Urvaste Vallarahva Leht: veebruar 2009\nNõiariigi vastlapäeval 800 inimest!\nKirjutab Võrumaa Teataja\npostitas konnula contra kell 00:15 Kommentaare ei ole:\nMati Antsist Lõunalehes jutt\nSelline artikkel Lõunalehes.\nPole küll mahti praegu Lõunalehest artiklit ümber lüüa, netis on ta aga ainult osaliselt.\nAga ehk tuleb ta kunagi ka täispikkuses.\n7. märtsil tähistatakse Pokumaal ühiselt lõolõõripäeva. Üritused toimuvad kl 11, 13 ja kl 15. Grupid täituvad eelregistreerimise korras. Olete oodatud registreeruma!\nLisainformatsiooni saamiseks palume helistada K-P kella 10.00-17.00ni numbril: 53425054.\nNõiariik ka turismimessil\nNõiariik oli samuti 13.-15. veebruaril Tallinnas TourEstil esindatud, aga miks neid Võrumaa boksist ei leidnud? Vastus väga lihtne - Nõiariik oli esindatud omaette riigina, naabriks näiteks Türgi.\npostitas konnula contra kell 00:22 3 kommentaari:\nJa veel meeldetuletuseks\nja siit ka\npostitas konnula contra kell 23:16 Kommentaare ei ole:\nPokud käisid turismimessil\n13.-15. veebruarini toimus Tallinnas Eesti Näituste messikeskuses rahvusvaheline turismimess TourEst 2009, kus esimest korda oli esindatud ka Pokumaa Sihtasutus. Oma piiripealse asukoha tõttu esindas Pokumaa nii Võru- kui ka Põlvamaad, infomaterjalid ja müügilett seati seekord sisse Põlvamaa boksis. Kuigi boks oli väike, mahtusid sinna lisaks pokurüüdesse riietatud Pokumaa esindajatele Põlvamaa Turismiinfokeskus, Taevaskoja Salamaa, Süvahavva turismitalu, Cantervilla lossihärra ja -proua, Musta Noole Vennaskond, Taevaskoja Turismi- ja Puhkekeskus, Ööklubi Lifeclub, Maanteemuuseum ning Kagu-Reisid.\n“Puhka Eestis” hallis olid maakonnad väljas omanäoliste ja -looliste esitlustega – nii sai Tartumaa boksis tutvuda Lodjakoja ettevõtmistega, Jõgevamaal jagas maavanem Aivar Kokk kokana ise suupisteid, Raplamaal sai olla osaline pulmapeos jne.\nKülastajate rohkuse järgi näib, et huvi reisimise vastu on jätkuvalt olemas. C-hallis jahiti rohkem soodsaid pakkumisi. Nii näiteks oli Viking Line boksi juurde juba teise päeva hommikul ülipikk järjekord. Põhjus selgus ka peagi - laevafirma müüs messil iga päev kiirematele 1000 piletit hinnaga 50 kr/tk.\nPokumaa lähim naaber Uhtjärve Ürgoru Nõiariik oli ennast oma nimele kohaselt sisse seadnud riikidele ja turismifirmadele mõeldud esindushallis.\nPokumaa oli teiste seas kenasti märgatav ja äratuntav tänu pokukostüümidele. Lõpuks ometi saime rõõmuga rääkida eelmisel suvel avatud Pokukojast, aastaringselt tähistatavatest pokukalendri tähtpäevadest ja muudest tegevustest. Huviliste seas oli neid, kes jagasid oma külastusmuljeid ja ka neid, kes veel polnud Pokumaale jõudnud, kuid lubasid suvel selle käigu ette võtta. Muuhulgas saime teada, et Harjumaal kutsuti pokusid kaelküngasteks. Vastvalminud Pokukoda ja pokusid tutvustavad infovoldikud leidsid tee väga paljude inimeste kodudesse. Loodame, et voldikul olnud pokud hakkavad peagi Pokumaale tagasi kibelema, juhatades ka oma uue pererahva siia.\npostitas konnula contra kell 22:35 Kommentaare ei ole:\nKõik vallavanema umbusaldamisest\nSiin siis need IRLikate põhjendused, mida vallavanema kangutajad ei soostunud volikogus välja ütlema. Soovitasid: lugege vallalehest. Veebruarikuu leht on tänasest valla kodulehel ja jõuab homme postkastidesse.\nMIKS ME UMBUSALDAME VALLAVANEMAT\nEsimestel läbirääkimistel Lembit Lutsuga, veidi enam, kui kahe aasta eest tekkis täielik teineteise mõistmise tunne; meie vajasime tugevat vallavanemat, kes\n1. oleks vallavanemana olemas Urvaste valla kõikide piirkondade jaoks\n2. kellega aetakse ühte asja vaatamata erakondlikule kuuluvusele\n3. kes tuleks toime projektide abil valda eelarvevälise raha sissetoomisega ja nende projektide elluviimisega.\nTulevane vallavanem kinnitas, et tuleb nende ülesannetega toime. Vastavalt sellele sai ka tema töö ja isikliku auto kasutus hästi tasustatud\nKõige tähtsam oli ehk viimane lubadus, sest eelarvevälist raha vajasime eelkõige ja kiiresti koolimaja renoveerimiseks. Koolimaja ja võimla katus jookseb järjest rohkem läbi, samuti on oma aja ära elanud lasteaia hoone katus. Asi on viimasel ajal nii, et koolimaja teise korruse ruume pole mõtet remontida enne, kui majal pole uut katust. Kahjuks on meie koolimaja tänaseni endises seisus, kui välja arvata mõned väikesemahulised investeeringud. 2008.a. märtsis majanduskomisjonis rääkisime Võrumaa KOIT (kohalike avalike teenuste arendamine) kavasse projekti tegemist. Eelmise aasta augustiks ehk viie kuuga sai inventariseerimine lõpuks teostatud. Projekti algandmete kogumine võttis aega 4 kuud, selle tulemisena saadi teada, et projekteerimine maksab umbes 2 miljonit krooni. Veel möödus kaks kuud selle jooksul pole vallavalitsus suutnud ära otsustada kuidas edasi toimida. See on pannud mõtlema, kas meieni jõuabki peaaegu käeulatuses olev enam kui 5 miljonit krooni. Ajal, kui toimub koolide reformimine, tuleb teha kõik selleks, et oma kool alles jääks, selleks omakorda on tarvis tingimusi, lapsed tahaksid oma kodukoha kooli tulla.\nPeale koolimaja vajavad abiraha kõik reoveepuhastid. Hetkel on võimalik veel nende renoveerimiseks toetust saada EU struktuurifondidest, kuid selle teemaga pole siiani tegeldud. Kuldre reovesi jookseb suvest saadik otse kraavi, kuid sellega pole vallavalitsusel aega tegeleda. Lõpuni on ehitamata Uue-Antsla tänavavalgustus, puuduvad bussioote paviljonid, kuigi ettepanekuid on komisjonide poolt tulnud.\nAitäh tuleb öelda vallavanemale Pokukoja ehituse korraldamise eest. Kuid on tekitatud vale arusaam, nagu oleks Lembit Luts üksi selle suure töö taga. Pokukoja olemasolu nimel on teinud paljud inimesed eelnevalt tööd ja projekti rahastamisotsus\nTäname vallavanemat ka Uue-Antsla rahvamaja renoveerimise lõpetamise eest. Töid alustati juba 2005.aastal. Siia on saadud toetust PRIAST, vahendeid valla eelarvest, nn. poliitilist raha IRL-st ja nüüd siis SD-lt. Terve suvi oli rahvamaja töö häiritud, sest kohe pidi algama remont, mis algas alles sügisel ja suurte probleemidega. Vallavanem ise nendega eriti kokku ei puutunud, sest ta oli järjekordsel puhkusel\n(neid päevi on kogunenud aasta jooksul 58). Vallaametnike puhkustest ei saanud aru juba volikogu liikmed, kes puutusid nendega tihedamalt kokku ja kindlasti ei jäänud see märkamata ka vallakodanikel. Lumetõrje hanke osas tegi majanduskomisjon ettepaneku teatada sellest ainult oma lehes, et soosida oma ettevõtteid, kuid sellest mindi julmalt mööda ja kuulutati seda Võrumaa Teatajas. Hilisem võitja Kagu Teedevalitsus jäi hiljem tööde teostamisega hätta ja kui paluti volikogu istungil lõpetada leping kahes piirkonnas, siis vallavalitsus lõpetas ainult ühes.\nVäga vajalikuks ja tähtsaks funktsiooniks vallavanema töös on valla esindamine kohtumistel, nõupidamistel, üritustel. Võru Omavalitsuste Liidu (VOL)andmetel on Lembit Luts viibinud VOL-i juhatuses 26-st 5 korda. See on eriliselt hea võimalus suhelda teiste vallavanematega, saada infot selle kohta, mis maakonnas toimub ja mida ühiselt plaanitakse. Masendav olukord oli kihelkonnapäeva(Urvaste, Sõmerpalu, Antsla) pidustustel, kust puudus meie valla esindaja. Vallavanem on puudunud ka kooli lõpupeolt, Vaabina kandi üritustele pole ta kordagi jõudnud. See-eest mõnede Urvaste kandi inimeste koosviibimistel on vallavanem alati kohal. Isegi memme-taadi peost osavõtjatel tuli vallavanema väga kiire lahkumisega leppida, sest Urvastes oodati teda. Mõtlema panevad repliigid: “Mis nendest maa lastest ikka oodata, nad ju kartulivaol kasvanud“, „Midagi pole teha, kui need rumalad maa inimesed omi maju maha põletavad“, “Kas Urvaste raamatukogu on ikka ainult selle erikooli jaoks tarvis?“ Tekib küsimus austusest ja lugupidamisest maal elavatesse inimestesse, mõne piirkonna eelistamisest, teise piirkonda ükskõiksest suhtumisest.\nOn kindel, et paljud vallakodanikud pole kordagi vallavanemaga kohtunud, huvitab ainult, et kuidas nad teadsid vallavanema toetuseks allkirja anda. Aga selle teema arutelu jääb tulevikku.\nKui uurida naabervaldade käekäiku, siis selgub, et väljastpoolt tulnud raha on võrdne valla eelarvega. See on vallajuhtide läbimõeldud tegevuse ja kogu hingega asja juures olemise tulemus ja see teeb juba veidi kadedaks. Lembit Luts ei ole meie ootusi täitnud. On kahju, et 7 aasta eest vana valitsus ei osanud väärikalt lahkuda ja meie oma, noor vallavanem murdus nende ebainimlike mõnitamiste ja solvangute all. Loodame, et meie inimesed mäletavad seda ja teevad omad järeldused. Oleme meiegi palju õppinud ja tugevamaks saanud ja eesmärk on endiselt oma kodukoha\npiirkondade tasakaalustatud areng.\nMargus Klaar Evi Zirk Gunnar Sarapuu Valdur Roots Mati Antsi Mart Puusepp\npostitas Airi kell 13:02 12 kommentaari:\nKoer otsib peremeest\nUhtjärve külas otsib oma peremeest üks nukker tume pisemat kasvu lontis kõrvadega koerake. Silmade ümbert kuni koonuni hele. Kaelas kaelarihm. Jalutab küla peal sihitult juba hommikust peale.\npostitas Airi kell 12:53 Kommentaare ei ole:\nVallal uus koduleht\nMõne minuti eest muutus aadressil http://www.urvaste.ee/ avanev valla koduleht. Täiesti uue kujundusega lehel peaks vallasekretär Marit Seesma hinnangul olema materjalid paremini leitavad. Dokumentide all on näiteks avalduste blanketid, mida iga inimene saab ise täitmiseks või allkirjastamiseks välja printida. Vallaametnikud saavad aga kergemini kodulehel muudatusi teha ning uusi asju üles riputada. Kodulehe tegi New Media Guru ning see läks vallale maksma ca 30 000 krooni.\npostitas Airi kell 12:02 3 kommentaari:\nSelgusid Võrumaa vapi- ja teenetemärgi saajad\nVõru Maavalitsuse pressiteade18.02.09\nTänavusel aastal pälvisid Võru maakonna vapi- ja teenetemärgi koorijuht ja pedagoog Heino Pehk ning sporditegelane Rein Kaiv.\nVõrumaa vapimärgi nominent Heino Pehk on Võru Muusikakooli õpetaja, koorijuht ja pedagoog, Võru meeskoori peadirigent. Tema juhatatud kooridel on olnud ja on jätkuvalt tähtis osa kultuurilise keskkonna loomisel maakonnas.\nVõrumaa teenetemärk omistati Rein Kaivile, kes töötab Väimela Spordiklubi juhina. Tema elutööks saab pidada Väimela spordielu kujundamist alates 1960-ndatest aastatest ja sellest ajast on ta oma aktiivsusega positiivselt mõjutanud kogu Võrumaa spordielu.\nLisaks omistati maakonna aastapreemiad järgmistes kategooriates: parim kultuurielu edendaja, parim hariduselu edendaja, parim omavalitsus- või riigiametnik, parim sotsiaal- või tervishoiutöötaja, parim maaelu/ külaelu edendaja või mittetulundusühing.\nParim kultuurielu edendaja on Triinu Ojar - Võru Instituudi projektijuht, kes aitas valmistada ette ja viia läbi esimest võrokeelset laulupidu „Uma Pido“.\nParima hariduselu edendaja tiitel omistati Kääpa Põhikooli direktorile Enn Viitkinile. Ta on töötanud Kääpa Põhikoolis alates 1994. aastast õppealajuhatajana ja direktorina. Enn Viitkini eestvedamisel on Kääpa koolis, koostöös omavalitsusega välja kujundatud, kaasajastatud õpikeskkond.\nMaakonna parim riigiametnik on Vadim Mitroškin - Võrumaa Kutsehariduskeskuse kvaliteedidirektor. Vadim Mitroškin on aidanud luua Võrumaa Kutsehariduskeskustest õppiva organisatsiooni, kooli. Tänu tema tööle on paljud oma eriala hästi tundvad spetsialistid andnud panuse piirkonna konkurentsivõime tõstmisesse.