma piletitulud pärast 17. augustit 60% võrra vähenenud, ütles Aerofloti aseturundusdirektor Leonid Itskov.\nAeroflot tegi eelmisel aastal lende 72 riigi 138 linna ja kokku oli tal 3,9 miljonit reisijat. Reisijate arvu vähenemine 30% on lennufirmale eriti ränk löök, kui arvestada, et tänavu kavatseti reisijate arvu suurendada 23% võrra.\nAerofloti aktsiatest 51% kuulub riigile ja ülejäänud eraisikutele. Ehkki aktsionäride nimed on saladuses, arvatakse, et nende seas on suurärimees Boriss Berezovski, kes on ka konkureeriva eralennufirma TransAero suuraktsionär.\nKui Aeroflot börsile läks, maksis selle aktsia 10 dollarit, börsi kõrgajal tõusis see 200 dollari maile ja nüüd maksab umbes 15 dollarit.\nVenemaa suurim eralennufirma TransAero, mille aktsiatest 55% kuulub Boriss Berezovski firmale Logo VAZ, on otsustanud kärpida lende 30% ja edaspidi vajaduse korral veel 25%. Kuid erinevalt Aeroflotist tahab TransAero vähendada lende just siseliinidel ja teenida välisvaluutat, sealjuures uute liinide avamisega Hannoveri ja Gatwickisse. Praegu on TransAero päevane kahjum umbes 200 000 dollarit.\nFirma Oil and Lubrivants Trading House on kaevanud TransAero 9,9 miljoni rublase võla pärast kohtusse. Kohus andis talle õiguse konfiskeerida TransAero 9834 tonni suuruse kütusetagavara, mistõttu firma on ära jätnud mitu Londoni lendu.\nViimase kuu jooksul on lennufirma tagastanud neli liisitud lennukit. See on tekitanud kuulujutte, et ta ei suuda ka ülejäänud liisingulepinguid täita.


Õppekava läbimine võimaldab omandada tervikliku majandusalase rakendusliku kõrghariduse, mis annab oskused tegutsemiseks ettevõtjana ja tegutsemiseks funktsionaalse valdkonna, protsessi- ja projektijuhi kvalifikatsiooni eeldavatel ametikohtadel ning alusteadmised õpingute jätkamiseks magistriõppes.\nEttevõtluse ja projektijuhtimise spetsialiseerumissuund on sobiv neile, kel on huvi ettevõtluses töötamise vastu, kes soovivad saada ise ettevõtjaks, töötada projektijuhina või keskastme spetsialistina ettevõtte erinevates funktsionaalsetes valdkondades (turundus, müük, raamatupidamine, finantsjuhtimine, personalijuhtimine, tootmine, teenindus), on iseloomuomadustelt loovad ja valmis võtma vastutust ka teiste inimeste ning kogu ühiskonna ees.\nÕppekavas on 2 alusmoodulit: sotsiaalteaduste alusmoodul ja majandusteaduste alusmoodul. Järgneb ettevõtluskeskkonna suunamoodul. Seejärel spetsialiseerutakse ettevõtlusele ja projektijuhtimisele.\nLisaks kohustuslikele ainetele tuleb läbida valik- ja vabaaineid. Valikained on erialaspetsiifilised. Vabaaineid on võimalik võtta nii Tartu Ülikooli teistest teaduskondadest kui ka väljastpoolt Tartu Ülikooli.\nRakenduskõrgharidusõppe kavas on suur osakaal praktikal, mida tuleb sooritada erinevates organisatsioonides.\nÕppekava kogumaht on 180 ainepunkti (EAP). Õpingud lõpevad lõputöö kaitsmisega.\nÕpingud on kavandatud päevaõppes kolmele aastale. Õpingud toimuvad nii auditoorselt kui ka iseseisvalt, sealhulgas ka virtuaalkeskkonnas.\nSessioonõppes toimub õppetöö 3 aasta jooksul kord kuus 4-5 päeval nädalas. Sessioonõppes õppijatel on võimalik üldjuhul läbida ka praktika oma töökohas.\nLõpetanutel on võimalus jätkata õpinguid Tartu Ülikooli magistriõppes või teistes ülikoolides.\n• turundus-, finants-, personali- ja müügispetsialist või juht ettevõttes\n• projektijuht era-, riigi- või mittetulundussektoris\n• luua ise oma ettevõtte


