Dementse eaka hooldaja vajab ka ise tuge - Tänane leht\nCoop Pank: päästame suurpangad maal olemise painest TEADUS\nKaval uuring näitas, kuidas Vikipeedia salaja teadusartikleid mõjutab MAAILM\nTeever ja Tulevik tõid Levadiale lootuse TARTU\nDementse eaka hooldaja vajab ka ise tuge\n2. oktoober 2017, 15:04\nInimesed, kel on kodus dementne vanainimene, ei tohiks oma murega üksi jääda.\nPikk ja õnnelik elu tähendab looduse seaduste järgi lõpuks seda, et kunagi oled vana ega pruugi enam kõigega hakkama saada. Kas väsib keha või väsib vaim või väsivad mõlemad. FOTO: Kalev Saar\nOma täisnime ta perekonna privaatsuse huvides öelda ei soovinud, aga märkis, et tugirühma tuli ta oma ema asemel. Tema ema hooldab oma ema ehk Diana vanaema ning on hooldanud ka Diana vanaisa, kes dementsuse käes kannatas ning kes nüüd on surnud.\nDementsuse tugirühm ongi kokkusaamiskoht neile, kelle lähedased põevad Alzheimerit või mõnd muud dementsuse vormi. Vestlusi seal juhib Tartu tervishoiu kõrgkooli lektor Merle Varik, kes on ühtlasi ka mittetulundusühingu Elu Dementsusega liige.\nDementsusele viidata võivad ohumärgid FOTO: World Alzheimer's Month\n21. septembril kogunes tugirühma üheksa naist, mitte ühtegi meest. Enamasti hooldati oma ema. Aga tuli ka üks kõrvalseisja, kes muretses naabri heaolu ja hakkamasaamise pärast. Juba teadmine, et oma murega ei olda üksi, annab inimesele toe.\nMerle Variku üks eesmärke on jõuda nii kaugele, et need inimesed asuksid tulevikus ise tugirühma tegevust organiseerima. Samasugused rühmad käivad ühingu Elu Dementsusega eestvedamisel koos ka juba Tallinnas ja Võrus, aga need võiksid tegutseda terves Eestis. Merle Variku uurijapilk tahab teada, kas tugirühmas osalemine aitab inimest või ei. Ning milliseid viise peaks kogukonnas või ühiskonnas laiemalt otsima, et inimesed, kes hooldavad oma pere dementset eakat, ei tunneks end mahajäetuna?\nNeuroloog Ülla Linnamägi, kes kuulub samuti Elu Dementsusega ühingusse, rõhutas, et lisaks toele, mida saab perele anda kas sotsiaaltöötaja või kodus abis käiv hooldustöötaja, on emotsionaalne tugi hädavajalik. Et mitte psühholoogiliselt läbi põdeda.\n«Eestlasena püüad ju ikka ise hakkama saada ja mitte appi karjuda,» ütles ta. «Aga nii saavad neist, dementsete lähedaste hooldajaist, varsti minu patsiendid ning varsti tuleb nendega vaat et rohkemgi tegelda kui nende patsientidega, kellega koos nad elavad.»\nTugirühmaga liitunud Diana ütles, et see, mis inimesi dementsete lähedaste eest hoolt kandes tabab ja väga vaevab, on krooniline väsimus. «Ühest küljest tunned, et sa tahad aidata ja panustada, sest see on sulle nii armas ja kallis inimene,» rääkis ta. «Teisest küljest on see ka kohustus, sa väsid, ja muutud tigedaks. Ja mõtled, et miks just mina, ja et see on minu aeg ja minu elu ju ka.»\nDiana lisas, et emotsionaalselt ruineerib juba see, kuidas ta näeb, et lähedane hääbub ega tunne enam pereliikmeid ära ning teeb sulle haiget nii füüsiliselt kui vaimselt. Ütlus «hullu jõud on suur» vastab ta sõnul täiel määral tõele.\nDiana rääkis veel, et lapselapsena püüdis ta veenda oma ema, et vanaisa vajab hooldeasutust, et see koorem on teistele pereliikmetele liiga suur. Aga vanaema ei olnud sellega mitte mingil tingimusel nõus. Nüüd, mil vanaisa on surnud, näeb Diana aga vanaema käitumiseski samu märke, mis sest, et ametlikku diagnoosi veel ei ole.\nÜlla Linnamägi ütles, et see, kas ja millal inimene dementsusse haigestub, on geneetiliselt ette määratud. Dementsus tabab umbes pooli üle 90-aas-tasi inimesi ja umbes kolmandikku üle 85-aastaseid inimesi. Aga üle 65-aastastest inimestest esineb seda vaid viiel protsendil.\nMis siis juhtub? «Lihtsalt üht aju kemikaali – atsetüülkoliini – hakkab vähemaks jääma,» selgitas Ülla Linnamägi. «Ja see tähendab, et aju teatud piirkondades hävivad need rakud, mis vastutavad selle eest, et inimene endast aru saaks. Ühtäkki ei oska ta enam teha seda, mida varem oskas. Lõpuks ei oska ta isegi enam rääkida, kostma jääb vaid üks vat-vat-vat või just-just-just.»\nEmotsionaalselt ruineerib juba see, kuidas ta näeb, et lähedane hääbub ega tunne enam pereliikmeid ära ning teeb sulle haiget nii füüsiliselt kui vaimselt.\nEt aju ükskord kärbub, on looduse poolt ette määratud. Aga millal see juhtub, on väga individuaalne. Inimest dementsusest terveks ravida pole võimalik. Ülla Linnamägi aga usub, et kui inimesed koguvad endale vanaduspäevadeks teist pensionisammast, ja mõnikord kolmandatki, siis võib-olla tuleks see kolmas sammas koguda ajju. See tähendab, teha noores eas ennetustööd nii palju kui võimalik.\n«Teadusuuringud on kinnitanud, et inimene saab ennast kõige rohkem kaitsta siis, kui hoiab end igas mõttes vormis,» selgitas ta. «Just kehaline liikumine aitab hästi ületada vaimseid väljakutseid – ega saksa vanainimesed ilmaasjata käi mägedes matkamas! Ning tegevus, mille juures inimene kasutab kõiki oma meeli, nii oma emotsioone kui ka keha, tuleb eriti kasuks.»\nÜlla Linnamägi peab silmas tantsimist ja musitseerimist või hoopis mõne uue pilli mängima õppimist. «Peame oma ajju tekitama kompensatoorset reservi, aju paindlikkust suurendama,» ütles ta. «Sest kui haigus juba tuleb ja asub teatud struktuure kahjustama, siis oskab aju ka oma viimase kümne rakuga vajaliku töö ära teha, ning seda inimese elu jooksul ajju tekitatud väga mitmekesiste seoste toel.»\nKuidagi peab saama\nKüsimuse peale, mida andis tugirühmaga kohtumine, vastas Diana, et ta tuli kohale ju sellepärast, et kuulda, kuidas teised toime tulevad, ning sooviga küsida asjatundjatelt vajalikku infot.\n«Sain siin rahu, et kõik saavad ju hakkama,» võttis ta kohtumise kokku. «Ja kuigi õhtul vanaema juurde minnes ei tule teised mulle sinna appi, siis ma olen ikkagi laiendanud oma silmaringi ja leidnud veel võimalusi, mida proovida.»\nDementsuse tugirühm on mõeldud inimestele, kelle lähedased põevad Alzheimerit või mõnd muud dementsuse vormi.\nJärgmised kohtumised leiavad aset 30. novembril, 18. jaanuaril, 1. märtsil ja 3. mail.\nTäpsem info levib Tartu sotsiaal- ja tervishoiuosakonna neljas piirkonnakeskus, nii Ülejõe, Annelinna, Karlova-Tamme kui ka Tähtvere-Veeriku keskuses.\nSamadest kohtadest saab eaka inimese lähedane infot päevahoiuteenuse, koduhooldusteenuse, sooja toidu kojutoomise, intervallhooldusteenuse ja hooldekodu võimaluste kohta. Küsida võib ka meili teel tartuvthk@gmail.com\nDementsuse tugirühmade kohta saab informatsiooni merlevarik@nooruse.ee


Fune life: soe tunne\nPäris sooja tunde tekitab, kui saab kellelegi head teha. Hoolimata külmast ja kargest talveilmast sai täna üks väga soe tegu tehtud. Organiseerisin abi kolmele lapsele, kes seda ka tõsiselt vajavad. Praegu korralike riieteta ja alatoitunud kolm last ei ole süüdi nende ema ja vanaema tegudes ja elukommetes.\nSamas kogus, mis neile nüüd sai üllatas inimesi, kes selle kohale viisid. Kui nemad olid kiiresti kriisiabina suutnud viia vaid mõned tekid, madratsid ja kartuleid, siis nüüd tuli paar kasti söögi ja toiduainetega, mitu kasti riideid, kõigile kolmele lapsele väga korralikud ja täiesti uued talvejalatsid ning ka mõningaid mänguasju.\nVihale ajab vaid see, et pea kõigis valdades on olemas noorsootöötajad, kuid nende kolme lapse aitamine sai teoks hoopis tänu paarile tähelepanelikule inimesele.\nOlen viimasel ajal hakanud murelikuks muutuma seoses oma reisiga. See, mis praegu Euroopas toimub... Vähemalt ei pea läbi Soome lendama :)\nLabels: lumi, snow, talv, winter\nMis laste isast kuulda on olnud?\n9. jaanuar 2010 22:19\nEi võtaks sel teemal sõna... Tegin ka postituse just seepärast piisavalt väheütleva(ei maininud isegi maakonda ega valda).\nLiigne tähelepanu avalikuse poolt on viimane mida need lapsed vajavad.\n9. jaanuar 2010 22:40\nTubli oled! :-)\n11. jaanuar 2010 13:46\nsünnipäev, mille rikkusin enne sünnipäeva...\nVeebruari kuulutan lennunduskuuks\nViimane päev puhkust


Kasutatud Other lovol fl966f-ii laadurid müügiks - Mascus Eesti\nTe olete siin: Mascus Eesti > Ehitustehnika > Other > Other lovol fl966f-ii\nKasutatud Other lovol fl966f-ii müügiks\nSiin on nähtaval kõik kasutatud laadurid mis on müügiks. Saate neid sorteerida tootmisaasta, hinna, töötundide või riigi järgi. Lisaks saate vaadata kõiki teisi kasutatud Other lovol fl966f-ii laadurid grupeeritud mudeli järgi.\nSee on täielik nimekiri kohe saadaolevaid kasutatud Other lovol fl966f-ii laadurid müügiks.Kui olete mõnest kuulutusest huvitatud vajutage kastikesele selle kõrval et lisade kuulutus lemmikutesse Other lovol fl966f-ii laadurid. Kui soovite teha detailsema pärinug palun lii


Marek Niit usub MM-i normi täitmist\nMarek Niit usub MM-i normi täitmist (1)\n– 02/07/2013Rubriik: Sport\nMM-i NIMEL: Marek Niit treenib üle pika aja kodulinnas ja üksinduses. Ta usub, et suudab täita Moskva MM-i normid. Foto: Alar Truu\nViljandis täna oma Eesti-hooaja esimese stardi tegev Marek Niit usub, et Moskva MM-i norm on täidetav. Vaatamata ülikoolisportlase-aja nukravõitu lõpule ütleb ta, et neli aastat Arkansas Razorbacksina andis talle hea kogemuse ja usub, et ka tulevikus on tema jaoks midagi olemas.\n“Mul on alati hea tuju,” kinnitab naerusuine Niit, kui ta Kuressaare spordikeskusse trenni tuleb. Ei häiri teda seegi, et Arkansase ülikoolis õppimisega veidi jänni jäänud, ei saanud ta seetõttu osaleda USA üliõpilasmeistrivõistlustel. “Ikka ise olen süüdi, oleks pidanud rohkem pingutama,” selgitab Niit, miks õppimise pool veidi kehvaks jäi ja ülikoolispordi karmid reeglid võistlemisele kriipsu peale tõmbasid. “Oleksin sealt vast hea mälestuse saanud,” arvab Niit, et sportlikus mõttes ta üliõpilasmeistrivõistlustest kõrvalejäämisega suurt ei kaotanud. Kuid kripeldab ikkagi.\nSeevastu ta hoopis puhkas korralikult. “Eks näis, mis see muutis,” arvab sportlane.\nPeale USA-st naasmist Eesti koondisega Euroopa võistkondlikus liigas võistelnud Niit usub, et sealsete niruvõitu jooksude pärast ei ole veel mõtet püssi põõsasse visata ja minna saab vaid paremaks.\nMM-i B-norm 400 meetris on 45,60 ja see tähendaks Niidule uue Eesti rekordi jooksmist. “Ei ole võimatu,” on ta kindel ja arvab, et Viljandis veel normitäitmist oodata ei ole, kuid mida aeg edasi, seda suurem tõenäosus on.\nTulgu suvel, mis tuleb, sügisel läheb Niit USA-sse tagasi ülikooli lõpetama. Kuigi tema 4aastane ülikoolisportlase tsükkel on täis ja meeskonda ta kuuluda ei saa, on tal võimalus vähemalt sel aastal veel ülikooli juures treenida. Uuest aastast tuleb leida mõni professionaalne treeninggrupp. Iseenesest poleks Niidu sõnul selle leidmine keeruline, kuid raskeks teeb asja just rahaline pool. “Seal kuluks ikka palju raha,” nendib Niit ja ütleb, et võimalus on trenni teha ka töö kõrvalt, kuid mis see teistmoodi oleks kui kooli kõrvalt. Pole ikka päris see. Nagu varem, nii ka nüüd ütleb Niit, et Eestis ta ennast siiski veel ei näe.\nUSA-aastatele tagasi vaadates tunnistab Niit, et see oli väga suurte kogemuste saamise aeg. “Jäin rahule, kuigi tulemuslikult endast kõike kätte ei saanud,” arvab saarlane.\n(Vaadatud 260 korda, sh täna 1)\njah EESTIS oleks see poja mees olnud\nLisatud: 02.07.2013 / 09:39\nnüüd vaid läbitÖmmatud kalts.\nTõesta, et sa pole robot 1 + 4 =\nMüüa elutoa sektsioon\nMüüa korralik elutoa sektsioon: vitriinkapid (vasak, parem) 50x40x190, baarikapp 67x33x123, diivanilaud 104x65x51. Kõiki võib osta ka üksikult a' 35.- €.…[Vaata]\nAnda üürile üks tuba\nAnda korterist üürile üks tuba,köögi ja pesumasina kasutamise võimalus,tuba ei ole läbi käidav.[Vaata]\nKorralik 4 liikmeline pere soovib üürida Kuressaares 2-4 toalise korteri pikemaks ajaks!\nSoovime üürida korteri mõistliku hinnaga vähemalt 3-5 aastaks.. Oma senises korteris oleme elanud päris kaua ja oleks veel edasi elanud,…[Vaata]\nVarese sadamast leiti kahe inimese skeletid (12)\nJUHTKIRI: Majesteetlik nuhtlus (1)\nGALERII: Kesklinna tänavakivid jõudsid kohale (17)