\nParim maaelu edendaja on Evi Zirk - Vaabina raamatukogu direktor. Evi Zirk on üle kümne aasta juhatanud MTÜ Kuldre Käsitöötare tegevust, aktiivselt osalenud ja tegutsenud kohaliku elu edendamisel.\nLisaks omistati aunimetus „Julge tegu“ Alari Otsale - Võru Kreutzwaldi Gümnaasiumi 8-b klassi õpilasele, kes 15. jaanuaril 2009. aastal päästis kaks oma kooli algklassiõpilast uppumisest.\nVõrumaa ettevõtetest leidsid tunnustuse:\nVõrumaa Ettevõtluse Suur Vedur - AS Rauameister (juht Harry Rantala). AS Rauameister on läbi aastate stabiilselt kasvanud ja majanduslikult edukas ettevõte, mis mitmel järjestikkusel aastal andnud olulise panuse Võrumaa arengusse. Ettevõttes töötab 82 inimest.\nVõrumaa Ettevõtluse Väike Vedur - AS Ehitusvara (juhatuse liikmed Meelis Hüvato, Indrek Heliste). AS Ehitusvara on stabiilselt kasvanud, ehitanud välja oma tootmiskompleksi ja loonud uusi töökohti. Ettevõttes töötab 28 inimest.\nEdukas Startija - OÜ Sisustuskoda (Peeter Plakk ja Valter-Johannes Sirge). Kiiresti kasvanud ja edumeelne ettevõte tisleri- ja mööblitoodete valdkonnas.\nMaakonna vapi- ja teenetemärgi ning aunimetuste saajad kuulutatakse pidulikult välja teisipäeval, 24 veebruaril algusega kell 16.00 algaval maakonna ja omavalitsuste liidu pidulikul kontsert-aktusel Puiga Rahvamajas\npostitas konnula contra kell 08:42 Kommentaare ei ole:\nUrvaste vallavanema teema Võrumaa Teatajas\nPidu Urvaste seltsimajas\nEesti Vabariigi aastapäevale pühendatud pidu\n20. veebruaril kl 16.30\nRäägime vastlakombestikust ja meisterdame\nkl 18.00 Margus Põldsepp (Untsakad) ja ansambel Tuulepuu\nTuulepuu laulud, sõjalood, rahvalikud tantsulood\nUues köögis valmivad vastlapannkoogid ja muud rahvusroad\nVõimalusel paneme selga midagi rahvuslikku või rõivaid vanaemade garderoobist\nTule sõbraga, tule lapsega, tule üksinda!\npostitas Airi kell 23:09 15 kommentaari:\nTore lugu Vaabina juustumeistritest\npostitas konnula contra kell 20:57 Kommentaare ei ole:\nsildid: ettevõtlus, kagumets, põllumajandus, Vaabina\nUus vallavanem valitud\nSee, mis viimased nädalas õhus olnud, jõudis nüüd lõpule.\nTänasel volikogu erakorralisel istungil toimunud teisel lugemisel hääletasid 6 IRL volikogu liiget vallavanem Lembit Lutsu umbusaldamise poolt. Istungilt puudus seitsmes umbusalduse algataja Siimo Kolga. Esimene lugemine oli üleeile, kolmapäeval .\nSamamoodi 6 häälega valiti uueks vallavanemaks Mati Antsi.\npostitas konnula contra kell 18:12 53 kommentaari:\nTäna selgub Urvaste vallavanema ametisse jäämine\nTäna (reedel) umbusaldab Urvaste Vallavolikogu enamus tõenäoliselt hoolimata vallarahva ja vallamaja töötajate vastuseisust vallavanem Lembit Lutsu.\nKell 16.30 algaval umbusaldusvalduse teisel lugemisel tuleb volikogul langetada lõplik otsus. Kolmapäeval toimunud esimesel lugemisel selgitasid neli volikogu opositsiooni liiget oma pöördumises, et umbusaldusavalduses toodud põhjustel ei ole alust. Umbusaldusavalduse esitajad põhjendasid oma teguviisi Kuldre koolimaja remondi põhjendamatu viibimisega ning sellega, et vallavalitsus ei ole arvestanud vallavolikogu alatiste komisjonide ettepanekutega.\nSeevastu teised volikogu liikmed kirjutasid, et vallavolikokku ei ole jõudnud ühtegi ettepanekut, mis puudutaks koolihoone suures mahus renoveerimist. Vastavaid ettepanekuid ei ole sõnastanud ka komisjonid, mistõttu ei olnud vallavalitsusel alust eelarvest märkimisväärseid lisakulutusi teha. Materjalide suunamise eest komisjonidesse vastutab volikogu esimees.\nSamuti on Urvaste valla põhimääruse järgi komisjonide otsused vallavolikogule ja vallavalitsusele soovituslikud, mitte kohustuslikud.\nSellest tulenevalt tegid neli volikogu liiget ettepaneku umbusaldusavalduse menetlemine lõpetada, mispeale volikogu esimees Margus Klaar ütles, et valla põhimäärus ei luba menetlust pärast esimest lugemist katkestada.\nKolmapäevase seisuga oli vallamajas registreeritud 214 vallakodanike allkirja senise vallavanema jätkamise toetuseks, toetuskirja saatsid ka MTÜ Urvaste Külade Selts, MTÜ Uue-Antsla Vanaemad, seltsing Roheline Urvaste, vallavolikogu arendus- ja keskkonnakomisjon ning Urvaste valla töötajad ja ametnikud.\nUrvaste valla töötajad ja ametnikud tõdevad oma pöördumises, et ei protesteeri uuenduste vastu, kuid avaldavad oma arvamust olemasoleva süsteemi lõhkumise osas, viidates mh sellele, et Urvaste vallavolikogu on viimaste aastate jooksul välja vahetanud nii mõnegi vallavanema. „Hetkel Urvaste vallamajas tööl olevatest töötajatest on enamus siia saabunud just Lembit Lutsu ajal ning temaga läbirääkimisi pidades. /-/ Lõpuks võime öelda, et kõik tühjad lüngad on justkui täidetud siin majas ja võiksime anda endast parima, et töö kannaks ka korralikku vilja. Nüüd aga selline juhtum.“ Veel märgivad nad pöördumises, et praegu, mil valimisteni on aega jäänud 8-9 kuud, ei ole otstarbekas seda muudatust teha puhtalt sisseelamise pärast. „Meie ettepanek ei ole midagi muud, kui et võimaluse palumine teha mingigi aeg ühtse kollektiivina siin majas tööd ja realiseerida need poolikud plaanid, mis oleme oma eesmärkideks võtnud,“ lõpetavad ametnikud pöördumise.\nLisaks vallavanema umbusaldamisele on volikogu päevakorras punkt uue vallavanema ametissenimetamiseks. Senise info põhjal on umbusaldajate poolt esitatav kandidaat revisjonikomisjoni esimees Mati Antsi, kes on oma kandideerimist Lõunalehele ka kinnitanud.\npostitas konnula contra kell 09:02 Kommentaare ei ole:\nUus talispordipidu tulemas\npostitas konnula contra kell 17:54 Kommentaare ei ole:\nUmbusalduse põhjused said vaidlustatud\nTänasel erakorralisel volikogu istungil, mil toimus vallavanema umbusaldamise 1. lugemine, tegid neli volikogu liiget ettepaneku lõpetada umbusaldusavalduse menetlemine, sest umbusaldusavalduses toodud põhjendused on alusetud ja seega ei ole umbusaldusavaldus juriidiliselt pädev.\nMargus Klaar arvas seepeale, et enne 2. lugemist ei saa umbusaldusavaldust tagasi võtta.\nVallavanem Lembit Lutsult küsis Klaar, miks ta nii harva viibib Võrumaa omavalitsusliidu kokkusaamisel, kus otsustatakse KOIT-kava rahasaajate järjestus. Luts kostis seepeale, et sagedasemat kohalkäimist takistavad tööga seotud kohustused ning olenemata puudumistest on tal Võrumaa omavalitsustegelastega head suhted.\nAivo Värton küsis, et miks ei ole volikokku jõudnud ettepanekud koolimaja remondi asjus, kui kooli direktor on vallavalitsuse liige ning volikogu esimees selles koolis õpetaja. Klaar vastas, et sellest oli juttu juba kaks aastat tagasi, et midagi tuleb ette võtta.\nValdur Roots mäletas, et kui Lutsuga olid vallavanemaks saamise läbirääkimised, siis rõhutati prioriteetides, et tähtis on kool. Seepeale ütles Luts, et kui sulle antakse ette terve leheküljetäis prioriteete, siis on raske neist ühte eelistada. Kui on paigas prioriteet, siis seda on üks.\nPuusepp Mart pani kahtluse alla 2 Vaabinast korjatud vallavanema toetusallkirja autentsuse, sest need inimesed ei elavat kohapeal. Ühe kohta teadis Reiljan Maimu kohe kinnitada, et tunneb selle inimese allkirja ning just selline see on. Teise õigsuse kohta saadi kinnitus telefoni teel allkirjade kogujaga suheldes.\nLõpuks loeti häätega 8:2 (puudus Evi Zirk) umbusalduse 1. lugemine lõppenuks. 2. lugemine ning umbusaldushääletus, samuti võimalik uue vallavanema valimine toimub juba sel reedel kl 16.30.\nSiin aga väljavõte volikogulaste pöördumisest:\nUmbusaldusavalduse põhjenduste asjus\nPõhjus 1: Kuldre koolimaja renoveerimise põhjendamatu viibimine\n- Puudus ressurss valla eelarves – mullu remont ja rajatised 265 000 (peam. akende vahetus); seadmed 205 000 (eelarve seletuskirjas: tulekahju signalisatsioon ja evakuatsioonivalgustus)\n- Veebruaris, kui oli eelarve II lugemine ja vastuvõtmine, olid volikogu materjalide hulgas ka komisjonide protokollid ning komisjonide tehtud ettepanekute võrdlustabel. Ei olnud ühtegi ettepanekut selle kohta, et eelarves tuleks näha ette Kuldre koolimaja täiendav remont või projekteerimine.\n- Märtsis lisaeelarvega Kuldre Kooli eelarvet küll suurendati – 78 900 kr + 41 000 kr, aga see ei ole piisav kapitaalremondi tegemiseks. Täiendavaid ettepanekuid remondiks ei esitatud ühelgi 2008. Aasta volikogu istungil.\n- Ka tänavuse eelarvega seoses ei ole hetkeseisuga volikokku jõudnud komisjonidelt mitte ühtegi ettepanekut, mis näeks ette koolimaja remondikulude märgatavat kasvu ning seda, mille arvelt see kaetakse. Praeguses eelarve projektis: 284 000 kr, sh akende vahetus 200 000 kr.\nKÜSIMUS: kust pidi eelarvesse tulema raha koolimaja remondiks, kui komisjonid eesotsas eelarve- ja majanduskomisjoniga ei ole finantside leidmise teemat arutanudki\nPõhjus 2: Vallavolikogu alatiste komisjonide ettepanekutega mittearvestamine\n- KOKS § 47. Volikogu komisjonid\n- Urvaste valla põhimäärus § 25 lõige (3) Vallavolikogu komisjon: 1) selgitab välja kohaliku omavalitsuse poolt lahendamist vajavad vallaelu probleemid ja teeb ettepanekuid nende lahendamiseks; 2) töötab välja tegevuskavad; 3) algatab vallavolikogu määruste ja otsuste eelnõusid; 4) annab arvamusi talle läbivaatamiseks saadetud õigusaktide eelnõude kohta; 5) kontrollib vallavolikogu määruste ja otsuste täitmist; 6) teeb ettepanekuid vallavolikogu istungitel arutusele tulevate põhiküsimuste loetelu kohta; 7) võib teha ettepanekuid vallaeelarve koostamise ja eelarve eelnõu kohta.\nLõige (5) Komisjonidele suunab materjale läbivaatamiseks vallavolikogu esimees.\nLõige (9) Komisjoni otsused on soovitusliku iseloomuga vallavolikogu määruste ja otsuste või\nvallavalitsuse määruste ja korralduse vastuvõtmisel.\nLõige (12) Vallavolikogu komisjoni pädevus ja täpsem töökord määratakse kindlaks vallavolikogu reglemendis ja komisjoni põhimääruses.\nEttepanek: Lõpetada umbusaldusavalduse menetlemine, kuna umbusaldusavalduses toodud põhjendused on alusetud. Seetõttu ei ole umbusaldusavaldus juriidiliselt pädev.\npostitas Airi kell 23:00 8 kommentaari:\nTalverõõmud tõid vallarahvast taas kokku\nLaupäeval toimus traditsiooniline valla talispordipäev, osavõtjaid oli tavalisest pisut vähem, aga see ei vähendanud kohaletulnute lusti ja ükski planeeritud võistlustest ära ei jäänud.\nSilmapaistvam talispordivahend oli Urvaste noortemeeste ühistööna sündinud kelk (vana kušett suuskadel), mis meistrite sõnul tahab veel täiustamist. Päris valmis peaks sõiduriist saama 22. veebruaril Nõiariigis toimuvaks Vistel-Vastel perepäevaks. Alla sõita oli päris hea, aga mäkke üles vedamine oli kohutav, kommenteeris üks kelgumeistritest Kristo.\n"Esimesel katsel kelk päris hästi ei toiminud," meenutas Kristo. Põhja alla pandud linoleum oli külma käes rabedaks muutunud ja lagunes ära, ka suusaninad läksid katki. Kelgu ümberehitamiseks kulus koos keldrist varuosade otsimisega paar tundi.\n3,5 km suusasõit toimus samal rajal, mis eelmisel talispordipäeval. Oli mõnusat laskumist orgu, mis küll kehvavõitu libisemise tõttu väga peadpööritavaks ei kujunenud. Ega pääsenud ka tõusuta, kuhu jäi nii mõnigi jõuvaru riismeke.\nAga polnud kerge neilgi, kes pidid pärast pikka liugu kelku mäkke vedama, või pärast kiirlaskumist või slaalomit jälle nõlvale naasema. Kiirlaskumine polnud seekord otse mäest alla, tõsi küll, nii mõnigi pidi veel lõpu hakul keppidega hoogu lisama. See-eest oli finišeerimine lihtsam ja turvalisem, kui eelmistel aastatel, siis pidi enamus osavõtjatest pärast lõpetamist pidurdamiseks hange pikali viskama.