4976 - 5000 / 5000 (Piiratud)\nKalevlaste malev Vabadussõjas. Sõjategevus Pihkva liinil. Sõjavangid. Petseri ja Pihkva vaateid. Purustused Volmari liinil. Lahingutegevus Riia lähistel. Eesti Asutava Kogu avamine. Sõjavägede ülemjuhataja kindral J. Laidoner ja S. Bulak-Balahhovitš Pihkvas. EFA.57.A.271.55\nKalevlaste malev Vabadussõjas. Sõjategevus Pihkva liinil. Sõjavangid. Petseri ja Pihkva vaateid. Purustused Volmari liinil. Lahingutegevus Riia lähistel. Eesti Asutava Kogu avamine. Sõjavägede ülemjuhataja kindral J. Laidoner ja S. Bulak-Balahhovitš Pihkvas. EFA.57.A.271.54\nKalevlaste malev Vabadussõjas. Sõjategevus Pihkva liinil. Sõjavangid. Petseri ja Pihkva vaateid. Purustused Volmari liinil. Lahingutegevus Riia lähistel. Eesti Asutava Kogu avamine. Sõjavägede ülemjuhataja kindral J. Laidoner ja S. Bulak-Balahhovitš Pihkvas. EFA.57.A.271.52\nKalevlaste malev Vabadussõjas. Sõjategevus Pihkva liinil. Sõjavangid. Petseri ja Pihkva vaateid. Purustused Volmari liinil. Lahingutegevus Riia lähistel. Eesti Asutava Kogu avamine. Sõjavägede ülemjuhataja kindral J. Laidoner ja S. Bulak-Balahhovitš Pihkvas. EFA.57.A.271.51\nKalevlaste malev Vabadussõjas. Sõjategevus Pihkva liinil. Sõjavangid. Petseri ja Pihkva vaateid. Purustused Volmari liinil. Lahingutegevus Riia lähistel. Eesti Asutava Kogu avamine. Sõjavägede ülemjuhataja kindral J. Laidoner ja S. Bulak-Balahhovitš Pihkvas. EFA.57.A.271.50\nKalevlaste malev Vabadussõjas. Sõjategevus Pihkva liinil. Sõjavangid. Petseri ja Pihkva vaateid. Purustused Volmari liinil. Lahingutegevus Riia lähistel. Eesti Asutava Kogu avamine. Sõjavägede ülemjuhataja kindral J. Laidoner ja S. Bulak-Balahhovitš Pihkvas. EFA.57.A.271.49\nKalevlaste malev Vabadussõjas. Sõjategevus Pihkva liinil. Sõjavangid. Petseri ja Pihkva vaateid. Purustused Volmari liinil. Lahingutegevus Riia lähistel. Eesti Asutava Kogu avamine. Sõjavägede ülemjuhataja kindral J. Laidoner ja S. Bulak-Balahhovitš Pihkvas. EFA.57.A.271.46\nKalevlaste malev Vabadussõjas. Sõjategevus Pihkva liinil. Sõjavangid. Petseri ja Pihkva vaateid. Purustused Volmari liinil. Lahingutegevus Riia lähistel. Eesti Asutava Kogu avamine. Sõjavägede ülemjuhataja kindral J. Laidoner ja S. Bulak-Balahhovitš Pihkvas. EFA.57.A.271.45\nKalevlaste malev Vabadussõjas. Sõjategevus Pihkva liinil. Sõjavangid. Petseri ja Pihkva vaateid. Purustused Volmari liinil. Lahingutegevus Riia lähistel. Eesti Asutava Kogu avamine. Sõjavägede ülemjuhataja kindral J. Laidoner ja S. Bulak-Balahhovitš Pihkvas. EFA.57.A.271.44\nKalevlaste malev Vabadussõjas. Sõjategevus Pihkva liinil. Sõjavangid. Petseri ja Pihkva vaateid. Purustused Volmari liinil. Lahingutegevus Riia lähistel. Eesti Asutava Kogu avamine. Sõjavägede ülemjuhataja kindral J. Laidoner ja S. Bulak-Balahhovitš Pihkvas. EFA.57.A.271.43\nKalevlaste malev Vabadussõjas. Sõjategevus Pihkva liinil. Sõjavangid. Petseri ja Pihkva vaateid. Purustused Volmari liinil. Lahingutegevus Riia lähistel. Eesti Asutava Kogu avamine. Sõjavägede ülemjuhataja kindral J. Laidoner ja S. Bulak-Balahhovitš Pihkvas. EFA.57.A.271.42\nKalevlaste malev Vabadussõjas. Sõjategevus Pihkva liinil. Sõjavangid. Petseri ja Pihkva vaateid. Purustused Volmari liinil. Lahingutegevus Riia lähistel. Eesti Asutava Kogu avamine. Sõjavägede ülemjuhataja kindral J. Laidoner ja S. Bulak-Balahhovitš Pihkvas. EFA.57.A.271.38\nKalevlaste malev Vabadussõjas. Sõjategevus Pihkva liinil. Sõjavangid. Petseri ja Pihkva vaateid. Purustused Volmari liinil. Lahingutegevus Riia lähistel. Eesti Asutava Kogu avamine. Sõjavägede ülemjuhataja kindral J. Laidoner ja S. Bulak-Balahhovitš Pihkvas. EFA.57.A.271.37\nKalevlaste malev Vabadussõjas. Sõjategevus Pihkva liinil. Sõjavangid. Petseri ja