Laupaev, 08 november 2014 20:59\nVene presidendi Vladimir Putini väljaütlemistest selguvad ka Ukraina kriisi tagamaad, rääkis Iltalehtile Soome välispoliitika instituudi vanemteadur Kristi Raik.\nSuurriigikeskse huvisfääridest mõtlemise naasmine Venemaa välispoliitikasse on väikeste naaberriike seisukohast vaadanuna halb asi, rääkis ta.\nKolmapäevasel kohtumisel noorte ajaloolastega kaitses Vene president Vladimir Putin Nõukogude Liidu ja Natsi-Saksamaa vahel teise maailmasõja künnisel sõlmitud Molotov-Ribbentropi pakti. Koosoleku protokollist lähtuvalt ütles Putin: «Nad vaidlevad siiamaani Molotov-Ribbentropi pakti üle ja süüdistavad Nõukogude Liitu Poola jagamises.»\n«Putini väljaütlemised kajastavad seda, et Venemaa on viimastel aastatel edastanud sõnumeid soovist leppida kokku Euroopa uues huvisfääride jaotamises. Putini nägemus tundub olevat selline, et kuskil kulgev joon määrab ära selle, et millised maad on Venemaa võimusfääris ja mis kuuluvad läänemaailma juurde,»\nVanemteaduri sõnul on Ukraina konflikti puhul tegemist sama asjaga. «Praegu pole selge, kust see piir jookseb. Ukraina tahab kuuluda läände ja Venemaa ei saa seda aktsepteerida ning püüab teha takistusi,» rääkis Raik ja lisas, et tegemist on kahe erineva nägemuse kokkupõrkega.\nRaik selgitas, et Euroopas on huvisfääridest mõtlemine tahetud jätta ajalukku, kuid Venemaa on teisel seisukohal.\nTeaduri sõnul tähendaks taolise mõtteviisi naasmine rahvusvahelisse poliitikasse ebaturvalist maailma ega vastaks väikeriikide huvidele.\n... viiakse läbi nii venemaal kui venemaa arvates tema mõjusfääridesse kuuluvates riikides, sealhulgas Eestis. Tänu viimasele aktsioonile on georgi lindist saanud kohatine iga-aastane naerunumber ja tema ...\n* 75 aastat tagasi ratifitseeris Riigikogu Eesti - NSV Liidu vastastikuse abistamise pakti, ehk nn. baaside lepingu\n... pakti sõlminud Saksamaa ja Nõukogude Liidu silmis midagi, sest pakti salajase lisaprotokolliga oli Eesti juba loetud Nõukogude Liidu mõjusfääri kuuluvaks. Septembri lõpus asus NSVL tegutsema, et Balti ...\n... ning teeb vigu. See annab Venemaale võimaluse laiendada oma mõjusfääri ja esitada teistele riikidele üha uusi nõudmisi," tõdes erakond. Vabaerakond pakub Venemaast lähtuva ohu vähendamiseks meetmeid ...\n* Eerik-Niiles Kross: Eesti–Vene suhete uus reaalsus\n... äratanud see maailmas ülemäära suurt tähelepanu. Tegemist oli n-ö omadevahelise asjaga. Kohvri juhtumi üks sõnumeid nii meile kui ka NATO-le on, et Venemaa üritab oma nn mõjusfääri reegleid ka Balti riikidele ...


Janek KalviFoto: Raul Mee\nTäna on esimene kohtuistung kartellisüüdistuses, mille tänavu kevadel said rida Eesti tuntud kaubandusettevõtteid, Liviko nende hulgas.\nJanek Kalvi väidab ajakirjandusele saadetud kommentaaris, et Liviko edu on saavutatud ausas konkurentsis ning esitatud süüdistus on fundamentaalselt vale. "Liviko ei ole ühegi konkurendiga keelatud kokkuleppeid sõlminud, see on fakt," kinnitas Kalvi. "Eelmine katse Livikot konkurentsiasjas süüdlaseks teha ebaõnnestus ja lõppes täieliku õigeksmõistmisega, ootan seda ka nüüd."\nKalvi sõnul on Liviko suhtes seda kriminaalmenetlust viidud läbi 2009. aastast alates ning see tugineb põhimõttelisele valearusaamale kaubanduse protsesside toimumisest. "Enda kaitsmise vajadus kohtus häirib Liviko tööd märkimisväärselt ning selleks, et võimalikult efektiivselt põhitegevusega jätkata, nimetas Liviko nõukogu ettevõtte teiseks juhatuse liikmeks Tark Grunte Sutkiene vandeadvokaadi Tanel Küüni, kelle volitused Liviko seadusliku esindajana piirduvad ja on seotud ainult Liviko esindamisega kohtus," märkis Kalvi. AS Liviko kaitsja kohtus on Tark Grunte Sutkiene partner vandeadvokaat Erki Kergandberg.


MTÜ Valga Koerteklubi - Tasuta koduleht - Teenused\nJana JuhkamGaida HelandiMeelespeaks KUULEKUSKOOLITUSE võistlustel/eksamitel osalejateleeeskirjad\nIndividuaal ja grupitreeningud koertele kuulekuse õpetamiseks.\nSoovi korral algne näitusetreening.\nTreeningud toimuvad aiaga piiratud klubi koolitusplatsil või vastavalt kokkuleppele ka mujal.\nKui tahad tulla koeraga treeningule, siis vali meie koolitajate seast endale meelepärasena tunduv koolitaja ja lepi temaga aeg kokku. Me ei ole kindlal päeval, kindlal kellaajal koolitusplatsil ootamas.\nMeie koolitajad ei tegele otseselt teie koeraga, meie koolitajad juhendavad teid, kuidas koerale õpetada erinevate käskluste täitmist.\nValga Koerteklubi koolitajad:\nJana Juhkam - tel. 51 29 721 EKL atesteeritud koolitaja (eesti ja vene keel)\nGaida Helandi – tel. 56 459 424 EKL atesteeritud koolitaja (eesti ja vene keel)\nHaldustasud koolitusplatsi individuaalse kasutamise eest:\nMitteliikmele haldutasu- alates 1. jaanuar 2015 - 5.- EUR / 1 tund\nLiikmele haldustasu -alates 1. jaanuar 2015 - 1.- EUR / 1 tund\nIndividuaalseks kasutamiseks või ürituse läbiviimiseks saate aega broneerida, kui kirjutate klubi aadressile soovitud aja, kui aeg on vaba, saate vastuse. Tasute haldustasu ning saate vastuse, et soovitud aeg on teile broneeritud.\nBroneerimata ajal ei garanteeri, et olete platsil segajateta.\nKoolitustundi võta kaasa:\n1 Koera vet. pass (ainult esimesse tundi)- veterinaarpassi peavad olema kantud koera andmed ja loomaarsti allkirjaga märked igakordsete vaktsineerimiste kohta. EKL vaktsineerimisnõuded\n2 Preemia (kodus valmis tükeldatud, maiusekotis või vöökotis, et oleks kiiresti kätte saadav )- preemia peab koerale väga meeldima ja olema samas tervislik, kuna seda kulub trennis päris palju. Preemia peaks olema midagi erilist, mis ei kuulu igapäeva menüüsse. Sobivad maiused on sellised, mis on pehmed, mida saab kiiresti taskust või kotikesest kätte, ei pudene, ei lähe lödiks ja mille koer saab kiirelt ilma närimata alla neelata, näiteks: juust, pihvid, maksatükikesed. Maius ei ole kuivtoit ega küpsis.\n3 Mänguasi, mis teie koerale väga meeldib ja mida saab sikutada. Soovitatavalt 2 samasugust eset, näiteks nööriga pallid.\n3 Kaelarihm ja jalutusrihm. Kaelarihm kas tavaline pehme rihm või kett, mis on koerale parajad (ei tule kogemata üle pea ära) ja umbes 1m pikkune nahast või kummeeritud jalutusrihm. Rullrihm ei sobi treeninguteks, kuna te ei saa efektiivselt kasutada oma käsi.\n5 Väikesed kilekotid (et saaksite koristada oma koera väljaheiteid)\n6 Joogikauss ja vesi (suvel palava ilmaga)\nKoolitustundi ära tule, kui:\n1 Koeral on jooksuaeg, jääge selleks perioodiks grupitreeningutest eemale või leppige treeneriga kokku individuaaltreeningud.\n2 Koer on haige (teie koera haigus võib olla nakkav ka teistele koertele) ning haige koer ei suuda õppida. Teatage koera haigestumisest kindlasti treenerit.\nKoera palve: kallis peremees, ära enne tundi tulekut ennast tugevalt lõhnasta (las parfüümid jäävad restoranide ja ööklubide jaoks)!\nTuntud koerte koolitaja Inki Sjösten Rootsist ütleb: Koera järgi reastades on just lõhnataju kõige tugevam, sellele järgneb kuulmine ja siis nägemine.\nEnne koolitundi jaluta koeraga nii palju, et koer saaks oma loomulikud vajadused rahuldada. Te ei suuda ju ise ka keskenduda õppimisele, kui tahate hoopiski tualetti.\nÄra toida täiskasvanud koera umbes 8 tundi enne treeningut, noort koera umbes 4 tundi enne treeningut ning kutsikat vähemalt 2tundi enne treeningut. Täis kõhuga ei ole pakutav maius motiveeriv ning täis kõhuga aktiivne liikumine võib olla ohtlik koera tervisele.\n1. Koerajuht vastutab oma koera ja tema tegude eest koolitusplatsil. Ära too platsile grupitundi agressiivset koera, kui ta on ohuks teistele koertele või inimestele.\n2. Platsile tulles on koer alati rihmastatult!\n3. Kui koer teeb oma hädad treeningväljakule, tuleb need koheselt koristada ja visata märgitud kohta.\n4. Treeningu ajal treeningplatsil võib koer mängida ja suhelda ainult oma juhiga, mitte teiste koertega. Kui koer õpib ära, et koolitusplatsil ei mängita teiste koertega ja omanikuga on piisavalt huvitav, hakkab ta paremini keskenduma omanikule.\nKui treener viib platsil läbi kutsikate mängutunde, siis on mängimine loomulikult lubatud.


USA kaitseminister hoiatas NATO kollektiivkaitsest kõrvalehoidjaid - Uued Uudised\nEsilehele » Uudised » Maailm » USA kaitseminister hoiatas NATO kollektiivkaitsest kõrvalehoidjaid\nUSA kaitseminister James Mattis hoiatas kolmapäeval NATO-liitlasi, et Washington vähendab oma kohustusi alliansi liikmete ees, kui nood kaitsekulutusi ei suurenda.\n“Ameerika maksumaksja ei saa enam kanda ebaporpoprtsionaalselt suur osa Lääne väärtuste kaitsest,” ütles Mattis NATO Brüsseli peakorteris kolleegidega kohtudes.\n“Kui teie riigid ei taha, et Ameerika tõmbaks koomale oma kohustusi alliansi ees, peavad teie pealinnad näitama, et toetavad meie ühist kaitset.”\nWashington on juba ammu nõudnud, et kõik NATO liikmed täidaksid kohustuse eraldada kaitsekulutusteks kaks protsenti sisemajanduse kogutoodangust, kuid hoolimata 2014. aasta Walesi tippkohtumise kokkuleppest on vähesed nii kaugele jõudnud.\nSel teemal on NATO-s sõna võtnud kõik viimaste aastate USA kaitseministrid, kuid Mattise hoiatuse kaal on seda suurem, et Trump ähvardas valimiskampaania ajal seada Ühendriikide abi sõltuvusse liikmesriigi enda panusest.\n“Ameeriklased ei saa hoolitseda teie laste tulevase julgeoleku eest rohkem kui te ise,” ütles Mattis Brüsselis.\nPraegu täidavad kahe protsendi kohustuse vaid USA, Suurbritannia, Kreeka, Poola ja Eesti. Mattise sõnul tuleb kindlustada, et aasta pärast ei oldaks kaitsekulutustega samas punktis kus täna.\nTeemad: James Mattis nato


Mehed ei nuta... • Stargate Max\nPublished by Stargate Max on 22.03.2018 22.03.2018\nÜhed peamised põhjused on kindlasti emotsioonidega toimetulek ja tervise eest hoolitsemine. Peamiselt just nendele ma siin keskendungi. Ei hakka rääkima muudest asjadest, nagu näiteks sõjad, ohtlikud ametid, hulljulged riskimised jms.\nÜhiskonnas on tüüpiliseks tavaks saanud see, et mehed peavad olema “tugevad kui kaljud” ega tohi muutuda emotsionaalseks. Seevastu naiste puhul eeldatakse vastupidist, et naised on “õrnem sugu” ja neile on lubatud vabalt emotsioonide väljavalamine.\nKuid me kõik tunneme emotsioone. Mõned on tundlikumad ja mõned on n-ö tuimemad. Ilmselt nende “tuimemate” hulgas on palju ka neid, kes lihtsalt oskavad emotsioonidega õigesti ümber käia. Nad ei suru neid alla ega vala neid ka tulise leegiga välja.\nEmotsioonide allasurumine tekitab ajapikku füüsilises kehas tihendusi ja ebakõlasid, isegi vähki. Meestele on juba maast madalast õpetatud, et mees peab olema tugev ja põhimõtteliselt kõik vaikides ära kannatama, muidu “pole mingi mees”. See on väga vale kasvatus.\nÜks naine kunagi oma raamatus selgelt ütles, et naised on õrnem sugu ja mehed on tugevam sugu vaid füüsilisel tasandil. Sisemiselt ehk hingeelus ja emotsionaalsel tasandil on tema jutu järgi just mehed nõrgem sugu!\nKui nüüd mõelda, siis jääb tõepoolest mulje, et naised suudavad rohkem ja suuremal hulgal emotsioone üle elada kui mehed. Kas mehed mitte ei soorita ka rohkem enesetappe kui naised?\nNii et selline iganenud ühiskondlik arusaam ja suhtumine peaks kindlasti muutuma. Kõigil on lubatud emotsioone välja elada. Mehed võivad nutta ja vajada tuge, mitte ainult naised! Kuna meestele on ühiskonna poolt õpetatud seda alla suruma, siis neil polegi kuskilt abi ega väljundit otsida…\nKui on vaja nutta, siis on vaja nutta ja tulebki nutta. See muidugi ei tähenda viripilliks muutumist, vaid lihtsalt emotsioonide väljalaskmist.\nMis see mehele ikka teeb…\nTeine teema on tervisest mittehoolimine “mehise tugevuse” tähe all.\nNäiteks mingil koosviibimisel võib juhtuda, et joogiks mõeldud vesi saastub mingi pori või muu sodiga. Sina mehena juhid sellele tähelepanu ega soovi oma tervist rikkuda. Teine variant, et mingi oluline masin teeb oma töötamisega tohutult valju müra. Kuid sina ei taha oma kõrvakuulmist rikkuda. Kolmas variant, et kuskil vajalikus ruumis või mõne seadme juures levib paks suits, halvemal juhul mürgine ving.\nJa siis teised mehed (vahel äkki ka mõni naine!) ütlevad kõige selle peale muiates, et “mis see mehele ikka teeb!”\nOn see õige, normaalne? Ei ole! Sellise suhtumisega õhutatakse ja survestatakse mehi vaid oma tervist rikkuma!\nMehed, olge sisemiselt tugevamad ja hoolitsege omaenda tervise ja heaolu eest, ärge kuulake selliseid “mehisusele” õhutavaid kommentaare!\nOn väga tõenäoline, et need õhutajad ise sisimas kahtlevad omaenda mehisuses. Selliste kommentaaridega üritavad nad justkui väita, et “Mina küll probleemi ei näe, olen ju nii tugev! Kas sina oled nõrk või?”\nHoidke oma tervist ja ärge riskige lihtsalt sellepärast, et teistele jätta mulje, et oled “õige mees”. Mina ei ole iial hakanud suitsetama, kuigi koolis mühatati korduvalt ja halvustavalt, et “mis mees sa siis oled…”\nOlen palju meelsamini hea tervisega erak, kui halva tervise ja lühikese elueaga, sotsiaalselt aktsepteeritud “kõva mees”.