\nLisaks katsuti rammu ja mõistuse teravust suusasprindis, pereteatevõistluses, jäähokis (5 võistkonda) ja traditsiooniliselt Erma Kallasse koostatud viktoriinis.\npostitas konnula contra kell 08:26 3 kommentaari:\nsildid: kirikuküla, sport\nStatistikat - Urvaste blogi loetakse hoolega!\nKuskil septembrikuus hakkasin statcounteri abil lugema klikke Urvaste Vallarahva Lehele. Reedel sai täis 20 000 klikki, peab märkima, et viimase 10 päeva jooksul on toimunud tõsine elavnemine, viimase nädalaga on kogunenud 4000 klikki.\n200 erinevat blogi külastajat on fikseeritud sellel perioodil iga päev, sel reedel tuli ilmselt urvasteleht.blogspot.com rekord - 274 erinevat kasutajat.\npostitas konnula contra kell 03:59 3 kommentaari:\nVana aega tänapäevaga kõrvutades ...\n... peab nentima, et 80 aastat ees või taga - vahet pole. Institutsioonid on pisut erinevad, aga sisu üsna sama.\npostitas konnula contra kell 03:54 Kommentaare ei ole:\nUrvaste vallavanema umbusaldamine lükkus edasi\nVallavanem Lembit Luts\nTänasel (6. veebruar) Urvaste vallavolikogu erakorralisel istungil oli päevakorras praeguse vallavanema umbusaldamine ja uue vallavanema valimine.\nIstungi alguseks oli aga selgunud, et vallavanema umbusaldamiseks on vaja kahte lugemist, seega jäi uue vallavanema valimine päevakorrast välja. Opositsiooni kuuluvad liikmed Airi Hallik-Konnula ja Rolf Kiitsak tõid aga välja valla uuest põhimäärusest punkti, mille kohaselt oleks umbusaldusavalduse algatamiseks pidanud esitama eelnõu, mida aga eelmisel istungil ei tehtud. Seega ei saanud täna läbi viia ka esimest lugemist.\nVolikogu IRLi liikmete 6 häälega otsustas siiski esimese lugemise läbi viia. Vastu olid Hallik-Konnula, Kiitsak, Tarikas ja Värton. Siimo Kolga istungist osa ei võtnud.\nSeepeale tõstatasid umbusaldamise vastased küsimuse, et mis saab vallavolikogu otsustest, mis lähevad põhimäärusega vastuollu. Vallasekretär Marit Seesmaa nentis, et sel juhul lahendab asja kohus. Siis kuulutas volikogu esimees Margus Klaar välja viieminutilise vaheaja, mida hiljem pikendas 10 minuti jagu.\nOpositsionäärid Kiitsak ja Hallik-Konnula valla põhimääruses järge ajamas\nSeejärel jätkati istungit uue päevakorraga. Gunnar Sarapuu IRList luges umbusaldusavalduse ette, põhjusena oli toodud koostöö puudumine Urvaste vallavolikoguga. Seejärel kuulutas Klaar välja volikogu erakorralised istungid kolmapäeval 11. veebruaril ja reedel 13. veebruaril, mil peaks toimuma umbusalduse esimene ja teine lugemine.\nVallavanem Lembit Lutsu toetuseks oli vallaelanike käest korjatud 201 allkirja, lisaks esitasid oma toetuskirjad Urvaste Külade Selts, seltsing Roheline Urvaste, Uue-Antsla Vanaemad, Urvaste vallavolikogu arendus- ja keskkonnakomisjon ning Urvaste valla töötajad ja ametnikud.\npostitas konnula contra kell 21:35 23 kommentaari:\nMaalehes söevabrikust päris huvitav jutt.\nMaalehe veebis on ka Urvaste seltside pöördumine ühe kommentaari saanud. Lugege siit\nLõunaleht kirjutab samuti, veebis on kahjuks vaid osaline artikkel\nsildid: kagumets, vallamaja\nLeidsin päris naljaka asja\nEi tea, kuidas sellised asjad trehvavad - lugege viimast lauset selle kohta, millest järgmises, 9. veebruari Osoonis juttu on!!!\npostitas konnula contra kell 10:32 2 kommentaari:\nKohalikud soovivad Urvaste vallavanema jätkamist\nUrvaste valla külaaktivistid on vastu senise vallavanema Lembit Lutsu umbusaldamisele, mis on kavandatud reedeks, 6. veebruariks.\nSuur hulk vallaelanikke on veendunud, et praeguses olukorras, kus valimisteni jääb vaid 8 kuud, on selline tegu mõttetu ning vähendab Urvaste valla jätkusuutlikkust. Samuti on vallavanema umbusaldamiseks toodud põhjendused üldsõnalised ning otsitud.\n2 aastat ja 5 kuud ametis olnud Lembit Luts on näidanud ennast hea juhi ja meeskonnatöö tegija ja ühiskondlike organisatsioonide partnerina. Tema eestvedamisel on möödunud aastal suurematest projektidest valminud Pokukoda ja lõpetatud Uue-Antsla rahvamaja rekonstrueerimistööd. Veel enam ettevõtmisi on aga algatatud ning vallavalitsuse ootamatu ümberstruktureerimine hävitab olulise osa senitehtust.\nKa majanduslanguse tingimustes on vallavalitsus koostöös volikogu komisjonidega koostanud tasakaalus eelarve ning vältinud laenude võtmist.\nUmbusaldusavaldus oleks ülekohtune ja vastutustundetu valla elanike suhtes.\nMitmed valla kodanikuühendused (MTÜ Urvaste Külade Selts, MTÜ Uue-Antsla Vanaemad, seltsing Roheline Urvaste) ning vallavolikogu arendus-ja keskkonnakomisjon on saatnud või saatmas vallavolikogule avaldust põhjendustega, miks ei tohiks vallavanemat välja vahetada. Samuti koguvad külaaktivistid senise vallavanema jätkamiseks toetusallkirju vallaelanikelt.\nUrvaste Vallavolikogu algatas umbusaldusmenetluse volikogu korralisel istungil möödunud reedel.\nOli kohal 28 inimest Urvaste kandi küladest (Urvaste, Kirikuküla, Koigu, Ruhingu), aga ka teistest küladest, sh volikogu liikmed Mati Antsi ja Valdur Roots, vallavanem Lembit Luts ja abivallavanem Kristjan Võrno.\nOtsustati teha korda Kirikuküla bussijaam (vahetada katusel eterniite, korrastada kemps), tööd loodetakse läbi viia vabatahtlikega ja kasutada materjali jaoks valla eelarves olevat kandiraha. Samuti vajab hädasti paviljoni Koigu küla rahvas. Praeguse valla eelarve projektis oleks raha kas 2-3 paviljoni jaoks. Arvati ka, et võiks olla terves vallas ühtses stiilis nägusad ja lihtsad bussipaviljonid, aga mitte klaasist, vaid pigem puust.\nAiri Hallik-Konnula tutvustas täiendatud Urvaste kandi 2009. a tegevuskava,mis kiideti heaks 21 poolt, 4 erapooletu ja 1 vastuhäälega. Üks olulisi asju on külaköögi käivitamine, aga kindlasti tahetakse jätkata urbanipäeva laada, 1. juuni perepäeva jm. traditsioone. Kõige kulukamn ettevõtmine on seltsimaja jupphaaval renoveerimine, milleks loodetakse raha saada erinevatest fondidest.\nMõisa rahvas avaldas soovi saada ka endale pakendikonteiner ja prügikonteiner, vallavanem Luts ütles, et kõigepealt tuleb ära oodata maakonna jäätmehoolduskava valmimine, mille koostamisel ka Urvaste vald kaasa lööb.\nAiri tutvustas ka vallavalitsuse toel valminud Urvaste seltsimaja projekti. Arutelu käigus selgus, et paigutuse osas on küllalt lahtisi otsi - kas saab arvutiruumi raamatukogu kõrvale kolida, millist tuba on Käsitöötare all tegutsevatele portselanimaalijatele vaja, milline täiendav küte hakkab majas olema.\nAga elektri, ventilatsiooni ja kanalisatsiooni peale on projekt tehtud. Vastuseid PRIAst oodatakse.\nLaupäeval 7. veebruaril, avamisega kell 10.30 Urvaste kiriku ümbruses traditsiooniline valla talispordipäev.\nSuusatamine, mäesuusatamine, kelgutamine, jäähoki, perede teatevõistlus (kelgutamine-suusatamine-uisutamine), viktoriin.\nKõik, nii noored kui vanad, on osa võtma oodatud!\npostitas konnula contra kell 19:37 3 kommentaari:\nUrvaste kalameestel pole jääpuuri vajagi\nVaabina poes saab püüda forelli, Kuldre vallamajas kangutada Lutsu.\npostitas konnula contra kell 13:47 5 kommentaari:\nSõnumeid vallalehest - mis nüüd aktuaalsemaks muutunud\nUrvaste Valla Koduloomuuseumis on alates 1. veebruarist\nväljapanek kalendritest läbi aegade. Näitus avatud märtsi\nkuu alguseni. Külastada saab kokkuleppel telefonidel\nVarje 5378 6331\nEllen 521 8603\n5. veebruaril 11.00-11.45 peatub Kuldre vallamaja juures Hansapanga buss nagu ka 19.02,05.03. ja 19.03 samal kellaajal.\nJa ehk ei ole hilja veel kord meelde tuletada, et täna, 3. veebruaril algusega kell 18.00 toimub Urvaste pastoraadis Urvaste, Ruhingu, Kirikuküla ja Koigu külade koosolek.\npostitas konnula contra kell 13:33 Kommentaare ei ole:\nReedel tuleb umbusaldamine\nJuba 6. veebruaril kl 17 on vallamajas Urvaste vallavolikogu erakorraline istung. Päevakorras on 2 punkti:\n1. Vallavanemale umbusalduse avaldamine ja hüvituse määramine\n2. Vallavanema valimine\npostitas Airi kell 12:29 4 kommentaari:\nVeel vallavanema kangutamisest\nPostimehes ka artikkel\nSõnumeid vallalehest - mis nüüd aktuaalsemaks muut...


Ameerika, vene ja saksa astronaut tagastasid rahvusvahelisest kosmosejaamast (9. november) Kasahstanis maandumise, kuludes kokku 165 päeva orbiidil.\n"Mis see reis oli," NASA astronaut Reid Wiseman kirjutas Twitterile enne Roscosmos kosmonauti Maxim Suraevi ja Euroopa Kosmoseagentuuri astronauti Alexander Gersti sulgemist, mis eraldas oma vene Soyuz TMA-13M kosmoselaeva kodust 4:27. pm EST (21:27 GMT) pühapäeval.\nKolm tundi hiljem, kell 7:31 EST (00:31 GMT), lahti kolm meeskonnaliiget liitu Rassveti mini-uuringu orbiidilaborist. Nende lahkumist jaamast jälgisid 42 ekspeditsioonide meeskonnaliikmed, keda juhtis ülem Butch Wilmore ja kosmonautid Alexander Samokutyaev ja Elena Serova, kes sisenesid ISSi septembris.\nLiidu meeskond alustas mootoreid kell 10.05 EST (03:05 27 GMT).\nPärast atmosfääri taasalustamist ja langemist langevarjuga, Wiseman, Suraev ja Gerst maandusid Kasahstani külma steppiga kell 22:58, Arkalyki linnast kirdes. Kapsel maandus vertikaalasendis, kuid tuul tõmbas välja langevarju ja viskas laeva küljele.\nHalbad ilmastikutingimused ähvardasid venelaste otsinguparteiid maandumiskohas edasi lükata, kuid meeskonna helikopterid võtsid liidu lähedale maad ja aitasid Wisemanile, Surayevile ja Gerstile ruumi kapslist välja.\nKolm astronaudi läbisid lühikese arstliku läbivaatuse, enne kui nad viidi Kasahstani Kostanay linna traditsioonilise tervitusseremooniani. Sealt saadeti Wysman ja Gerst Šotimaale, kus nad hiljem lahkusid: Gerst läheb Euroopa Kosmoseagentuuri, samas kui Wysman lendab NASA Johnsoni kosmosekeskusesse Houstonis.\nSuraev viiakse otse Kustanai'st Star City's asuvasse kosmonautikoolitusse, mis asub väljaspool Moskva.\n28. mail avati Baikonuri kosmodroomist Soyuz TMA-13M-ile kolm kosmonauti. Wisemanile ja Gerstile oli see esimene lend kosmosesse. Suraev veetis jaama pardal kokku 169 päeva 21 ja 22 ekspeditsioonil 2009. aasta septembrist kuni 2010. aasta märtsini.\nEkspeditsiooni ajal viisid Suraev, Wiseman ja Gerst rekordilise hulga uuringuid ja teenindasid jaamade süsteemi. Suraev tegi oma karjääri teise kosmosesõidu, viskades välja jäätmevarustuse üle parda. Wiseman läks kaks korda kosmosesse, esmakordselt koos Gerstiga pani ta veatu jahutusvedeliku pumba ja paigaldas relee, et pakkuda peamist manipulaatorit juhtivale mobiilsele konveierile varuvõimsust. Teine kord koos Wilmoreiga asendas ebaõnnestunud võimsuse regulaator.\n"See on kõige unikaalne laev, millel on kõige hämmastavam meeskond, kellega olen kunagi töötanud, ja mul oli suur au olla siin 165 päeva," ütles Wysman koju saatmise eel.\n"Nad ütlevad, et jaam on kõige keerulisem masin, mida kunagi ehitati," - ütles Gerst. „Nüüd, isegi kuus kuud hiljem, pole mul võimalik mõista, kui keeruline on ISS.”\nWisemani, Suraevi ja Gersti lahkumine lõppes 41 ekspeditsiooniga. Wilmore, Samokutyaev ja Serova kavatsevad kosmosejaama pardal kuni märtsini.\nVenemaa ehitab koos NASAga uue kosmosejaama\nSuurbritannia astronauti näitab LEGO kosmoseaparaati vabasõitjatele\nKuus vabatahtlikku veedavad aasta eraldi.\nKohvimasin saadetakse kosmosejaama\nKasahstanis lossiti kolm kapslit, millel on kolm astronaudi\nUimastavad vaated kosmosejaamast.