Pihkva vaateid. Purustused Volmari liinil. Lahingutegevus Riia lähistel. Eesti Asutava Kogu avamine. Sõjavägede ülemjuhataja kindral J. Laidoner ja S. Bulak-Balahhovitš Pihkvas. EFA.57.A.271.36\nKalevlaste malev Vabadussõjas. Sõjategevus Pihkva liinil. Sõjavangid. Petseri ja Pihkva vaateid. Purustused Volmari liinil. Lahingutegevus Riia lähistel. Eesti Asutava Kogu avamine. Sõjavägede ülemjuhataja kindral J. Laidoner ja S. Bulak-Balahhovitš Pihkvas. EFA.57.A.271.33\nKalevlaste malev Vabadussõjas. Sõjategevus Pihkva liinil. Sõjavangid. Petseri ja Pihkva vaateid. Purustused Volmari liinil. Lahingutegevus Riia lähistel. Eesti Asutava Kogu avamine. Sõjavägede ülemjuhataja kindral J. Laidoner ja S. Bulak-Balahhovitš Pihkvas. EFA.57.A.271.32\nKalevlaste malev Vabadussõjas. Sõjategevus Pihkva liinil. Sõjavangid. Petseri ja Pihkva vaateid. Purustused Volmari liinil. Lahingutegevus Riia lähistel. Eesti Asutava Kogu avamine. Sõjavägede ülemjuhataja kindral J. Laidoner ja S. Bulak-Balahhovitš Pihkvas. EFA.57.A.271.31\nKalevlaste malev Vabadussõjas. Sõjategevus Pihkva liinil. Sõjavangid. Petseri ja Pihkva vaateid. Purustused Volmari liinil. Lahingutegevus Riia lähistel. Eesti Asutava Kogu avamine. Sõjavägede ülemjuhataja kindral J. Laidoner ja S. Bulak-Balahhovitš Pihkvas. EFA.57.A.271.30\nKalevlaste malev Vabadussõjas. Sõjategevus Pihkva liinil. Sõjavangid. Petseri ja Pihkva vaateid. Purustused Volmari liinil. Lahingutegevus Riia lähistel. Eesti Asutava Kogu avamine. Sõjavägede ülemjuhataja kindral J. Laidoner ja S. Bulak-Balahhovitš Pihkvas. EFA.57.A.271.22\nKalevlaste malev Vabadussõjas. Sõjategevus Pihkva liinil. Sõjavangid. Petseri ja Pihkva vaateid. Purustused Volmari liinil. Lahingutegevus Riia lähistel. Eesti Asutava Kogu avamine. Sõjavägede ülemjuhataja kindral J. Laidoner ja S. Bulak-Balahhovitš Pihkvas. EFA.57.A.271.21\nKalevlaste malev Vabadussõjas. Sõjategevus Pihkva liinil. Sõjavangid. Petseri ja Pihkva vaateid. Purustused Volmari liinil. Lahingutegevus Riia lähistel. Eesti Asutava Kogu avamine. Sõjavägede ülemjuhataja kindral J. Laidoner ja S. Bulak-Balahhovitš Pihkvas. EFA.57.A.271.20\nKalevlaste malev Vabadussõjas. Sõjategevus Pihkva liinil. Sõjavangid. Petseri ja Pihkva vaateid. Purustused Volmari liinil. Lahingutegevus Riia lähistel. Eesti Asutava Kogu avamine. Sõjavägede ülemjuhataja kindral J. Laidoner ja S. Bulak-Balahhovitš Pihkvas. EFA.57.A.271.19\nKalevlaste malev Vabadussõjas. Sõjategevus Pihkva liinil. Sõjavangid. Petseri ja Pihkva vaateid. Purustused Volmari liinil. Lahingutegevus Riia lähistel. Eesti Asutava Kogu avamine. Sõjavägede ülemjuhataja kindral J. Laidoner ja S. Bulak-Balahhovitš Pihkvas. EFA.57.A.271.18\nKalevlaste malev Vabadussõjas. Sõjategevus Pihkva liinil. Sõjavangid. Petseri ja Pihkva vaateid. Purustused Volmari liinil. Lahingutegevus Riia lähistel. Eesti Asutava Kogu avamine. Sõjavägede ülemjuhataja kindral J. Laidoner ja S. Bulak-Balahhovitš Pihkvas. EFA.57.A.271.17\nKalevlaste malev Vabadussõjas. Sõjategevus Pihkva liinil. Sõjavangid. Petseri ja Pihkva vaateid. Purustused Volmari liinil. Lahingutegevus Riia lähistel. Eesti Asutava Kogu avamine. Sõjavägede ülemjuhataja kindral J. Laidoner ja S. Bulak-Balahhovitš Pihkvas. EFA.57.A.271.16


