5 juhtumit, mil laps saab isaks või emaks - perekond - 2021\nPõhiline - perekond - 5 juhtumit, mil laps saab isaks või emaks\nPereprotseduuris on see tuntud lastekasvatuse mõiste kui poeg, tavaliselt vanem vend, asendab isa või ema erinevatel põhjustel see roll, vastutus ja funktsioon. Üks asi on paluda kodus ja teises riigis rohkem koostööd, et jätta tema vajadused ja nõudmised noorukiks, kes ületab noorukiea, saada oma vendade isaks või emaks või paarikaaslase usaldusisikuks.\nLapsi tuleb alati vaadelda kui lapsi, mitte võrdseid või sõpru või kolleege. Meil vanematel on vaja meie vastu tänulikkust, samas kui me näitame neile armastust, usaldust ja toetust nende nõudmistele ja vajadustele. Kuid mõnikord saame me muuta ta isaks või emaks, kui see funktsioon ei vasta temale, riskides tekitada tasakaalustamatust tema isiksuse terviklikus arengus.\nOn tõsi, et räägime noortest poistest, kes lahkuvad noorukieas. Neil on suurem küpsus omada suuremaid kohustusi kodus, kuid me ei tohi kunagi unustada, et nad on lapsed.\n1. Vanemad vanemad, väsinud või ületöötanud, kes süüdistavad oma vanimat poja kui väikeste isa.\n2. Ühe abikaasa surm. Kui isa sureb, võtab vanem mees endale vastutuse. Kui ema sureb, omandab vanim tütar selle rolli.\n3. Vanemad, kellel on halb suhe, lahutatud või lahutatud. Laps saab teise abikaasa usaldusisikuks emotsionaalses toetuses ja kohtleb teda võrdsena, mitte näeb teda lapsena.\n4. Ühe abikaasa haigus. Vanim laps võtab hoolduse, kaitse, õpetamise, piiride seadmise jms ülesanded. ülejäänud vendadega, sest teine abikaasa on tema partneri hoole all.\n5. Puudega laps. Tervet pojale antakse isa vastutus oma haige venna jälgimisel, väljaspool tema võimeid.\nVanemad või ületöötanud vanemad\nVanemad, kes on olnud viimase 40-aastase lapse või kelle tööpäevad on väga pikad, ei tohiks unustada eeldust: lapsed peavad alati nägema vanemaid. Vanem vend on alati tema vend, teda ei näe väike isa isana, isegi kui ta täidab selle rolli. Lisaks võib see peamine missioon põhjustada konflikte vendade ja problemaatiliste suhete vahel. Üks asi on küsida vanimast poegast toetust oma nooremate õdede-vendadega mängimiseks, aidata neil erinevates ülesannetes, kui vanemad ei jõua, väga positiivne koostöö noorte küpsuse ja vajalikkuse saavutamiseks igas perekonnas, ja üsna teine on anda see funktsioon midagi süstemaatilist.\nOn uuringuid, mis näitavad, et kui vanemad ei arva, et nende juhtimisel on nende rollis juhtiv roll, võib neil esineda erinevaid psühhopatoloogiaid, eriti käitumishäireid ja ainete kuritarvitamist.\nÜhe abikaasa surm\nÄrge kunagi ütle oma pojale / tütarele pärast isa või ema surma: "Nüüd oled sa isa, nüüd olete ema". Poeg on alati poeg ja isa on alati isa, isegi kui ta ei ole maa peal. Surmatud abikaasa olemasolu säilitamiseks on mugav meeles pidada, kuidas ta selles või selles olukorras tegutseb.\nMillised probleemid võivad tekkida? Nagu eelmisel juhul, siis vanemate laste sügavale stressile ja ärevusele pingeline suhe õdede-vendade vahel: "Ma teen nagu ema, ma olen isa kõrgusel?", Mõtleb ta. Vanim poeg võib oma nooremate õdede-vendade üle käia ebapiisavalt, võttes vastu despootilise suhtumise, luues konfliktid vennalike suhete vastu. Nooremad lapsed väljendavad omakorda ambivalentseid tundeid, ühelt poolt tänulikkust ja lojaalsust, sest vanemad on võtnud rohkem vastutust, kuid teiselt poolt, kuna tema vend ei ole enam tema võrdne, ei ole enam sama kohustusi ja õigusi.\nTeisest küljest võib vanem poeg tekitada ärevust, kui ta näeb oma ema või isa kurb, vastumeelne, kes tahab võtta rohkem vastutust kui ta väärib. Selle missiooniks on nendel juhtudel teha koostööd ja toetada vanima pojana, selle omaduste ja puudustega, mitte surnud abikaasa vooruste ja puudustega.\nVanemad, kellel on halb suhe või eraldatud\nKui paari vaheline suhe on halb, konfliktne või on eraldatud, siis mõlemad kannatavad arusaadava afektiivse tühjuse all. Nad peavad selle emotsionaalse lünga täitma, asendama. Aga armastus vanemate ja laste vahel erineb sellest, mida paar peab tunnistama. Isa on ülalpool. Armastus, mille poeg saab oma vanematelt, on juhtiv ja autoriteetne, mitte kunagi võrdne.\nSel põhjusel peab mõjutatud abikaasa täitma selle emotsionaalse lõhe teise täiskasvanuga: vend või õde, sõber, nende vanemad, kui nad elavad jne, kuid ei muuda oma lapsi kunagi oma usaldusisikuks, nende võrdseks.\nTeisest küljest ei saa paar kunagi oma laste huvides unustada, et nad peavad alati andma neile teise vanema näitaja parima võimaliku pildi, sest laps peab kasvama, teades, et tal on hea isa ja hea ema. Lisaks põhjustab teise abikaasa kriitika lapsele kahju, mis lõpuks pöördub selle vastu, kes neid teeb. Laste lahutamatule arengule on väga negatiivne teha isa ja poja koalitsiooni teise abikaasa vastu.\nTeine vastuoluline olukord on perifeerne isa. See on mees, kellel on perekonna igapäevasel ja afektiivsel elul vähe kohalolekut. See asjaolu sunnib ema hõivama kõik ruumid ja jõuab otsima "asenduslikke vanemaid" ja üks neist on vanim meessoost laps, kes asendab isa rolli tüüpilisi funktsioone, nagu need, mis on seotud korra ja normidega.\nHaigusel on võimalik mõjutada paari olulisi aspekte, mis põhjustavad olulist tasakaalustamatust. Nendel juhtudel võib vanem laps nende vanemate puudumise tõttu asendada vanemad, kuna tervislik abikaasa hoolitseb haigete eest.\nSellistel juhtudel on avatud suhtlemine hädavajalik. Paaridel on teatud tendents, kus on oluline terviseprobleem, et säilitada pealiskaudne suhtlus. Siiski on näha, et need abikaasad, kes on oma abikaasa emotsionaalsest seisundist rohkem teadlikud, on suhtega rohkem rahul, tõenäoliselt seetõttu, et nad aitavad tundeid väljendada. Vanema pojaga peate säilitama ka cavatud suhtlemine. Nagu varasematel juhtudel, peame paluma kõigil lastel rohkem koostööd kodus, kuid mitte ühe vanemate asendamiseks.\nHaigus peate esmalt eeldama "meie probleem"- paariprobleem, et hiljem läheneda sellele lastele ilma probleemi mõõtmiseta ja ilma alahinnata, vastavalt iga lapse vanusele. Lisaks on nii tervislik abikaasa kui ka haige isik väga hea psühholoogiliselt, unustamata oma isadefunktsiooni, unustades haiguse.\nSee juhtub siis, kui tervislik laps peab võtma oma haige venna eest hoolitsemise ülesanded ja need ülesanded on liiga suured, sest nad võtavad temalt aega oma vanuse tegevuste teostamiseks.\nSee koormus võib tekitada ärevust, stressi ja isegi pikemas perspektiivis omaenda venna tagasilükkamist, et leida raskusi selle vastutuse jagamisel.\nNõuanded: Juan de Haro, pereterapeut\n20 nõuannet täiusliku kandega\nKant, mida meie kaebavad jalad nii vihkavad, on ilmselt kõige võimsam relv, mida naised peavad parandama oma üldist välimust, võitu ...