Eesti suurim supiköök sulges uksed Tallinn City Video Fotod - Estonian World Review\nEesti suurim supiköök sulges uksed Tallinn City Video Fotod\nEestlased Eestis 29 Sep 2015 EWR\nTallinna Sepa tänava supiköök on paljude jaoks koht, milleta on Kopli liine raske ette kujutada. Iga ajastu saab aga kord lõpu: hiljuti müüs linn liinid arendajale ja nn uue Kopli ansamblisse supiköök enam ei sobivat. Eile oli Eesti suurimas supiköögis viimane lõunasöök, sest kööki haldaval sihtasutusel lõpeb linnaga sõlmitud leping, mis paneb punkti kuus aastat kestnud ettevõtmisele.\nSepa tänava supiköögi viimane päev\n«Ei panda kinni, nad tahavad lihtsalt majakese tõsta teise koha peale. Ega me saa söömata jääda,» ütleb supiköögi kuraasi täis kunde valjul häälel, kui kuuleb, et supiköök sulgeb uksed.\nMajakest paraku teisele kohale ei tõsteta. Tõsi, seda teoreetiliselt taheti teha, küsides linnalt uusi ruume, kuid ükski linnaosa ei tahtnud asutust enda territooriumile. Nõnda ei jäänud üle muud kui praegusel moel oma tegevus lõpetada.\n«Meil on väga kurb meel, kuna inimesed tegid pühendumisega nädalast nädalasse seda vajalikku tööd. Loodame, et väljakujunenud vabatahtlikule kooslusele tekivad uued võimalused, sest abivajajad meie ümbert pole kuhugi kadunud,» ütles SA Sõbra Käsi nõukogu esimees, Kalju baptistikoguduse pastor Erki Tamm.\nSooja supita abivajajad siiski ei jää. «Kuivõrd läbirääkimiste käigus ei soovinud ükski Tallinna linnaosa Sepa tänava supiköögi tegevuse ületoomist oma piirkonda, peame väga heaks lahenduseks, et meie partner Päästearmee, kes on igapäevase sooja lõuna pakkumist seni korraldanud Tallinnas kolmel päeval, on nüüdsest valmis seda tegema viiel päeval järjest. Samuti saavad Hoolekandekeskuses toitlustamisega kaetud laupäev ja pühapäev,» ütles Tamm.\nKella 12 paiku oli Põhja-Tallinna supiköögi ukse taha tekkinud pikk järjekord. Suppi ootasid korralikult riides pensionärid ja räbaldunud rõivais kodutud. Oli ka noori inimesi. Enamik kundedest tundus esmapilgul kained ja kontaktsed. Kuigi elu on neid inimesi nuhelnud, on mingisugune optimism neis säilinud, vähemasti toidu osas, mis on uues kohas loodetavasti veel maitsvam.\nPoole ühe paiku lastakse esimesed sisse, selleks ajaks olid lauad kaetud, et ligi 250 inimest toita. Sisse tullakse osade kaupa, sest kõik ei mahu ruumi. Menüüs on supp, vorstivõileib, mitmesugused pirukad ja kringel. Kõrvale soe tee, mida valatakse ka pudelitesse kaasa. Veel enne äraminekut on võimalik ukse juurest kaasa krahmata käär leiba.\n«Supp on tavapärasest rammusam ja maitsvam,» ütleb parasjagu einestav mees, kes oli järjekorras üks esimestest. «Pidulikum täna otseselt ei ole, siin on ikka teisipäeviti olnud koogikesi ja pirukaid. Loodetavasti on Paljassaares sama hea toit.»\n«Ma olen istunud nende inimestega siin laua taga mitu korda ja igal inimesel on oma lugu, miks ta on siia sattunud,» ütleb Tamm. «Need lood on väga erinevad: on jäädud tööst ilma, suhte lagunemise järel on lõpetatud tänaval ja alkoholisõltuvus on kindlasti üks probleemidest. Olenemata sellest, vajavad kõik need inimesed abi, me ei anna siin ainult suppi, me oleme siin selleks, et anda usk tagasi.»\nSupiköögi avamine kuus aastat tagasi oli oluline sündmus. «Kui tulin esimest korda Sepa tänavale, siis oli siin baar ja kõrval pidasid armeenlased toidupoodi. Minu ülesanne oli need ruumid nädala jooksul ära remontida. Mäletan väga hästi, et valimised olid tulekul ja linnaisad olid rahutud ning tundsid huvi, et kõik õigel ajal käivituks. Viimasel öösel töötasime hommikul valge ajani välja, et kõik toimiks,» meenutab supiköögi üks asutajatest Elari Puu. «Supikööki tuli avada mitu korda, sest kõik tähtsad persoonid ei jõudnud õigel ajal kohale. Sööjaid õnneks see ei seganud.»\nSepa tänava supiköögi asutasid koostöös SA Sõbra Käsi ja Põhja-Tallinna sotsiaalhoolekande osakond 2009. aasta septembris. Algatust toetasid rahaliselt Saksa baptistid.


Äriinfotehnoloogia spetsialist on ühenduslüli inimese vajaduse ja tehnilise võimaluse vahel - Ärileht\nNii nagu IT, on ka äriinfotehnoloogia kõikjal meie ümber – häid ja toimivaid lahendusi vajavad nii avalik sektor kui ka ettevõtted. Tänapäeval on üha raskem leida praktilist probleemi, mille lahendamises vähemalt mingit osa infotehnoloogia ei mängi, kuna mingil hetkel jõuab probleemi uurimine ikka tõdemiseni, et nüüd on vaja kas midagi välja arvutada või informatsiooni ühest kohast teise liigutada. Kolm selle valdkonna ettevõtjat ja spetsialisti avavad, millist rolli mängib äriinfotehnoloogia tänapäeval, milliseid spetsialiste IKT-sektor praegu vajab ning miks võiksid noored seda õppida.\nKa Eesti vanima IT ettevõtte Baltic Computer Systems AS juht ja omanik Ants Sild märgib, et organisatsioonid ootavad juhte ja spetsialiste, kes saavad hästi aru nii tehnoloogiast, juhtimisest kui ka organisatsioonide tegevusmudelitest. „See vajadus on Eesti arengu jaoks selgelt kõige suurema tähtsusega. See on just see, mida äriinfotehnoloogia erialal õpetatakse. Kui tahad tõesti olla arengute keskpunktis ja ka ise neid mõjutada, siis ei piisa reeglina ühe kitsa eriala tundmisest. Vaja on kombineerida eri distsipliine ja „keeli“. Äri ja tehnoloogia on kaks peamist sellist keelt,“ sõnab Sild.\nTehnoloogia ettevõtte Nortali arendusmeeskonna juht Külli Raidma lisab, et suur vajadus on inimeste järele, kes oleksid ühenduslüli inimese vajaduse ja tehnilise võimaluse vahel, ilma nendeta jääks arvutid tegema lihtsaid arvutustöid, kui nad ometi võiksid olla aluseks tervetele uutele ärivaldkondadele. Head äriinfotehnoloogia spetsialistid on tema meelest need, kes näevad infotehnoloogia kasutusvõimalusi valdkondades, mis on infotehnoloogiast kaugel. „Neil on lai silmaring, kujutlusvõime ja loovus koos tehnika tõeliste võimaluste tajumisega. Paljud infotehnoloogilised vajadused oleksid selle valdkonna spetsialistideta rahuldamata, sest keegi ei suuda välja mõelda, kuidas seda teha,“ selgitab Külli Raidma.\nGümnaasiumi lõpetajatele või enesetäiendust otsivale inimesele soovitab ta, et äriinfotehnoloogiat tasub siis õppima tulla, kui oled huvitatud infotehnoloogiast, aga mitte liiga palju. Sest huvi ja silma peab olema inimese jaoks, kes sinu loodud tehnilist lahendust kasutama hakkab. See tähendab, et kõrgetasemeliste infotehnoloogialaste teadmiste ja oskuste kõrval peab jätkuma huvi valdkonna vastu, kus sinu tehnoloogilist lahendust kasutatakse. Raidma rõhutab, et kogu oma tohutu rolli juures on infotehnoloogia ikkagi vahend, osa millestki suuremast. Kuidas infotehnoloogiat milleski suuremas rakendada nii, et sellest tõelist kasu on – just selleks rolliks äriinfotehnoloogia eriala sind ette valmistab.\nEesti on e-riigina kindlasti edukas, kuna jätkuvalt on Ants Silla jaoks kõige lõbusam ja üllatavam suhelda teiste riikide inimestega, kes ikka veel ei suuda ära imestada, millised e-teenused on Eestis kõik olemas. „Ja veel töötab ka! Selliseid lõbusaid seiku saab igaüks endale luua, kui välismaal kohalikega arutada, kuidas e-riik on korraldatud. Eesti on tõesti väga, väga tubli selles osas. Aga muidugi – mis kõik on võimalik, kui meil on veel enam haritud äriinfotehnolooge,“ räägib Sild.\nEpp Immato meelest annab nii bakalaureuse- kui ka magistritasemel õpitav eriala suurepärase võimaluse lahti mõtestada ja aru saada äri- ja IT koostoime olulisusest ning sellest, kuidas ühendada edukalt ärivajadused ja IT lahendused. Äriinfotehnoloogia eriala lõpetanu võimalike tegevusvaldkondade valik on avar – levinumad neist on äriarendus, IT projektijuhtimine, äri- ja IT analüüs, tarkvaraarendus ja andmeanalüüs. Immato jaoks on praegu praktilise töö fookuses otsustustoe süsteemid, mis kasutavad õigustatud ja kvaliteetset sisendinfot. „Jälgin huviga tervishoiu ja meditsiini valdkonnas tugisüsteemide tekkimist ja arengut, mis toetavad pikaealisust koos kvaliteetsema tervisega,“ sõnab ta.\nOma ülikooli ajast rääkides avab ta, et pärast lõpetamist asus ta tööle programmeerijana ja loomulikult ei kujutanud ette seda, kui kiiresti maailm muutub ja millised väljakutsed teda ees ootavad. Tal on olnud õnne töötada veel äri- ja IT analüütikuna, IT projektijuhina, ärivaldkonna juhina ja IT projektijuhtide kompetentsijuhina. „Ehk suurimaks üllatuseks, mida tudengina ei osanud ette näha, ongi olnud tõdemus, et ülikool annab olulise vundamendi selleks, et olla võimeline vastu võtma pidevalt areneva elu väljakutsed,“ leiab Epp Immato.\nKülli Raidma ei osanud praegust tehnoloogiakeskset maailma aastaid tagasi toimunud ülikooli lõpetamisel kindlasti ette näha. Ta on aga veendunud, et kui targasti kasutada, on arvuteid kasutav maailm parem. „Aga ainult siis, kui neid nutikalt kasutada ja selleks tuleb õppida äriinfotehnoloogiat.“\nMõtle suurelt ja astu tulevikku juba täna! Esita avaldus äriinfotehnoloogia bakalaureuse- või magistrikavale! TalTechi IT-teaduskonnas saad õppida kõiki IT valdkondi tipptasemel. Vastuvõtt Tallinna Tehnikaülikooli on avatud kuni 6. juulil kella 12.00-ni.


Kuu inspiratsioon - roheline - Ookeani sügavus - Inspiration Details: Alpina\nKodulehekülg Inspiratsioon Kuu inspiratsioon - roheline\nKuu inspiratsioon - roheline\nSinakasroheline on perfektne kombinatsioon ookeanisügavusest ja pilvitust taevast. Küllastunud ja intensiivne värv, mis toob rõõmu ja karjub tähelepanu järele.\nEriti üksikutel pindadel ning koos tumedate roheliste värvitoonidega on sinakasroheline sügava lõõgastava toimega, samas võib aga mõjuda väga värskendavalt. Pigem sobitada kokku diskreetsete kreemikate ja heleroheliste värvidega, et tasakaalustada tema intensiivsust.\nMööbli ja aksessuaaride valikul on sinakasroheline vähenõudlik, kuna sobib kokku nii modernse heleda kui ka maaläheadase vintage mööbliga, särab eriti just ühevärviliste detailide taustal. Laske oma fantaasial lennata!\nRohkem informatsiooni rohelise värvitooni sobivusest teiste värvitoonidega leiate siit.\nSooviksite rohkem informatsiooni selle värvitooni või teiste Alpina toodete kohta? Siis kirjutage meile või laske ennast lähima edasimüüja juures nõustada.\nNäiteid sellist värvitooni toodetest, mis on toonitavad Alpina ColorMix süsteemis.\nAlpina sisevärv Die Samtene für Innen\nEi ole leidnud sobivat värvitooni?\nValige värvikaardilt Ainult Minu Värv välja meelepärane värvitoon tervelt 700 värvitooni hulgast. Professionaalne Alpina ColorMix toonimismasin segab mis tahes koguse värvi kokku vaid mõne minutiga otse teile lähima edasimüüja juures.