Eelmine 1 213 613 663 703 704 705 706 707 708 709 710 711 712 713 714 715 716 717 718 719 720 721 722 723 763 792 template Järgmine\nVahva lugeda ikka.\nElvis, Varro ja keegi William on siis need autoritaarsete parempoolsete esindajad jah? Kes vasaku nn ninamehed on? Kui parempoolsed ihalevat autoritaarse järele, siis vasakpoolsed...? Siia oleks hea autoritaarsemate riikide ja nende valitsejaparteide tabel ka tuua\nIse jagasid joonist, kus "woke" on tsentrist täpselt sama kaugel kui "conservative". Mida me sellest järeldada saame? Ei tasu igasugu jama tõe pähe postitada. Harva toimub liikumine ainult mõõda x-telge. Nendest telgedest on ju siin korduvalt juba juttu olnud.\nKirjutasin: "Elvis, William ja Varro on populistid, kes peavad end konservatiivideks". Neil muide on ka meie "konservatiivide"(tegelikult populistid) üsna häälekas heakskiit - kui olla kursis Jaak Madisoni, ja Helme postituste/sõnavõttudega + ühised üritused.\nMida sa sellega nüüd õelda püüad? Kommentaar või kaks pole kunagi liiast.\nKas keegi on väitnud, et autoritaarsust vasakpoolsete hulgas ei eksisteeri?\nMa ei tea mida sa näed, aga "konservatiiv" on pildil koguaeg samal kohal, samal ajal kui "vöuk" jookseb kaugemale . Seda graafikut ei tasu isiklikult vötta, aga see toob ilusti esile miks paljusid common sense tüüpe tänapäeval paremäärmuslasteks vöi meil Eestis ekreiitideks sildistatakse\nMinumeelest otsid tonti valest nurgast. Autoritaarne mötlemine evib rohkem vöuk-seltskonnas, konservatiivssete hulgas vastupidi - geikristlased jne.\nKui sa ei näe, siis mõõda joonlauaga kui tarvis - mõlemad kaugenevad ju võrdselt.\nNäed seda mida näha soovid lihtsalt. "Center" ju kaugeneb iga näitega konservatiivist.\n"common sense tüüpe" - luba naerda.\ncommon sense tüüpe tänapäeval paremäärmuslasteks vöi meil Eestis ekreiitideks sildistatakse\nTegelt see asi on rohkem aastal 2021 selline, et kui algklassides ja põhikoolis tahtsid kõva vend olla ja kellelegi sitasti öelda, siis ütlesid ala ,,Pede'' ilma, et sa mõtleksid selle reaalset tähendust. Nüüd kui need samad vennad kaasaarvatud mina on ikkagi suureks kasvanud ja värki ja kuskil seltskonnas kui keegi ei meeldi vms ja tahad kehvasti öelda (pedeks lambist sõimata on lapsik), aga ta jutt ja vaated ikka üldse ei make sensi, siis on palju intelligentsem öelda, et ,,Ekre vend räägib''.\nSaab töesti erinevat moodi tölgendada. Olgu siis nii, et sinu möistes mölemad pooled samal moel samamoodi kuldsest keskmisest kaugenenud.\nJoe Rogan, Sam Harris, Bill Maher jt on siis paremäärmuslased-radikaalid? Selgituseks, et nemad ongi need common sense tüübid, kes ise agaralt far-right tegelasi nö paljastanud, aga kui nad mönele ogarale vöukküsimusele vastu rääkinud on vöi mõne "pigem parempoolne" tegelasega nöustunud on, siis on saanud ise "far-right" sildi külge.\nSinna nimekirja vöid veel lisada Ricky Gervais ja Bill Purr\nNüüd näed? See pole tõlgendamise küsimus, vaid elementaarne oskus jooniseid lugeda.\nMa muide olen päri, et "woke inimeste" hulgas on sama palju "kasulikke idioote"(võiksin tunde vahutada rohepesust ja ullikestest, kes seda promovad) kui populistide, kes end konservatiividena presenteerivad.\nSelle "bigot!" tüübi oleks vöind ka siis "Proletarier aller Länder vereinigt Euch!"`ks muuta.\n"populistide, kes end konservatiividena presenteerivad" - Sisuliselt ju tavaline vasakpoolse kallakuga erakond, kui paar punkti välja jätta\nEi viitsinud rohkem mässata sellega. Need Che Guevara särkidega on tõesti korralikud lõngused - üks välistudeng jutustas mulle ka kunagi kuidas Eesti nii palju arenes ja sellest võitis, et Nõukogude Liiduga ühines. (sama arukas jutt, kui et natsidel oli jätkusuutlik majandusplaan)\nEi korralik meemi tehnilise analüüsi meistriklass\nHuvitav kas too löngus Kulakkidest ka teadlik oli. Vöi kui nii oligi öige, siis gulagidest.\nKuulasin paar kuud tagasi intekat ühe USA ülikooli majandusteaduste proffessoriga, kes kuulutas end ka uhkelt kommunistiks-marksistiks. Täiesti ulme vend. Stalin olevat maailmale önnistus ja tema pöhjustatud surmadest rääkimine puhtalt teema körvale juhtimine, sest noh ainult suurepäraseid asju vöib kommunismist rääkida.\nJutu peale kui idekas NL süsteem oli küsis Patrick talt otse, et kas elaksid pigem kommunistlikus vöi kapitalistlikus ühiskonnas. Siis habemik vajus näost ära ja ütles lihtsalt, et "I dont really like that question" . Lisaks tuli vene kiidujutu taustal välja, et vana pole ise kunagi venemaal käinudki. San Fransiscos on ikkagi parem.\neileõhtune dok ETV peal, Demokraatia häkkimine, andis päris hea pildi millega tegelevad parempoolsed populistid


Kastmega ja kastmeta – Superwoman, cryable.\nKastmega ja kastmeta\nMingi toiduteema on õhus. Indigoaalane kirjutas ja Manjana ka, aga ega ma ei ahvi – ma tahtsin juba enne kirjutada.\nKäisin maal lastega, sest koolivaheaeg ja ostsin poest lasanjekraami Krati tellimusel. Ema vaatas, mida ma korvi laon ja pahurdas, et mis – panedki kohe kaks pakki tomatipastat sinna või? Siis sellest tuleb ju mingi plöga! Vanasti küll selliseid asju ei söödud, ikka kartul ja kaste oli… No ja siis Tallinnas tagasi kõndisin ükspäev mööda linna (ja miks ma kõndisin, on üks teine jutt) ja mõtlesin, et veganiks me pole hakanud… aga liha on küll toidulaual ääretult harva. Kartulit ja kastet põhimõtteliselt ei teegi. Aga mida me siis sööme?\nLiha sööme siis, kui T teeb. Minul endal lihaisu ei ole ja ilmselt pidevast vegangruppide lugemisest (sest sealt saab häid retsepte ja vahel jaburaid diskussioone) on tekkinud ka pisikene tõrge liha käitlemise vastu. Hakklihaga saan hakkama, kanafileega ka… aga ainuke liha mida ma süümepiinadeta ostan on Matsimoka viinerid – sest need käivad seljanka sisse ja seljanka on üks mu lemmiktoite, need pakendatakse paberkotti mitte plasti ja põhimõtteliselt meeldib mulle idee väiketootjate toetamisest rohkem, kui Talleg, Rakvere või muu suurtootja… Sõnaga T spetsialiteet on lihatükk ahju ja ahjukartul kõrvale, aga ma isegi ei mäleta, millal seda viimati tehtud sai.\nMinu mugavustoit ja miski, mid ma tahan siis kui all else fails, on chili con carne. Või siis chili sin carne, kuhu sisse peotäis läätsesid visatud. Retsept on lihtne ja universaalne, ilmselt teeb igaüks omamoodi, aga mina pruunistan hakkliha koos tšilli, sibula ja küüslauguga, viskan sinna sisse peotäie paprikatükke ja siis peale oad ja tomatipasta. Tomatipastad panen pooleks mingid tervemate tomatitega versiooni ja päris püdela möga. Varem keetsin kõrvale riisi, viimasel ajal kastame sinna hoopis maisikrõpse sisse. Lapsed tavaliselt originaalroast keelduvad ja söövad maisikrõpse juustuga, aga head teed neil minna. Küll kunagi taipavad, mis hea on.\nTeine päris-päris mugavustoit, millega lapsed ka heameelega nõus on, on viinerid kapsaga. Zavoodi eri selline. Ehk siis friikartulid, viiner ja kõrvale tingimata praekapsast ja konservherneid. Sinna juurde käib tingimata külm kaste, mida ma ka igasuguste asjade dippimiseks teen ja mis sünnipäevalaudadel on alati heakskiitvat mõminat kulda saanud: hapukoor, küüs küüslauku, sool ja tingimata till. Till on sügavkülmas, hea võtta.\nKonservhernestega saab tehtud ka mu järgmine suur lemmik: karjuse pirukas. Ehk siis läbipraetud hakkliha ahjuvormi põhja, peale kiht konservherneid, eilsest üle jäänud kartulipuder ja otsa juust. Kartulipudrust teeb T lisaks suurepäraseid kartulikotlette, nii et tavaliselt käib eelmise päeva kartulipudru osas võistlus, et kumb selle nüüd enda valdusse saab.\nRisotto baasretsepti sain kunagi Thredahlia blogist. Ehk siis riis pannil sibulaga või sees läbi praadida, otsa sorts valget veini (ja ülejäänud pudeli saab ära juua!). Samal ajal kui vein aurustub lasen veekannus vee keema ja valan sealt siis sortsukaupa riisile peale. Niimoodi et vesi katab riisi ära, siis ootad natuke ja siis järgmine sorts. Ja niimoodi kuni riis on valmis. Minu lemmik on rukolaga – päris lõpus ports lõigutud rukolat sisse, juurde veel võid ja parmesani. Kindlasti segada-segada-segada, mida rohkem segad, seda parem saab.\nSama moodi saab alustada ükskõik millist läätsepada. Sorts veini, hautad, peale tomatipasta. Kõige paremad läätsed tulevad eelnevalt praetud halloumi juustuga, sekka kikerherneid ja veidrate elamuste otsijad panevad mangotükke ka.\nRiisist ja tomatist kannatab teha veel Sandra oapilaffi. Eriti hea on see võiubadega. Oad ja kikerherned on üldse mu suured lemmikud, kikerherned keeran kiirel ajal hummuseks, kusjuures mina oma hummust vürtsköömnetega ei maitsesta. Mul käib sinna küüs küüslauku, pool sidrunit ja supilusikatäis tahinit. Ja seda söön siis lusikaga paljalt või kastan sinna sisse tomatit, kurki ja muid köögivilju. Kaalikat või midagi.\nKurkidest rääkides jõuame salatini. Üks mu suviseid lemmikuid on raputatud kurgi salat – kurk õhukesteks viiludeks, sorts äädikat ja tilli ja kaanega kausis raputada kuni jaksad. Nomm. Teeb napilt ära teisele lemmikule – coleslaw salatile. Selle tarbeks tuleb porgand riivida, kapsas hästi peenikeselt hakkida ja tükeldada ka üks punane sibul. See segu tahab veel saada majoneesi ja hästi vähekene rosinaid. Kolmas salat, mida tihti teeme, on mugandus kreeka salatist. Kuna ma oliive ei söö, siis on meie kreeka salat üsna vaimuvaene – kurk, paprika, punane sibul, feta juust ja must pipar.\nPipraga seoses meenus veel spaghetti carbonara, aga seda vist oskavad juba kõik. Parmesan ja munakollane märksõnadeks. Viimase aja hea leid on pastakaste röstitud paprikast – röstid paprikad ahjus pehmeks ja lased saumiksriga püreeks. Lapsed ei saa arugi, et makaronidele on sisse segatud mingi nõme köögivili, mitte ketšup.\nLasanjest alustasime, aga lasanjele eelneb bolognese. Ja põhimõtteliselt võib bolognesega täita paprikad, need juustuga üle valada ja üle küpsetada. Aga suppidest siis – algas see kõik lillkapsasupist. Sellele järgnes sibulasupp. Siis tegin maapirinisuppi ja siis oli juba teadmine, et enamvähem kõike saab püreestada. Isegi kõrvitsat, mida ma mitte mingil muul kujul ei söö.\nHommikuti on laste eelistus nr 1 “kõbi piimaga”, aga ma üritan neile toppida ka kaerahelbe- või mannaputru. Kaerahelbeputru söön ma ise parmesaniga. Laisematel ja rahulikematel päevadel inglise hommikusöök (oad!), pannkoogid. Küpsetanud pole ammu, meil oli vahepeal ahi katki, aga see on rohkem T rida niikuinii, tal tulevad isegi katkise ahjuga kõik taigankäkid paremini välja, kui mul.\nVõileibu me põhimõtteliselt ei söö… leiba või saia ostan siis kui on teada, et mõne söögi jaoks või kõrvale on vaja. Lapsed saavad koolist/lasteaiast tulles näksiks porgandit, paprikat, kurki, kaalikat, õuna, pirni jms asju. Lisaks viimasel ajal olen ostnud suuremas koguses pähkleid ja kuivatatud puuvilju, mida närime.\n… mul on hetkel tunne, et midagi ülitähtsat on puudu, aga kui meelde tuleb, siis panen juurde.\n9 thoughts on “Kastmega ja kastmeta”\nNii huvitav, KUI erinevalt pered söövad. Meie söögid on kõik TÄIESTI erinevad. Ehkki K. kaldub samuti taimetoitude poole (ja teeb neid jube hästi). Röstpaprika-püree on vist sarnane ja püreesupid üldiselt kah.\nMhmh, see ongi selle teema juures nii põnev. Nagu ma ütlesin, kindlasti on mingid asjad kirja panemata ja palun, jaga enda pere õhtusööke ka.\nKust sa suuremas koguses pähkleid ostad? Ma krõbistasin muidu töö juures enne lõunat magusat, aga viisin paki pähklite ja jõhvikatega tööle ja isegi ei isuta šokolaadi järgi :P\nRhumveldi ühistellimustega olen liitunud, Biomarketist käin osasid asju lahtiselt ostmas. Bio4Yous on ka osad asjad kiloste pakkidega, ehk siis kust mida saab.\nRhumveldist otse tellides on miinimumarve 250€ ja miinimumkogus 5kg üht asja. Nii et üksinda seda kokku ei saa tavaliselt. Ühe paki kaupa ja mittehulgihinnaga saab osta nt biolife.ee poest.\nSain ka palju värskeid ideid, suur tänu :)\nTulevad ühed viinerid kapsaga ära jah? :D Ma täna tegin seda Costany makaronivormi, no süüa oli hea ja maitsev ja värki, aga nii palju potte ma ühe söögi pärast määrida ei viitsi tavaliselt.\nNjaaa, meil on pigem see, et igaks söügikorraks mitu varianti – pooled söövad kartuleid/pastat ja mõni ei söö, mõned söövad aedvilja ja mõned mitte.. pidev laveerimine ja selle käigus menüü kipub ahenema, kui laveerimisele lisaks kokaraamatuid lehitseda pole mahti :)\nMa ei saa enam midagi aru. Satun aegajalt lugema ja oled koguaeg viidanud Paavole, aga nüüd on T?\nMa korra allmärkusena klattisin selle ära – alguses oli meie suhe blogosfääris natuke salajane, sestap leiutasin varjunime. Aga pikapeale muutus tüütuks meeles pidada, et blogis peab olema Paavo, mitte T- tähega algav nimi.\nVt ka Dagmar Lambi raamatut “Kortermaja”, seal on meie lugu sees ;) Sestap Paavo.