Kõigi kõvakettal olevate sektsioonide kustutamine (isegi kui need on kaitstud ja menüü on kettahalduses hall)\nMul tekkis üks probleem: ühendasin teise ketta arvutiga (võtsin selle vanast sülearvutist välja) ja tahtsin siis kõik sellel olevad sektsioonid kustutada ja luua ühe. Seda ei saa aga teha: kettahalduses muutub RMB jaotisele klõpsamisel menüü halliks, s.t. te ei saa isegi valida valikut "Kustuta helitugevus" ...\nJah, mõnda köidet ei saa kettahalduse utiliidi abil kustutada (tõenäoliselt olete Windowsi sellele kettale varem installinud). Selle probleemi lahendamiseks peate pöörduma käsurea poole ...\nPlaatide vaheseinte kustutamisel kustutatakse ka kogu sellel olev teave.\nKui olete juba midagi HDD-lt kogemata kustutanud, ühendage see kõigepealt arvutist lahti ja lugege seda märkust siin: //ocomp.info/kak-vosstanovit-udalennyie-faylyi.html (osa teabest võidakse taastada) ...\n2 viisi partitsioonide kustutamiseks kõvakettalt\nJa kui klõpsasite kettahalduses hiire parema nupuga (RMB) TOM-i ja ilmus "hall" menüü (pole aktiivne, mida ei saa klõpsata, nagu allpool oleval ekraanipildil) - käivitage käsurida (nagu administraator) ... ?\nMärkus. See meetod on asjakohane kettale, millele teil pole Windowsi praegust versiooni installitud (mille laadisite alla).\nKöidet ei saa kustutada (menüü on hall, seda ei saa vajutada ...)\nJärgmisena peate järjestikku täitma mitu käsku (pärast iga vajutamist Enter):\ndiskpart (käivitage kettadega töötamise utiliit);\nloendi ketas (vaadake ühendatud ketaste loendit);\nvali ketas 2 (vali tööks ketas, juhindu ketta suurusest);\npuhas (kustuta valitud kõvakettalt kõik sektsioonid ja andmed (↑ vali ketas 2)).\nOma allpool toodud näites olen kõik kustutanud 29 GB kettalt.\nKäsurida - kõik toimingud korras\nSeejärel peate kettahalduses ketta lähtestama (vt allolevat ekraani).\nJa siis looge kogu kettale lihtne köide ja vormindage see ...\nWindowsi installipildi kasutamine\nSaate kustutada kõik sektsioonid mis tahes kettalt, kasutades Windowsi käivitatavat USB-mälupulka.\nSeda tehakse üsna lihtsalt: kõigepealt peate käivitama OS-i installimise, seejärel määrake menüüs, et kohandatud installitüüp on vajalik (edasijõudnutele).\nInstallimise tüüp - kohandatud\nNoh, siis OS-i installimiseks draivi valimise etapis saate määrata mis tahes ketta partitsiooni ja selle kustutada. Pange tähele, et siin ei ole keelde ega hoiatusi - andmeid saab Windowsi abil isegi süsteemi kettalt kustutada ...\nKuhu soovite Windowsi installida - kustutage sektsioon


Matsalu Küla: KEVADISE NIGULAPÄEVA ÜLLATUS: ÜLASED LUMES!\nKEVADISE NIGULAPÄEVA ÜLLATUS: ÜLASED LUMES!\nJõudis siis lubatud lumepilv ka meie kohale ja kell 10 hakkas sadama. Alguses üksikuid lumekruupe, aga siis üha tihedamat, lihtsalt puhast lund. Nüüd paistab juba päike ja ehk sulab kiiresti ära. Pildile sain kollased ülased lumes. Toomingas veel ei õitse, aga tahaks kartuli maha panna. Ei tea kas tohib?\nTäna on kevadine nigulapäev. Eestis on kirja pandud üks selline legend, mis selgitab, miks Nikolausel on aastas 2 tähtpäeva:\n"Nigul ja püha Jüri jõudsid rännakul lesknaiseni, kelle hobune oli kündes mutta kinni jäänud. Et pühameestel olid valged rõivad seljas, polnud Jüri nõus appi minema. Nigul läks ja aitas kehvast toidust nõrga hobuse välja ja sai tasuks kaks püha aastas (Ello Kirsi poolt kirja pandud legend)"\nLäänemaal on 2 kirikut nimetatud püha Nikolause järgi: Kirbla ja Lääne-Nigula.\nKevadine nigulapäev on rohkem tuntud Setomaal. Seal hakati uba ja hernest panema ja sel päeval keelati hobustega töö.


Juh hotellid | Hotels.com\nJuh hotellid – Košice\nHotellid piirkonnas Juh\nJuh – rohkem teavet\nPiirkondadest pakub kindlasti kõige rohkem meeldejäävat Juh, mis tasub igal juhul oma silmaga üle vaadata. Külastajad leiavad siit mõndagi, mida vaadata, nagu näiteks Steel Arena (spordihall). Ära unusta ka tutvumast lähiümbrusega, kus leidub huvitavaid paiku nagu Hlavna Ulica (peatänav) ja Püha Eliisabeti katedraal.\nParimad majutusvõimalused, mida Juh pakub\nMeie kodulehelt leiad 10 majutusasutust selles piirkonnas. Valik parimaid majutusasutusi asukohas Juh:\nElamud terrassidega ja kaminatega\nJuh asub 2,6 km kaugusel keskusest (Košice, südalinn).\n• Košice (KSC — Barca), 3,5 km\n• Steel Arena (spordihall) (1,9 km)\n• Hlavna Ulica (peatänav) (2,2 km)\n• Ulička Remesiel - käsitöö osturajoon (2,5 km)\n• Cathedral of St. Elizabeth (Dom svatej Alzbety) (2,4 km)\n• Miklusi vanglamuuseum (2,5 km)


Bakalaureusekraad on nelja-aastase bakalaureuse kraadi ja on standard kõrghariduse peaaegu kogu maailmas. Bakalaureuse kraadi võib teenitud riigi ülikoolide juures eraülikooli ühenduse kolledžid ja online-ülikoolid.Hispaania (Spanish: España) on mitmekesine riik jagada Pürenee poolsaare Portugal juures Lääne lõpus Vahemerele. Hispaania peetakse eksootiline riik Euroopas tänu oma sõbralik elanikud ja pingevaba eluviisi. Tavaline kestus Ülikooli kursused Hispaanias on 4 aastat, välja arvatud meditsiin ja topelt kraadi, mis on 6. Madrid ja Barcelona on tuntud linnades üle maailma oma köök, vilgas ööelu ja maailmakuulus folkloor ja pidulikud.Info Hispaania parimate Kirjalik ja suuline tõlge bakalaureuse kraadi õppimisvõimaluste kohta leiad siit! Võta Hispaania ülikoolidega otse ühendust!\n3 Tulemused Kirjalik ja suuline tõlge, Hispaania\n. Euroopa Atlantic University See sisaldab pealkiri kraad ja suulise tõlke oma valikut uuringuid, et vastata koolitusvajadusi ja huve üliõpilastele, kes soovivad teha karjääri ja suulise tõlke.\nKahekordne Õppekava Kirjaliku Ja Suulise Tõlke Ning Rahvusvahelise Suhtluse / Bakalaureusekraadi Globaalse Side. (Ti-com)\nKui soovite saada eliit mitmekeelne suhtleja äri, institutsiooniliste ja poliitiliste väljad on bakalaureusekraad Global teatis on ideaalne lisaks bakalaureusekraadi ja suulise tõlke, luues laia professionaalse profiiliga, kuid ka spetsiaalseid, suurepärase professionaalse karjääri kui side juht ja strateeg nii riiklikul kui ka rahvusvahelisel tasandil.\nDual Õppekava ja suulise tõlke ning rahvusvahelise suhtluse / bakalaureusekraad Global teatis. (TI-COM)\nKui teile meeldib keeli, avastanud ja suheldes teiste kultuuride ja otsivad kõrgeimal tasemel koolitust, mis võimaldab teil teisendada neid huve arvesse karjääri rahvusvahelises keskkonnas, bakalaureusekraadi ja suulise tõlke võib olla sinu parim valik.\nTõlgile on hädavajalik tänapäeva globaliseeruvas ühiskonnas, mis on ümbritsetud ennenägematute rahvusvahelise suhtluse, mitte ainult majanduse ja kaubanduse valdkonnas, kuid ka selles poliitikas ja ühiskonnas.\nTaotleja profiili bakalaureusekraadi ja suulise tõlke ja bakalaureusekraad Global teatis on see, et inimesed, kes on huvitatud välismaa keeli ja kultuure, kultuuridevahelise suhtlemise ja praeguse maailma asjades, kellel on väga hea taseme hispaania ja kõrgel tasemel esimese võõrkeele (inglise keeles), kes on huvitatud, et parandada või teist keelt õppima, ja kes paistavad silma oma intellektuaalse uudishimu ja huvi maailma nende ümber. Lisaks peavad nad olema teadlikud suur nõudlus nii ajakulu ja olema valmis võtma suur töökoormus üle viie aasta ülikooliõpinguid.\nOskused on bakalaureusekraad ja suulise tõlke\nCGI01 - oskus analüüsida ja sünteesida.\nCGI02 - Suuline ja kirjalik suhtlemisoskus emakeeles.\nCGI03 - teadmised võõrkeeles.\nCGI04 - oskus organiseerida ja planeerida.\nCGI05 - võime juhtida informatsiooni.\nKraadi ja suulise tõlke ja Rakenduskeemia Keeled Õpilased saavad koolitust kolmekeelne: hispaania, inglise ja prantsuse või saksa keeles. Et pääseda uuringud õpilased peavad näitama tasemel B1 inglise keeles. Juhul prantsuse ja saksa...


Avaleht » Viimased uudiste artiklid » Kui see on teie pressiteade, klõpsake siin! » Päästke meie haid\nRahvusvahelised uudised • Kui see on teie pressiteade, klõpsake siin! • Tai Breaking News\njätkab merekaitse tegevuskava edendamist, alustades olulist uut koostööd Phuketi merebioloogiakeskusega (PMBC), et aretada, hooldada ja vabastada bambushaid Lõuna-Tais.\nS Hotels & Resortsi tegevjuht Dirk De Cuyper ütles: „Oleme uhked, et ühendame selle kriitilise projekti raames jõud Phuketi merebioloogiakeskusega. Rahvusvaheline Looduskaitseliit (IUCN) on bambushaid klassifitseerinud haavatavateks, nii et SOS-programm mängib võtmetähtsusega liikide kaitsmisel otsustavat rolli. See on osa meie ettevõtte lubadusest planeedile, mis juhindub meie toetusest ÜRO säästva arengu eesmärkidele (SDG), eriti SDG14, "Elu vee all", mis keskendub maailma ookeanidele, meredele ja jõgedele.\n„Meie mereavastuskeskused SAii Phi Phi Island Village'is ja SAii Lagoon Maldives mängivad olulist rolli nende veealuste ökosüsteemide säilitamisel ja eluslooduse kaitsmisel. Residentidest merebioloogide juhtimisel õpetavad nad ka meie külalisi ja kohalikke elanikke meie kogukondades kaitse tähtsusest. Ootame koostööd oma sõprade ja kolleegidega PMBC-st, et päästa Lõuna-Tai bambushaid,” lisas hr De Cuyper.\nPhuketi merebioloogiakeskuse direktor dr Kongkiat Kittiwatanawong kommenteeris: "Meie keskus on usaldanud Singha Estate'i suutlikkust ja teadmisi mereelu kaitsmisel, võttes arvesse ettevõtte varasemate projektide kogemusi. Peale selle on ettevõttes töötanud palju mereteadlasi ja mereavastuskeskuse töötajaid, kes suudavad bambushai munade eest hoolitseda kuni nende noorukiks saamiseni.\nS Hotels & Resorts ja Singha Estate on teinud koostööd paljude edukate merekaitsekampaaniate läbiviimisel. Projekti "Phi Phi Is Changing" eesmärk on lahendada korallide pleegitamise probleem, samas kui "Toh Wai Wai" aitab Hat Noppharat Thara-Mu Ko Phi Phi rahvuspargis klounikalu vabastada, koralle paljundada ja mangroovipuid istutada. Lisaks kasutab uus partnerlus Kasetsarti ülikooliga droone piirkonna korallriffide jälgimiseks ja pildistamiseks. Selle aasta alguses päästis ja rehabiliteeris SAii Phi Phi saare küla mereavastuskeskus vigastatud bambushai ja lõvikala.\nMaldiividel viisid SAii Lagoon Maldives Marine Discovery Centeri meeskonna tehtud jõupingutused korallide paljundamiseni kohaliku rifi kümnekordse laienemiseni ning piirkonda naasid hawksbill merikilpkonnad, vasarhaid ja kiilkala. 2020. aastal leiti rannast pesitsemas ka tiine Olive Ridley merikilpkonn – esimene registreeritud vaatlus selle liigi kohta Maldiividel pesitsemas.\nS Hotels & Resorts on võtnud endale kohustuse kaotada ühekordselt kasutatavad plastid, vähendada jäätmeid, võtta ringlusse vett ning toetada säästvate ja biolagunevate toodete kasutamist. Kuna käimas on nii palju algatusi, pole üllatav, et rühm on võitnud mitmeid auhindu, sealhulgas 2020. aasta Aasia vastutustundliku ettevõtluse auhindadel „Rohelise juhtimise” tiitli. SAii Phi Phi saare küla oli turismiameti „Mere ja looduse” võitja. Thailand (TAT) UK Responsible Thailand Awards 2020, samas kui Santiburi Koh Samui pälvis 2020.–2021. aasta Green Hotel Awardi kuldtaseme – see on ainuke Samui kuurort, mis saavutas selle taseme enam kui 100 kandideerinud majutusasutuse hulgas.