Laane olukorrast Ethnikoses: meil on ametis juba kolmas peatreener – Korvpall24.ee\nLaane olukorrast Ethnikoses: meil on ametis juba kolmas peatreener\nAvaldatud 01.02.2018; 14:57\nAutor Siim Semiskar 01.02.2018; 14:57\nKreeka esiliigas hetkel 6 võidu ja 9 kaotusega 11. kohal paiknev Ethnikose meeskond on seal mängiva eestlase Rait-Riivo Laane sõnul võitlemas erinevate probleemidega, mis tiimi täit potentsiaali pole lubanud avada.\n“Kui aus olla, siis ootused olid hooaja alguses natukene kõrgemad. Probleeme on olnud mitmeid, kahe põhimängija lahkumise järel neile võrdväärset asendust ei leitud ning pärast teist liigamängu vallandati peatreener, kes oli eelmise hooaja aasta treener. Uue treeneri käekirjaga meeskond ei harjunudki ja nüüd on meil ametis juba kolmas peatreener. Loodame, et asjad lähevad paremuse poole,” selgitas Laane olukorda Korvpall24.ee portaalile.\nEestlasest mängujuht on oma tiimi liider päris mitmes olulises statistilises kategoorias, kui 15 kohtumisega on ta mänginud kõige rohkem minuteid (keskmiselt 33,1), visanud kõige rohkem punkte (14,5), jaganud enim sööte (3,7) ja teinud vaheltlõikeid (1,6).\n“Minu roll meeskonna rünnakul on kindlasti suurenenud. Eelmise hooaja liiga parim skooritegija lahkus meeskonnast ja sellest tulenevalt pidi keegi selle koha täitma,” selgitas Laane.\nKui Ethnikose eesmärgiks hooaja alguses oli play-offi jõudmine, siis praegu on see asendunud väljalangemismängude vältimisega. Värske peatreener on ametis olnud alles 16. jaanuarist ning Laane sõnul on tema tulek näidanud, et mängida suudetakse ka tugevamate vastastega.\n“Praegu võtame ühe mängu korraga. Kõvasti on vigastused meeskonda segamas ning täiskooseisus pole juba mitu kuud mängida saanud. Eks mai kuus ole näha, kui kaugele purjetada suudame,” lisas eestlasest tagamees.\nPrevious Post Köster aitas HyPo lähima jälitaja vastu võidule, Lillealliku klubi kaotas\nNext PostJanari Jõesaar läheb VTB Ühisliiga tähtede mängule pealt panema


8 TAVALIST TOATAIME, MIS ON KOERTELE MÜRGISED - KOERAD - 2020\nLoomade eest hoolitsemist armastavate inimeste ja taimede eest hoolitsemist armastavate inimeste kogukonna vahel on palju kattumist. See võib olla rahulolu millegi õitsengu jälgimisega või võib see olla "emaks olemise" armastus, kuid paljud loomad armastavad inimesed armastavad ka taimi. Kui teil on lemmikloomi ja taimi, on veel üks väljakutse veenduda, et ükski taimedest ei kahjusta teie lemmikloomi.\nAllpool on loetelu 8 tavalisest toataimedest, mis on koertele mürgised. Võimalikud sümptomid võivad olenevalt taimest olla kerged kuni surmavad. Kuigi te ei pea nende taimede omamist täielikult lõpetama, tuleb siiski eriti hoolitseda selle eest, et need taimed poleks teie koera käeulatusest eemal. Sellised valikud nagu rippuvad taimed, riiulid, taimealused ja tööpinnad aitavad hoida teie koera nendest taimedest eemal.\nAloe vera taime allaneelamisel võib see põhjustada oksendamist, letargiat ja kõhulahtisust. Mõned muud asjad, mida tasub tähele panna, on muutused uriini värvis ja värisemine (kuigi värisemine on väga haruldane.) Kui teie koer on söönud piisavalt aaloed, võib toksiin, mida nimetatakse saponiiniks, põhjustada isegi punaste vereliblede lagunemist.\nPothose taimed sisaldavad kaltsiumoksalaadi kristalle. Kui teie koer närib taime, vabastab see need kristallid ja põhjustab suu ja kurgu ärritust. Pothose mürgituse sümptomid ilmnevad kohe pärast seda, kui teie koer on taime närinud. Pothose mürgistus võib põhjustada huulte ärritust, keele turset, hingamisraskust ja oksendamist. Kui need sümptomid püsivad liiga kaua, võivad tekkida tõsisemad sümptomid, näiteks teadvusekaotus või krambid.\n3. Rahu Lilly\nNagu pothos, sisaldavad rahuliiliad kaltsiumoksalaadi kristalle ja võivad taime närimisel koerte suhu ärritada. See põhjustab põletikulist kooni ja kurku ning võib põhjustada ka kõhulahtisust ja oksendamist. Kõige ohtlikum sümptom, mis võib ilmneda, on hingamisraskused tursunud hingamisteede tõttu, mis tingiks vajaduse reisida loomaarsti juurde.\n4. Madu taim ( Sansevieria trifasciata )\nMuud selle taime levinumad nimed on emakeelekeel, hea õnne taim ja kuldse linnu pesa. See taim põhjustab koerte tarbimisel seedetrakti probleeme. Ärritus, mida see taim põhjustab, on tavaliselt kerge ja ei kesta liiga kaua. Kui teie koerad seda taime närivad, märkate tõenäoliselt oksendamist, kõhulahtisust, unisust ja isutus.\n5. ZZ taim ( Zamioculcas zamiifolia )\nSümptomiteks, mida see taim koertel võib põhjustada, on oksendamine ja kõhulahtisus. Selle taime kõiki osi peetakse allaneelamisel mürgiseks nii loomadele kui inimestele ning soovitatakse pärast käitlemist käsi pesta. See on veel üks taim, mis sisaldab kaltsiumoksalaate, nii et purustatud lehed võivad ärritada teie koera nahka, aga ka sisemiselt.\nKui näete, et teie koer närib mõnda selle taime osa, on oluline viia ta kohe loomaarsti juurde. Paradiisilinnu taimed sisaldavad nii vesiniktsüaniidhapet kui ka tanniine ning nende põhjustatud sümptomid võivad lõppeda surmaga. Sümptomiteks on kiire pulss, vaevatud hingamine, lihaste värinad, torkimine, põletustunne ja sügelus suus ning kõhulahtisus.\nJade taimede mürgituse sümptomid võivad olla kõikjal kerged kuni rasked. Mis põhjustab selle taime koertele mürgistuse, pole teada, kuid mõned sümptomid on agressioon, oksendamine, letargia, nõrkus, peitus, krambid ja aeglane pulss.\n8. Inglise luuderohi\nEnglish Ivy on kergete sümptomitega. Selle taime kõik osad sisaldavad toksiine, kuid lehtedes on suurim kontsentratsioon. Allaneelamisel võib see põhjustada seedetrakti probleeme, näiteks kõhulahtisust ja oksendamist. Taimest pärit mahl võib põhjustada nahareaktsioone, nagu villid, punetus ja tursed.\nÜlimad mürgistuse sümptomid koertel\nMida teha, kui teie koer sööb ühte neist taimedest\nKui te pole kindel, helistage loomaarstile alati parimaks võimaluseks. Teine võimalus on helistada ASPCA mürgistuskeskusesse. Need on saadaval kogu päeva iga päev telefonil (888) 426-4435, nõuda võib konsultatsioonitasu. Need aitavad teil järgmistes sammudes, kas peate esile kutsuma oksendamise või andma neile rohkem vedelikke. Samuti on nende veebisaidil teavet kõigi nende mürgiste taimede kohta. Alati on kõige parem pöörduda professionaali poole nii tõsise olukorra osas kui see.\nMürgised ja mittetoksilised taimed\nPothose mürgistus koertel\nRahuliilia ja koerad - kas rahuliilia on koertele mürgine\nKas paradiisilinnud on koertele ohtlikud?\nSilte: Küülikud Roomajad ja kahepaiksed Lemmikloomade omandiõigus\nCopyright 2020 https://animalartists.net 8 tavalist toataime, mis on koertele mürgised


SARJA SCARLET EPAULETID VAATAVAD VõRGUS TASUTA\nSari on Boris Izyumsky romaani huvitav kohandus.Autor jutustab sündmustest, mis möödunud sajandi neljakümnendatel aastatel Suvorovi koolides aset leidsid. On järjekordne sõjaaegne hommik. Tulevased ohvitserid saavad korralduse liituda Punaarmee ridadega. Nii saavad noored ja rohelised poisid esimest korda oma peamise elu õppetunni, mis võib muuta nad tõelisteks meesteks. Nad satuvad vaenutegevuse väga kuumasse, saavad selle sarja arvukate sündmuste ja ootamatute süžeede tähelepanu keskpunkti. Mis saab edasi? Silte: Telesari\n© Johnny team 2021 Sarja Scarlet epaulettid laadivad alla kogu sarja - https://onlinemoviesfreek.com


Vooremaa Elu täis muusikat, erinevaid elu- ja põnevaid töökohti\nElu täis muusikat, erinevaid elu- ja põnevaid töökohti\nAlates käesoleva aasta kevadest juhib Pajusi vallas sealse rahvamaja uue juhatajana kultuuritööd Merle Nisu, tegus ja värvika elukäiguga kultuurihuviline naine, kes on laulnud Tartus “Vanemuise” teatri ooperikooris ning arendanud jõudsalt edasi kultuurielu nii Alatskivil kui Tormas.\nMerle Nisu sünnikodu oli Tartu maakonna Haaslava vallas. “Olin alles paari-kolme aastane, kui vanemad sealt Jõhvi elama kolisid,” meenutas Merle Nisu. Jõhvi linna servas asus Merle isa vanematekodu ja seal peeti sellel ajal ka loomi. “Mina tollel ajal tegelikult rohkem vanavanemate juures elasingi. Mängisin lapsepõlves rohkem omaette, sest lasteaeda mind ei pandud ja minuealisi lapsi ümbruses ei elanud. Mäletan, et ehitasin seal üksi onnegi. Jõhvis elades asusin õppima eelkooli ja käisin samal ajal sealse muusikakooli eelklassis,” jutustas Merle.\n“Koolilapsena pidin vanaema juures igal hommikul kella viie ajal vikatiga loomadele heina niitma. Niitmisel polnud vigagi, kuid peenarde kitkumisest sai tänapäeva noorte slängis väljendudes küll täielik “siiber”. Samas meeldis mulle laudas sellise s-tähe kujulise rauaga peete hakkida ja meele järele oli ka vesiheina korjamine sigadele. Võrreldes peenarde rohimisega, läks see töö lausa lennates. Heina tegemistki mäletan sellest ajast selgesti. Heinavirna kinnisõtkumine ja sinna soola vahele pildumine oli alati laste töö. Olgugi, et kasvasime vennaga üles üsna omapead, see tähendab, et meid eriti ei kasvatatud, saime ometi vanematelt ja vanavanematelt eluks kaasa armastuse nii inimeste kui ka looduse ja loomade vastu.”\nJõhvis Merle kooliteed alustada ei jõudnud, sest enne kolis perekond Tartusse, kus Merle ema Tartu rajoonikomitee kolmanda sekretärina tööle asus. Isa jätkas tehnilise töötaja karjääri.\n“Mäletan, et isa käsutuses oli Tartus diagnostikateenuseid osutanud auto. Mul oli selles istudes alati selline tunne, et kui auto pidurdab, lendan ma sealt läbi klaasi välja,” mäletab Merle.\nTartus alustas Merle õpinguid ka Tartu I Laste Muusikakoolis. “Minu kodu, keskkool, kus õppisin, ja ka muusikakool paiknesid kõik küllaltki lähestikku. Kui koolipäev läbi sai, läksid teised õpilased kesklinna suunas, mina pidin minema hoopis vastassuunas, sest minu kodu oli Tolstoi tänaval.\nSealt võtsin kaasa muusikakooliks vajaliku ning alustasin teist poolt oma päevast Tähe tänava muusikakoolis. Jäin nii ilma paljudest põnevatest jutuajamistest, ka mõnest kinokülastusest või muust põnevast ettevõtmisest.” Keskkoolis oli ta enda sõnul muusikas “helge pea”, kuid reaalained olid probleemiks ja need teda ka ei huvitanud.\nEma äraolekul perenaiserollis\n“Meie pere elas siis kolmetoalises ahiküttega korteris, igal maja perel oli oma puukuur. Nädalavahetusteks sõitsime me tavaliselt Jõhvi vanaema-vanaisa juurde. Vanaema oli meil selline kõike korraldav ja kontrolliv inimene ning kui ta helistas, oli Jõhvi sõit kindlustatud.\nMu ema tegi rajoonikomitees sisuliselt kultuurijuhi tööd. Tema tööülesannete tõttu sain ma emaga nii mõnigi kord laagrites kaasas käia. Need olid väga vahvad üritused. Olen tagantjärele väga õnnelik selle üle, et vanemad mind igale poole kaasa võtsid. Nii omandasin ma juba varakult eluks vajalikke kogemusi ja samas laienes ka silmaring.”