Edasi-tagasi lennupiletid kevadel ja suvel Tallinnast Trinidad ja Tobagole alates 488€\n21. aug 2020 15:14\nLufthansa koostöös airbalticu ning Unitediga pakuvad hetkel väga hea hinnaga lennupileteid Tallinnast Trinidad ja Tobagole. Edasi-tagasi lennupiletid Tallinnast Port of Spaini leiab üles alates 488€ eest ning soodsa hinnaga lennupileteid leiab märtsi lõpust kuni juuli keskpaigani. Lennupiletite hinna sees on nii äraantav pagas kui toitlustamine. Lennupiletite ostmiseks kliki allpool olevatel näidiskuupäevadel või otsi endale sobivad lennupiletid üles läbi Skyscanneri\n####LENNUPILETID TALLINNAST TRINIDAD JA TOBAGOSSE\tLeidub erinevate ümberistumistega lende. Kiiremate ümberistumistega lennupiletid on kuskil 40-50€ võrra kallimad. Tallinn-Port of Spain-Tallinn alates 488€


Tütarlaps linnast: January 2021\nKirjastus Molodaja Gvardija. Moskva 1967.\nAnatoli Jussini kirjanduslik töötlus.\n„Ma õpin kõndima mööda maad“\nKui see raamatuke 1967. a ilmus, oli selle 29aastane autor juba surnud. Mõrvatud.\nNeljakordse absoluutse maailmameistri ja paljude maailmarekordite püstitaja Inga Artamonova tapjaks oli tema alkohoolikust armukade mees Gennadi Voronov, kes ei suutnud taluda, et naine temast andekam, kiirem ja parem on. Nad mõlemad olid kiiruisutajad. Neid kutsuti Nõukogude Liidu kõige kiiremaks perekonnaks. Mees lõi noa naise südamesse.\nInga hakkas uisutama kaheteistaastaselt, oli tugev noortespordis, seejärel üleliidulise koondise Dünamo liikmena võitis kiiruisutamise absoluutse maailmameistri tiitli 1957., 1958. ja 1962.a; jäi maailmameistrivõistlustel teiseks 1963. ja 1964. a ja tuli siis 1965. a taas maailmameistriks.\nMulle meeldis Inga otsekohene ja pihtimuslik lugu. Raamatus kõneles ta siiralt oma lapsepõlvest ja noorusest, lähedastest ja sõpradest, rasketest treeningutest ja loobumistest seoses spordiga, aga ka suurest rõõmust, mida lemmikala on talle toonud.\nTema tulevikuplaanides oli esikohal kiiruisutamine, kuid seejärel tahtis ta saada spordiajakirjanikuks. Kavatses selgeks saada kõigi nende maade keeled, kus kiiruisutamine au sees oli.\nLugemist väärib ka toimetuse järelsõna, milles püüti analüüsida, miks ikkagi mees oma naise tappis. Miks oli kuulsusrikka saatuse ja elukäigu lõpp nii kohutav?\nNoorena lugesin seda raamatukest korduvalt, nüüd ei ole aga enam üle lugeda tahtnud.\nSportlaste kirjutatud raamatutest on see olnud minu jaoks üks mõjusamaid ja huvitavamaid.\nИнна Артамонова „ Я учусь ходить по земле“. М.: Молодая гвардия, 1967. 288 с.\nPildid: Raamat on saanud veekahjustusi, seepärast ei ole kaanepildi kvaliteet kuigi hea. Foto Inga Artamonova medalitest ja ajaleheväljalõigetest on samuti pärit raamatust.\nLabels: elulooraamatud, Inga Artamonova, nõukogude, sport, vene\n„Loomingu“ Raamatukogu nr 1-3 (269-271).\nSoome keelest tõlkinud Harald Lepik.\nPärast ilmumist muutus see „Loomingu“ Raamatukogu kolmiknumber kohe populaarseks lugemiseks. Vähemasti meie, tolleaegsete keskkooliõpilaste jaoks. Nii avameelselt ei olnud meeste ja naiste vahekorrast enne kirjutatud. Teema oli põnev, romaan erutav. Seda tsiteeriti ja arutati. Peategelaste Niilo Vasalli ja Kaarina Pallase käitumist ja tundeelu arutati koolipinkide ja kohvikulaudade taga ning kohtumistel sõpradega.\nTõlkija saatesõnast: „Oma proosateostes süveneb kirjanik vaatlema psühholoogiliselt keerukaid iseloome, sotsiaalseid ja eetilisi probleeme. Kuulsuse tõi autorile romaan „Keha igatsus“ (1930), mille puhul vanameelne ja progressiivne kriitika kunsti ja moraali vahekorra küsimustes teravalt kokku põrkas (nagu hiljem teistegi teoste puhul).“\nOlen vaadanud praegustest soomlaste raamatublogidest, et Iris Uurtot vist enam peaaegu ei loeta. Kui tema teoste ilmumisajal peeti nendes ilmnevat seksuaalsust väga julgeks kirjandusilminguks, siis nüüd on vaistude psühholoogiast ja keha tarkusest kirjutatud palju ja see teema ei tundu enam kellelegi erilise ja erutavana, sest seda näib pakkuvat iga naistekas.