Agatha Raisin ja Wyckhaddeni nõid 2015 -- Raamatukoi raamatupood\nAgatha, kes eelmises juurdluses mõrvariks osutunu pahatahtlikkuse tagajärjel juustest pooleldi ilma on jäänud, põgeneb rannalinna Wyckhaddenisse, et seal oma kaotatud kiharad rahus tagasi kasvatada. Kohaliku nõia käest saadud juuksetooniku mõjul hakkavad tema juuksed küll kosuma, kuid nõid leitakse kaikaga maha löödult. Elegantselt luitunud hotelli pentsikud vanaldased elanikud näivad kahjutud, aga sügavamale kaevates avastab Agatha saladusi, mis oleks parem rahule jätta, ja võimsaid motiive kättemaksuks.\nBalansseerides politseiinspektor Jimmy Jessopi romantiliste tähelepanuavalduste ja oma salajase ambitsiooni vahel leida tapja, on Agathal mõistus otsas ja ta on valmis kasvõi iseennast laskma ära nõiduda…\nM. C. Beaton on üks tänapäeva populaarsemaid šoti krimikirjanikke. Selle raamatusarja peategelane on Kesk-Inglismaa idüllilisse maapiirkonda kolinud endine suhtekorraldaja Agatha Raisin. Käesolev on üheksas eesti keelde tõlgitud Agatha Raisini lugu. Samalt autorilt eesti keelde tõlgitud ka hulk Šotimaal tegutseva konstaabel Hamish Macbethi juhtumeid.


Kommentaarid - Solvunud Trump kostitas De Nirot karmide sõnadega: ta on filmides liiga palju lööke pähe saanud - Publik\nSolvunud Trump kostitas De Nirot karmide sõnadega: ta on filmides liiga palju lööke pähe saanud - kommentaare 1-2\nA kust te võtate,et Trump solvunud oli?\nTerve mõistusega viisakad inimesed ei käitu nagu seda tegi DeNiro. Ylejäänud madalalaubalised elasid talle kaasa ovatsioonide saatel. Täielik lasteaed.\nMitte lasteaed vaid juudinärud kellele ei meeldi fakt, et Trump on mees kel klotsi on ja pole seetõttu juutide rahanisa otsas istuv käpiknukk.\nÜhe tööks on olla koomik, teine ongi koomik.


💄💋👄 MOOD: Kaleva suurepärased eelised teie näonahale\nKaleva suurepärased eelised teie näonahale\nTere kutid! Loodan, et kõik teevad head! D:\nTäna kirjutan artiklit Kale kohta. Olen kindel, et enamik meist ei tea, mis Kale on, sest enamik meist ei ole kuulnud seda ime köögiviljat, mis juhtub olema supertoit. Nii et las ma ütlen teile kõigest natuke sellest. Kale, tuntud ka kui karam saag, on üks toitevamaid köögivilju ja on pakendatud erinevate vitamiinide ja mineraalidega. See on super toitev ja sisaldab seda oma toitumises ka teile palju kasu tervisele. Kuna see on pakendatud suure hulga vitamiinide ja mineraalide sisaldusega, aitab kapsas muuta naha nooremaks ja samal ajal vältida nahavähki.\n1. Suure tervendaja\nKane sisaldab suures koguses vitamiini A, mis aitab parandada nahakude. See toidab nahka ja muudab teid nooremaks tervisliku säraga.\n2. K-vitamiini mitmesugused eelised\nKale sisaldab ka K-vitamiini, mis aitab vähendada vananemise märke, vähendada tumedate ringide välimust ja aitab võidelda aknega. See aitab ka nahka pingutada.\n3. Vaata Kalega nooremat\nKilele on lisatud ka suur kogus C-vitamiini. Nagu me kõik teame, on C-vitamiini mitmesugused eelised, see aitab meil nooremal kujundada ja aitab vähendada ka vananemise enneaegseid märke. See aitab eemaldada armid ja vähendab nahapõletikku.\n4. Rangem ja kiirgava nahaga\nKile on laaditud antioksüdantidega. See aitab vältida vabade radikaalide kahjustusi ja muudab teie naha hämmastavaks. See supertoit annab nahale karmistuse. Samuti aitab see vähendada kortse ja muid vananemise märke.\n5. Tõhus päikesekaitsevahend\nSee vähendab ka teie nahale põhjustatud kahjustust korrapärase päikese käes. Seega on alati oma suurepäraseks ideeks integreerumiseks see DIY-näo pakendi koostisosana.\n6. Detoxify koos kastmega\nKale omab ka võõrutusvõimet; see aitab teie nahal välimust tervislikuks ja hüdreeritud, kuna see aitab teie kehal neist toksiinidest välja puhuda.\nKuidas saada kasu:\n• Selleks, et saada kasu kassett, võite seda lisada oma dieeti. See on kindel pilt selle superfoodi suurepärase kasu saamiseks. • Võite lisada kaleid kui ühte oma suupisteid koostisosadeks. Võite juua ka käärimahla, kui soovite.\n• Rahvusvaheliselt saadaval on mitmesugused nahaserumid ja nahakreemid, mis pakuvad kassett kasu.\nLoodan, et pärast seda artiklit lugedes lülitate kindlasti ka kala oma dieeti ja ilu rutiini, kuna see annab nahale mitmeid eeliseid.\nMakeup Revolution London Ühe fondi Hämmastavad viisid eemaldada küünelakk ilma eemaldaja kasutamiseta Amazing Baby Oil kasutamine kasvatatud uksed Naiste ja juuste riisivee eelised 7 Peetüve kasu ja ilutooted Naha Detox: 3 Delicious Smoothies tervena selge nahale Roheline Juicing! Kuidas valida parima näo nahavärvide jaoks Näo pleegitamise kõrvaltoimed 10 lihtsat igapäevast harjumust, mis kahjustavad teie nahka pikas perspektiivis\nRevlon silmapliiatsipilt pliiatsi ülevaates\nBiotique Bio Aloe Vera päikesekaitsekreem Ultra rahustav kehahooldus SPF 50 ülevaade\nRevlon Poppy Ultra HD huulepulk Review\nDove Go Fresh Balance Plum ja Sakura Blossom Body Wash ülevaade\nZa True White Plus kahepoolse pulbrivahendi ülevaade\nPalmolive Naturals pehme ja tundliku dušipiima ülevaade\nBottega Di Lungavita Linfa vanus puhastava piima ülevaade\nRevloni sihtasutus Brush Review\nInnisfree teine nahahooldus toitev ülevaade\nH2O Blushing oranžide ja vannigeelide ülevaade\nBlistexi ravitud huulte salvi ülevaade


Ülikoolide Informaatikakeskuse PÕHIKIRI\nÜlikoolide Informaatikakeskus, lühendatult ÜIK, inglise keeles Information Technology and Computer Science Education Development Center, lühendatult CIDEC (edaspidi Keskus) on loodud Tartu Ülikooli, Tallinna Tehnikaülikooli ja Küberneetika Instituudi (edaspidi Osapooled) ühise asutamislepingu alusel.\nKeskus tegutseb oma asutamislepingu, käesoleva põhikirja ja Eesti Vabariigi seaduste alusel.\nKeskus on Küberneetika Instituudi iseseisval bilansil olev allüksus. Majanduslikud, finantsilised ja muud suhted Küberneetika Instituudiga määratakse kindlaks erikokkulepetega.\nKeskuse nõukogu soovitusel võivad punktis 1.1. loetletud Osapooltele lisanduda liitumislepingu alusel ka teised juriidilised isikud, kes soovivad kaasa aidata Keskuse põhieesmärkide realiseerimisel.\n2. Tegevuse põhieesmärgid ja valdkonnad\nKeskuse põhieesmärgiks on Osapoolte vaimse ja materiaalse potentsiaali koondamine informaatikaalase kõrghariduse, teadus- ja arendustegevuse arendamiseks ja koordineerimiseks Eestis.\nKeskus koordineerib ja arendab koostööd peamiselt järgmistes valdkondades:\n2.2.1 Informaatikaalase kõrghariduse kontseptsiooni ja õppekavade väljatöötamine (komplektis informaatikaalase kraadieelse õppega, eelkõige doktorantuuri ja magistratuuri tarvis).\n2.2.2 Uute loengukursuste ettevalmistamine.\n2.2.3 Informaatika õppejõudude staz~eerimise ja üliõpilaste õpingute korraldamine välismaal.\n2.2.4 Soodsa töökeskkonna loomine noortele õppejõududele ja teadlastele, sealhulgas tehnilise baasi arendamine kaasaegsele tasemele ja toetamine stipendiumide ning grantidega.\n2.2.5 Õppekirjanduse ja -tarkvara hankimise ning õppematerjalide koostamise koordineerimine ja rahaline toetamine.\n2.2.6 Ühiste uurimisprojektide algatamine, kaasates neisse üliõpilasi ning otilde;ppejõude ja firmade töötajaid, aga samuti välispartnereid sihiga arendada rahvusvahelist koostööd ning valmistada ette kogemustega kaadrit teadusele ja firmadele.\n3. Keskuse juhtimine\nKeskuse kollektiivseks juhtorganiks on nõukogu, mis koosneb iga Osapoole poolt delegeeritud kahest esindajast.\nKeskuse tegevust juhib juhataja, kes määratakse ametisse Keskuse nõukogu ettepanekul Küberneetika Instituudi direktori poolt. Juhataja osaleb nõukogu töös nõuandva häälega.