\nKui Merle õppis seitsmendas-kaheksandas klassis, saadeti ema Moskvasse õppima. “Minul tuli sellel ajal kodus perenaiserollis olla. Ka elektriarvesti näitu pidin ma juba varakult õppima kirja panema. Võtsin appi tabureti, et arvestini küündida. Minu ülesanne oli see üles kirjutada ja esitada praeguse Tartu Kaubahalli lähedal asunud hoiukassasse. Selleks ajaks oli isast saanud Ülenurme Põllumajandusmuuseumi direktor. Nüüd hakkas ta tööl ülikonda kandma ja minul tuli alatihti triikida tema päevasärke. Sellest ajast on mul selle töö vastu tõrge,” jutustas Merle.\n“Isa püüdis ema äraolekul juurutada kodus süsteemi, kus kõik pereliikmed järgemööda nõusid peseksid, kuid ega sellest suurt midagi välja tulnud. Nagu minu kord kätte jõudis, nii hakkas igalt poolt pesemata nõusid välja ilmuma, sealhulgas potte, mille põhja oli veidi kõrbema lastud toitu kinni jäänud. Hiljem, keerulises teismeeas heitsin emale ette, et pidin tema eest kaks aastat kodutöid tegema. Aga tagantjärele mõtlen, et need kaks aastat iseseisvust tulid mulle kasuks.\nEma Moskvas veedetud aeg oli tore selle poolest, et ta tõi sealt kaasa moodsaid ja noorte hulgas populaarseid riideid ja jalanõusid, mida siin müügil polnud: takjakinnitusega tosse, moekamaid dresse.\nMinu arvates muutsid vanemate pisut erilised ametid meie, laste elu hoopis huvitavamaks. Näiteks suurematena aitasime koos vennaga isal muuseumis mitmeid töid teha, ka vanu raamatuid puhastada. Ühelt poolt vaadates olime vennaga justkui kasvatamatust perest, samas kasvasime täiesti harituiks ja koolikaaslastest iseseisvamaiks.”\nSoovis saada koorijuhiks\nPärast kaheksanda klassi lõpetamist otsustas Merle Nisu õppida Heino Elleri nimelises Tartu Muusikakoolis koorijuhtimist. “Selle valiku tegin täiesti iseseisvalt, ilma kellegi nõuandeid arvesse võtmata. Olin oma koolivalikuga selles mõttes väga rahul, et Elleri koolis oli üldainete osakaal väga väike ja ma sain ennast pühendada valdkonnale, millest tõsiselt huvitusin. Ka suhtumine õpilastesse oli selles koolis erinev, neid võeti seal kui võrdväärseid partnereid. Samas tähendas õppimine ka senisest märgatavalt suuremat vastutust. Minu õpetaja oli tuntud koorijuht Alo Ritsing. Koolipäevad olid pikad ja õppimise kõrvalt enam muude hobidega tegeleda ei jõudnud.\nKüll asusin ma laulma EPA segakoori, kus abidirigendina tegutses nooruke Laine Jänes. Tema mind sinna kutsuski. Sealt alates seob meid lähedane sõprus. Laine lõi ka oma koori, see oli Tarmeko kammerkoor ja see oli ka minu elus väga tähtis,” jutustas Merle Nisu.\nÕppimine ja koorilaul kujundasid noore muusiku elu äärmiselt huvitavaks ja sisutihedaks. Samal ajal juhendas ta ise juba väiksemaid ansambleid. Kaks korda nädalas käis ta laulmas Tarmeko kammerkooris, nädalavahetustel sõitis aga sageli Alatskivile vanemate juurde. Nimelt siirdusid Merle ema ja isa sel ajal, kui ta Elleri-koolis õppis, Alatskivile Juhan Liivi muuseumi rajama ja nende korter jäi Merle päralt. Vend elas sellel ajal juba omaette elu.\nKui muusikakool läbi sai, oli Merlel esialgu plaan minna õppima Eesti Muusikaakadeemiasse. Kuid just siis juhtus ta lugema teadet, et teater “Vanemuine” otsib ooperilauljaid. Mõistagi tuli teatrisse pääsemiseks katsed läbida. Läks nii, et ta saigi teatrisse tööle.\nMerle Nisu ooperilaulja karjäär kestis kuus aastat ja tema enda sõnul ei osanud ta paremast tööst unistadagi. “Oleksin seda tööd tahtnud isegi siis teha, kui keegi mulle selle eest kopikatki maksnud poleks. Kuid ma sain ju oma lemmiktegevuse eest veel palka ka. Pealegi algas minu tööpäev kell 11 hommikul, mis noorele inimesele väga hästi sobis. Proov kestis kella kahe-kolmeni pärastlõunal ja siis oli jälle vaba aeg kuni õhtuni.”\nOmeti tundis noor naine mõne aja pärast, et ooperilaulja roll pole päris see, millest ta unistanud on.\nKannapööre ja õpingute jätkumine\nNii tegigi lauljatar elus kannapöörde ja läks muusikaakadeemiasse õppima koolimuusika eriala. Muusikaakadeemias sai talle aga selgeks, et talle koolimuusika väga ei meeldigi. Meelsasti oleks ta jätkanud ooperilaulja karjääri, kuid tundis, et õige aeg selleks oli möödas. Tagantjärele mõistab praegune kultuuritöötaja, et laulmisele oleks tulnud pühenduda märksa varem. Nii otsustas ta hoopis emaks saada. “Olin juba pea kolmekümne aastane, kui minu esimene poeg Karl-Hendrik sündis. Sellega oli mulle ooperilaulja tee lõplikult sulgunud ja ma mõistsin, et Tallinnaga ma oma elu pikemalt siduda ei kavatse. Pealegi pole n-ö suurlinna tuled mind kunagi ahvatlenud,” tõdes Merle. Nii otsustas noor ema minna elama Alatskivile, kus teda ootasid ees nii tema vanemad, venna pere kui ka teised tuttavad. Alatskivil vajatigi just kirikusse organisti.\n“Kolisin Alatskivile 2001. aasta kevadel ja augustis sündis mu poeg. Juba sama aasta 1. septembril läksin ma Alatskivi kunstide kooli muusikaõpetajana tööle. Õnneks olid mul hommikud vabad, sest sellel ajal olid minu õpilased tavakoolis. Pealelõunal tuli anda individuaaltunde klaveriõpetajana. Ja kui mina kirikus orelit mängisin, siis laps magas vankris kiriku ukse taga. Kui ta nutma hakkas, läks keegi kirikus olnud prouadest teda sõidutama. Mulle tulid appi ka minu venna tütred, kes koolipäeva lõppedes last aitasid hoida,” rääkis Merle. Paraku tundis naine, et Alatskivil ei saa ta ennast sellel määral teostada, nagu soovinuks. Kujunes välja nii, et Merle aitas oma emal, kes tol ajal Alatskivi vallavanem oli, vallas kultuuritööd korraldada. Lausa valla palgale minna ja Alatskivil justkui peredünastiat luua Merle õigeks ei pidanud. Siis hakkas talle ajalehes silma kuulutus, kus Torma valda otsiti kultuuritöötajat. Nii otsustas ta taas elus pöörde teha ja kandideeris Torma valla kultuurijuhi ametikohale, kuhu ta ka tööle võeti.\nKäivitas kõnevõistluse ja asutas kammerkoori\nToimeka naisena leidis Merle Torma vallast ühe vanema maja, mille omanikuga saavutati kokkulepe, et ta võib seal elada. Maja asus Torma alevikust kuue kilomeetri kaugusel. “Tegelikult oli selle maja seisukord üsna jube. Aga kui ma nägin selle maja hoovi ja maja suure toa raudahju, mille peale sain oma nipsasjakesi panna, siis tundsin, et see on minu jaoks õige koht. Seal tuli hakkama saada üsna arhailistes tingimustes, sest vett võtsin väljas vändaga kaevust ja solgivesi jooksis maja seina alt lihtsalt toru mööda välja.”\nTalvel lükati tee küll lahti, kuid traktor hoovi ei mahtunud ja seal tuli Merlel kõvasti labidatööd teha. Kuiv kemps asus mõistagi väljas. Selles majas elades sündis Merlele 2007. aastal veel teinegi poeg, kes sai nimeks Karl-Markus. Tormas alustas vanem poeg Karl-Hendrik kooliteed ja noorem käis lasteaias.\nKultuuritöö sobis talle igati. Vallavanem Riina Kulliga tekkis hea koostöö. “Olin ju alati matemaatikas nõrk olnud ja Tormas olles sain kultuuritöö eelarve koostamisel päris hea koolituse. Kogemusi sain ka administratiivtöös,” rääkis naine.\nMerle Nisu algatusel hakati Tormas korraldama Carl Robert Jakobsoni kõnevõistlusi. Tema käe all alustas Tormas tegevust ka kammerkoor, mida ta veel praegugi juhatamas käib.\nKuid ka Tormas said Merle Nisu tegemised ühel hetkel tehtud ja ta oli taas valiku ees. “Tegelikult tulin ma Pajusisse seoses isiklikus elus aset leidnud muudatustega. Kui avanes võimalus rahvamaja juhatajaks kandideerida, siis otsustasin sellel konkursil osaleda,” rääkis ta.\nMerlet paelub kultuuritöös selle mitmetahulisus. Samaaegselt on võimalik olla nii administraatori, kontoritöötaja kui kultuurijuhi rollis. Tema peas keerlevad mõtted juba järgmise aasta kultuurisündmustest. Ta loodab käivitada Pajusi näiteringi, samuti naisansambli. Laste jaoks tahaks ellu kutsuda laulustuudio. Plaane on veel teisigi. Nüüd on Merle Nisu otsustanud oma värvikale ja elu- ja töökoha vahetusi täis elukäigule pisut pidurit tõmmata ning Põltsamaa kandis kanda kinnitada. Nii võib öelda küll, sest elukoha leidis ta endale Põltsamaa kesklinnas väga vahvas ja kaunis kohas asuvas\n“Seal on lausa paradiis. Oma aiamaalappki on igaühel olemas. Pealegi pääseb Põltsamaalt hõlpsasti igasse suunda liikuma. Loodan, et Eesti kõige tähtsama sisemaantee ääres elades leiavad ka minu pojad täiskasvanutena aega trassilt maha pöörata ja mind vaatama tulla. Pajusis tahan ma tõesti kultuuritöö oma südameasjaks võtta ja paljud plaanid tasapisi teoks teha,” rääkis Pajusi rahvamaja juhataja.\n*Sündis 1971. aasta 10. detsembril Haaslava valla Roiu külas\n*Perekond kolis Roiult Jõhvi, hiljem Tartusse\n*Merle koolitee algas 1978. aastal tollases Tartu 7. Keskkoolis\n*4.-5. klassi õpilasena hakkas laulma lastekooris “Kurekell”\n*Pärast kaheksanda klassi lõpetamist asus Tartu Heino Elleri nimelises Muusikakoolis koorijuhtimist õppima\n*Läks tööle “Vanemuise” teatrisse\n*Töötas teatris kuus aastat\n*Läks Tallinna Eesti Muusikaakadeemiasse koolimuusika eriala õppima\n*Kolis Alatskivile 2001. aasta kevadel\n*Oli Alatskivi kunstide kooli muusikaõpetaja, mängis kirikus orelit\n*Kandideeris Torma valla kultuurijuhi ametikohale, kuhu tööle võeti\n*2011. aastal kandideeris Pajusi rahvamaja juhatajaks ja osutus valituks\nMerlele saab kindel olla\nAmmune peretuttav, riigikogu liige Laine Randjärv\n“Merle on väga pühendunud koori- ja kultuurijuht. Oma ansamblite, kooride, kultuurimaja käekäik on talle alati erakordselt südamelähedane olnud. Ja kui on tarvis teha valikuid, mida või keda eelistada, siis oma kollektiivide arvelt ta iialgi midagi muud ei tee. Merle on südamlik ja süvitsi minev. Kuna ta on olnud väga kaua aastaid mu enda koorilaulja, siis tean eeskätt seda, millise vastutustundega ta on suhtunud meie esinemistesse ja konkurssidesse. Merlele saab kindel olla. Tema esimene sopran on päästnud koori nii mõnigi kord, kui on olnud kohal vähe lauljaid.\nTean sedagi, kui põhjalikult valmistab ta ette oma lauljaid. Oleme teinud Tarmeko kammerkoori ja Torma segakooriga koos projekte, kusjuures just meeslauljaid oleme saanud toeks Tormast. Kui Merle käis mulle tutvustamas oma uut töökohta Pajusi kultuurimajas, siis nägin, kuidas ta silmad särasid ja ideed aina lendasid. Plaanid, mida ja kuidas saaks kõike sealkandis ette võtta, olid toredad. Ma isegi mõtlesin, et olen heas mõttes kade Pajusi rahvale, et nad said endale nii musikaalse, inimesi armastava, nende heaks panustava ja professionaalse kultuurijuhi.”\nMerle tuleb kõigega toime\nTorma vallavanem Riina Kull\n“Hindan kõrgelt tema loovust, intelligentsust. Ta võis katta lauda, pesta põrandat, juhtida koori. Ta viis Torma kammerkoori väga heale tasemele. Meie kammerkoor on esinenud maakonna suurüritustel ja mujalgi. Ta avastas meie vallas andekad inimesed ja nende annetele toetudes lõi tugeva koori. Õnneks ta dirigeerib Torma kammerkoori edasi. Ja me toetame tema püüdlusi.\nNii valla kui ka riigi pidulikel sündmustel esinesid meil väga kõrgetasemelised kollektiivid, need tõi meile just Merle Nisu. Pean silmas Hirvo Surva koore ning Alo Ritsingu koori.\nMõistan tema soovi otsida uut. Pajusi rahvas võib olla õnnelik, et sai endale tubli ja hakkaja kultuuritöötaja. Tean, et ta loob juba Põltsamaal koori.”