\nUurto mõneti sentimentaalset „Armastust ja kartust“ julgen siiski ka tänapäevasele lugejale soovitada – muidugi mitte lasteraamatuna, aga hilisteismelisele lugejale võib see juba sobida, sest just selles eas kogetakse esmakordselt armastust, aga ei osata veel mõista, et see ka kartust sisaldab.\n„“Sa ütlesid, et pole kedagi armastanud,“ ütles Kaari viimaks vaikselt.\n„Jah, ei ole,“ lausus mees väga aeglaselt, mõtlikult. „Üldse on nii, et hetkeline illusioon võib tekkida, või lootus sellele, aga kui õpin naist rohkem tundma, ei suuda ma enam armastada. Minu arvates peaks armastus selline olema, nimelt et austatakse, peetakse lugu, kummardatakse naist... Niimoodi pole ma suutnud kellegagi olla. Olen alati sellest unistanud, ja ainult sellest unistatakse, mida pole saavutatud.“\n„Ja kui Niilo Vasalli oli öelnud: „Mees unistab oma ideaalist, ta tahaks leida midagi austamisväärset... aga naised nõuavad vaid armastust ega jää korrakski järele mõtlema, kas nad on nii armsad ja õilsad, et neid võiks kummardada,“ siis oli Kaari endalt kohe küsinud: kas mina olen nii armas ja õilis? Ja ta oli hakanud enda pärast värisema.“\n* Iris Uurto (Lyyli Ester Ripatti/Melonen; 28. jaanuar 1905 – 1. aprill 1994) oli soome kirjanik, kellelt on ilmunud novelle, romaane, luuletusi, näidendeid.\nIris Uurto „Rakkaus ja pelko“ (1936).\nLabels: Harald Lepik, Iris Uurto, Loomingu Raamatukogu, romaan, soome\nEelmine huvimõõdik oli siin 1. jaanuaril 2020, aasta tagasi. Huvimõõdikutest on ilmnenud, kui vähe on blogilugejate huvi muutunud: ikka ja jälle korduvad samad teosed ja esinelik püsib juba mitu aastat..\n1. Nagu eelmise aasta alguses nii ka nüüd olen sunnitud arvama, et tõenäoliselt ei suuda mitte kunagi mitte miski esikohalt väärata lugejate tohutu ülekaaluga postitust Ivan Krõlovi „Valitud valmid“ (6460 lugejat).\n2. Teist kohta hoiab juba mitu aastat samuti kindlalt Mark Twaini „Tom Sawyeri seiklused. Huckleberry Finni seiklused“ (1410).\n3. Eelmise huvimõõdiku 4. kohalt on nüüd kolmandale kohale kerkinud Baudelaire’i „Kurja lilled“, mis sisaldab ka luuletust „Raibe“. Selle postituse lugejate hulk on lausa kahekordistunud (1330).\n4. Koha võrra on langenud Aleksander Puškini imekaunis luuletus „K***“ (1320).\n5. Sellele kohale on kena omamaise üllatusena ja tabeli uustulnukana kerkinud Oskar Lutsu „Soo“. Küllap on põhjuseks selle kauni jutustuse alusel tehtud film (648).\n6. Koha võrra on langenud meie omamaine kaunilt kujundatud imeline folkloorikogumik „Üle õue õunapuu“. Huvitaval kombel ei ole sellele postitusele lugejaid juurde tulnudki, aga ilmselt püsib see tabelis kümne hulgas varasema lugemispopulaarsuse tõttu (524).\n7. Koha võrra on langenud Victor Hugo „Jumalaema kirik Pariisis“ (479).\n8. Koha võrra on tõusnud postitus Rabindranath Tagore „Aedniku“ ja „Gitandžali“ kohta (436).\n9. Tabelisse on tagasi tulnud sealt aasta tagasi välja langenud Juhan Smuuli südamlik koeralugu „Meremees Murka“ (413).\n10. Kolme koha võrra on langenud „Anne Franki päevik“ (411).\nEelmise huvimõõdikuga võrreldes on selle blogi ajaloo kümne popima postituse loetelust välja langenud 8. kohal olnud Mats Traadi luuletus „Kirjandusõhtu“ ja 10. kohal olnud Ralf Parve luuletus „Ohakas“ õppur Oskar Ohakast, kes oli laisk ja lohakas.\nLisaks nimetatutele on siin blogis juttu veel ligi 370 raamatust. „Tütarlaps linnast“ ootab lugejaid ka äsja saabunud 2021. aastal ja teist oleneb, kas aasta pärast ilmuvad huvimõõdikusse uued liidrid.