\n3.3.1 analüüsib ja arendab keskuse sisulist tegevust;\n3.3.2 koostab Keskuse eelarve projekti ja kontrollib eelarve täitmist;\n3.3.3 kinnitab ja muudab Keskuse töösisekorra eeskirju;\n3.3.4 esitab eelarve projekti kinnitamiseks KüBI direktorile;\n3.3.5 teeb KüBI direktorile ettepaneku Keskuse juhataja määramiseks;\n3.3.6 kontrollib ja annab iga-aastaselt hinnangu juhataja tegevusele ja vajadusel teeb ettepaneku juhataja ametist vabastamiseks;\n3.3.7 teeb Osapooltele ettepanekuid käesoleva põhikirja muutmiseks ja Keskuse reorganiseerimiseks või likvideerimiseks.\nKeskuse nõukogu otsused võetakse vastu nimekirjalise häälteenamusega.\nNõukogu koosolek on otsustusvõimeline, kui kohal on vähemalt kaks kolmandikku nõukogu liikmetest ja on esindatud kõik punktis 1.1. nimetatud Osapooled.\n3.5.1 korraldab Keskuse tegevust ja kannab vastutust selle arengu eest;\n3.5.2 esindab Keskust KÜBI sisestes juriidilis-majanduslikes suhetes;\n3.5.3 algatab Keskuse eelarve koostamise ja ametikohtade nimistu muutmise küsimusi;\n3.5.4..koostab füüsiliste isikutega töölepingud kooskõlas Keskuse eelarveaastaks kinnitatud ametikohtade nimistuga (töölepingud sõlmib KübI direktor);\n3.5.5 tagab tööseadustiku, -distsipliini ning -lepingute täitmise.\n4. Varad ja vahendid\nKeskuse vara koosneb Osapoolte poolt talle kasutamiseks kinnistatud ainelistest varadest, Keskuse tegevuse kaudu soetatud ainelisest varast, sponsoreilt saadud varast.\nKeskuse rahalised vahendid kujunevad: osapoolte rahalistest eraldistest, sihtfinantseerimisest muudest allikatest, toetustest ja annetustest, majandustegevusest, muudest allikatest.\nKeskus haldab ja kasutab talle kinnistatud vara, mille algseis määratakse kindlaks Keskuse asutamislepinguga. Keskuse enda tegevuse tulemusel hangitud varade kasutamise ja Osapoolte bilanssi kandmise otsustab Keskuse nõukogu.\nKeskusel on õigus kooskõlas kehtestatud korraga rentida teistelt juriidilistelt ja füüsilistelt isikutelt seadmeid, samuti rentida oma soetatud vara teistele juriidilistele ja füüsilistele isikutele. Varade rendist saadud vahendid jäävad Keskuse käsutusse.\n5. Keskuse likvideerimine\nIgal Osapoolel on õigus tühistada oma osalus käesoleva lepinguga asutatud Keskuses. Keskuse tegevus lõpetatakse nõukogu ettepanekul, mille on heaks kiitnud kõik punktis 1.1. nimetatud Osapooled.\nJuhul kui otsustatakse Keskus likvideerida nimetavad Osapooled vähemalt kolmest liikmest koosneva likvideerimiskomisjoni.\nIga Osapoole bilansis olevad varad jäävad sellele samale Osapoolele.\nKõik kohustused ja muud varad (sealhulgas rahalised) jagatakse Osapoolte vahel likvideerimiskomisjoni otsuse alusel.\nKeskuse tegevus loetakse lõppenuks pärast likvideerimiskomisjoni otsuse täitmist fikseeriva protokolli kinnitamisega kõigi Osapoolte poolt.\nKäesoleva põhikirja on kinnitanud osapoolte esindajad 31. jaanuaril 1995.a. ja muudatused selles kuuluvad kinnitamisele punktis 1.1. nimetatud Osapoolte poolt.


Vaimse kultuuripärandi kaitse konventsioon – Riigi Teataja\nRT II 2006, 19, 51\nVastu võetud 17.10.2003\nPariis, 17. oktoober 2003\nÜhinenud Rahvaste Organisatsiooni Haridus-, Teadus- ja Kultuuriorganisatsiooni (edaspidi UNESCO) peakonverents, kogunenud oma 32. istungjärgul 29. septembrist 17. oktoobrini 2003. aastal Pariisis,\nviidates inimõigusi käsitlevatele dokumentidele, eelkõige 1948. aasta inimõiguste ülddeklaratsioonile, 1966. aasta majanduslike, sotsiaalsete ja kultuuriliste õiguste rahvusvahelisele paktile ning 1966. aasta kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelisele paktile,\narvestades vaimse kultuuripärandi tähtsust kultuurilise mitmekesisuse edasiviijana ja säästva arengu tagatisena, mida on rõhutatud UNESCO 1989. aasta traditsioonilise kultuuri ja folkloori kaitse soovituses, UNESCO 2001. aasta kultuurilise mitmekesisuse ülddeklaratsioonis ja kultuuriministrite kolmandal ümarlaual vastuvõetud 2002. aasta Istanbuli deklaratsioonis,\narvestades vaimse kultuuripärandi ning ainelise kultuuri- ja looduspärandi tihedat omavahelist seotust,\ntunnistades, et üleilmastumine ja sotsiaalsed muutused loovad tingimusi kogukondadevaheliseks uuendatud dialoogiks, kuid, niisamuti kui sallimatus, tekitavad tõsise ohu, et vaimse kultuuripärandi seisund halveneb või pärand kaob ja hävib, eelkõige selle kaitseks vajalike vahendite puudumise tõttu,\nolles teadlik ülemaailmsest soovist ja huvist kaitsta inimkonna vaimset kultuuripärandit,\ntunnistades, et kogukondadel, eelkõige põlisrahva kogukondadel, rühmadel ja mõnel juhul üksikisikutel, on vaimse kultuuripärandi loomisel, kaitsmisel, hoidmisel ja taastamisel tähtis osa, kuna nii aidatakse rikastada kultuurilist mitmekesisust ja inimeste loometegevust,\nnentides UNESCO tegevuse kaugeleulatuvat mõju normatiivsete kultuuripärandi kaitse dokumentide, eelkõige 1972. aasta maailma kultuuri- ja looduspärandi kaitse konventsiooni kehtestamisel,\nnentides lisaks, et ei ole ühtegi mitmepoolset siduvat vaimse kultuuripärandi kaitse dokumenti,\narvestades, et olemasolevaid kultuuri- ja looduspärandit käsitlevaid rahvusvahelisi lepinguid, soovitusi ja otsuseid tuleb tõhusalt täiendada ning lisada uusi vaimset kultuuripärandit käsitlevaid sätteid,\narvestades vajadust tõsta eeskätt noorte teadlikkust vaimse kultuuripärandi olulisusest ja selle kaitsest,\narvestades, et rahvusvaheline üldsus peaks koos käesoleva konventsiooni osalistega kaasa aitama sellise pärandi kaitsele koostöö ja vastastikuse abi vaimus,\nmeenutades UNESCO vaimset kultuuripärandit käsitlevaid programme, eelkõige inimkonna suulise ja vaimse pärandi meistriteoste väljakuulutamist,\narvestades vaimse kultuuripärandi hindamatut rolli inimesi ühendamisel, mis tagab nende suhtlemise ja üksteise mõistmise,\na) kaitsta vaimset kultuuripärandit;\nb) tagada austus asjaomaste kogukondade, rühmade ja üksikisikute vaimse kultuuripärandi vastu;\nc) tõsta kohalikul, riigi ja rahvusvahelisel tasandil teadlikkust vaimse kultuuripärandi ja selle hindamise tagamise olulisusest;\nd) pakkuda rahvusvahelist koostööd ja abi.\nKonventsioonis kasutatakse järgmisi mõisteid.\n1. Vaimne kultuuripärand – tavad, esitus- ja väljendusvormid, teadmised, oskused ja nendega seotud tööriistad, esemed, artefaktid ja kultuuriruumid, mida kogukonnad, rühmad ja mõnel juhul üksikisikud tunnustavad oma kultuuripärandi osana. Vaimset kultuuripärandit, mida antakse edasi põlvkonnalt põlvkonnale, loovad kogukonnad ja rühmad pidevalt uuesti, mõjutatuna oma keskkonnast, loodusest ja ajaloost, vaimne kultuuripärand annab neile identiteedi ja järjepidevuse tunde ning edendab seeläbi ka kultuurilist mitmekesisust ja inimeste loometegevust. Konventsiooni kohaldamisel arvestatakse ainult sellise vaimse kultuuripärandiga, mis on kooskõlas inimõigusi käsitlevate rahvusvaheliste dokumentidega, kogukondade, rühmade ja üksikisikute vastastikuse austuse nõuetega ja säästva arengu nõuetega.\n2. Lõikes 1 määratletud vaimne kultuuripärand väljendub muu hulgas järgmistes valdkondades:\na) suulised traditsioonid ja väljendusvormid, kaasa arvatud keel kui vaimse kultuuripärandi edasiandmise vahend;\nc) kogukondlik tegevus, rituaalid ja pidulikud sündmused;\nd) looduse ja universumiga seotud teadmised ja tavad;\ne) traditsioonilised käsitööoskused.\n3. Kaitse – meetmed, mis on ette nähtud vaimse kultuuripärandi elujõulisuse tagamiseks, sealhulgas sellise pärandi eri aspektide identifitseerimiseks, dokumenteerimiseks, uurimiseks, säilitamiseks, kaitseks, edendamiseks, esiletõstmiseks, edasiandmiseks (eelkõige ametliku ja vabahariduse kaudu) ning taaselustamiseks.