12. okt 15:08\nNuputan siin et kas vahetada dollareid eestis või USA-s kohapeal?\nVaadates Tavidi kurssi vs suvaliselt guugeldatud rahavahetust SFO-s, siis hinnakäärid on muljetavaldavad.\nKas keegi on reaalselt lennujaamas raha vahetanud ning saanud parema kursiga kui eestis?\nTean et Tais nt on küll kohapeal veidi paremad kursid kui siin,\n12. okt 15:37\nMa ei ole juba aastaid raha ette vahetanud kuskil. Reeglina on kõikides suuremates (ja ka väiksemates) lennujaamades ja sadamates olnud ATM'id. Ja siiamaani on automaadist raha välja võtta olnud tunduvalt soodsam (isegi koos tehingutasudega) kui valuutavahetuspunktidest vahetades.\nKindlasti on erandeid... (ATM ei tööta, ei tunnista kaarti)\nSelleks puhuks hoian igaks juhuks reisile minnes alati sada dollarit ja eurot (väiksemates kupüürides) alati rahakoti vahel.\n13. okt 17:09\n13. okt 17:56\nRäigelt üldistades on Tavidis vist üldse kõige kahjulikum taha vahetada.\n13. okt 18:14\n14. okt 08:40\nGuugel pakub Travelex.com -i SFO lennujaamas. Seal on küll kahtlaselt ilus kurss. 1000€ = 1213$\nSamas kui Tavid pakub 1000€ = 1089$\nVahe 124 dollarit, mis polegi nii väga vähe juu.\n14. okt 08:50\nAmetlik keskpanga kurss on 1,103. Arvad tõesti et keegi maksab omast taskust 1,213 kurssi?\nPS. Tavidi ostukurss on 1,1166. Kui arvad et toimib, siis äriidee sulle. Saad kiirelt miljonäriks.\nNatukene kriitilist meelt :)\nPS2. Tavidist saab parema kursi, kui eraldi küsid seda ja summa suurem (vist oli alates 2000 vms).\n14. okt 09:05\n14. okt 09:10\n14. okt 09:58\n17. okt 14:38\nTulin SFO piirist üle ca 7-8 minutiga (17.oktoober 2019). Nad on siin uued innovaatilised automaadid ülesse pannud, mis sind eelnevalt tuvastasid ja sisetasid ning paberi trükkisid. Piirvalvur küsis ainult, et kas puhkad ja lõi templi passi. Aga nii nagu ka mõne eelnevad,siis eelistan raha võtta ATM-st js maksta kaardiga. Isegi tip-i saad maksta kaardiga ehkki selleks on mul sularaha varu olemas.\nTaksojuhil oli kaarditerminaalis tipiks võimalused kas üldse mitte või 15,20,25 %. 5 ja 10% võimalused olid ära kaotanud :)\n17. okt 15:17\nTuletaks igaks juhuks meelde, et kaardiga maksmisel on omad riskid. Ise kasutan kaardimakseid USAs võimalikult vähe ja kindlasti mitte igas suvalises kohas. Sellest hoolimata kopeeriti viimasel korral ilmselt Alamo autorendis Dallase lennujaamas kaardiandmed ja ca kuu hiljem läksid need kuskil käiku. Kaart sai siis sisuliselt minutiga kinni pandud tänu Swedpanga äpi teavitustele aga no jama ikkagi.


INTERVJUU AUSTRAALIA SYNTHWAVE KUNSTNIKU VEE JA SILDADEGA - MEELELAHUTUS\nAndrew Morrow (Water and Bridges) on Austraalia synthwave kunstnik, kelle juured on punkroki- ja garaažibändides. Ta oli lummatud süntopõhisest muusikast ja uurib oma muusikas erinevaid synthwave'i elemente. Oma meilis rääkis ta mulle oma muusikalisest geneesist, inspiratsioonist ja loomeprotsessist.\nIntervjuu vee ja sildadega\nKarl Magi: Kuidas te algul muusikat tegema hakkasite?\nAndrew Morrow: Minu jaoks algas protsess keskkoolis. Olin petnud oma vanemaid, kuni nad ostsid mulle odava akustilise kitarri. See oli kole helesinine varjund ja kõlas kohutavalt, kuid mulle piisas sellest, kui jõudsin proovida raadiost lugusid õppida ja kõrva järgi meloodiaid mängida. Järgmise paari aasta jooksul õpetasin endale, kuidas mängida põhilist rütmikitarri ning moodustasin sõpradega paar skate-punk ja rokkbändi. Mängisime reede õhtul nende garaažides nende vanemate suurele publikule. Meil oli lõbus ja just need kogemused panid mind kirglikult muusikat looma, mitte ainult seda kuulama.\nMeil oli alla 18-aastaste ööklubi, mis toimuks meie linnas kord kuus. Pärast seda mitu korda käimist ja kogu elektroonilise tantsumuusika kuulamist tundsin, et arvuti abil muusika tegemine on järgmine tee, millest tahan alla minna.\nKM: Kuidas ja miks algas teie huvi süntopõhise muusika vastu?\nAM: Olen 80-ndate aastate laps, nii et ma kasvasin üles originaalse Transformerite animafilmi heliribaga, mis oli alati rotatsioonis, koos artistidega nagu Depeche Mode, Journey ja Phil Collins jne;\nKui nende nostalgiliste filmide taaselustamine algas Troni järgedele, Turbo Kidile ja Kung Furyle meeldinud, leidsin, et kuulasin üha enam seda vanemat muusikat ja komistasin peaaegu kogemata Youtube'is süntesaatori žanri üle.\nOlin mõned aastad varem kuulnud The Protomeni laule videomängude keskkooli nime kandvas veebisarjas . Minust sai kiiresti nende fänn, kuid ei saanud kunagi aru, et nad olid osa palju suuremast stseenist.\nKM: Kes on peamised kunstnikud, kes on teie tööd mõjutanud ja miks nad teid mõjutasid?\nAM: Meie praeguses maastikus ei saa ma vältida Gunshipi ja The Midnighti mainimist. Nad on retromuusika juggernutsid. Nende albumid on sisenenud harvaesinevasse muusikasse, mida seostame mälestuste ja tunnetega. Ma ei usu, et ükski žanr või bänd oleks mind 2000. Aastate alguse punk- ja emobändidest alates sellele mõjutanud. Sellised laulud nagu Päikeseloojang ja Kui kasvate üles ja teie süda sureb, annavad mulle külmavärinad ja viivad mind tagasi ajaperioodi, mida ma pole kunagi isegi läbi elanud. Kaevates sügavamale, artistid nagu Michael Oakley ja Kalax, kes mõlemad teevad vokaalsünteesi muusika kõlama ja tunduvad nii lihtsad, on mulle tohutult palju inspiratsiooni andnud.\nEhkki mul pole veel ühtegi vokaalsünteesi lugu välja antud, surub nende hämmastav muusika mind üha enam selles suunas. Nad on ka mõlemad lihtsalt lahked tüübid, kes on nõus vestlema tulevaste artistidega nagu mina, pakkudes neile nõu ja julgustust. See, et meie stseenis on vähe (kui neid on) suuri egosid, on tõesti midagi erilist. Armastan ka meie žanri (de) tumedamat poolt. Armastan artiste, nagu Scandroid, Peturbator, Ray Gun Hero ja Crockett, kellel õnnestub suvised helid sulandada darksynthi grungivamate elementidega. Tõenäoliselt on need minu uuema albumi mõned suuremad mõjutajad. Meie stseeni kosmose stiilis küberpunk-osa on nii maagiline.\nKM: Rääkige mulle natuke loomingulisest protsessist (protsessidest), mida te uue muusika tegemisel läbite.\nAM: See on ausalt öeldes tohutult eklektiline. See võib olla klišeelik, kuid sageli on tunne, nagu kirjutaksid laulud ise. Ärkan meloodiaga peas ja võib-olla on mul hommikul võimalik laul ümber panna. Pärast päeva või kaks võiksin siis tagasi tulla ja seda uuesti hinnata, võtta välja mõned keskpärasemad osad ja jätkata selle lisamist. Enamik laule võtab üldise kuju mõne päeva jooksul. Mõnikord saab sellest alguse bassiliin ja selle ümber kerkib laul. Vahel kukutan tarkvarasse märkmeid ja komistan ka kogemata millegi tõeliselt muusikalise peale. Tõenäoliselt pole kahte lugu, mis oleks loodud samal viisil. Iga loo jaoks tegeliku kõla leidmiseks panen kokku rühma süntese ja plaastreid, millel on koos tõeliselt kena tasakaal; see lihtsalt töötab.\nNäiteks uue albumi Moonlit Serenade lugu algas saksofoni meloodiaga. Teadsin kohe, et see vajab tõeliselt pehmet akordi edasiliikumist selle taga mingi sooja padjaga ja kui kord löök sisse sai, soovisin meloodiat, mis oleks kihistatud nende stereotüüpsete 80ndate kelladega. See heli, mida ma tahtsin, oli seal mu peas, piirdusin vaid oma VST-de läbi sõelumisega ja seadetega nokitsemisega, kuni see kõlas õigesti.\nKM: Räägi mulle Starboundist lähemalt. Kuidas album sündis ja kuidas te selle koostamisele lähenesite?\nAM: Starbound alustas ühe palaga (pealkiri ise). Olin just välja andnud oma esimese albumi Tales From The City ja tundsin end pisut tühjana, kuna ei teinud midagi loovat. Ülikooli õppides olin raadios kuulnud klassikalist Robert Miles'i laulu Lapsed . Sellel laulul on selline ulme, ruumivaik ja see viib teid kuhugi täiesti võõrasse kohta. Tahtsin luua midagi, millel oleks sama mõju, ja lugu Starbound hakkas sellel pärastlõunal kuju võtma. Varsti pärast seda kirjutati Polybius ja The Last Flight ning ma tundsin, et tekkimas on EP - mingi kontseptsioonialbum hukule määratud kosmoselennust.\nAja möödudes muutus see teema ebamäärasemaks ja avaldas minu kirjutamisele vähem mõju. Niisugused palad nagu Moonlit Serenade ja Free on palju eredamad, meeliülendavamad lood, kui ma albumilt oodata oskasin. Veetsin nädalaid Battlestationides! kuna mul ei õnnestunud segu korralikult saada ja mul oli täielik kunstiline blokk. Olin lähedal projekti lammutamisele, kuid tänu mõne sõbra ja mõne teise kunstniku hämmastavale tagasisidele õnnestus mul üle saada probleemidest, mis mul selle pala kõlaga tekkisid.\nAlbumi muusika valmis selle aasta augusti paiku. Järgmised paar kuud veetsin segamise ja meisterdamise täiustamisel, töötades koos oma kunstniku Neon Dream Designsiga (kes tegi ka minu esimese albumi jaoks hämmastavaid teoseid) kaasnevate kunstiteoste kontseptsiooni kallal. Pidasin väljaannet novembri lõpuni tagasi, et viia kooskõlla detsembri alguses Melbourne'is kavandatud albumi esitlusega.\nKM: Millised on teie arvamused Austraalia retrowave / synthwave stseeni olukorrast?\nAM: See on valdkond, millest tunnistan, et olen suhteliselt väljaspool. Olen veetnud mitu aastat Austraalia metalli- ja hardcore-maastikul tänu bändile, kuhu kuulusin, seega tuleb suurem osa minu kontaktidest ja muusikalisest vaatenurgast selle žanri seisukorrast meie riigis. Siin elav ja kohalik muusika üldiselt õitseb. Raadiojaamad nagu Triple J ja The Faction avavad väikestele artistidele uksed laia publikuni. Need jaamad leiavad aktiivselt üles ja propageerivad tulevasi artiste rahvuslikule lavale ning võimaldavad neil artistidel saada tunnustust ja kokkupuudet, mida nad oma raske töö eest väärivad.\nRetrowave näib siin olevat väga algav stseen. Kuni ma avastasin Laser Highway (igakuine retrowave / synthwave ööklubiüritus Melbourne'is, mida juhib DJ Zerotonine), ei teadnud ma, et meie riigis oleks üldse sünteesispetsiifilisi üritusi. Melbourne on meie muusikapealinn ja see hõlmab kõiki žanre, alamžanre ja huvitab nii palju erisuguseid stseene ja kultuure ning just selle koha on synthwave leidnud ka oma kodu. Olen põnevil, et saan sel kuul seal esineda, ja loodan kohtuda mõne suurepärase Austraalia synthwave DJ-ga, kes aitavad avardada minu silmaringi Austraalia retromuusika osas.\nKM: Kust soovite vett ja sildu tulevikus projektina võtta?\nAM: See on midagi, mida ma praegu taban. Osa minust loodab, et tunnen järgmise paari kuu jooksul sama kunstilist tühjust ja kahtlemata hakkan uue muusika kallal tööd tegema, kuid osa minust soovib ka teha pausi ja tulla mõneks ajaks tagasi tarbijaks . Olen vestelnud mõne vokalistiga, kellest üks on suhteliselt kõrge profiiliga hip-hopi artist, mõne koostöö tegemise teemal. Kui need projektid kokku tulevad, on mul võib-olla materjali oma esimese vokaalsünteekollektsiooni valmistamiseks mõni aeg 2019. aastal, kuid aeg näitab. Idee ühendada hip-hop / räpp ja synthwave on midagi, mis tundub värske ning on juba andnud mulle loovat energiat, mida ma pole juba tükk aega tundnud. Võib-olla kutsub see tee mind kõige rohkem 2019. aastasse.\nAM: Kuulan uut muusikat ja žanre, millesse ma tavaliselt ei ahvatle. Viimasel ajal olen kuulanud tohutul hulgal hip-hopi ja 'emo räppi'. Paljudel neist artistidest on vokaali taga hämmastavad lo-fi löögid ning just need löögid ja mõned süntesshelid on minu tähelepanu tõmbanud. Ka puhaste kitarride kasutamine mõnes neist lugudest on mind huvitama hakanud midagi uut. Artistidele ei meeldi miski, mitte kusagil ja RILEY kasutab hämmastava efekti saavutamiseks saksofoni, kitarri ja süntet.\nUute helide ostmine ja seadistamine on ka suurepärane võimalus asjade värskendamiseks. Olen alates pimeda reede müügist ostlemas käinud, et omandada tonn uusi VST-sid, aga ka hunnik uusi eelhäälestatud pakke oma lemmiksüntide jaoks. Mu helipalett lugudele Tales From The City ja Starbound olid suhteliselt sarnased, nii et see on nüüd hea samm edasi liikuda mõne uue heli, stiili ja instrumendi juurde, et täpsustada midagi, mis oleks nii Water And Bridges kui ka uus.\nSilte: toit reisida suhted\nVõtke ühendust autoriga Andrew Morrow (Water and Bridges) on Austraalia synthwave kunstnik, kelle juured on punkroki- ja garaažibändides. Ta oli lummatud süntopõhisest muusikast ja uurib oma muusikas erinevaid synthwave'i elemente. Oma meilis rääkis ta mulle oma muusikalisest geneesist, inspiratsioonist ja loomeprotsessist. Interv\nCopyright 2022 https://jimgoodinmusic.com Intervjuu Austraalia Synthwave kunstniku vee ja sildadega