Maaleht: Jaanilõketes põletatav olmeprügi tõstab õhureostuse ohtlikule tasemele - Omanikud\nMaaleht: Jaanilõketes põletatav olmeprügi tõstab õhureostuse ohtlikule tasemele\nIgal aastal 24. juuni öösel löövad kõik õhusaastet mõõtvate seirejaamade mõõteriistad “punasesse”, sest lugematus arvus lõketes põletatakse koos puiduga ohtralt plasti sisaldavat olmeprügi.\nLäänemaal elav Maalehe lugeja (nimi toimetusele teada – I. S.) saatis foto eelmisel aastal Pärnumaal ühe ridaelamu hoovi tehtud jaanilõkke asemest. Mehe sõnul põletab üks inimene selles hoovis suve jooksul kaks korda umbes neljameetrise läbimõõduga lõkkeasemes suures koguses vahtplasti-vahtpolüstürooli, vanu plastist bensiini- ja õlikanistreid, plastpakendeid ja muud kraami. Nende põlemisel paiskub õhku mürkgaase.\n“Lõke tossab kuiva ilma korral kaks-kolm päeva, eritades imalmagusat lõhna, mis ju viitabki stüreenile,” selgitas ta. Stüreen on aine, mille sissehingamist peaks kindlasti vältima.\nKõik ei sobi lõkkesse\nPraegu on just see aeg, kui külaplatsidele kogutakse lõkkematerjali, et see jaaniõhtul süüdata. Keskkonnauuringute keskuse õhukvaliteedi juhtimise osakonna andmeanalüüsi grupi juhataja Marek Maasikmets nentis, et koos puhta puiduga läidetakse ka olmejäätmeid, kus on sees plasti.\nProbleeme pole ainult jaanipäevaga – mürgiallikad süttivad juba esimeste soojade kevadilmadega ning samuti volbriööl.\nKeskkonnauuringute keskusel on üle Eesti seirejaamad, mis neil perioodidel selgelt näitavad, et lõketes põleb peale puidu palju keelatud materjali.\nEriti peente osakeste kontsentratsioon õhus on normi piires, kui nende ööpäevane sisaldus on 25 mikrogrammi kuupmeetri kohta (µg/m3).\nEriti peente osakeste suurus on alla 2,5 mikromeetri.\nOsakesed lendlevad õhus ja need on pärit näiteks kütmisest, maanteetolmust, olmetegevusest, autosõidust.\nEriti peente osakeste tasemed 2016. aastal jaanipäeval neljas linnaõhu seirejaamas. Narva ja Kohtla-Järve jaamades olid tasemed märgatavalt madalamad kui Tartus ja Tallinnas.\nÕhku kerkivad eriti peente osakeste pilved, mida inimesed ja loomad sisse hingavad. Peenosakesi tekib ka puhta puidu põletamisel, kuid olmeprügi põlemisel lisanduvate peenosakeste keemiline koostis ja dioksiinilaadsete ühendite kogus on tervist kahjustav.\n“Niipalju kui mina ringi sõidan ja vaatan, siis võin öelda, et üle 95-l protsendil lõketest, mida jälginud olen, on mingil määral plasti sees,” ütles Maasikmets.\nTa tunnistas, et samalaadseid vaatepilte, nagu Pärnumaal kirjeldatud näite puhul, näeb palju. Arutu plastipõletamise tõestuseks on mõõteriistade registreeritud andmed, mis näitavad õhus muu hulgas eriti peeni osakesi.\nSee on alla 2,5 mikromeetri suurustest osakestest koosnev imepeenike tolm, mis sisaldab kõikvõimalikke ühendeid ja mis suures koguses sisse hingates on tervist kahjustav.\nInimene ei pruugi tervisele ohtlikke osakesi otse lõkke ääres sisse hingata, aga see ei tähenda, et mürkidel mõju poleks. “Need ei kao kuhugi, pigem jäävadki ringlusse,” rääkis Maasikmets. “Kui on sobivad tingimused dioksiinide tekkeks, on need keskkonnas väga püsivad.”\nPrügipõletamine on aiamaadel ja kodude ümbruses levinud. Mürgised ained ladestuvad aga lõkke ümbrusse. Kartuli- või kapsamaa on näiliselt puhtas paigas, aga kui seal kõrval on aastaid põletatud sobimatut prahti, on ümbruskonda ladestunud ka ohtlikud ained.\nKeskkonnauuringute keskuse kliimaosakonna peaspetsialisti Hanna-Lii Kupri sõnul pole ohud peidus ainult taimedes. “Kui peetakse kanu või muid koduloomi, siis on samamoodi – see akumuleerub munades või piimas läbi looma.”\n“Selge, et see tõstab teatud haiguste esinemise riski,” lausus keskkonnauuringute keskuse õhukvaliteedi juhtimise osakonna juhataja Erik Teinemaa. “See ei ole niimoodi, et täna hingan ja homme on vähk, aga kui 50aastaselt vähi saad, siis sa ei tea, millest see on, aga risk siiski kasvab.”\nAnnika Pertman, keskkonnaameti jäätmebüroo jäätme peaspetsialist\nMürgised dioksiinid satuvad maapinnast toiduahelasse\nÜhed mürgiseimad ühendid, mis tekivad kodusel jäätmepõletusel, on dioksiinid. Saasteained langevad maapinnale ja vette, kust siis need omakorda jõuavad meie toidulauale, kui tarbime sealsamas kasvatatud aiasaadusi.\nDioksiinilaadsete ühendite puhul on tegu väga toksiliste ainetega, mis on keskkonnas püsivad ja võimelised läbi toiduahela akumuleeruma.