\n4. Konventsiooniosalised – riigid, kelle suhtes konventsioon on jõustunud ja siduv.\n5. Konventsiooni kohaldatakse mutatis mutandis artiklis 33 nimetatud territooriumide suhtes, mis on saanud konventsiooniosaliseks nimetatud artikli nõuete kohaselt. Selles ulatuses laieneb mõiste «konventsiooniosalised» ka neile territooriumidele.\nArtikkel 3. Seos muude rahvusvaheliste dokumentidega\nÜhtegi konventsiooni sätet ei tohiks tõlgendada nii, et see:\na) muudab 1972. aasta maailma kultuuri- ja looduspärandi kaitse konventsiooniga hõlmatud maailma kultuuripärandi staatust või vähendab selle kaitstuse astet, kui pärandvaraga on vahetult seotud vaimse kultuuripärandi objekt, või\nb) mõjutab konventsiooniosaliste õigusi ja kohustusi, mis tulenevad intellektuaalse omandi õigusi või bioloogilisi või ökoloogilisi varusid käsitlevast rahvusvahelisest dokumendist, mille osalised nad on.\nII. KONVENTSIOONI ORGANID\nArtikkel 4. Konventsiooniosaliste üldkogu\n1. Moodustatakse konventsiooniosaliste üldkogu (edaspidi üldkogu). Üldkogu on konventsiooni volitatud organ.\n2. Üldkogu koguneb korralisele istungjärgule üks kord kahe aasta jooksul. Üldkogu võib kokku tulla erakorralisele istungjärgule oma otsuse alusel või vaimse kultuuripärandi kaitse valitsustevahelise komitee või vähemalt ühe kolmandiku konventsiooniosaliste taotlusel.\n3. Üldkogu võtab vastu oma töökorra.\nArtikkel 5. Vaimse kultuuripärandi kaitse valitsustevaheline komitee\n1. UNESCOs moodustatakse vaimse kultuuripärandi kaitse valitsustevaheline komitee (edaspidi komitee). See koosneb 18 konventsiooniosalise esindajatest, kes on valitud konventsiooniosaliste üldkogul pärast konventsiooni jõustumist artikli 34 kohaselt.\n2. Kui konventsiooniosaliste riikide arv jõuab 50ni, siis komitee liikmesriikide arv tõuseb 24ni.\nArtikkel 6. Komitee liikmesriikide valimine ja volituste tähtajad\n1. Komitee liikmesriikide valimisel järgitakse tasakaalustatud geograafilise esindatuse ja rotatsiooni põhimõtteid.\n2. Komitee liikmesriigid valitakse konventsiooniosaliste üldkogul neljaks aastaks.\n3. Esimestel valimistel valitud komitee liikmesriikidest on pooltel volituste tähtaeg kaks aastat. Need riigid valitakse loosi teel esimestel valimistel.\n4. Iga kahe aasta järel vahetab üldkogu pooled komitee liikmesriikidest välja.\n5. Vabade kohtade täitmiseks valib komitee vajaliku arvu uusi komitee liikmesriike.\n6. Komitee liikmesriike ei valita kaheks järjestikuseks tähtajaks.\n7. Komitee liikmesriigid valivad oma esindajateks isikud, kes on pädevad vaimse kultuuripärandi eri valdkondades.\nArtikkel 7. Komitee ülesanded\nIlma et see piiraks komiteele konventsiooniga antud muude eelisõiguste kohaldamist, on komitee ülesanded:\na) edendada konventsiooni eesmärkide saavutamist ning soodustada ja jälgida konventsiooni rakendamist;\nb) suunata praktikat ja anda soovitusi vaimse kultuuripärandi kaitsemeetmete kohta;\nc) ette valmistada ja esitada üldkogule kinnitamiseks fondi vahendite kasutamise esialgne kava kooskõlas artikliga 25;\nd) leida võimalusi vahendite suurendamiseks ja võtta selleks vajalikud meetmed kooskõlas artikliga 25;\ne) ette valmistada ja esitada üldkogule kinnitamiseks suunised konventsiooni rakendamiseks;\nf) kontrollida artikli 29 kohaselt konventsiooniosaliste aruandeid ja teha neist üldkogu jaoks kokkuvõtteid;\ng) vaadata läbi konventsiooniosaliste taotlused ja kooskõlas komitee kehtestatud ja üldkogu kinnitatud objektiivsete valikukriteeriumidega otsustada:\ni) artiklites 16, 17 ja 18 nimetatud nimekirjadesse kandmine ja ettepanekute tegemine;\nii) rahvusvahelise abi andmine artikli 22 kohaselt.\nArtikkel 8. Komitee töömeetodid\n1. Komitee allub üldkogule. Komitee annab üldkogule aru oma tegevusest ja otsustest.\n2. Komitee töökorra vastuvõtmiseks peab poolthääli olema vähemalt kaks kolmandikku.\n3. Komitee võib moodustada ajutisi nõuandeorganeid, mida ta peab oma ülesannete täitmiseks vajalikuks.\n4. Komitee võib eri küsimustes nõupidamiseks kutsuda oma koosolekutele avalik-õiguslikke ja eraõiguslikke asutusi ning eraisikuid, kes on tunnistatud pädevaks vaimse kultuuripärandi eri valdkondades.\nArtikkel 9. Nõuandvate organisatsioonide akrediteerimine\n1. Komitee teeb üldkogule ettepaneku akrediteerida pädevaks tunnistatud vabaühendused vaimse kultuuripärandi valdkonnas komiteed nõustava organina.\n2. Komitee teeb üldkogule ettepaneku sellise akrediteerimise kriteeriumide ja üksikasjade kohta.\nArtikkel 10. Sekretariaat\n1. Komiteed abistab UNESCO sekretariaat.\n2. Sekretariaat valmistab ette üldkogu ja komitee dokumendid, nende koosolekute päevakorra kavad ning tagab nende otsuste rakendamise.\nIII. VAIMSE KULTUURIPÄRANDI RIIKLIK KAITSE\nArtikkel 11. Konventsiooniosaliste ülesanded\na) võtab meetmeid, et tagada oma territooriumil leiduva vaimse kultuuripärandi kaitse;\nb) teeb kindlaks ja määratleb kogukondade, rühmade ja asjaomaste vabaühenduste osavõtul artikli 2 lõikes 3 osutatud kaitsemeetmete võtmiseks oma territooriumil leiduva vaimse kultuuripärandi eri elemendid.\nArtikkel 12. Nimistud\n1. Selleks et tagada kultuuripärandi kindlakstegemine eesmärgiga seda kaitsta, koostab iga konventsiooniosaline oma oludest lähtudes ühe või mitu oma territooriumil leiduva vaimse kultuuripärandi nimistut. Nimistuid ajakohastatakse korrapäraselt.\n2. Konventsiooniosaline annab artikli 29 kohaselt kindlate ajavahemike järel komiteele esitatud aruandega asjakohast teavet nimistute kohta.\nArtikkel 13. Muud kaitsemeetmed\nSelleks et tagada oma territooriumil leiduva vaimse kultuuripärandi kaitse, arendamine ja edendamine, seab konventsiooniosaline eesmärgiks:\na) vastu võtta üldine tegevuskava, mille eesmärk on edendada vaimse kultuuripärandi rolli ühiskonnas ja integreerida sellise pärandi kaitse arengukavadesse;\nb) määrata või moodustada oma territooriumil leiduva vaimse kultuuripärandi kaitseks pädev asutus või asutused;\nc) edendada teaduslikku, tehnilist ja kunstialast uurimist ning uurimismeetodeid vaimse kultuuripärandi ja eelkõige ohustatud vaimse kultuuripärandi tõhusa kaitsmise eesmärgil;\nd) võtta asjakohaseid õiguslikke, tehnilisi, haldus-, majandus- ja finantsmeetmeid eesmärgiga:\ni) aidata kaasa vaimse kultuuripärandi korralduse alast koolitust pakkuvate institutsioonide loomisele või tugevdamisele ning sellise pärandi edasiandmisele foorumite ja kohtade kaudu, mis on ette nähtud pärandi esitamiseks või väljendamiseks;\nii) tagada juurdepääs vaimsele kultuuripärandile, austades juurdepääsu suhtes kehtivaid tavasid;\niii) moodustada vaimse kultuuripärandi dokumendiasutused ja lihtsustada juurdepääsu nendele.\nArtikkel 14. Haridus, teadlikkuse tõstmine ja suutlikkuse suurendamine\nKonventsiooniosaline seab asjakohaste vahendite abil eesmärgiks:\na) tagada vaimse kultuuripärandi tunnustamist, austamist ja esiletõstmist ühiskonnas eelkõige:\ni) üldsusele ja eeskätt noortele suunatud kasvatus- ja teavituskavade kaudu;\nii) asjaomastele kogukondadele ja rühmadele suunatud haridus- ja kutseõppeprogrammide kaudu;\niii) vaimse kultuuripärandi kaitse suutlikkuse suurendamisele suunatud tegevuse, eelkõige korralduse ja teadusuuringute kaudu, ja\niv) teadmiste edasiandmise mitteformaalsete kanalite kaudu;\nb) teavitada üldsust pärandit ähvardavatest ohtudest ja konventsiooni kohaselt elluviidud tegevusest;\nc) edendada vaimse kultuuripärandi avaldumiseks vajalike looduslike alade ja mälestiste kaitse alast haridust.