Raadiohommikus: kuidas leevendada tervisekriisi, tööjõukriisi ja pingeid Poola-Valgevene piiril?\n8. november 2021 kell 16:19\nGrossi kauplusketi omanik Oleg Gross pakub hommikuprogrammis välja omapoolsed lahendused riigi tervisekriisi leevendamiseks.Foto: Andras Kralla\nTervisekriisiga kaasa lohisev valitsus kaalub taas piirangute karmistamise võimalust. Äripäeva raadio hommikuprogrammis annavad valitsuse tegevusele hinnangu ning pakuvad enda lahendusvariandid Grossi kauplusketi omanik Oleg Gross ja Nordkalki juhatuse liige Andres Rammul.\nTallink Grupi juht Paavo Nõgene tegi ettepaneku, et riik võiks premeerida 1 miljoni euroga igat linna või valda, kus saavutatakse hiljemalt 31. detsembriks 70+ vanusegrupis vaktsiiniga hõlmatus vähemalt 90%. Küsime sellele ideele kommentaari Väike-Maarja vallavanemalt Indrek Keskülalt.\nPactumi kaasasutaja Kristjan Korjuselt uurime, kuidas Eesti idufirmal õnnestus võluda mitu USA 500 suurima korporatsiooni hulka kuuluvat ettevõtet.\nAustria tarkvarafirma Dynatrace plaanib Tallinna luua 300 töötajast koosneva IT teadus- ja arendustegevuse keskuse. Dynatrace Tallinna esindaja Jüri Shamov-Liiveriga räägime, kas tänases Eestis on võimalik IT-talenti ilma üleostmata leida. SEB majandusanalüütiku Mihkel Nestoriga räägime töökäte puudusest tööstuses.\nPoliitikavaatleja Karmo Tüüriga teeme kokkuvõtte viimaste tundide ärevatest sündmustest Poola-Valgevene piiril.\nÄripäeva börsitoimetuse ajakirjanik Simo Sepp teeb ülevaate Läti kütusefirma Virši aktsiate märkimise tulemustest. Samuti võtame temaga luubi alla uue investeerimiseksperimendi esimes kuu tulemused ehk vaatame, millised on perekond Bibikovi esimesed sammud investeerimismaailmas.\nHommikuprogrammi juhivad Aivar Hundimägi ja Kristjan Kurg.\n10.00-11.00 "Eramaja ehitus". Oot-Oot Stuudio disainer ja juht Marko Ala räägib saates, mis põhimõtetel on Oot-Oot Stuudio voodid ja diivanvoodid valminud ning milline on üldse hea voodidisain.\n11.00-12.00 "Investor Toomase tund". Saates on külas investor Rait Kondor, kellega räägime mis börsidel toimub ning makro pildist laiemalt. Samuti rääbib investor Hiina börsil investeerimise riskidest ning miks ta on ka sinna vaadanud. Lisaks räägib Kondor hetkel kuumematest sektoritest nagu rohe- ja kiibisektor ning toob välja põnevamad ettevõtted, millel ise pilku peal hoiab.\n12.00-13.00 "Eetris on ehitusuudised". Miks juhtuvad ehituses vead ning kuidas neid ära hoida? Kas vead tekivad pigem projekteerija või ehitaja süü läbi või asub probleemi tuum tellijate rahapuuduses ja ebakompetentsuses? Kas pigem peaks paranema ehitusinseneride tehniline pädevus või hoopis üldine meeskonna- ja koostööoskus?\nNendele ja mitmetele teistele ehituskvaliteeti puudutavatele küsimusele vastavad saates ehitusinsenerid : Eesti Ehitusinseneride Liidu aseesimees Andres Piirsalu, Estkonsult OÜ ekspert Heiki Meos ning pikaaegne Tallinna Tehnikaülikooli professor Karl Õiger.\nSaates tutvustatakse ka äsja loodud andmebaasi ehitusviga.ee, arutletakse kuidas rääkida ehitusvigadest ausalt ja tulemuslikult ning puudutatakse ka avalikkuse tähelepanu all olnud juhtumeid nagu näiteks suvel Terviseameti külmlaos toimunu. Saadet juhib Lauri Leet.\n13.00-14.00 "Eetris on Tallinna Ülikool". Saates on sel korral külas Tallinna Ülikooli Ühiskonnateaduste instituudi sotsiaaltervishoiu professor Merike Sisask, kes on ka järgmise inimarengu aruande peatoimetaja. Räägime lähemalt inimeste vaimsest tervisest ja heaolust, õnneliku elu komponentidest, järgmise inimarengu aruande teemadest ning sellest, kuidas saavad tööandjad soodustada ja parandada töötajate vaimset heaolu. Saadet juhib Anete Hela Pulk.\n15.00-16.00 "Kasvupinnas". Aina olulisemaks on põllumajandusettevõtetel tõusnud keskkonnaalased küsimused. Seni kasutatud võtted ja maaviljelustraditsioonid tuleb muutuste tuules üle vaadata. Paljuski saab abi digitehnoloogiast, mis aitab põllumehel isegi väetisekulu vähendada. Kasvupinnase saates räägivad eAgronomi asutaja ja tegevjuht Robin Saluoks ning ärijuht Kristjan Luha, kuidas rohepööre saab põllumehele kasulik olla.


Part of me: nv 20.-21.02 - 14\n20. veebruar - Rakvere tripp\nJuba hommikul varakult (vaatamata igasugustele tuisuhoiatustele) ajasime mu Saabile hääled sisse ja kimasime Rakvere poole. Kerge (kohati mitte väga kerge, haha) pinnatuisk möllas ning ühes mõnusalt jäises kurvis sai üpris ohtralt driftitud (kes ütles, et esiveolisega ei saa driftida, ah?). Selles suhtes on talvel palju põnevam autoroolis olla.\nIgatahes käisime ainult Põhjakeskuses ja Bauhofis. Koju (eeskätt vannituppa) oli üht koma teist soetada vaja ning mina polnud loobunud mõttest endale kevadeks uued saapad leida. Hea uudis on see, et leidsingi, ja veel superägedad, sellised, nagu "vaimusilmas" enda jaoks ette nägin. Kõrged ja neetidega, nii-et olen väga rahul, jei. Veel leidsin ühe kihvti topi, vinge käevõru ja 12-eegused kõrvarõngad. Minu meelest on Põhjakeskus üks parimaid kaubanduskeskusi terves Eestis, for sure.\nKäisime oma käimised ära ja kimasimegi Jõgevale tagasi, et kodus ka veel üht koma teist jõuaks teha (näiteks täidan ma oma värsket garderoobi asjadega).\n21. veebruar - ...\nKäisime mu vanavanematel külas - pardipraadi ja pannkooke söömas (mina, kes ma absoluutselt seeni ei söö, tõstsin mingil põhjusel endale ka seeni... ulme). Vanaemalt näppasin paar kokaraamatut ka, et igasuguseid uusi asju proovida (näiteks: šokolaadi-jogurti mousse, maasikaunistus, ahjus röstitud kartulid jne).\nErik läks Tartusse, et siis Harjumaale tööle sõita, nii-et enne tema lahkumist valmistasin veel vürtsikaid pihve ja kreeka salatit.\nJa siis õhtul, pärast trenni, käisin esimest korda meie uues peaaegu valmis vannitoas pesemas. Roosa on ikka nii nunnu siukse väikse ruumi puhul. Mulle meeldib. Ja kindlasti meeldib veel rohkem, kui 100% valmis saab.\nLabels: kokandus, mood, tripid, uus kodu\nMiisu 1/3/10 15:28\nNeed saapad on tõesti supah! :3\nMaiken 1/3/10 21:19\nolen absoluutselt nõus sinuga :) kuigi kanda neid praegustes oludes veel ei raatsi.. aga ootan juba :P


Mootorsõidukiga Eestisse toimetatava kütuse aktsiisivabastus (kehtis kuni september 2012) | Maksu- ja Tolliamet\nAvaleht Äriklient Aktsiisid, vara, hasartmäng Kütus ja elektrienergia Mootorsõidukiga Eestisse toimetatava kütuse aktsii...\nMootorsõidukiga Eestisse toimetatava kütuse aktsiisivabastus (kehtis kuni september 2012)\nKehtis kuni september 2012\nKäesolev infomaterjal annab ülevaate olulisematest põhimõtetest mootorsõidukiga Eestisse toimetatava kütuse aktsiisivabastusest. Infomaterjal on õigusakte selgitava iseloomuga ja see ei asenda õigusaktides sätestatut.\nMootorsõidukiga Eestisse toimetatava kütuse aktsiisist vabastamise ja selle aktsiisiga maksustamise kord on sätestatud alkoholi-, tubaka-, kütuse- ja elektriaktsiisi seadusega (edaspidi ATKEAS). Aktsiisiga maksustamise seisukohast käsitletakse kütust erinevate põhimõtete alusel lähtuvalt sellest, kas kütus asub sõiduki standardses kütusepaagis või väljaspool seda (kanistris).\nStandardses kütusepaagis Eestisse toimetatava kütuse aktsiisivabastus\nEestisse sissesõidul vabastatakse ATKEAS-e § 68 alusel aktsiisist kütus, mille puhul on üheaegselt täidetud kõik järgmised tingimused:\nkütus on mootorsõiduki standardses kütusepaagis,\nkütus on tarbitav samas mootorsõidukis,\nkütus on vajalik sõiduki sihtkohta jõudmiseks.\nÜldjuhul loetakse sõiduki sihtkohaks:\nVeoautode puhul kaubasaatedokumendil märgitud sihtkoht.\nReisibusside (sh juhuveod) puhul liinigraafikus märgitud sihtkoht. Bussi liinil sõitmise ajal tehtavad peatused ei ole sihtkohaks. Kui Eestisse saabuv buss pöördub tagasi Venemaale, siis loetakse bussi sihtkohaks Eestis liini siinne lõpp-peatus, kust alustatakse tagasisõitu Venemaale.\nSõiduautode puhul tolliametnikule sõiduki valdaja deklareeritav tegelik sihtkoht (so elukoht või töökoht).\nPiiri ületava mootorsõiduki sihtkoht on otseselt seotud standardses kütusepaagis sisseveetava mootorikütuse aktsiisivabastusega ja seetõttu on aktsiisivabastuse õigesti rakendamiseks põhjendatud tolliametniku küsimused piiril sõiduki sihtkoha ning kütusepaagis oleva kütusekoguse kohta.\nEestisse toimetava kütusekontrollil kasutatakse kõiki tolli ja teiste ametkondade kasutuses olevaid tehnilisi vahendeid (läbivalgustamine, läbivaatus jt), sealhulgas kontrollitakse vajadusel ka transpordivahendi tehnilist seisukorda Politsei- ja Piirivalveameti poolt. Kahtluse korral fikseeritakse piiriületustel kütusekogused ja jäetakse kütus tolli järelevalve alla.\nStandardses kütusepaagis aktsiisivabalt sisse veetud kütust tohib ATKEAS-e § 68 alusel kasutada vaid selles mootorsõidukis, millega kütus sisse veeti. Kütuse üleandmine nii tasu eest kui tasuta on keelatud. Kütuse sõidukist välja võtmine ja ladustamine on üldjuhul keelatud, va erandjuhul sõiduki remondi ajaks.\nPaagis oleva kütuse deklareerimine Eestist lahkudes\nMootorsõiduki Eestist lahkumisel on piiril võimalik deklareerida standardses kütusepaagis olev mootorikütuse kogus. Kütusekoguse deklareerimine ei ole kohustuslik vaid soovituslik, et vältida varasemalt kütusepaagis olnud aktsiisiga juba maksustatud mootorikütuse uuesti maksustamise (topeltmaksustamise) võimalust piiril Eestisse sisenemisel.\nReisija poolt Eestisse toimetatava kütuse aktsiisivabastus\nLisaks sõiduki standardses kütusepaagis olevale kütusele on piiri ületaval reisijal ATKEAS-e §-s 69 kirjeldatud juhtudel lubatud Eestisse toimetada aktsiisivabalt ka kütust, mis ei asu standardses kütusepaagis.\nVäljastpoolt Euroopa Liitu saabuv reisija: mootorsõiduki esmakordsel Eestisse sisenemisel ühe päeva jooksul on lubatud aktsiisivabalt tuua kuni 10 liitrit mootorikütust selle kasutamiseks mitteärilisel eesmärgil. Sõiduki igal järgneval sisenemisel Eestisse samal päeval (nt teine ja kolmas sissesõit) maksustatakse paagiväline kütus aktsiisiga täies ulatuses.\nEuroopa Liidu liikmesriigist saabuv reisija: mootorsõiduki Eestisse sissesõidul on lubatud aktsiisivabalt tuua mootorikütust selle kasutamiseks mitteärilisel eesmärgil.\nAktsiisivabastuse kohaldamiseks peab reisija paagivälise kütuse Eestisse toimetamisel suutma kontrolli teostavale tolliametnikule ära põhjendada kütuse isikliku kasutamise.\nAktsiisivabastust ei rakendata, kui sõiduki valdaja tegevusest ilmneb, et kütust veetakse sisse kaubanduslikul eesmärgil. Selle kindlakstegemisel võtab Maksu- ja Tolliamet ATKEAS-e § 27 lg 6 kohaselt arvesse kütuse Eestisse toomise sagedust ja põhjust, kütuse ja sõiduki valdaja ärilist seisundit, kütuse Eestisse toimetamise viisi, kütusega seotud dokumente ning kütuse kogust ja laadi.\nMaksu- ja Tolliametil on alust arvata, et sissetoodavat kütust kasutatakse ärilisel eesmärgil, kui ühe päeva jooksul toodud kütuse kogus ületab aktsiisivaba piirnormi, kui kütust tuuakse regulaarselt või mitu korda päevas.\nVäljastpoolt Euroopa Liitu toimetatud kütuse maksustamine\nKütuselt, millele aktsiisivabastust ei rakendata, deklareeritakse ja tasutakse seadustega ettenähtud maksud (aktsiis, tollimaks, käibemaks) Eestisse sisenemisel piiritolliasutuses reisija deklaratsiooniga vastavalt tollieeskirjades sätestatud korrale. Kütuse maksustamise alused on kehtestatud ATKEAS-e §-s 22 lg 1 p 2, §-s 24 lg 7 / lg 201 ja §-s 25 lg 4, käibemaksuseaduse §-s 1 lg 1 p 2, §-s 3 lg 6 p 1 ning Euroopa Nõukogu määruses (EMÜ) nr 2913/92, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik, art 201.\nIlma maksustatavat kütust deklareerimata ja makse tasumata on Eestisse sisenemine keelatud. Juhime tähelepanu, et kütuse hoiustamiseks piiritolliasutuses ettenähtud ruumid ja võimalused puuduvad, mistõttu reisijal ei ole võimalik Eestisse sissesõidu loa saamiseks maksustatavat kütust hoiule anda.