Reisi broneerimine ja broneeringu eest tasumine - Linda Line\nKontakt\tSõidugraafik / HinnadSeeriapiletidPakkumisedHotellidInfoBroneeri\t22.05.2013 Hel-Tal kell 08:00 tühistatud. Vabandame!\tInfo\nAlaealise hooldaja volitus\tReisi broneerimine ja broneeringu eest tasumine\nBroneeringut on võimalik teha telefonitsi Eestis 16100 (0,80 €/kõne+sidetasu) või Soomes (+358) 600 0668970 (tasuline telefon 1,64 €/kõne + kohalik kõne maksumus), läbi online broneerimissüsteemi www.lindaliini.ee / www.lindaline.fi või saates e-maili aadressile info@lindaliini.ee / myynti@lindaline.fi. Broneerimine on tasuta kõikidele klientidele. Parimad hinnad leiate Internetist www.lindaliini.ee / www.lindaline.fi, kus pakume pileteid lisaallahindlusega. Reisi broneerides tuleb teatada reisi suund või suunad, kuupäev, kellaaeg, reisija ees- ja perekonnanimi, sugu, sünniaeg, kodakondsus ning eelistatavalt mobiiltelefoni number kontakttelefoniks. Pileteid saab välja osta broneeringu numbri alusel.\nHelsingi ja Tallinna sadama kassades lisandub lisamaks 5 € kõikidele broneeringutele, mis ostetakse välja reisi toimumise päeval. Reisi maksumus peab olema tasutud hiljemalt 1 tund enne reisi algust. Juhul, kui broneeringu eest ei ole tasutud määratud ajaks, broneering tühistatakse ja hilisemate pretensioonidega ei arvestata.\nSeeriapileti omanikele pakume võimalust broneerida telefonitsi 16100 (0,80 €/kõne+sidetasu) või läbi interneti www.lindaliini.ee / www.lindaline.fi. Seeriapileti omanikel on võimalik broneerida Helsingis eritelefonilt (+358) (09) 668 97050. Soovitame kõikidele seeriapileti omanikele teha broneering enne reisile minekut. Broneeringu olemasolul on teil võimalik pääseda otse laevale füüsilise seeriapileti olemasolul. Kõik seeriapiletiga broneeritud kohad/reisid võetakse kaardilt maha. Palume kindlasti muuta või tühistada oma broneering hiljemalt 2 tundi enne reisi toimumist, kui ei soovi broneeritud reisi kasutada. Economy seeriapiletiga saab broneerida vaid piiratud väljumistele Helsingist ja Tallinnast (tutvu tingimustega).\nGrupid ja hotellipaketid\nGrupibroneeringute vormistamiseks tuleb esitada kirjalik taotlus Linda Line’i e-mailile ryhmat@lindaline.fi või grupid@lindaliini.ee. Informatsiooni grupireiside kohta on võimalik küsida telefonitsi Eestis 16100 või Soomes (+358) 0966897040, kuid taotlus broneeringu vormistamiseks tuleb esitada alati kirjalikult. Soovitame broneerida kohad aegsasti. Gruppide puhul kehtib üks soodustus korraga, teiste soodustustega ei arvestata. Grupi nimekirja palume saata hiljemalt 1 nädal enne reisi väljumist. Hotelliga grupireiside puhul palume saata grupi nimekiri hiljemalt 2 nädalat enne reisi väljumist. Kõik grupiliikmed peavad reisima üheaegselt.\nGrupibroneeringu korral tuleb teha ettemaks 10% broneeringu kogumaksumusest. Hotellipakettide ja muude pakettide korral tuleb teha ettemaks 20% broneeringu kogumaksumusest. Kui ettemaks ei ole tasutud kokkulepitud tähtajaks on firmal õigus broneering tühistada. Grupibroneeringu muutmise ja tühistamise tingimused vastavalt grupi suurusele ja väljumisele on saadaval Linda Line’i grupiosakonnast. Grupibroneeringute eest tuleb tasuda hiljemalt 28 päeva enne reisi. Grupibroneeringud, mis on tehtud hiljem kui 28 päeva enne reisi tuleb tasuda koheselt. Grupibroneeringut ei ole võimalik tühistada või muuta vähem kui 28 päeva enne reisi toimumist. Juhul kui broneeringuga on seotud kolmas osapool (nt. Hotell) kelle tühistamistingimused erinevad antud reisitingimustes etteantuga, siis järgitakse mõlema poole poolt kehtestatud tingimusi. Eripakkumiste korral kehtivad esmalt eritingimused, mida tuleb arvestada koos reisitingimustega.\nAlla 18-aastastel reisijatel peab reisile minnes olema ette näidata lapsevanema või hooldaja kirjalik volitus (iga alaealise kohta eraldi volitus). Volituse põhja leiate meie kodulehelt.7\nBroneeringuid saab osta välja vaid Linda Line’i sadama kassadest või otsestest Linda Line’i müügipunktidest Tallinnas ja Helsingis. Laevale on võimalik pääseda vaid broneeringukinnituse, broneeringunumbri, ostukviitungi või füüsilise seeriapileti alusel. Kindlasti tuleb esitada sadamas isikut tõendav dokument. Klient peab saabuma sadamasse hiljemalt 1 tund enne väljumist. Palume olla sadamas varakult ning arvestada järjekordadega kassas. Alates 2011 hooajast lubatakse kliendid laevale ilma eelneva broneeringu registreerimiseta kassas, kuid kindlasti peab broneering olema eelnevalt täies mahus tasutud. Tasumata või osaliselt tasumata broneeringute eest on võimalik maksta vaid kassas. Laevale pääsu väravas makseid ei aksepteerita.\tFirmastUudisedTule tööleLaevadSadamadAgentHotellideleUudiskiri\t16 100 (0.8€/kõne + operaatoritasu)


Kas kõik inimesed on võrdsed? | Para-web\n/ Kas kõik inimesed on võrdsed?\nKas kõik inimesed on võrdsed?\nRaudteel kõndinud naine hukkus rongi all, sest talle ei meeldinud toon, millega kaaskodanlased teda hoiatasid läheneva rongi eest. Selle asemel, et hoiatust kuulda võtta, solvus neidis ja hakkas mossitama kuniks oli liiga hilja.\nOma misioonil mõista inimeste käitumist, olen korduvalt tunnistanud, kuidas paljud meist otsustavad ignoreerida tõde, kuigi nähtavad märgid on ümberlükkamatud. Läbi mitmete testide ja provokatsioonide olen hakanud mõistma, et probleemiks ei ole tõe mittenägemine (inimesed teesklevad enda rumalust), vaid ettekujutlusvõime puudus, mis tähendab, et paljud meist elavad hetk korraga ja ei suuda mõista, kuidas hetkeolukord ja hetkeotsused mõjutavad (lähi)tulevikku või nn suuremat pilti.\nVõib-olla panen puusse, aga kord-korralt hakkab selgemaks saama:\n1. Näited, mis on mõeldud illustreerimaks mingit mõtet/arusaama, ei võeta näidetena, vaid reaalsete olukordadena. Jäädakse näitesse kinni. Näiteks küsitakse linki juhtumile, mida kirjutasin esimeses lõigus.\n2. Kujunduslikust keelekasutusest ei mõisteta -- kui ei räägita asjadest konkreetselt, ei saada saada. Näiteks küsitakse, mis suuremõõdulisest pildist ma just rääkisin.\n3. Tõde vs autoriteet võitja on pea alati autoriteet, olgugi, et autoriteedi versioon on läbinähtav vale. Väga hea näide näiteks 9/11 ja Pentagoni aurustunud lennuk.\nKunagi kirikuõpetajaga pajatades arvas too, et inimestele ei tohi kunagi otse midagi ütleda (Näiteks et "Inimesed on idioodid"), sest nad hakkavad ennast kohe kaitsma, keegi ei taha olla idioot ja seega ei üritagi nad aru saada suuremast mõttest. Samas kui väita, et osad inimesed on idioodid, ei hakka samuti inimesed kaasa mõtlema, sest kõik eeldavad kohe, et jutt ei käi neist.\nKui aga rääkida läbi lillede, saavad allegooriast aru nutuselt vähesed.\nKõige mõjusam oli tema arvates tekitada inimestele autoriteet, kelle olekut hakkavad inimesed matkima. Jeesus, Buddha jne. Kuid see on minu arvates ebaeetline ja kaugendab inimest endast. Kui inimesel polegi olemas "ennast", siis on see arusaadav ja effektiivne võte, kuid juhul, kui inimesel siiski on "mina" olemas (nagu ma usun, võibolla sinisilmselt), on selline mõjutamine äärmiselt ohtlik inimesele ja suuremas pildid kogu ühiskonnale.\nMina või inimese enda all ei pea ma silmas ego, vaid sisemist mootorit, mis kogub infot ja vastavalt sellele vormib arusaama, mille keskmeks on inimene ise. Nn kaine mõistus.\nKas koolisüsteem tapab ettekujutuse oma tee-mida-ma-ütlen-ja-sa-saad-viie võttega? Kas autoriteet võidab alati, sest autoriteeti kardetakse? Või on see mingi massipsühhoos (teen, sest teised teevad kah)?\nVõi ongi nii, nagu mõned kipuvad meie seast arvama -- inimesed on oma ehituselt erinevad ja osad meist ei olegi suutelised genereerima originaalset mõtet või suuremast pildist aru saama.\nRE: Kas kõik inimesed on võrdsed?\nSee teema koos teemaga "Inimesed on idioodid" peaksid kuuluma, kas alafoorum "Muu"- Laste müstikanurk või siis Üldteemad. Sobib ka alafoorumisse Inimene - see kummaline olend.\n(14-02-2014 11:41 )Eithea Kirjutas: See teema koos teemaga "Inimesed on idioodid" peaksid kuuluma, kas alafoorum "Muu"- Laste müstikanurk või siis Üldteemad. Sobib ka alafoorumisse Inimene - see kummaline olend.\nNõus. Tuleb aga tunnustada Fallenboy jätkuvat uljust sarnaseid teemasid püstitada aga erineva pealkirja all. Fallenboyle peaks ehk siiski lugemismaterjali soovitama? Otsivale hingele kuluvad juhatused ära.\n(selle postituse viimane muutmine: 14-02-2014 11:57 positiivne.)\n(14-02-2014 11:47 )positiivne Kirjutas: Fallenboyle peaks ehk siiski lugemismaterjali soovitama? Otsivale hingele kuluvad juhatused ära.\nAga palun, ootan raamatu pealkirja.\nSa vajad minu meelest teoseid, mis tutvustavad sulle inimest ja inimolemust ja inimest "käimas hoidvaid mootoreid". Ja need ei tohiks olla teatmeteosed vaid ilukirjandus. Aga siin võta lihtsalt maailmaklassikud järjest ette.\nBalzaci "Kogutud teosed" alustuseks. Siin on inimomaduste ja karakterite diapasoon küllalt vingelt ära toodud. Soovitan algusest pihta lugeda ja lõpuni välja.\n(selle postituse viimane muutmine: 14-02-2014 13:20 positiivne.)\nNoh, kui aus olla, siis Balzac on läbi töötatud juba aastaid tagasi. Ja enamus kirjandusklassikastki, sest käisin vastava kallakuga koolis.\nMiks ei tohi olla teatmeteosed? Arvad, et ümberjutustamata infost ei näri läbi?\nMis arvad raamatutest nagu Edward Bernays "Propaganda" või Le Bon "The crowd". Midagi Freudilt? Sogyal Rinpoche "Tiibeti raamat elust ja surmast", kui minna sügavamalt hinge sisse.\nPiibel, Koraan ehk? Veedad?\n(selle postituse viimane muutmine: 14-02-2014 13:38 fallenboy.)\n(14-02-2014 14:03 )Angervaks Kirjutas:\n(14-02-2014 13:36 )fallenboy Kirjutas: Noh, kui aus olla, siis Balzac on läbi töötatud juba aastaid tagasi.\nOo, suisa läbi töötatud. Tegid põhikooli kirjandustunnis ühe kontrolltöö selle peale?\nLase kogu see tollane nimekiri uuesti läbi ja ära asja praegu keerulisemaks koraanide ja muude põhikirjadega.\nMis su probleemiks on?\nTean sobivamaid kohti. Ja ka meetodeid.\nViimase 20 aasta, eriti selle teine kümnend mil nutitelefonid ja facebook said noorte seas valdavaks näppimisvahendiks võib teatud osa noori tõepoolest rumalamateks nimetada, pole ju vajadust pikki tekste läbi lugeda, pole vaja käsitsi kirjutamise tehnikat õppida, kontrolltöödes ainult linnukesed või sõnad õigetesse kohtadesse tippida. Omavahelises suhtlemises puuduvad igasugused originaalsed mõtted, ainult laigitakse muusikapalu või artiste, kui vaadata tänavapilti siis on see täis nutides tuhnivaid tegelasi kõrvaklapid kõrvades. Parim viis toota kasulikke idioote, kes ise ei mõtle kaugemale oma iidolitest muusikas ja kinos.\nSee muidugi ei tähenda, et õpetajahärral Faradyl pole paremaid ideid ja lahendusi, küsimus on ainult selles kas neid tunnistavad ka noored ise, kõik vastused ju annaabis kättesaadavad, ainult maksa õppimise asemel ja kontrolltöö või iga küsimuse vastus paari nutiliigutamise kaugusel.\n(selle postituse viimane muutmine: 14-02-2014 14:38 VironShaman.)\nArvad, et tegemist on taandarenguga? Aga kunagi ju siiki olid inimesed, kes said maailma asjadest aru, või on see alati nii olnud, et "eliidi" poolt halliks massiks ristitud inimesed on olnud teisejärgulised, mitte seetõttu, et nende arengut pärsitakse, vaid sest nad ei olegi arenguvõimelised? Indiaanlaste kogukonnad, mis olid suhteliselt anarhistlikud, demokraatlike sugemetega, annavad tunnistust, et autonoomne mõtlemine on/oli võimalik. Või olid anarhistlikud vaid perekonnavahelised suhted ja perekonna sees oli tegemist hierarhiaga, mis kaitses lihtsama arusaamaga liikmeid? Samuti aborigeenid, kelle arusaamine on vägagi arenenud ning kohati võib lausa vastandada valgete omaga (ei ke*i enda pereliikmeid, mida valged suure mõnuga tegid eelmise sajandi kolmandas veerandis).\nSamuti erinevate filosoofiate (kristlus, budism) ridadevaheline hoiak, et igaüks on võimeline valgustuma ja "maaja loori eemale lükkama" ). Millest järeldub ka, et probleem on vanem, kui Facebook.\nVõi on lihtsalt shamaanide, tervendajate, preestrite teadmised hakanud levima, aga mis paljude jaoks ei ole arusaadavad?\nBalzaci "Kogutud teostes" leiab inimese närususe ja suuruse kogu spektri ja see millistel asjaoludel eelnimetet omadused ilmnevad tema teostes, on kirjaniku poolt väga põhjalikult läbitöötatud. Seda soovitan sul Fallenboy kindlasti lugeda ja "läbi töötada".\nMulle paistab Fallenboy, et sul on elu inimlik mitmetahulisus märkamata jäänud ja sa oled takerdunud kuhugi...\nMulle paistab positiivne, et Sa ei taha sugugi arutada midagi -- et loe ja vaata ja uuri ja puuri. Sul pea otsas olemas, pane tööle ja ütle oma arvamus välja! See on foorum, mitte raamatuklubi!