\nArtikkel 15. Kogukondade, rühmade ja üksikisikute osalemine\nVaimse kultuuripärandi kaitsemeetmete alusel seab iga konventsiooniosaline eesmärgiks tagada võimalikult laiaulatuslikku selliste kogukondade, rühmade ja vajaduse korral üksikisikute osalust, kes loovad, säilitavad ja annavad sellist pärandit edasi, ning kaasata neid aktiivselt pärandi korraldusse.\nIV. VAIMSE KULTUURIPÄRANDI RAHVUSVAHELINE KAITSE\nArtikkel 16. Inimkonna vaimse kultuuripärandi esindusnimekiri\n1. Selleks et tagada vaimse kultuuripärandi parem nähtavus ja teadlikkus pärandi olulisusest ning soodustada kultuurilist mitmekesisust austavat dialoogi, koostab ja avaldab komitee asjaomaste konventsiooniosaliste ettepanekute alusel inimkonna vaimse kultuuripärandi esindusnimekirja ning ajakohastab seda.\n2. Komitee koostab ja saadab üldkogule kinnitamiseks esindusnimekirja koostamise, ajakohastamise ja avaldamise kriteeriumid.\nArtikkel 17. Kiireloomulist kaitset vajava vaimse kultuuripärandi nimekiri\n1. Selleks et võtta asjakohaseid kaitsemeetmeid, koostab ja avaldab komitee kiireloomulist kaitset vajava vaimse kultuuripärandi nimekirja, ajakohastab seda ning kannab sellise pärandi asjaomase konventsiooniosalise taotlusel nimekirja.\n2. Komitee koostab ja esitab üldkogule kinnitamiseks nimekirja koostamise, ajakohastamise ja avaldamise kriteeriumid.\n3. Äärmiselt kiireloomulistel juhtudel, mille objektiivsed kriteeriumid tuleb üldkogul komitee ettepanekul kinnitada, võib komitee kanda asjaomase pärandiobjekti lõikes 1 nimetatud nimekirja pärast asjaomase konventsiooniosalisega nõupidamist.\nArtikkel 18. Programmid, projektid ja tegevus vaimse kultuuripärandi kaitseks\n1. Konventsiooniosaliste esitatud ettepanekute alusel ning komitee kindlaksmääratud ja üldkogu kinnitatud kriteeriumide kohaselt valib ja edendab komitee korrapäraselt pärandi kaitseks riiklikke ja piirkondlikke programme, projekte ja tegevusi, mis komitee arvates kõige paremini kajastavad konventsiooni põhimõtteid ja eesmärke, arvestades arengumaade erivajadusi.\n2. Sel eesmärgil võtab komitee konventsiooniosalistelt vastu rahvusvahelise abi taotlused, tutvub nendega ja kinnitab need ettepanekute ettevalmistamiseks.\n3. Lisaks projektide, programmide ja tegevuste elluviimisele levitab komitee häid tavasid, kasutades enda määratud vahendeid.\nV. RAHVUSVAHELINE KOOSTÖÖ JA ABI\nArtikkel 19. Koostöö\n1. Konventsiooni kohaldamisel hõlmab rahvusvaheline koostöö muu hulgas teabe ja kogemuste vahetamist, ühisettevõtmisi ning konventsiooniosalistele vaimse kultuuripärandi kaitsel abimehhanismide loomist.\n2. Ilma et see piiraks riigi õigusakte, tavaõigust ja praktikat, tunnistavad konventsiooniosalised, et vaimse kultuuripärandi kaitse on inimkonna üldistes huvides ning sel eesmärgil kohustuvad nad tegema kahepoolset, piirkondlikku ja rahvusvahelist koostööd.\nArtikkel 20. Rahvusvahelise abi eesmärgid\nRahvusvahelise abi eesmärgid võivad olla järgmised:\na) kaitsta pärandit, mis on kantud kiireloomulist kaitset vajava vaimse kultuuripärandi nimekirja;\nb) koostada nimistuid artiklites 11 ja 12 määratletud tähenduses;\nc) toetada programme, projekte ja tegevusi, mis on suunatud vaimse kultuuripärandi kaitsele ja mida viiakse ellu riiklikul ja piirkondlikul tasandil;\nd) muud eesmärgid, mida komitee peab vajalikuks.\nArtikkel 21. Rahvusvahelise abi vormid\nAbi andmist komiteelt konventsiooniosalisele korraldatakse artiklis 7 ettenähtud suuniste ja artiklis 24 osutatud kokkuleppe kohaselt ning abi võib hõlmata:\na) kaitse eri aspekte käsitlevat uurimistööd;\nb) ekspertide ja spetsialistide saatmist;\nc) töötajate koolitamist;\nd) normide ja muude meetmete väljatöötamist;\ne) infrastruktuuri rajamist ja ülalpidamist;\nf) seadmete ja oskusteabega varustamist;\ng) tehnilise ja rahalise toetuse muid vorme, sealhulgas vajaduse korral madala intressiga laenude andmist ja annetuste tegemist.\nArtikkel 22. Rahvusvahelise abi saamise tingimused\n1. Komitee kehtestab rahvusvahelise abi taotluste läbivaatamise korra, täpsustab taotluses nõutava teabe, näiteks ettenähtud meetmed koos hinnangulise maksumusega.\n2. Kriisiolukordades vaatab komitee abitaotlused läbi võimalikult kiiresti.\n3. Otsuse tegemiseks korraldab komitee uuringud ja konsultatsioonid, mida ta peab vajalikuks.\nArtikkel 23. Rahvusvahelise abi taotlused\n1. Konventsiooniosaline võib komiteele esitada rahvusvahelise abi taotluse, et kaitsta oma territooriumil leiduvat vaimset kultuuripärandit.\n2. Kaks või enam konventsiooniosalist võivad taotluse esitada ka ühiselt.\n3. Taotlus sisaldab artikli 22 lõikes 1 ettenähtud teavet koos vajalike dokumentidega.\nArtikkel 24. Abi saavate konventsiooniosaliste ülesanded\n1. Rahvusvahelise abi andmist reguleeritakse abi saava konventsiooniosalise ja komitee kokkuleppega, mis peab olema kooskõlas konventsiooniga.\n2. Üldjuhul kannab abi saav konventsiooniosaline oma vahendite piires osa nende kaitsemeetmete maksumusest, mille jaoks rahvusvahelist abi antakse.\n3. Abi saav konventsiooniosaline esitab komiteele vaimse kultuuripärandi kaitseks antud abi kasutamise aruande.\nVI. VAIMSE KULTUURIPÄRANDI FOND\nArtikkel 25. Fondi olemus ja vahendid\n1. Luuakse vaimse kultuuripärandi kaitse fond (edaspidi fond).\n2. Fond koosneb sihtfondidest, mis on moodustatud UNESCO rahanduseeskirja kohaselt.\n3. Fondi vahendid on:\na) konventsiooniosaliste sissemaksed;\nb) UNESCO peakonverentsi poolt selleks eesmärgiks eraldatud raha;\nc) sissemaksed, kingitused või pärandused:\ni) teistelt riikidelt;\nii) Ühendatud Rahvaste Organisatsiooni süsteemi kuuluvatelt organisatsioonidelt ja programmidelt, eelkõige Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Arenguprogrammilt, ja teistelt rahvusvahelistelt organisatsioonidelt;\niii) avalik-õiguslikelt või eraõiguslikelt asutustelt ja eraisikutelt;\nd) fondi vahendite intressid;\ne) korjandustel kogutud raha ja fondi kasuks organiseeritud ürituste tulu;\nf) komitee koostatud fondi eeskirjas ettenähtud muud vahendid.\n4. Komiteepoolne vahendite kasutamine otsustatakse üldkogu kehtestatud suuniste alusel.\n5. Komitee võib võtta vastu eriprojektidega seotud sissemakseid ja muud abi üldisteks ja konkreetseteks eesmärkideks, tingimusel et komitee on need projektid kinnitanud.\n6. Fondi tehtud sissemakseid ei või siduda poliitiliste, majanduslike ega muude tingimustega, mis on konventsiooni eesmärkidega vastuolus.\nArtikkel 26. Konventsiooniosaliste sissemaksed fondi\n1. Ilma et see piiraks täiendavaid vabatahtlikke sissemakseid, kohustuvad konventsiooniosalised tegema fondi vähemalt iga kahe aasta järel sissemakse, mille suuruse määrab üldkogu kindlaks ühtse protsendina, mis kehtib kõigi riikide suhtes. Üldkogu otsus võetakse vastu nende kohalolnud ja hääletanud konventsiooniosaliste häälteenamusega, kes ei ole teinud lõikes 2 osutatud deklaratsiooni. Mingil juhul ei tohi konventsiooniosalise sissemakse ületada 1 protsenti tema rahalisest toetusest UNESCO põhieelarvesse.\n2. Konventsiooni artiklis 32 või artiklis 33 nimetatud riik võib deklareerida oma ratifitseerimis-, heakskiitmis- või ühinemiskirja hoiule andes, et tema jaoks ei ole lõige 1 siduv.\n3. Kui konventsiooniosaline soovib lõikes 2 osutatud deklaratsiooni tagasi võtta, teavitab ta sellest UNESCO peadirektorit. Deklaratsiooni tagasivõtmine ei jõustu riigi poolt maksmisele kuuluva rahalise sissemakse suhtes kuni kuupäevani, kui avatakse üldkogu järgmine istungjärk.\n4. Võimaldamaks komiteel oma tegevust tõhusalt kavandada, teevad lõikes 2 osutatud deklaratsiooni esitanud konventsiooniosalised sissemakseid regulaarselt vähemalt iga kahe aasta järel ning sissemaksete summa peaks olema võimalikult sarnane summaga, mille nad oleksid võlgnenud, kui lõige 1 oleks nende suhtes siduv.