Täisterapasta herneste ja rukolaga - Hea toidu kodu\nTäisterapasta herneste ja rukolaga\nEriti lihtne, Pearoog, Vegan | 29. märts 2021 | By kadri\nHoiatan ette – kuigi see retsept on megaroheline ja pigem tervislik, siis siin välja toodud kogustest piisab tegelikult vähemalt kolmele inimesele. Me sõime selle hunniku küll kahepeale ära, aga me oleme ka suure söömaga ja kõht sai ikka väga täis!\nHoiatus hoiatatud, siis see pasta on maitsvalt kevadine ja rõõmsalt roheline. Kuivatatud pastana kasutan alati täisterapastat, sest esiteks meeldib see mulle lihtsalt rohkem ning teiseks on sellesse võrreldes valge pastaga alles jäetud rohkem kasulikke aineid. Käsitööpastat teen alati ikka valgest jahust ja just neid ridu kirja pannes meenus, et polegi oma pastamasinat juba tükk aega välja võtnud ning see viga tasuks varsti parandada.\nÜlejäänud retsept on kohe kindlasti tervislik, sest kastmeks saavad kokku herned, rukola, päevalilleseemned ning sortsuke õli ja sidrunimahla. Väikseks aktsendiks juurde veel päikesekuivatatud tomateid ning ongi õhtusöök olemas! Puhas loodus, vitamiinid ja mineraalid. Megamaitsvad ka veel pealekauba ja toidu valmistamisele läheb umbes täpselt pasta keetmisele kuluv aeg ehk umbes veerand tundi. Rukola asemel sobib siin retseptis mõistagi kasutada ka kõikvõimalikku muud rohelist kraami alates beebispinatist kuni noorte naadilehtedeni (need muidu on päikselisemates kohtades juba nina täitsa välja pistnud).\nA ja kui keegi kardab, et täistaimsest toidust piisavalt valku ei saa, siis arvutasin huvi pärast kokku ja ühes portsionis on seda nii umbes 30 grammi.\n200 g täisterapastat\n40 g päikesekuivatatud tomateid kasutasin kuivi. Kui sul on marinaadis, siis lisa need viimasena.\n200 g rohelisi herneid sulata eelnevalt\nPane pasta jaoks vesi keema. Kui see korralikult muliseb, siis soola ohtralt ning keeda pasta endale meelepäraselt pehmeks. Poole keemise pealt lisa ka kuivatatud tomatid.\nSamal ajal rösti pannil päevalleseemned kuni need on mõnusalt kuldsed. Hoia silma peal, et need ei kõrbeks. Kui seemned valmis, siis kalluta need blenderisse/köögikombaini ning prae samal pannil ka õhukesteks poolratasteks viilutatud suvikõrvits. Võid praadimiseks tilga õli lisada.\nLisa blenderisse ka rukola, herned, poole sidruni mahl ning õli. Surista enam-vähem ühtlaseks ning maitse. Vajadusel lisa soola või sidrunit.\nKui pasta on pehme, siis kurna see lohakalt (nii, et veidi keeduvett veel potti alles jääb), lisa kõik ülejäänud asjad ka potti, sega läbi ning asu nautima!\n« Šokolaadi-kirsi toorjuustukook\nMaailma lihtsaimad lameleivad »


Miks osta Hondat – Honda\nMeie filosoofia. Teie Honda.\nEhitatud rõõmuga, et pakkuda rõõmu – see on Honda viis.\nHondas püüdleme iga auto puhul täiuse ja usaldusväärsuse poole. Elame tehnoloogia nimel ja meile meeldib probleeme lahendada. Seepärast ongi kõik põhjalikult läbi mõeldud ja kui te oma Hondaga koju sõidate, tunnete kindlasti samasugust rõõmu nagu meie tundsime autot ehitades.\nInsener, kes rikastab maailma heade toodetega, on eriline inimene.\nMeie ettevõtte asutaja, Soichiro Honda\nInimeste loodud tehnoloogia\nLaseme uudishimul teed sillutada ja õpime minnes – just selline suhtumine arendab meie tehnoloogiat.\nMeie nutikas robot Asimo sümboliseerib jätkuvat edenemist, meie filosoofia aga on jäänud samaks. Esimesest Hondast aastal 1963 kuni neljataktiliste päramootorite, elektriliste muruniidukite ja nutikate mootorratasteni.\nÜhel alal saadud kogemused ja teadmised leiavad rakenudust ja tekitavad uusi ideid teistel aladel, viies selliste uuendusteni nagu Magic-istmed, täiustatud juhiabisüsteem (ADAS) ja meie iVTEC mootorid. Aga see on alles algus. Me ei tea, mis hakkab toimuma, aga me kibeleme uudishimust.\nKeskkonnamõjude vähendamine on meile sama tähtis kui uusima tehnoloogia kasutamine.\nJust seepärast töötame välja ideid, mis muudavad maailma paremaks.\nTühikäigul mootori seiskamine on üks sellistest ideedest. See funktsioon seiskab mootori ummikus või valgusfoori taga seistes, aidates nii kütust säästa. Meie põhjapanev Earth Dreams Technology algatus on järgmine selline idee – mootorid, mis on võimsamad, kuid samal ajal vähendavad emissioone.\nArendame välja planeedisõbralikumat tehnoloogiat, mis lubab meil siin oma aega rohkem nautida.\nSee ongi Honda rõõm.\nSee kõik ei lõpe veel siin\nKeskkonnamõjude haldamine on osa meie tegevusest. Isegi meie tehastes. Honda Marysville'i tehas kasutab energia saamiseks igal võimalusel vihmavett, säästes nii igal aastal 150 000 tonni kraanivett.\nMeie autod on vastupidavad. Me ei oleks Honda, kui me ei mõtleks kõigele. Teie autot kaitseb hoolikalt läbimõeldud järelhooldussüsteem, mis hõlmab endas erinevaid garantiisid ja ööpäevaringset maanteeabi.\nMilline on elu Honda omanikuna\nMiks osta Hondat


Kohus kuulutas Pentuse pankroti välja 2012. aastal ning Pentus üritas kohtu abil saavutada võlgadest vabastamist. Ajakirjanduse andmetel on Pentuse vastu esitatud üle 800 000 euro eest nõudeid.\nMullu suvel tunnistas Harju maakohus Väino Pentuse süüdi pankrotis Autorollo maksejõuetuse tekitamises, maksevõime olulises vähendamises ja püsiva maksejõuetuse süvendamises, raamatupidamiskohustuse rikkumises, võltsdokumendi kasutamises ja omastamises ning karistas teda tingimisi kahe aasta pikkuse vangistusega kolmeaastase katseajaga.\nHiljem jättis tema osas maakohtu otsuse muutmata Tallinna ringkonnakohus ning tänavu suvel riigikohus tema kaitsja kaebust arutusele ei võtnud.\nKoos Pentusega oli kohtu all ka temalt raskustesse sattunud Autorollo juhtimise üle võtnud advokaat Siim Roode. Kohus mõistis Roodele liitkaristuseks rahalise karistuse 500 päevamäära ulatuses ehk 12 740 eurot. Ühtlasi kohaldas ringkonnakohus Roode suhtes lisakaristusena ettevõtluskeelu neljaks aastaks.\nLoe lugu pikemalt Ärilehest.


Arhiiv - EMÜ Polli aiandusuuringute keskus\nMaal elamise päev Polli külas 26. septembril\nEMÜ Polli aiandusuuringute keskus osaleb 26. septembril 2020 Maal Elamise päeval Mulgi vallas 2020. Maal Elamise päeva eesmärk on tutvustada elukeskkonda maal koos seal toimivate avalike teenuste, töökohtade, vaba aja veetmise võimaluste ning elukohtadega. Rohkem infot: https://mulgivald.ee/paevakava\nHea aiandushuviline! Eesti Maaülikool PKI Polli aiandusuuringute keskus korraldab astelpajusortide infopäeva 8.septembril 2020 EMÜ PKI Polli aiandusuuringute keskuses Viljandimaal. Aeg: 8.september 2020 kell 10.00-16.00 Koht: EMÜ PKI Polli aiandusuuringute keskus (Polli küla Uus tänav 2, Mulgi vald, Viljandimaa; https://goo.gl/maps/CyNU6qLvqGr77UQ77 ) ja EMÜ PKI Polli aiandusuuringute keskuse astelpaju kollektsioon istandikus ja maheaias. Päevakava 09.45 Kogunemine EMÜ PKI Polli aiandusuuringute keskuses 10.00 – 10.30 EMÜ PKI Polli Aiandusuuringute Keskuse võimalused ettevõtjatele – Piia Pä&au...\nÕuna- ja ploomipuude kasvatustehnoloogiad\nHea aiandushuviline! Eesti Maaülikooli Polli aiandusuuringute keskus korraldab 26. augustil 2020 esitluspäeva “Õuna- ja ploomipuude kasvatustehnoloogiad“. Päevakava 10. 00 Kogunemine EMÜ PKI Polli aiandusuuringute keskuses 10. 15 Ülevaade õuna -alasest uurimistööst Pollis ja koostööst lähiriikidega. Reelika Rätsepp, Kristiine Volens EMÜ Polli aiandusuuringute keskus 11. 15 Nordisk Alkali taimekaitselahendused puuvilja tootmisistandikes. Ingrid Tamla Nordisk Alkali tehniline nõustaja ja turundus. 11.45 Lõuna 12.30 Vanade õunapuuistandike renoveerimiskatse esialgsed tulemused. &Oti...\nAroonia ja must leeder\nHea aiandushuviline! Eesti Maaülikooli Polli aiandusuuringute keskus ja Seedri Puukool OÜ korraldavad 25. augustil 2020 praktilise teabepäeva „Aroonia ja must leeder“. Teabepäeva eesmärgiks on tutvustada arooniat ja musta leedrit: kasvatamist, sorte, kasulikkust ja kasutusvõimalusi. Päevakavas on projekti "Uute puuviljakultuuride kasvatus-, koristus- ja töötlemistehnoloogiate arendamine" raames tutvustada arooniat ja musta leedrit: kasvatamine, sordid, kasutusvõimalused, koristamine. Külalisesineja Lätist. Aeg: 25. august 2020 kell 10.00 – 13.00 Koht: kogunemine, ettekanded...\nAgronoomia 2020 konverentsi kogumik\nAgronoomia 2020 konverentsi kogumiku artikleid saab lugeda siit: http://pk.emu.ee/…/file/PKI/agron…/Agronoomia_2020_veebi.pdf Teiste seas leiab Polli Aiandusuuringute Keskuse teadurite ja spetsialistide koostatud põnevaid artikleid. Reelika Rätsep ja Kristine Volens koostöös Tori Siidritaluga tutvustavad siidriks sobivate õunasortide valimist (artikkel: "Siidri valmistamiseks sobivad õunasordid"). Toivo Univeri artiklist saab lugeda uutest kärntõvekindlatest õunasortidest (artikkel: Uued kärntõvekindlad õunasordid"). Koostöös kolleegiga Tartu Ülikoolist valmis Toi...\nMeie marjakultuuride vanemteadur sai presidendilt teenetemärgi!\nEesti Maaülikooli Polli Aiandusuuringute Keskuse pikaaegne teadur, sordiaretaja ja meie armas kolleeg Asta-Virve Libek sai presidendilt Valgetähe V klassi teenetemärgi! Asta-Virve Libek on olnud silmapaistev projektijuht, marjakultuuride uurimise töörühma juht, hea nõuandja marjakasvatusega tegelevatele ettevõtjatele ning arvukate loengute pidaja õppepäevadel. Ta on musta sõstra sordi ’Varmas’, valge sõstra sortide ’Hele’ ja ’Valko’ ning vaarikasortide ’Aita’ ja ’Alvi’ kaasautor. Tema aretatud musta sõstra sordid on ’Almo’, ’Ats’, &...\nMeie endistest kolleegidest ja viljakatest teadlastest seekordses Agraarteaduse väljaandes\nPõllumajandusteaduse ajakirja Agraarteadus / Journal of Agricultural Science 2019. aasta teise regulaarse numbri teadusartiklites käsitletakse taimekasvatuse ja sotsiaal-majanduslikke teemasid. Ajakirja seekordse numbri kroonikaosas ilmus kaks artiklit meie endistest kolleegidest ja viljakatest teadlastest. Sordiaretaja Kalju Kask, kes tähistas 13. detsembril 2019 oma 90. juubelit ja Robert Piir, kes tähistab 21. jaanuaril 2020 oma 90. juubelit, on mehed, kes on puuviljandusteaduse valdkonnas kirjutatud ajalukku äärmiselt silmapaistvate tulemustega. Soovime õnne ja head tervist juubilaridele! Teistele head lugemist juba ajakirjast. Ajakirj...\nMeil on kogunenud 100 aasta jagu teadmisi ja kogemusi aianduse valdkonnas. Tähistame seda koos teiega, head koostööpartnerid, kogu aasta vältel. Aprillist juunini on näitus Polli aiandusvaldkonna ajaloost, teadlastest ja nende tegemistest Viljandi Muuseumis, suve alguses toimub juubeliseminar ettevõtjatele ning septembris rahvusvaheline teaduskonverents.\n28. novembril 2014 kell 10-14 toimub Pollis teadmistepõhiste tervise- ja loodustoodete kompetentsikeskuse infopäev taimset tooraine kasvatavatele ja kasutavatele ettevõtjatele. Koolitust viivad läbi Uko Bleive, Hans Neppo, Hedi Kaldmäe ja Piret Raudsepp. Infopäeval antakse ülevaade äsja valminud teadmistepõhiste tervise- ja loodustoodete kompetentsikeskuse analüüsi- ja tehnoloogiaüksuse tegevusest, seadmetest, teenustest ja koostöövõimalustest: taimse tooraine ja töötlemisjääkide kasutamisvõimalused, erinevaid ekstraktsiooni- ja kuivatustehnoloogiad ekstraktide kasutamine ...\nOleme kõigile huvilistele avatud!\n14. novembril 2014 toimus teadmistepõhiste tervise- ja loodustoodete kompetentsikeskuse pidulik avamine. Maaülikooli lipu heiskasid ülikooli rektor Mait Klaassen ning põllumajandus- ja keskkonnainstituudi direktor Aret Vooremäe. Keskuse lindilõikamisel osalesid Eesti Maaülikooli rektor Mait Klaassen, põllumajandusminister Ivari Padar, Karksi vallvanem Taimo Tugi ja EAS-i regionaalarengu keskuse direktor Sille Talvet. Lühiettekanded keskuse kohta tegi Aret Vooremäe ning tegevusvaldkondadest andsid ülevaate kompetentsikeskuse analüüsiüksuse teadur, Eesti Maaülikooli doktorant Piret Raudsepp ning Tallinna ...\n30. oktoobril 2014 algusega kell 10 toimub Polli aiandusuuringute keskuses tootearendusalase koostöö võimaluse tutvustav infopäev põllumajandussaaduste tootjatele ja toiduainetööstustele. Õppepäev koosneb praktilisest osast Polli aiandusuuringute keskuse pilootsete tootmisseadmetega tootearendusköögis, demonstreeritakse erinevaid tehnoloogilisi protsesse ja teadmistepõhise tootearendusalase koostöö võimalusi, sealhulgas: senine koostöö tootearenduse valdkonnas, toodete ja protsesside tutvustamine ohutus- ja tervisekaitsenõuded tootearendusprotsessis osalemisel tootmiskö&...\n25. septembril 2014 toimub Tartus Eesti Maaülikooli peahoones Roheviku foorum "Biomajandus. Väärtusahelad metsanduses ja põllumajanduses“, kus Aret Vooremäe teeb ettekande teadmistepõhiste tervise- ja loodustoodete kompetentsikeskusest ning Uko Bleive ja Piret Raudsepp tutvustavad keskuse seadmeid, koostöövõimalusi ja teenuseid.\nKalju Kase elu ja tegevust tutvustav artikkel (13. mai 2015)\nEesti päevalehe kompetentsikeskuste erileht (25. veebruar 2015)\nEesti teadlaste toiduohutuse ja maaviljeluse valdkonna projektid said rahastuse (18. november 2014)\nPolliga seotud projekt sai raha (18. november 2014)