\nPlastide mittetäielikul põlemisel tekkivad ühendid on ohtlikud päris mitmel põhjusel. Põletamisel tekkivaid keemilisi ühendeid iseloomustab suur vastupidavus füüsikalistele ja bioloogilistele teguritele. Need lagunevad mullas väga aeglaselt. Saastunud setetest ja mullast võivad ohtlikud ained uuesti keskkonda sattuda.\nOrganismi jäävad need samuti pikaks ajaks püsima. Paljud jäätmete põletamisel tekkivad ühendid on ka kantserogeenid ehk vähki tekitavad. Jäätmete põletamised tekkivad ohtlikud ained on sageli halogeenitud, lahustuvad halvasti vees, kuid on rasvlahustuvad. Seetõttu kuhjuvad pestitsiidid loomades ja inimestes lipiidirikkamatesse kudedesse (maks, neerud, närvisüsteem, rasvkude).\nKuna need on püsivad, siis ohtlike ainete kontsentratsioonid kasvavad sadu kordi ja võivad toiduahela tipus olevates organismides jõuda mürgiste kontsentratsioonideni.\nRöövlindudel, mereimetajatel (näiteks hülged, delfiinid, vaalad) ning katseloomadel (närilistel) põhjustavad ohtlikud ained kasvajate teket, suremuse kasvu, häireid immuunsus-, endokriin- ja närvisüsteemis ning paljunemises.\nKuna paljud jäätmete põletamisel tekkivad saasteained on püsivad ja kuhjuvad organismis, on nendega seotud eelkõige kroonilised ehk pikaajalised mõjud.\nJäätmete põletamisel tekkivate ühenditega seostatakse inimestel eelkõige järgmisi terviseprobleeme: vähk; närvisüsteemi- ja käitumishäired, sh õppimis- ja keskendumisvõime langus; biokeemilised muutused immuunsüsteemis; paljune-mishäired; diabeet.\nKoduaias tehtavas lõkkes tohib põletada üksnes immutamata ja värvimata puitu ning kiletamata pappi ja paberit. Muid jäätmeid kodumajapidamises põletada ei tohi.\nKodumajapidamises jäätmete põletamine on jäätmeseaduse rikkumine, mille kohaselt on jäätmevaldaja kohustatud käitlema tema valduses olevaid jäätmeid vastavalt kehtestatud nõuetele või andma need käitlemiseks üle selleks õigust omavale isikule.\nLisainfot prügi põletamise ohtlikkuse ning jäätmete ringlussevõtu ja õhukvaliteedi kohta leiab keskkonnaministeeriumi teavituskampaania “Säästad või saastad?” kodulehelt www.lõke.ee. Ning kui märkate prügi põletamist, andke sellest teada keskkonnainspektsiooni valvetelefonile 1313.\nKahju saavad ka teised\nTeinemaa sõnul rikub prügipõletaja enda tervist, aga halvem on see, et lisaks kahjustab ta teisi. Ka nende tervist, kes üritavad korralikud olla, ei põleta prügi, aga ometi hingavad mürkaineid endale teadmata sisse.\n“Võib-olla 10 aastaga juba see mõju tuleb, aga mitte paari korraga,” lisas Marek Maasikmets. “Teisi tegureid, mis seda vähiriski tõstavad, on ka palju, aga see on lihtsalt üks faktor, mis tõenäosust tõstab.”\nSeepärast on oluline, et inimesed jälgiksid, mida nad lõkkesse panevad. Ning kui märgatakse kellegi teise lõkkes plasti ja muud sellist, mida seal olla ei tohiks, tasub helistada keskkonnainspektsiooni numbril 1313.\nEelmisest aastast on keskkonnauuringute keskusel kõnekad andmed Tartu seirejaamast. Tegelikult ka mujalt, aga Tartus kerkis mullu 24. juuni öösel eriti peente osakeste tase kõige rohkem.\nKui 23. juuni samal kellaajal oli eriti peente osakeste hulk umbes 8 mikrogrammi kuupmeetri kohta, siis 24 tundi hiljem, mil rahvas jaanilõkked läitnud, kerkis tase ligi 90 mikro-grammini kuupmeetri kohta. Ööpäevane piirnorm on 25 mikrogrammi.\nIda-Eestis ohtu vähem\nTallinnas, kust rahvas jaanipäeviti pigem maale sõidab, kerkis tase umbes viielt viiekümnele ehk kümme korda, nagu ka Tartus.\nSeda, et jaanipäev on selgelt eestlaste pidu, näitab fakt, et suure muukeelse elanikkonnaga Narvas ja Kohtla-Järvel oli eriti peente osakeste hulga suurenemine palju väiksem – nende hulk kerkis pisut üle 20 mikrogrammini kuupmeetri kohta.\nKa volbriöö statistika näitab, et õhku paiskub liiga palju seda, mida seal võiks vähem olla. Mullu 1. mail oli Tartus eriti peente osakeste kontsentratsioon ühes kuupmeetris õhus ca 55 mikro-grammi. Päev varem samal kellaajal oli see näitaja umbes 13.\nÜsna ebatervislik on olukord ka aastavahetusel. Ilutulestikku on ilus vaadata, aga samal ajal võiks respiraatorit kanda. Viimasel aastavahetusel paiskus Tallinnas õhku ligi 100 mikrogrammi eriti peeneid osakesi kuupmeetri kohta, mida oli kümme korda rohkem kui päev varem.