\n(14-02-2014 11:24 )fallenboy Kirjutas: Võib-olla panen puusse, aga kord-korralt hakkab selgemaks saama:\nVäga kena, et mingid teemad saavad selgeks. Järgmine samm on see, et kuidas selgeks saanud tähelepanekute alusel lahendusele (sa oled ju lahendustele orienteeritud) suunatud protsessi juurutada, sest näpuga neile osutamine ja teistelt nende likvideerimise nõudmine ei ole lahendus nagu lahendus ei ole ka probleemi teadvustamine.\nÄrge nüüd ehmatage kui väidan et eestlaste rahvakultuur on oma olemuselt professionaalsete lihtinimeste (no ei hakka ütlema et orjade) poolt sajandite vältel väljatöötatud rehepapikultuur oma valitsejate vastu.\nMeilt on kõrgkihti lahkunud hulk helgeid päid aga koos sellega on nad saksastunud, venestunud ja nüüd siis rõõmsalt ennast ja oma lapsed ubainglasteks koolitanud.\nSamas lihtrahvas on jäänud ja loodetavasti jääb veel kauaks eestlasteks.\nVaata kasvõi ühe vene seltskonna ülistajat Urmetit\nKellele vastulause esitab siis Reinsalu.\nTasub matsil Urmeti alaväärsuskompleks vene aegse nimega ei tõ irod , kogda po tselovetseski govorit nautsisja (hei sina Heroodes halvustav nimi rooma valitseja kohta, kuna õpid inimese keeli rääkima, st vene keeles., kui keel ja rahvas hakkavad hääbuma. Siiani on mats keelt ja rahvust koogutamise asemel kallimaks pidanud kui kohaliku eliidi kombed ruttu inglise keelele üle minna ja lastele õiges keeles haridus anda.\nKes eestlastest on siis omavahel võrdsed ja kes teise eestlase kohta ütleb fuih mats.\n(selle postituse viimane muutmine: 14-02-2014 15:48 VironShaman.)\n(14-02-2014 15:45 )kage Kirjutas: Väga kena, et mingid teemad saavad selgeks. Järgmine samm on see, et kuidas selgeks saanud tähelepanekute alusel lahendusele (sa oled ju lahendustele orienteeritud) suunatud protsessi juurutada, sest näpuga neile osutamine ja teistelt nende likvideerimise nõudmine ei ole lahendus nagu lahendus ei ole ka probleemi teadvustamine.\nPagan, oleks tahtnud seda ise öelda.\nOh jah, mõistlik jutt sedapuhku Reinsalult. Ahjaa, kes see Urmet on?\nÜks mõistlik kommentaar sealt VS lingilt:\nKunagi oli kommentaariumite nuhtluseks keskerakondlik spämmirobot teinelugeja (kirjutab vahel praegugi lugeja nime all, nimetab oma vastaseid mõnitavalt "kullakesteks"). Kord sattus üks kommentaator talle hambusse sellega, et too oli öelnud, et venelastel puudub empaatiavõime. Kontekst oli umbes selline, et venelane ei pea mitte millekski teiste rahvaste kannatusi. Teinelugeja kargas tollele kommentaatorile kallale ja nõudis mitu kuud järjest lahtiütlemist seisukohast, et "venelastel tervikuna puudub empaatiavõime".\nNüüd kuulutab mitte anonüümne netikommentaator, vaid artikli autor eesti rahva kohta TERVIKUNA sisuliselt sedasama: "Tegelikult – kogu eesti rahva pärast. On muidugi väga palju n-ö normaalseid kaaseestlasi, ma tunnen paljusid selliseid ja ma suhtlengi enamasti sellistega. Aga ma ei ole ei pime ega loll, ma tean ja näen, et nad ei anna kahjuks massis tooni, samamoodi nagu ei anna intelligents tooni..."\nKui Tiit Made kirjutas üleminekuaastatel venelaste kohta, et need on vägivaldsed seetõttu, et mongolid ja tatarlased vägistasid vene naisi ja et ta tunneb ka mõnda normaalset venelast (tsiteerin mälu järgi, ei pretendeeri täpsele sõnastusele), siis tõusis kisa ajakirjanduses taevani - et kuidas ikka nii võib. Nüüd kirjutab lugupeetud (laste!)kirjanik eestlaste kohta sedasama ja kui kellelgi üldse närv liigub, siis ainult sellel "ebaintelligentsel massil", millena autor eesti rahvast tervikuna presenteerib.\nMa kahtlustan, et Jaak Urmetil on mingi psüühikahäire, mis ei pruugi küll diagnoosi alla kuuluda, kuid sotsiopaatia elemendid on täiesti olemas. Mina ja maailm. Kõigile oleks meeldivam, kui ta lahendaks oma isiklikud probleemid ise, mitte ei sublimeeriks oma inimsuhetes kannatadasaamist sellistesse liialdustest nõretavatesse ja viha külvavatesse artiklitesse.\nKage, positiivne, Faraday -- kui teile teema ei sobi ja teil pole midagi asjalikku ütleda, siis kurat, lõpetage teema solkimine! Nagu lasteaed, tõsiselt. Kui te üritate mind maha teha, sest arvate, et nimetasin teid idiootideks, siis lugege enda postitused läbi ja näete, et ma võisin tervet inimkonda idioodiks nimetada, aga teie sõnavõtud on minu väljaöeldu kinnituseks.\nFallenboy sai naela peale pihta\n(14-02-2014 17:30 )fallenboy Kirjutas: Kage, positiivne, Faraday -- kui teile teema ei sobi ja teil pole midagi asjalikku ütleda\nPalun selgita mida sa mahategemisena näed? Sest enda arvates kirjutasin asjaliku soovituse ja tunnen tõesti head meelt, et sul eelpoolmainitud asjad selged on seega jääb mahategemise osa mulle arusaamatuks. Samuti oleks hariv kuulda ka su seletust miks mu postitus ei ole asjalik, st mida sa selles valesti näed olevat. St seleta natuke, et ma aru saaks, sest muidu pean ma ise välja mõtlema, et mis minu arvates sinu arust valesti on, aga kuna see ei ole mõistlik tegevus ja ei anna vastuseid, siis ma parema meelega loobuks sellest ja kuulaks sinu selgitusi.\n(14-02-2014 11:24 )fallenboy Kirjutas: Raudteel kõndinud naine hukkus rongi all, sest talle ei meeldinud toon, millega kaaskodanlased teda hoiatasid läheneva rongi eest. Selle asemel, et hoiatust kuulda võtta, solvus neidis ja hakkas mossitama kuniks oli liiga hilja.\nSinu väide, et inimesed elavad hetk korraga mis on võrdeline ettekujutlusvõime puudumisega ja samas väidad, et hetkes elamine ongi tuleviku ja tarkuse võti. Arusaamatu minule\nInimesed jah ongi erinevad ja igaühel oma tee käia. Kellel pikem kellel juba lühem. Sina näiteks läbid seda etappi selles elus, et üritad ülaltoodud küsimustele lahendusi leida ja sellest kõigest aru saada. Teiste jaoks on tähtis näiteks kuidas 100€ kuus hakkama saada ja vaimsed teemad jäävad järgmistesse eludesse lahendada või on juba eelmistes lahendatud. Üldjuhul käivad teemad läbi elude materiaalsematest probleemidest vaimsemate poole.\nAutoriteet on kohati ikka hea ka, eriti kui sa oled veel väike laps ja ei tea kuidas hakkama saada. Edasi teed oma valikuid ise ja kui jääd kinni kellegi autoriteeti siis on asi halb ja ei suuda jah ise mõelda ega otsustada ja areneda. Minu vanemad on mulle väga suureks autoriteediks ja ma olen neilt õppinud mis on vale ja mis on õige. Sain selle selgeks ja läksin oma eluga edasi. Praegu on mu autoriteediks Tenzin Gyatso(ei kummarda teda vaid otsin tema jutust tarkuseterasid mis sobivad minu praeguse taseme/tarkusega. Tema õpetabki lühidalt seda, et kõik mis loeb ja on tähtis, see oledki Sina Ise.\nTarkust võib leida absoluutselt igalt poolt tuleb vaid oma süda/silmad/kõrvad avatud hoida. Ja see ongi suur pilt.\n(selle postituse viimane muutmine: 15-02-2014 05:12 Heakuulaja.)\nVeidi kaootiline tekst, sõnaohtrus ei tule oma mõtte selgitamisel alati kasuks\n(14-02-2014 11:24 )fallenboy Kirjutas: Või ongi nii, nagu mõned kipuvad meie seast arvama -- inimesed on oma ehituselt erinevad ja osad meist ei olegi suutelised genereerima originaalset mõtet või suuremast pildist aru saama.\nInimesed on erinevad, mis ei tähenda, et igaüks neist poleks võimeline vahel originaalselt mõtlema. Ja kes üldse otsustab kelle maailmapilt on õige? Mida võtta "õige" puhul hindamiskriteeriumiks? Majanduslik edukus? Haritus? Hingerahu?\nMinu meelest on nii, et tegelikult pole mittemingisugust vahet, mida inimene oma eluga teeb - surm lükkab kõik ikka ühetasaseks. Ja see vahepeane hinnang on subjektiivne ja inimeses eneses kinni.\n(14-02-2014 18:34 )kage Kirjutas:\nVabandust, minu viga, ajasin nimed sassi\n(15-02-2014 12:18 )fallenboy Kirjutas: Vabandust, minu viga, ajasin nimed sassi\nKelle nime kelle nimega? Ehk peaksid hoopis foorumi asemel koolipinki nühkima? Ja kunagi hiljem tagasi tulema?\n(15-02-2014 14:26 )Faraday Kirjutas:\nSellise inimese nimega, kes tuleb foorumisse ja hakkab otsustama, millised arvamusavaldused on õiged, millised head ning millised foorumikülastajad peavad tegema üht, millised teist.\nSellise inimese nimega, kes arvab, et kellegi arvamusele on täiesti viisakas vastata arvamuse avaldaja lahterdamise või ründamisega, selle asemel et üritada aru saada arvamusest, kaasa mõtelda ja siis argumenteeritult edasi arutada.\nSellise inimese nimega, kes ei ole aru saanud, et ideed, mis tunduvad imelikud, ei ole tingimata absurdsed, vaid vajavad ehk pisut kastist väljaspool mõtlemist ja vahel ka lausa võimatu võimatuks tunnistamist.\nSellise inimene nimega, kes arvab, et asjad on just nii nagu nad on seetõttu, et nii peab olema ega usu, et asjad võivad muutuda ja muutuvadki.\n(15-02-2014 14:50 )fallenboy Kirjutas: Sellise inimese nimega, kes tuleb foorumisse ja hakkab otsustama, millised arvamusavaldused on õiged, millised head ning millised foorumikülastajad peavad tegema üht, millised teist.\nAinsad otsustajad siin foorumis on omanikud ja nende poolt seatud moderaatorid. Ülejäänu on suhtlus. Olgu see siis milline tahes. Arvestades nii foorumi reegleid kui ka PS i.\n(selle postituse viimane muutmine: 15-02-2014 15:14 Faraday.)\nKõik on Üks vs. Mina olen Mina Mannu 82 5,972 28-04-2019 18:46\nKõik asjad korduvad aja jooksul? sensitiiv 3 3,425 16-03-2016 19:14\nInimesed on idioodid fallenboy 115 41,955 16-02-2014 15:52\nViimane postitus: Teeline


President Kaljulaid: Venemaa sõjalise agressiooniga Aasovi merel ei tohi vaikimisi leppida | President\nPresident Kaljulaid: Venemaa sõjalise agressiooniga Aasovi merel ei tohi vaikimisi leppida\nPresident Kersti Kaljulaid nimetab pühapäeval toimunud Venemaa rünnakut Ukraina sõjalaevadele sõjaks Euroopas ja kutsub rahvusvahelist kogukonda viivitamatult agressiooni hukka mõistma.\nAllpool on riigipea avaldus:\n„Pühapäeval ründas Venemaa Aasovi merel Ukraina sõjalaevu. Me peame nimetama asju õigete nimedega – see on sõda Euroopas. Ukraina rahvas on olnud sõjas alates 2014. aastast ja Krimm on jätkuvalt okupeeritud.\nKutsun rahvusvahelist kogukonda ja demokraatliku maailma liidreid üles minuga selles avalduses ühinema ning selgelt, üheselt ja viivitamatult Venemaa agressiooni hukka mõistma ning nõudma selle lõpetamist. Juhtunu vaikiv tunnistamine tähendab de facto Krimmi okupeerimise tunnustamist. Seda ei saa väärtuspõhine rahvusvaheline kogukond endale lubada. Sõda Euroopas ei tohi ega saa enam ühelgi ajahetkel olla aktsepteeritud kui asjade tavapärane seis.“


Sooniste: If Eesti ei ole 30 töötajat koondanud - Kinnisvarauudised\nSooniste: If Eesti ei ole 30 töötajat koondanud\nÄripäeva laekus vihje nagu oleks If Eesti Kindlustus koondanud 30 töötaja. Ettevõte juhi Andres Sooniste koondamisi ümber ei lükanud, kuid märkis siiski et käesoleval aastal päris 30 inimest koondatud ei ole.\n„Äripäeva laekunud info ei vasta numbriliselt tõele, sest If Eesti Kindlustus ei ole käesoleval aastal koondanud 30 inimest. Töötajate arvu vähendamine efektiivistamise eesmärgil toimub hetkel kõikides majandussektorites ja mitte ainult Eestis, vaid kogu maailmas,“ kommenteeris Sooniste Äripäevale laekunud vihjet. „Ifis on inimressursi vähenemine toimunud dünaamilise ja järjepideva protsessina. Kui näiteks aastal 2001 töötas Ifis üle 600 ning 2003. aastal üle 500 töötaja, siis 2008. aastaks 400 töötajat. Efektiivsuse tõus ja vähenenud vajadus reaalse inimressursi järele võimaldab omakorda vaadata üle hindamispoliitikat ning kliendil raha kokku hoida,“ lisas kindlustuse juht.\nKuna If Eesti on viimastel aastatel aktiivselt tegelenud tarkvara arendamisega täiustades sellega oluliselt riskihindamist ja vähendanud tegevuskulusid. „Tänu uutele teenindusmudelitele kahjukäsitluses ja müügis oleme ümber korraldamas tööprotsesse, mis on tõstnud seltsi üleüldist tõhusust,“ rääkis Sooniste.„Üheks mõnevõrra ootamatuks käesoleva aasta muutuseks, mida saab samuti seostada muutustega finantsturgudel ja mis mõjutab kindlustussektori töötajate arvu, on kahjusageduse langus. Ennekõike puudutab see sõidukitega toimunud kahjude sageduse vähenemist, sest ligi 80% kõikidest hüvitatud kahjudest on seotud sõidukitega ja käesoleval aastal on kahjude arv vähenenud 13%. Kahjusageduse vähenemine on omakorda seotud inimeste üldise alalhoidlikkuse suurenemise kui ka majanduslangusest tulenevalt tarbimisharjumuste järsu muutusega,“ lisas juht.Kahjukäsitlusprotsess muutub Ifis iga päevaga lihtsamaks ja kiiremaks, klient ei pea kindlustusseltsi ise kohale tulema avariilist sõidukit ette näitama ega liigselt pabereid täitma. Nüüd võib klient õnnetuspaigalt minna otse autoteenindusse ja kindlustusega suhtleb kliendi eest autoparandaja.Paralleelselt kahjukäsitluskulude vähendamisega on vähenenud ka müügikulud, sest üha enam kliente valib kindlustuse ostmiseks interneti. Kindlustust interneti teel osta on kliendi jaoks palju soodsam.„Mida enam aga kliendid selliseid kiireid ja moodsaid võimalusi kindlustusega suhtlemisel kasutavad, seda väiksemaks muutuvad ka kahjukäsitluse, müügi- ja administreerimiskulud ning vajadus tegeliku inimressursi järele,“ selgitas Sooniste kindlustusturul toimuvat.