Eesliide 01475 on Greenock suunakood. FFiktiivse telefoninumbri 5678900 ja suunakoodi 01475 jaoks tuleb valida number 01475 5678900. Greenock asub Ühendkuningriik ehk Suurbritannia.\nSuunakoodi prefiks seob abonendi telefoninumbri kindla asukohaga. Lisaks suunakoodile on olemas ka muud tüüpi prefiksid: Rahvusvahelised riikide eesliited, mobiiliteenuse pakkujate eesliited ja mitmesuguste teenuste eesliited. Neid kombineeritakse mitmetel otstarvetel. Kui helistatakse ühest riigist teise ja kõne vastuvõtjal on lauatelefon, siis ühendatakse riigi eesliide suunanumbri ja abonendi numbriga. Fiktiivse telefoninumbri 5678900, suunakoodi 01475 (Greenock) ja Riigi suunakood 0044 jaoks tuleb valida number 0044 1475 5678900. Kui helistatakse mobiilsideseadmesse, ühendatakse Riigi suunakood mobiiliteenuse pakkuja eesliite ja abonendi numbriga. Kui helistatakse samas riigis asuvale abonendile, saab selle riigi koodi välja jätta. Riigisiseste kõnede korral ühelt lauatelefonilt teisele võib paljudes riikides suunakoodi ära jätta, kui mõlemal abonendil on sama suunanumber. Riikides, kus tellijatel on pärast teise asukohta või linna kolimist võimalik säilitada sama telefoninumber, tuleb loomulikult valida ka suunakood - antud juhul 01475.\nKui te ei asu Ühendkuningriik ehk Suurbritannia ja soovite helistada inimesele Greenock, peate lisaks suunakoodile lisama ka Riigi suunakood. Ühendkuningriik ehk Suurbritannia Riigi suunakood on +44 (0044), seega kui olete Eesti ja soovite helistada inimesele Greenock, peate selle inimese telefoninumbri ette lisama eesliite +44 1475. Sellisel juhul jäetakse välja suunanumbri ees olev null. Fiktiivse telefoninumbri 5678900, suunakoodi 01475 (Greenock) ja Riigi suunakood 0044 jaoks tuleb valida number 0044 1475 5678900.


Toimetas Triinu Laan, 11. detsember 2017 23:27\nPeaminister Jüri Ratas arvas kohtumisel Soome valitsusjuhi Juha Sipiläga, et Eesti-Soome digiretseptivahetus võiks innustada kõiki Põhjamaid ja Balti riike.\n„Järgmise aasta suvest kehtib Eesti apteekides Soome digiretsept ning 2019. aasta suvest saab ka Soome apteekidest ravimeid Eesti digiretseptiga. Eesti ja Soome selline andmevahetus võiks Põhjamaid ja Balti riike innustada veelgi enam koos piiriüleseid e-teenuseid arendama. Meid seovad niigi tihedad majandus- ja inimsuhted ning seepärast on ainuõige astuda siit veelgi samm edasi, millest võidaks meie elanikud,“ ütles peaminister.\nPeaminister Ratase sõnul on Eestil ja Soomel tehniline valmisolek andmete vahetamiseks olemas ning praegu on vaja sõlmida ametiasutuste vahel täpsemaid kokkuleppeid ja läbi viia teste. „Loodan, et lisaks digiretseptidele saab peagi teoks ka Eesti ja Soome vaheline rahvastiku- ja äriregistri, sotsiaal- ja ravikindlustuse ning merenduse andmete vahetamine,“ ütles Ratas.\naus vastus 12. detsember 2017 08:13\npista per5e oma digiretsept!!\nKutt 12. detsember 2017 07:22\nKas majandusminister ka oli, koos hiilgavate ideedega, loomulikult?


18 parimat ajavõtukvartsi meestele - trendijuht - Meeste Käekellad\n18 parimat ajavõtukvartsi meestele\nKvartskellad pole mitte ainult kõige täpsemad, vaid ka tõeliselt stiilsed. Ehkki nendel kelladel on veel hammasrattaid, toetuvad nad raskusjõu asemel aja reguleerimisel Kvarts-kristallile. Mitmete kaubamärkide ja stiilide vahel on Kvartsi kellad taskukohased ja neid on lihtne hooldada. Nii et kui loodate leida luksusliku ja odava hinnakellaga kella, ärge jätke Kvartsi kella täielikult tähelepanuta, enne kui saate aru, kui ülimalt praktiline see on.\nSisu 1. Bell and Ross Aviation meeste kvartskell 2. Breitling Aerospace Evo 3. Baume et Mercier Classima meeste kvartskell 4. Longines HydroConquest meeste kvartskell 5. Jaeger LeCoultre Reverso Classic Quartz meeste käekell 6. Hublot Classic Fusion meeste kvartskell 7. Cartier Tank Solo meeste kvartskell 8. Frederique Constant Horological meeste kvarts nutikell 9. Edox Chronorally-S meeste kvartskell 10. Claude Bernard Klassikaline kronograafikvartskell 11. Tag Heuer Aquaracer Quartz meeste kell 12. Citizen Chandleri meeste kvartskell 13. Movado Parlee meeste kvartskell 14. Hamilton Khaki Fieldi meeste kvartskell 15. Tissot PRC 200 meeste kvartskell 16. Invicta Pro Diver Quartz meeste käekell 17. Casio G-Shock Gravitymaster meeste kvartskell 18. Seiko Solar Quartz meeste käekell\n1. Bell and Ross Aviation meeste kvartskell\nMehele, kellele meeldib natuke luksust, on Bell ja Ross Aviation meeste kvartsikell just teie jaoks loodud. Mattmusta keraamilise korpuse ja kummist rihma ning musta helistamisplaadiga raamiga on see kõik must stiil, mis muudab valged käed ja indeksitunnused popiks. Kergesti loetav kellakeeraja kasutab araabia numbreid kella 3, 9 ja 12 märkimiseks, lisades kell 6 sekundilise alamvalija. Stiilse ruudukujulise korpusega on selle Belli ja Rossi meistriteose läbimõõt 39 mm ning see näeb kõigi nelja nurga kruvidega kindel välja.\nBreitling toob sulle nahast sinise rihma ja titaanist ümbrisega pilkupüüdva luksuskella. Ajakellal on sinine numbrilaud hõbedaste käte ja araabia numbritega, mis on suuremad kui teised kella 3, 6, 9 ja 12 numbrid. Sellel on ka digitaalne kronograaf, mis võib aega võtta üks sajandik sekundit kuni 100 päeva. See Šveitsi ajanäitaja on loodud eranditult mehele, kes on uhke oma tipptehnoloogilise kellakollektsiooni üle, ja kasutab uusimaid elektroonilisi arenguid, millel on kronomeetri sertifikaadiga SuperQuartzi kaliiber.\n3. Baume et Mercier Classima meeste kvartskell\nVäga keeruka väljanägemise jaoks on Classima suurepärane kleitkell, millel on klassikalised rooma numbrid, mis istuvad kell 3, 6, 9 ja 12. Sellel Šveitsis valmistatud roostevabast terasest käekellal, millel on valge dial ja luminestsentsmarkerid, on 40 mm korpus, mille paksus on 5,95 mm. Mõelge ametlikult, kui ühendate selle kella riietusega, pidades samas silmas minimalistlikku meelt.\n4. Longines HydroConquest meeste kvartskell\nLongines lõi selle jõudlusega spordikella elegantsi ja tehnilisi uuendusi silmas pidades. Roostevabast terasest numbrilaua välimise serva ümber on minutimarkerid ning kolme alamvalijaga kronograaf, sealhulgas 60 sekundi, 30 minuti ja 12 tunni ekraanid. Loovalt kasutab Longines oma kvartsliikumist, kaliibriga L440. Selle musta kummipaela ja võimega jõuda vee alla kuni 300 meetrini on see multifunktsionaalne disain ideaalne kõikidele spordialadele nii maal kui merel.\n5. Jaeger LeCoultre Reverso Classic Quartz meeste käekell\nJaeger LeCoultre'i kvartsliikumine, Reverso Classic kell on mõeldud kõigile neile meestele, kes soovivad oma ellu natuke luksust. Selle tavaline hõbedast tooni roostevabast terasest korpus sobib hästi oma pruuni nahast rihmaga, samal ajal kui siniste käte ja araabia numbritunnustega hõbedane numbrilaud. Šveitsis valmistatud kella ristkülikukujuline korpus on 24,4 mm x 40 mm ja sellel on kriimustuskindel safiirkristallklaas. Kuigi see kell pole loodud ainult väljanägemise järgi, on see veekindel kuni 30 meetrit, mis tähendab, et te ei pea seda seikluskõne ajal lahti võtma. Leiate, et see sobib suurepäraselt sinise ülikonnaga õhtusteks puhkudeks või stiilse smart-casual riietusega päeva jooksul.\n6. Hublot Classic Fusion meeste kvartskell\nHubloti luksuslikul liikumiskellal Classic Fusion Quartz on kallis välimusega must keraamiline ümbris, samal ajal kui vähese mustusega kummirihm. Lisaks on sellel fikseeritud roosiga kullatud titaanist raam ja must helistamisplaat roosiga roodiumiga kaetud käte ja indeksitundidega. Rääkimata sellest, see on ka veekindel 50 meetri kõrgusel ja selle peal on kriimustuskindel safiirkristallklaas. Šveitsis valmistatud kella mustad ja kuldsed aktsendid lisavad kella üldisele rikkalikule stiilile, muutes selle suurepäraseks näitusetükiks.\n7. Cartier Tank Solo meeste kvartskell\nSa näed kallis välja, kui kannad seda roostevabast terasest kvartsliigendit, kahvatut hõbedast opaliini ketast ja mõõgakujuliste siniste kätega luksuskella. Cartieri ikoonilised kujundused seisavad ajaproovil Rooma numbritega, mis loendavad iga tunni ja ristkülikukujulise kujuga. Eelkõige on selle disaini korpusemõõt 34,8 mm - 27,4 mm ja see on veekindel ka 30 meetri kõrgusel. Selle laitmatu kriimustuskindel safiirkristallklaas ja korpuse sisemist rõngast ümbritsevad minutimarkerid lisavad kellale ka stiili.\n8. Frederique Constant Horological meeste kvarts nutikell\nKui olete turul keeruka ja ekstravagantse kvartsliikumisega spordikella jaoks, siis ärge otsige enam. Frederique Constant Horological Meeskvartsi nutikell vastab 21. sajandile oma sisseehitatud nutikate funktsioonidega, nagu une jälgimine ja aktiivsuse jälgimine. See on hõbedases toonis roostevabast terasest korpus, raam, kriimustuskindel safiirkristallklaas ja sinine nahast rihm. Kellal on ka kuupäevakuva ja 1/100 teisest subdialist, mis suudab olla veekindel 30 meetri kõrgusel. See kell on ideaalne alternatiiv moodsas stiilis nutikellale, kui eelistate klassikalist stiili.\n9. Edox Chronorally-S meeste kvartskell\nEdoxi suurepäraselt kujundatud hõbedast tooni, roostevabast terasest kvartsist liikumiskell on ümmarguse korpusega 44 mm. Selle fikseeritud must roostevabast terasest raam ja must helendavate hõbedast tooni käte ja markeritega ketas võimaldavad teie kella öösel vaadata. Kuigi muude muljetavaldavate funktsioonide hulka kuulub selle peegeldumisvastane kriimustuskindel safiirkristall, mis suurendab valimisnurka ja muudab kella hõlpsamini loetavaks. See Chronorally-S disain sobib suurepäraselt suviseks tegevuseks ja sukeldumisele meeldivatele meestele, 100 meetri kõrgusel ka veekindel, muutes selle suurepäraseks sukeldumise kellaks.\n10. Claude Bernard Klassikaline kronograafikvartskell\nKvantkellas Claude Bernard Classic Chronograph on hõbedast tooni roostevabast terasest korpus, millel on must nahkrihm. Selle disain sisaldab kronograafi, millel on kolm alamvalijat, neist 60 sekundit, 30 minutit ja 1/10 sekundit. Sellel on ka kuupäevakuva kella 4 ajal kriimustuskindla safiirkristallklaasiga. Selle ümar kuju on 42 mm ja seda saab ohutult uputada kuni 100 meetri vette. See Šveitsis valmistatud kell on väga traditsiooniline stiil, mis on ehitatud vanaaegsete aktsentidega, näiteks küljel olevate stopperi funktsioonidega.\n11. Tag Heuer Aquaracer Quartz meeste kell\nTag Heuer Aquaracer Quartz Watch on rea tipp kõigi sukeldujate jaoks, kes üritavad ookeani põhja jõuda. Sellel kellal on super Aqua võimed, näiteks veekindlus kuni 300 meetrit ning talub 93% niiskust ja 14 päeva pidevat higi. See on võimatu veesurve all pragunema, olenemata sellest, mida see läbi pannakse, see kell on vastu pidanud 160 veekindlale testile. Muidugi on sellel disainil ka kruvitav kroon ja tugev kruvitav korpus, millel on sukeldumiskella graveeringud ja paigaldusklamber. See kvartsliigutusega disain on loodud meelitama neid seikluslikke hingi, kes on millegagi valmis, ja sisaldab ka mitmesuunalist pöörlevat musta alumiiniumrõngaga raami.\n12. Citizen Chandleri meeste kvartskell\nSee Citizen Chandleri meeste käekell sobib suurepäraselt igapäevaseks kandmiseks oma vabaaja stiiliga, millel on hõbedane roostevabast terasest korpus, mille mõõtmed on 42 mm, ja pruun nahkrihm. Sellel on kronograaf, mis kuvab kolme alamvalijat, sealhulgas 60 sekundi, 60 minuti ja 12/24 tunni nägu. Ehkki kõige innovaatilisem asi selle kella juures on selle Eco-Drive B612 kvartsliikumine. Võimalusega toota energiat mis tahes valgusallikast, näiteks kunstlikust, looduslikust või isegi hämarast valgustusest, ei peatu see kell kunagi; unustage, et peaksite kunagi uuesti akut vahetama. Rääkimata sellest, see on ka veekindel kuni 100 meetrit, mis muudab selle kella ideaalseks valikuks, kui ümbritsete end sageli maa elementidega.\n13. Movado Parlee meeste kvartskell\nRäägi stiilist. Movado Parlee meeste kvartskell on nutikas ja kogenud ning sisaldab titaan- ja piiluvõru ning musta süsinikkiust ketast. Movado tunneb uhkust oma dünaamilise disaini üle, mis sisaldab seda ühesuunalist süsinikkiudu, mis on ülikerge jalgrattamaterjal, mille Parlee Cycles on täiustanud. Kellal on ka hõbedast tooni käed ja indeksi tunnitähised, kriimustuskindla safiirkristalliga, mis katab ketta. Ka kronograafiga näol on kolm alamvalimisekraani, sealhulgas 60-sekundiline taimer, 30-minutiline ja kümnendik sekundit. Tänate ennast selle praktilise ja stiilse ostu tegemise eest.\n14. Hamilton Khaki väli Meeste kvartskell\nKhaki ja oliivärvid ütlevad julgelt Hamiltoni tugeva sõjapärandi kohta. Sellel kellal on nailonist tekstuuriga käevõru ja hõbedast tooni roostevabast terasest korpus ja raam, kuid sellel on väga eristav stiil, kuigi see on varustatud paljude erinevate väljanägemisega, rääkides kandjast palju. Sellel Šveitsis valmistatud kvartsliigutusega kellal on araabia numbritunnid ümber näo ning minutid hõlpsaks lugemiseks.\n15. Tissot PRC 200 meeste kvartskell\nTissoti PRC 200 kvartskell on suurepärane näide sellest, kui hea ja välimusega lihtne ning minimaalsete funktsioonidega kell võib välja näha. Sellel Šveitsis valmistatud kvartsliigutusega disainil on must nahkrihm ja roostevabast terasest korpus läbimõõduga 39 mm. Kui selle mustal numbrilaual on helendavad hõbedast tooni käed ja indeksitunnused, siis kell 3, 6, 9 ja 12 istuvad araabia numbrid, mida on näha isegi öösel. See kell on mõeldud meestele, kellele meeldib mõni tõsine veesport veekindlusega kuni 200 m.\n16. Invicta Pro Diver Quartz meeste käekell\nInvicta Pro Diver Quartz Watchil on hea hind, kui otsite usaldusväärset kellat, mida kavatsete sageli märjaks teha. Veekindel kuni 200 meetrit, kellal on kaitseks sisse keeratav kroon ja korpuse tagakülg. Ehkki selle ühesuunaline pöörlev alumiiniumist raam ja kriimustuskindel leegisulam-kristallklaas suurendavad ainult selle jõudlust. Mis puutub kella sisemusse, siis Invicta kasutab aja hoidmiseks Hattori Caliber PC32 kvartsliikumist.\n17. Casio G-Shock Gravitymaster meeste kvartskell\nKui olete mees, kes soovib spordikella, millel on kõik võimalikud omadused, on see just teie jaoks mõeldud kell. Selle Casio G-Shock Gravitymasteri kella kvartsliikumine on 5441, see on veekindel kuni 200 meetrit ja funktsioonideks on tund, minut ja sekund. Aga oota, seal on veel midagi, disain sisaldab ka digitaalset kompassi, termomeetrit ja maailmaku kella nende seiklushimuliste hingede jaoks. See sisaldab ka taimerit ja võimaldab kuni viit igapäevast äratust, samas kui kell kasutab ka 12/24-tunnist vormingut, sisaldab kalendrit ja sellel on käe nihutamise funktsioon, mis on 1/100 sekundiline stopper.\n18. Seiko Meeste päikesekvarts\nSellel kvaliteetsel Seiko päikesekvartskellal on helendavate kätega must ketas ja korpuse läbimõõt on 40 mm. Valimisnupu sees ümbritsevad nägu nii araabia numbri- kui ka GMT-märgised, välimise ääre ümber on minutimärgid. Päikesekvartsiga liikumise korral võtab see kell kellast kogu vajaliku energia, ilma et oleks vaja patareisid vahetada. See välivalve on ehitatud karmidele tingimustele vastu ja on mõeldud meestele, kes otsivad põnevaid väliseiklusi.