\n5. Konventsiooniosaline, kel on võlgnevusi oma kohustusliku või vabatahtliku sissemakse maksmisega jooksval aastal ning vahetult eelnenud kalendriaastal, ei saa olla komitee liige; see ei kehti esmakordsel valimisel. Sellise juba komitee liikmeks oleva riigi volituste kestus lõpeb artiklis 6 sätestatud valimiste ajal.\nArtikkel 27. Täiendavad vabatahtlikud sissemaksed fondi\nKonventsiooniosalised, kes soovivad lisaks artiklis 26 ettenähtud sissemaksetele teha vabatahtlikke sissemakseid, teatavad sellest võimalikult kiiresti komiteele, et komitee saaks vastavalt kavandada oma toiminguid.\nArtikkel 28. Vahendite kogumise rahvusvahelised kampaaniad\nKonventsiooniosalised toetavad võimaluste piires rahvusvahelisi vahendite kogumise kampaaniaid, mis on organiseeritud fondi kasuks UNESCO egiidi all.\nArtikkel 29. Konventsiooniosaliste aruanded\nKonventsiooniosalised esitavad komiteele selle määratud vormis ja ajal aruande õiguslike ja muude konventsiooni rakendamiseks võetud meetmete kohta.\nArtikkel 30. Komitee aruanded\n1. Oma tegevuse ja artiklis 29 nimetatud konventsiooniosaliste aruannete põhjal esitab komitee igal oma istungjärgul aruande üldkogule.\n2. Aruanne edastatakse UNESCO peakonverentsile.\nArtikkel 31. Seos inimkonna suulise ja vaimse pärandi meistriteoste väljakuulutamisega\n1. Komitee lisab inimkonna vaimse kultuuripärandi esindusnimekirja objektid, mis on enne konventsiooni jõustumist kuulutatud inimkonna suulise ja vaimse pärandi meistriteosteks.\n2. Selliste objektide lisamine inimkonna vaimse kultuuripärandi esindusnimekirja ei mõjuta tulevastele kannetele kehtestatud kriteeriume, mille kohta on otsus tehtud artikli 16 lõike 2 kohaselt.\n3. Pärast konventsiooni jõustumist uusi meistriteoseid välja ei kuulutata.\nArtikkel 32. Ratifitseerimine või heakskiitmine\n1. Konventsioon tuleb UNESCO liikmesriikidel ratifitseerida või heaks kiita oma põhiseadusest tuleneva menetluse kohaselt.\n2. Ratifitseerimis- või heakskiitmiskirjad antakse hoiule UNESCO peadirektorile.\n1. Konventsioon on ühinemiseks avatud UNESCOsse mittekuuluvatele riikidele, keda UNESCO peakonverents on kutsunud konventsiooniga ühinema.\n2. Konventsioon on ühinemiseks avatud territooriumidele, mille omavalitsuslikku staatust on Ühinenud Rahvaste Organisatsioon tunnustanud, kuid mis ei ole saavutanud täielikku iseseisvust peaassamblee resolutsiooni nr 1514 (XV) järgi, ja mis on pädevad konventsiooniga reguleeritavates küsimustes, sealhulgas pädevad sõlmima nende küsimustega seotud lepinguid.\n3. Ühinemiskiri antakse hoiule UNESCO peadirektorile.\nKonventsioon jõustub pärast kolme kuu möödumist kolmekümnenda ratifitseerimis-, heakskiitmis- või ühinemiskirja hoiuleandmise päevast nende riikide suhtes, kes on oma ratifitseerimis-, heakskiitmis- või ühinemiskirja enne seda kuupäeva hoiule andnud. Teiste konventsiooniosaliste suhtes jõustub konventsioon pärast kolme kuu möödumist nende ratifitseerimis-, heakskiitmis- või ühinemiskirja hoiuleandmisest.\nArtikkel 35. Föderaalne või mitteunitaarne põhiseaduslik süsteem\nKonventsiooniosaliste suhtes, kellel on föderaalne või mitteunitaarne põhiseaduslik süsteem, kehtivad järgmised sätted:\na) konventsiooni sätete puhul, mille rakendamine kuulub seadusandliku föderaal- või keskvõimu pädevusse, on föderaal- ja keskvalitsuse kohustused samasugused nagu konventsiooniosalistel, kes ei ole föderaalriigid;\nb) konventsiooni sätete puhul, mille rakendamine kuulub eraldi osariikide, liidumaade, provintside või kantonite jurisdiktsiooni alla, kes liitriigi põhiseadusest tuleneva süsteemi alusel ei ole kohustatud võtma seadusandlikke meetmeid, teatab föderaalvalitsus selliste osariikide, liidumaade, provintside või kantonite pädevatele asutustele neist sätetest koos soovitusega nende vastuvõtmiseks.\nArtikkel 36. Denonsseerimine\n1. Konventsiooniosaline võib konventsiooni denonsseerida.\n2. Denonsseerimisest teatatakse UNESCO peadirektorile hoiule antava kirjaliku dokumendiga.\n3. Denonsseerimine jõustub kaheteistkümne kuu möödumisel denonsseerimiskirja kättesaamisest. Kuni taganemise jõustumise kuupäevani ei mõjuta see mingil viisil denonsseeriva konventsiooniosalise rahalisi kohustusi.\nArtikkel 37. Hoiulevõtja ülesanded\nUNESCO peadirektor kui konventsiooni hoiulevõtja teavitab organisatsiooni liikmesriike, artiklis 33 nimetatud organisatsiooni mittekuuluvaid riike ja Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni artiklites 32 ja 33 nimetatud ratifitseerimis-, heakskiitmis- või ühinemiskirjade hoiulevõtmisest ning artiklis 36 sätestatud denonsseerimistest.\nArtikkel 38. Muudatused\n1. Konventsiooniosaline võib peadirektorile saadetud kirjaliku teatega teha ettepaneku konventsiooni muutmiseks. Peadirektor edastab nimetatud teate konventsiooniosalistele. Kui kuue kuu jooksul pärast teate edastamise kuupäeva vastavad vähemalt pooled konventsiooniosalised taotlusele pooldavalt, esitab peadirektor selle ettepaneku üldkogu järgmisel istungjärgul aruteluks ja võimalikuks vastuvõtmiseks.\n2. Muudatused võetakse vastu kohalolnud ja hääletanud konventsiooniosaliste kahekolmandikulise häälteenamusega.\n3. Pärast vastuvõtmist esitatakse konventsiooni muudatused konventsiooniosalistele ratifitseerimiseks, heakskiitmiseks või nendega ühinemiseks.\n4. Muudatused jõustuvad pärast kolme kuu möödumist päevast, mil kaks kolmandikku konventsiooniosalistest on lõikes 3 nimetatud kirja hoiule andnud, kuid ainult nende konventsiooniosaliste suhtes, kes on muudatused ratifitseerinud, heaks kiitnud või nendega ühinenud. Seejärel jõustub muudatus riigi suhtes, kes ratifitseerib või kiidab heaks muudatuse või ühineb sellega, pärast kolme kuu möödumist selle konventsiooniosalise ratifitseerimis-, heakskiitmis- või ühinemiskirja hoiuleandmise päevast.\n5. Lõigetes 3 ja 4 esitatud korda ei kohaldata komitee liikmesriikide arvu käsitleva artikli 5 muudatuste suhtes. Need muudatused jõustuvad vastuvõtmisega samal ajal.\n6. Riiki, kes saab konventsiooni osaliseks pärast muudatuste jõustumist lõike 4 kohaselt ja kes ei ole muud soovi väljendanud, käsitatakse:\na) muudetud konventsiooni osalisena ja\nb) muutmata konventsiooni osalisena nende konventsiooniosaliste suhtes, kes ei ole end muudatustega sidunud.\nArtikkel 39. Autentsed tekstid\nKonventsioon on koostatud araabia, hiina, hispaania, inglise, prantsuse ja vene keeles, kõik kuus teksti on võrdselt autentsed.\nKonventsioon registreeritakse UNESCO peadirektori taotlusel Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni põhikirja artikli 102 kohaselt Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni sekretariaadis.\nDone at Paris, this third day of November 2003\n1. An Intergovernmental Committee for the Safeguarding of the Intangible Cultural Heritage, hereinafter referred to as « the Committee», is hereby established within UNESCO. It shall be composed of representatives of 18 States Parties, elected by the States Parties meeting in General Assembly, once this Convention enters into force in accordance with Article 34.\n1. The Committee shall incorporate in the Representative List of the Intangible Cultural Heritage of Humanity the items proclaimed“Masterpieces of the Oral and Intangible Heritage of Humanity” before the entry into force of this Convention.\n2. The denunciation shall be notified by an instrument in writing, deposited with the Director-Geeral of UNESCO.