\nMuide, ohtliku olmeprügi põletamise eest saab keskkonnainspektsioon trahvida eraisikut kuni 1200 euroga. Lõkkes võib olmeprügist põletada ainult paberit ja kiletamata pappi.\nPlasti põletatakse endastmõistetavalt ka koduahjudes\nÕhku paiskuvad ohtlikud ained on probleem mitte ainult pidupäeviti. Mõõtetulemused näitavad, et inimesed põletavad plasti ka talvisel ajal ahjus.\nKeskkonnauuringute keskuse õhukvaliteedi juhtimise osakonna andmeanalüüsi grupi juhataja Marek Maasikmetsa sõnul valiti Tartu mõõtmiste käigus välja plasti põletamise markerid, mida saab õhu kaudu identifitseerida. Nii saavad mõõtjad kindlaks teha, kas ahjus põlesid küttepuud koos mingisuguse plastiga.\nSenised tulemused kinnitavad, et kütteperioodil on õhus plastifikaator tereftaalhape, mida kasutatakse plastis.\n“Seda õhus leidub, ja ainuke seletus ongi, et see peab olema plasti põletamise tagajärjel tekkinud,” lausus Maasikmets.\n“Tereftaalhape korrelleerub hästi just biomassi põletamisest pärineva tahmaga. Sellest saab järeldada, et allikas peaks olema üks ja sama. Kui biomassi põletatakse, siis enamasti Tartu tingimustes on see ahiküte ja eramud ning sealt on näha väga tugev korrelatsioon tereftaalhappe ja tahma vahel,” kõneles Marek Maasikmets.\nKeskkonnauuringute keskuse kliimaosakonna peaspetsialist Hanna-Lii Kupri juhtis aga tähelepanu sellele, et tereftaalhapet leidub ka värvides, ent kuna õhuseirepunktide läheduses pole näiteks autovärvitöökodasid või muid ettevõtteid, mis oleks seotud värvimisega, on hape üsna kindlalt pärit elanike küttekolletest.\nHuvitaval kombel tõuseb plastist pärit mürgiste ainete sisaldus õhus ka neil päevadel, kui linnades korraldatakse ühiseid jõulukuuskede põletamisi.\nKupri märkis, et biomassist tulenevat musta süsinikku on siis õhus väga palju ning tavapärasest suurem on ka tereftaalhappe hulk.\nHanna-Lii Kupri ei osanud täpset põhjust nimetada, kuidas jõulukuuskede lõketesse plasti satub, kuid pakkus, et ilmselt viivad inimesed pudenevate okastega kuused kogumiskohta prügikottides ja need põlevad koos puudega.\nVõimalik, et keegi veab lõkkepaikadesse enne lõkke süütamist ka mingit muud prahti, pakkus ta.\n“Kas inimesed tõid vahepeal kusagile spontaansesse lõkkesse kodust midagi juurde, seda täpselt ei tea, aga graafiku peal tulemustest näeme ära, et biomassi on põletatud, ja kuna niisugune lõkkeaktsioon oli, siis ilmselt läks midagi sellist kõrgemakontsentratsioonilist plastilaadset sinna juurde,” rääkis Kupri.\nTrahvida saab kuni 1200 euroga\nOhtliku olmeprügi lõkkes põletamise eest saab keskkonnainspektsioon mõista eraisikule trahvi kuni 1200 eurot.\nLõkkes võib olmeprügist põletada vaid paberit ja kiletamata pappi, aga nii kui mängus on kile või muu plast, rehvid, rõivad, jalanõud, värvipurgid, lakitud ja värvitud mööbel jms, tuleb see viia jäätmejaama.\nJäätmete kogumise punktid on aga tihtipeale maaelanikest kaugel ja osa jäätmeliikide äraandmise eest tuleb maksta. Seepärast on lihtsam need ära põletada.\nKeskkonnainspektsiooni avalike suhete nõunik Leili Tuul ütles, et karistamine pole peamine abinõu. "Tähtsam on, et inimesed ise mõtleksid, mida nad teevad," lausus ta. "Rohkem küll harjumusest ja kulude kokkuhoiuks."\nOlmeprügi põletamine on rohkem levinud eakamate hulgas, sest nii on harjutud tegema. Kilepakendid, tetrapakid ja muu selline olmeprügi on suhteliselt uus nähtus. Paari aastakümne eest võis kodu juures olmeprügi rahuliku südamega põletada, sest keelatud kraami ei tekkinud. Asju pakendati peamiselt paberisse ja klaastaarasse. Nüüd on need asendunud plastiga, aga harjumused on jäänud ning olmeprügi leiab ikka tee lõkkesse.\nPriidu Pärna Maalehes: Kas teeservituut on kohustuslik, kui kodutee läbib naabri maad?\nLinnavaraamet korraldas veebiseminari korteriühistu üldkoosoleku korraldamise kohta\nErametsaliit: Looduskaitse piirangud ei peaks olema üksnes maaomaniku kulu\nMKM: Korterelamute rekonstrueerimise kriisitoetus jätkub\nPriidu Pärna Maalehes: Mis tingimustel võib üürnik ühepoolselt üüri vähendada?\nkodus.ee: Kulukas kaasajastamine. Kas elanik peab kortermajas uue värava kinni maksma?\nkodus.ee: Ühistul on korterelamu kindlustatud – milleks mulle veel kodukindlustus\nPriidu Pärna Postimehes: kas eraomanikud riisuvad järgmiseks Kadrioru pargis lehti?\nPriidu Pärna Õhtulehes: On aeg lõpetada lumerookimise teoorjus