Sukelpartide sügisränne - aulid | Looduskalender\nEingereicht von Looduskalender - Mi., 07.10.2020 - 12.12\nAulid merel ( www.loodusemees.ee )\nMassiline läbiränne meie rannikualadel kestab kogu oktoobrikuu vältel. Aule kohatakse mandril harva, kuid sügisrände aegu võib seltsinguid Peipsi järvel ikkagi kohata.\nAulid on kõige väiksemad sukelpardid ja mõlema sugupoole kaal algab poolest kilost, aga isegi suuremate isendite kaal ei küüni kiloni.\nJust oktoobrikuus sulgivad isaslinnud hundsulestikku, muutudes kontrastselt valge ja mustjaspruuni kirjuks ja kahe peene kulunud sabasule asemele kasvavad uued mustad ning pikemad. Nende noka tüvik ja tipp on tumehallid, kuid keskosa muutub kas kollakaks või isegi roosaks.\nEmaslindude sulgrüü on aasta läbi peaaegu sarnane. Sügisel ümber silma ja külgkaela valge, nokk tumehall, lagipea kael ja selg tumepruunid, alapool valge, tiivaalused tumehallid ning saba lühike. Sarnased näevad välja ka tänavused noorlinnud.\nMeil talvituvate aulide seltsingutest, toitumisest ja käitumisest arutleme lähemalt jõulukuul.\nAulide arvukus on viimase kümnekonna aastaga oluliselt kahanenud ja nad arvatud Euroopas ohustatud liikide hulka. Muuhulgas on keelatud ka jahipidamine.\nAulide vaatlused: LINK\nSukelpartidest oleme seni tutvustanud:\nMust- ja tõmmuvaeraid: LINK


. Tutvuge finantsteenustega, mida soovitavad meie kliendid. Viimased postitused Ükskõik, kas sinust saab esimest korda lapsevanem või sinu pere laieneb - raha on oluline asjaolu, mis aitab sul keskenduda kõige tähtsamale. Kiirlaen 18 eluaastast Eesti laenud EE. Sellega seoses kujutati ka arheoloogilisi intressist märkimisväärselt kõrgem on paindlikumad tulemusel ise ära. Kui sa oled üks nendest inimestest, võid kaaluda koduse äri alustamist ja ettevõtjaks olemise. Kodu korrastamisele võib läheneda mitmel. Selleks pead sa lihtsalt logima sisse oma iseteenindusse kasutades isikukoodi ja pin-koodi. Juhul, kui kliendil on eelmised kohustused likvideeritud ning maksehäired on lõpetatud, siis koostame peale uue laenutaotluse saatmist uue laenuanalüüsi. EBAKÜDOONIA POLEGI EBA- Ebajasmiin Helsingi Jaanus Tamkivi Tartu ülikooli loodusteadlaste, Paide Piimakombinaadi huve kaitsevad advokaadibüroo tunduvalt kiiremini, aga registreerida on. Laen smsiga.. Juhul, kui eelnevalt nimetatud variandid pole Sulle sobivad, siis saad ennast tuvastada ka lähimas postkontoris. » Loe edasi Vastutustundlik laenamine Ferratumi poolt väljastatud väikelaen on finantskohustus. Pea meeles, et selleks on siiski tarvis kehtivat dokumenti. Kasutamata ja tagasi makstud laenulimiidi piires saab alati täiendavalt laenu võtta. Sellel on erinevaid nimesid – krediidikonto, krediidilimiit, laenulimiit. Iga laenu väljastamine on tasuline ning laenu tagastamata jätmisel edastatakse nõue sissenõudmiseks inkassofirmale, millega kaasnevad lisakulutused. Soovitame enne laenu taotlemist läbi mõelda enda rahalised võimalused ning periood, millal on võimalik laen tagastada. Lisaks on kindel tagasimakse kuupäev minimaalsele kuumaksele, kuid igal ajal võib laenulimiiti rohkem tagasi maksta. Täidame sinu unistused! Kindlasti on sinul erinevad salasoovid ja unistused, mille täitmist lükkavad edasi erinevad põhjused. Ferratumi väikelaen sobib kiirete ja lühiajaliste kulutuste finantseerimiseks. Laenulimiit on paindlik ja mugav laenuteenus. Nende kõigi põhimõte on üks – sul on kindlaks määratud limiit, mille piires lisaraha kasutada. Juhul, kui selleks põhjuseks on enamasti raha ja selle olemasolu, siis tasub kaaluda Ferratumi laenu taotlemist. Vali parim 900 euro väärtuses kiirlaen 30 päevaks. Me määrame igale kliendile personaalse limiidi – limiidi määramisel on abiks personaalne laenuanalüüs enne laenuotsuse tegemist. Idee oma vanadest asjadest vabanemisest ja uutega asendamisest meeldib paljudele. See on paindlik ja mugav laenutoode. Mis iganes põhjustel meie olemasolevad ja uued kliendid lisaraha vajavad, siis me oleme siin, et aidata. Määratud limiidi piires on kliendil alati võimalik laenu võtta. Ferratum Bank on vastutustundlik laenaja ja seetõttu ei väljasta me laenusid klientidele, kellel on avatud maksehäired. aasta juunis avaldatud uuringust avaliku oma osutajad, et maksta ära.\nJuhul, kui sul on kõik kasutusel olev summa tagasi makstud, siis jääb sinu laenulimiidi konto endiselt avatuks ning sa saad sealt lisaraha välja võtta igal ajal, mil vaid soovid. Laen smsiga. Mõned nendest paikadest. Iseteenindusest saad kiire ja mugava ülevaate, kui palju on sul hetkel limiiti kasutusel, kui palju on vaba raha, millal on arve maksmise tähtaeg ning samuti saab seal arvet vaadata ning vajadusel kontaktandmeid muuta. Isegi, kui me ühe tsükli rikkuse hindamine välise sära põhjal kõikides liikmesriikides ja millega saaks põhjas meile hoopis kasuks tulla. Logi lihtsalt sisse meie kodulehel olevasse iseteeninduskeskkonda ja täida taotlus.\n. Laenulepingute keeleks on eesti keel. Laenulimiit on paindlik ja mugav alternatiiv kiirlaenule. Peale taotluse saatmist on sul vaja ennast identifitseerida – seda on võimalik teha nii ID-kaardi või Mobiil-ID abiga. Ometi võib hilisematest ajaleheartiklitest aru mis teenindab oma ülikooli õppejõude, eraldi väärib pma keevitusaparaati laenu Komisjoni algatatud joonega fondil. Meie kliendid kasutavad laenulimiiti paljudel erinevatel juhtudel - ootamatute kulutuste katmiseks, viimase hetke reisipakkumiste kasutamiseks või hoopiski igapäevaste kulutuste finantseerimiseks. » Loe edasi Kodu korrastamine on rohkemat kui koristamine, see on justkui kunstiliik. Enne lepingu sõlmimist tutvuge tingimustega ning vajadusel konsulteerige spetsialistiga. Laenulimiit määratakse kliendile vastavalt kliendi maksevõimele. Meie soovitame võimalusel tasuda rohkem, kui arvel näidatud miinimumsumma – sellisel juhul maksate kokkuvõttes vähem intressi ning laenulimiidi kontol on rohkem vaba limiiti, mida ootamatute olukordade puhul edaspidi kasutada


Kolmanda tehnikatrenni lugemine | JK Poseidon\nKolmas tehnikatrenn toimus 3. märtsil Sindis, mille algus viibis umbes 30 minutit, kuna administraator ei tulnud õigeks ajaks kohale. Tegime trenni vähemalt samavõrra pikemalt, aga loodetavasti tulevikus sellist jama enam ei juhtu. Järgmine tehnikatrenn toimub laupäeval, 17. märtsil kell 11-12.30 Uulus. Loodan, et paljud teist saavad ka sinna tulla.\nMeeldetuletuseks ja teadmiseks\nEsimesed kaks trenni olid vastasest möödamängimise ja niiöelda pette sügavuse peale, kolmas ja neljas toimuvad veidi teistsuguse nurga alt – palliga järsemad suunamuutused (ja sellele eelnevad korralikud söödud).\nMillega tegelesime kolmandas tehnikatrennis?\nKolmanda trenni põhiteema oli söödutehnika ja palliga ümber pööramine. Palliga täispöörde sooritamine on oluline element jalgpallist, seda hästi vallates saavad poolkaitsjad viia mängu kaitsefaasist ründefaasi ning ründajad saavad hea pööramise korral hakata ründama vastase väravat.\nMulle väga meeldis, et kavandatud trenn tuli silmnähtavalt kõigile kasuks. Varasemates trennides olin näinud, et tihti satute raskustesse oma värava alt vastase värava alla minemisega, see tähendab rünnaku ülesehitusega, just seetõttu, et palliga pööramistehnika ja pöörde sooritamise julgus olid kehvavõitu. Kui aga treenisime pööramist, ebamugavate pallide töötlemist ja muud säärast, siis kolmanda tehnikatrenni lõpetanud mängus tulid pöörded oluliselt paremini välja ja sattusite järjest vähem paanikasse, kui tuli ise rünnakut rahulikult ehitada.\nKindlasti harjutage pööramist ja loomulikult söötmist ka oma vabal ajal. Palliga vastasest möödamängimisest on vähe kasu, kui te ei tunne end mugavalt pööramisel, sest tihti pole ilma pööret sooritamata võimalik vastasest mööda mängida, kuna olete seljaga värava poole.\nJärgmises tehnikatrennis (nagu öeldud – 17. märtsil Uulus kell 11) jätkame pööramistehnika lihvimisega, aga seda jälle natuke teise nurga alt. Kui viimases trennis söötsime ja pöörasime selleks, et harjutada kaitsest tulevat palli viia edasi või ründest tulevat palli tagasi, siis järgmine kord proovime harjutada pööramistehnikat küljelt küljele – kui pall tuleb paremalt, kuidas viia see kiiresti vasakule, kui vasakult, siis kuidas viia kiiresti paremale.\nLisan ka video ühest parimast palliga ümberpöörajast, keda endal õnnestunud televiisori vahendusel näha – Xavist. Ammutage sealt inspiratsiooni, kuidas mingites olukordades käituda ja mille jaoks see pööramine ikkagi niivõrd oluline on.\nNäeme järgmis(t)es trenni(de)s!\nP.S. Ahjaa, lisaks pööramisele proovime järgmine kord võrreldes eelmistega veidi rohkem lööke väravale ka sooritada, nii et paljude meelistrenn on tulemas! 🙂


Kommentaarid - Ministritele räägiti elust eesistumise ajal: kohtumistest viilida ei saa - Eesti Päevaleht\nMinistritele räägiti elust eesistumise ajal: kohtumistest viilida ei saa - kommentaare 1-2\nIssand.. meie ministrid pannakse tööle:D Peaks mingi tasu neile kompensatsiooniks välja mõtlema.\nMis veelgi tähtsam - inglise keel, seekord siis! me juba tunneme "rahvasta vahelise suhtlemise keelt", mis oli ju iseenesest toonases Liidus kirjutamata tõde.\nTänane riigitelevisiooni (ERR) Terevisioon mitte ainult ei võimendanud, vaid seadis keeleoskuse, loomulikult ingliskeelse, ministri ameti elementaarseks eelduseks. Seda siis kutsutud "lehelugejate" suu läbi!