Brooklyni korteri sees, kus on segatud klassikalised antiikesemed kapriissete leidudega\nSean Litchfield ja Zachary Violette keskendusid ülimalt funktsionaalsetele tükkidele ja julgetele kujundustele, mis avaldavad mõju nende väikesele ruumile\nPole midagi sellist, nagu rõõm puhtast lehest, kui esimest korda uude korterisse elate, või fotograafina "valge kasti hetk" Sean Litchfield viitab sellele. See kehtib eriti siis, kui teie "kast" on varustatud selliste mugavustega nagu tohutud valgusküllased aknad ja tsentraalne õhk. "Meil oli tõesti ebaõnnestunud selle hoone leidmine, mis näib olevat osa Brooklyni hästi kujundatud korterelamute uuest lainest," ütleb ta. Sean ja tema abikaasa, arhitektuuriajaloolane Zachary Violette varem elanud paremaid päevi näinud 1880ndate üürimaja. Uuendatud mugavused koos disaini detailidega, nagu köögis ja vannis leiduv kalasabamustriline plaat, ei kadunud nende peal üldse.\nThe IKEA riiuliseade jäi Seani eelmisest tööstuudiost üle. See täidab elutoas topeltkohustust, pakkudes suletud hoiuruume oma tööasjadele, nagu negatiivid ja muud varustust, pakkudes samas avatud riiuleid raamatute, kunstiteoste ja mitmesuguste elamispindade kuvamiseks mitmekesisus.\nUuel korteril oli ka midagi muud, millest nende endises kodus puudus: teine magamistuba. Rohkem ruumi tähendas rohkem võimalusi kodus töötava paari majutamiseks. "Zach vajab päeval töötamiseks vaikset ja suletud ruumi, samas kui ma töötan diivanil või söögilauas," selgitab Sean.\nPaar ei kahetse täieliku kohandatud seadistamise eest alates Kaasaegsed riiulid. Protsess oli lihtne, teatab Sean ja tulemus saavutas oma eesmärgi maksimeerida salvestusruumi, säilitades samas puhta ilme. "Meil on päris kõrged laed ja riiulid pole eriti sügavad, nii et saime kõik raamatud korrastada, tundmata, et nad võtaksid üle," ütleb ta.\nKuna teine magamistuba toimis Zachi kontorina, läks paar kõigele kohandatud riiulitele oma tohutu arhitektuuriajalooliste raamatute kogu majutamiseks, seda pole neil mingit kahetsust umbes. "See on nii ilus kollektsioon," ütleb Sean. Esmatähtis oli luua spetsiaalne ruum raamatute mahu kuvamiseks ja sellele juurdepääsuks, mis austab kogu kui visuaalset kohalolu - praktilistki.\nVäikese lisamine lihunikploki saar muudab täielikult uuendatud köögi veelgi funktsionaalsemaks. "Meile meeldis köögi tumeda kalasabaplaadi välimus ja kreeka pähklikapid lisavad väga vajalikku soojust," ütleb Sean.\nKuna nad veedavad nii palju aega kodus, oli "lõbusa, värvika ja mugava ruumi loomine" loomine ülitähtis, ütleb Sean. Paari jaoks tähendab see läbimõeldud segu jõutükkidest, nagu uus paprikavärvi sametdiivan, mis elab kõrvuti vääriskividega, julgete kunstiteoste ja kallite leidudega välismaalt, näiteks kurdide vaibad, mille nad ostsid Istanbulist vaid aasta varem ja mis tunduvad praegu veelgi sisukamad, arvestades pandeemia.\nSean loodab jätkata nende ruumi isikupärastamist, võib-olla lisada taustapilte või kalduda mõnda kapriissesse sisekujundusse ja naasta kirbuturgudele, kui ostlemine on taas võimalik. "Muudame asju pidevalt, kui omandame uusi tükke ja see ruum on võimaldanud lõpmatuid variatsioone," jagab ta.\nSean (vasakul) ja Zach (paremal) poseerivad kaamera taimerile - Sean tegi need fotod karantiini ajal kodus ummikus. "See on asi, mida ma olen mõnda aega soovinud teha ja kui sisuliselt kõik fotosessioonid on ootel, pole paremat aega olnud," kirjutas ta Cleverile.\n🛠 Tee ise\nLeidke oma võimsus Julge või pilkupüüdev tükk tõmbab silma ja loob ruumis fookuspunkti. Piirkonna vaip alates Külm piknik elutoas oli paarile priske, kuid sellel on põhiruumi kokku sidumisel nii oluline roll. "Mulle meeldib, kui silmapaistev see on ja mu pilk läheb koju jõudes otse sellele," ütleb Sean.\nMõelge lemmikmööbli uutele kasutusvõimalustele Eastlake'i sekretär on paari hinnatuim tükk, mis on saadud New Jersey antiigiturult. Selle asemel, et seda rangelt kasutada traditsioonilises tähenduses, on seal riistvara koos raamatute ja kunstiga. Esialgu olid nad südamed sättinud söögikoha jaoks korralikule puhvetkapile, kuid pidid pöörlema, kui ruumi lihtsalt polnud. Püstise sekretäri käes on suur osa sellest, mis puhvetil oleks, murdosa põrandapinnast. Boonus: see eraldub kahest tükist, nii et selle liikumine on imelihtne.\nEnne selle Eastlake'i sekretäri leidmist oli ruumis baarikäru, mis oli "täielikult alakasutatud", selgitab Sean. Algselt armusid nad sarnases tükis 1stdibs'is, kuid see oli nende eelarve jaoks liiga kallis, nii et nad pidasid jahti ümber ja leidis selle pärli lõpuks New Jersey antiigiturult ning sellest on saanud üks nende lemmikteoseid Kodu.\nHoidke seda lilledega värskena Seanil ja Zachil on alati värsked lilled laiali. Oks rohelust või hooajalisi õisi hingata tuppa elu ja see võib teie meeleolu tõsta, eriti kui veedame nii palju aega toas. See on ka võimalus uhke vaasi näidata.\nPange seinad tööle Väikeses ruumis on seinale paigaldatud riiulite valimine, nagu paar, kes paar paigaldasid elutuppa ja kontorisse, suurepärane ruumi säästmise lahendus ladustamise maksimeerimiseks.\nKalasabaplaatide muster lisab vannile ajatut stiili. Vaip oli a Brimfieldi antiigiturg leidma.\n🛍 Osta välja\nCobble Hilli Hannah Apartmenti diivan, alates 1500 dollarist, abchome.com\nCold Picnici soola korterite vaip, alates 1200 dollarist, coldpicnic.com\nIKEA SVALNAS-riiulisüsteem, alates 498 dollarist, ikea.com\nBrooklineni voodipesu, alates $ 249, brooklinen.com


Tähtaeg | Rahandusministeerium\nAvaleht Korduma kippuvad küsimused Riigihangete menetlemine alates 01.09.2017 Tähtaeg\n1. Mis hetkest hakkab kulgema vaidlustuskomisjoni poolt edastatud teatele vastamise tähtaeg?\nJuhul, kui menetlusosaline ei teavita vaidlustuskomisjoni teate kättesaamisest, tuleb lähtuda RHS § 192 lg-st 6, mille kohaselt vaidlustuskomisjoni poolt saadetud teade loetakse menetlusosalisele edastatuks järgmisel päeval peale saatmist, sellisel juhul hakkab tähtaeg kulgema teate edastamisest järgmisel päeval (VAKO 16.08.2018 otsus nr 158-18/198344, p 3).\nRiigihangete seaduse § 194 lg 5 korral loetakse teade kättetoimetatuks (üldjuhul) samal päeval ning sellisel juhul hakkab tähtaeg kulgema järgmisel päeval teate saamisest.\n2. Kuidas arvestada pakkumuste esitamise tähtaega? Lisatud 24.09.2021.\nRiigihangete direktiividest tulenevalt kohaldatakse riigihangete puhul tähtaegade arvestamisel nõukogu 3. juuni 1971. aasta määrust (EMÜ, Euratom) nr 1182/71 (edaspidi määrus). Määruse art 3 lg 1 kohaselt juhul, kui päevades, nädalates, kuudes või aastates väljendatavat ajavahemikku arvestatakse sündmuse toimumise või toimingu sooritamise hetkest, ei loeta seda päeva, mille jooksul sündmus toimub või toiming sooritatakse, kõnealuse ajavahemiku osaks.\nPäevades väljendatav ajavahemik algab esimese päeva esimese tunni alguses (määruse art 3 lg 2 p b). Eeltoodud põhimõte tuleneb ka tsiviilseadustiku üldosa seaduse (edaspidi TsÜS) § 135 lg-st 1. Kõnealuse sätte kohaselt algab tähtaja kulgemine järgmisel päeval pärast selle kalendripäeva või sündmuse saabumist, millega määrati kindlaks tähtaja algus, kui seadusest või lepingust ei tulene teisiti.\nAvatud hankemenetluses arvestatakse pakkumuste esitamise tähtaega tulenevalt RHS § 93 lgst 1 hanketeate registrile esitamisest arvates. Seega juhul, kui hanketeade esitati registrile 1. septembril, siis tähtaeg hakkab kulgema järgimisel päeval ehk 2. septembril.\nSamas ei täpsusta lihthankemenetluse puhul pakkumuste esitamise tähtaega reguleeriv RHS § 125 lg 4, millisest hetkest pakkumuste esitamise tähtaeg lihthankemenetluses kulgema hakkab.\nKuivõrd aga lihthankemenetlus algab hanketeate avaldamisega registris (RHS § 125 lg 1),\noleme nõustamispraktikas asunud seisukohale, et lihthankemenetluse puhul algab tähtaja kulgemine TsÜS-is sätestatud üldreeglitest lähtuvalt hanketeate avaldamisele järgneval päeval.\nSeega juhul, kui hanketeade avaldati 1. septembril, siis tähtaeg hakkab kulgema järgimisel päeval ehk 2. septembril.\nMääruse art 3 lg 2 p b kohaselt lõpeb päevades väljendatav ajavahemik selle viimase päeva viimase tunni lõpus. TsÜS § 136 lg 6 kohaselt juhul, kui tähtpäeva saabumine on määratud päevades arvutatava ajavahemikuga, saabub tähtpäev ajavahemiku viimasel päeval. Sama paragrahvi lõike 9 kohaselt loetakse tähtaja määramisel päevaks ja vahemikku keskööst keskööni.\nSeega, kui pakkumuste esitamise tähtaja miinimumpikkuseks on 15 päeva, saab hankija\nmäärata kõige varasemaks pakkumuse esitamise tähtpäevaks 17. septembri. Kui aga\npakkumuste esitamise miinimumtähtajaks viis tööpäeva, saab hankija määrata kõige\nvarasemaks pakkumuse esitamise tähtpäevaks 9. septembri.\nRHS-i mõistes määratakse tähtpäev teatud kuupäeva, kellaaja või sündmuse toimumisega, mistõttu saabub tähtpäev sellel kuupäeval, kellaajal või sündmuse toimumisel (TsÜS § 136 lg 7). Siinjuures pöörame tähelepanu TsÜS § 136 lg-le 8, mis sätestab, et kui tähtpäev satub riigipühale või muule puhkepäevale, loetakse tähtpäev saabunuks puhkepäevale järgneval esimesel tööpäeval. Sarnaselt eelviidatule näeb ka määruse art 3 lg 4 ette, et juhul, kui muul viisil kui tundides väljendatud ajavahemiku viimane päev on riigipüha, pühapäev või laupäev, lõpeb kõnealune ajavahemik järgmise tööpäeva viimase tunni lõpus. Tähtpäeva määramisel tuleb lisaks arvestada ka RHS § 92 lg-s 2 sätestatuga, mis näeb ette, et hankija võib pakkumuste või taotluste esitamise tähtpäeva määrata esmaspäevast reedeni, välja arvatud riiklikud pühad, ajavahemikule kella 9.00 kuni 16.00.