Õnnematsi külaraudtee (HOe) - Lehekülg 2 - RONGIMEHE FOORUM\nÕnnematsi külaraudtee (HOe)\t13.03.2021 13:13\t#2013\nSee nupp on väike ja asub regulaatori peal.\n"Suure Punase Nupu" vajalikkuses veendusin ma sügisesel Rakvere näitusel. Ma kohendasin midagi rööbaste juures ja ilmselt liigutasin pöörangut selle käigus. 21 4-teljelise vaguniga T679 vahetas rada ja suundus kokkupõrkekursile umbes 40 2-teljelise vaguniga 555.0-ga. Kontrollerit (Piko SmartControlil on see nupp täiesti olemas) mul sellel hetkel käes ei olnud, jõudsin ainult käega üle tumblerite tõmmata. Umbes 10 cm jäi puudu kahe täiskiirusel liikuva raske rongi laupkokkupõrkest. Muidugi oleks vägagi huvitav teada saada mis tegelikult juhtuks sellisel puhul, aga soovitatavalt kellegi teise raha eest.\nKes ei tea, siis T679 on Tšehhoslovakkia Riigiraudtee (ČSD) värvides M62 ja 555.0 on samades värvides Br52. Suured ja rasked vedurid mõlemad.\nÕnnematsi külaraudtee (HOe)\t14.03.2021 22:55\t#2016\nKõik jääb gabariidi piiresse - juhtpuldi nupud ei ulatu üle maketi esiääre ja klemmliistud asuvad maketi sees.\nKuna minu makett on esialgu analoograudtee ühele rongile korraga, siis kokkupõrke oht on välistatud. Kui kunagi peaks toimuma edasiarendus digi peale, eks siis tuleb ka selle suure punase nupu peale mõtlema hakata.\nÕnnematsi külaraudtee (HOe)\t20.03.2021 22:23\t#2021\nSaksa firma „Joswood“ on keskendunud laserlõike tehnikas skandinaaviapäraste hoonete ja muu maketile sobiva valmistamisele. Selle HO mõõtkavas jaamahoone (#25001) 1891 aastal ehitatud originaal asub Rootsis Emmaboda – Karlskrona raudteeliinil ja kannab nime „Linnefors“. Algaastail teenindati jaamas ka reisijaid aga sealt edasi teostatakse ainult kaubavedu.\nArvasin, et teen mõned pildid ja väikese tutvustuse ning sellega on teema ka ammendunud. Oleks ma teadnud, et puutun kokku olukorraga, kus terve tootepartii on tehniline praak ja kokkupaneku juhend puudulik, mis kohati lausa käsib teha valevõtteid, siis oleks pildistanud ära kõik tööetapid alates algusest. Nüüd tuleb leppida jutuga piltide juurde ja lugu ise tuleb üksjagu pikk. Juhend on kõigi teistega võrreldes ebaharilik – ei mingeid üksikosade loendeid ega jooniseid, nende asemel on fotode rida, mis peaks olema järjestatud tööetappide kaupa. Nüüd tean, et osa pilte on reast puudu - mõned on välja jäänud näpuveana aga on ka meelega välja jäetud pilte.\nMaterjale on mitut värvi ja nende kvaliteet vägagi erinev. Punase ja halli värviga (erinevad toonid) materjal on suurepärane papp, mida kannatab ka nõelviiliga töödelda. Seevastu valge materjal on tihedalt pressitud õhukesed paberilehed, mistõttu allub lõikamisele halvasti, viili ei kannata üldse ja kohati kipub liimi mõjul ka kihi kaupa lahti kooruma. Sellest materjalist on maja sisemised konstruktsioonid koos akendega, akende välisraamid, aknalauad ja kõikvõimalikud ääreliistud. Kõige rohkem hakkasid häirima detailide juures valged „topid“ ehk lahtilõikamise kohad. Kas tõesti ei saanud hakkama? Võtsin luubi kätte ja uurisin kõik pildid üle. Tootja kokkupandud hoonel on need samad topid selgelt näha ja kohati isegi suuremad, kui minu kätetööl. Seega – peavadki olema! Õnneks paistavad need silma vaid lähedalt vaadates ja pildistades.\nJuhendi järgi pidi samast, valget värvi materjalist, olema ka katuste aluskihid. Otsisin, mis ma otsisin, aga neid juppe pakis lihtsalt ei olnud. Enne paanikanupu vajutamist otsustasin siiski vaadata üle ka kõik teistvärvi detailide lehed ja seal need katused olidki – ilusad ja punased.\nAknalauad ostusid korralikuks peavalu allikaks. Aknalauad käisid väljalõikega (nagu tapid) seina sisse ja ava oli 2x kõrgem, kui vaja. Proovisin nii ülemist kui alumist asendit - võõras oli vaade mõlemal juhul. Tapikoht tegi aknalaua kaheosaliseks ja see ei olnud ilus vaatepilt. Tegin siis nii, et liimisin aknalauad alumisse asendisse ja selle peale 0,5mm PVC-lehest õige välimusega ehk sileda aknalaua. Vasakpoolne aken (pildil) koos aknalauaga ongi siis see õige lahendus. Parempoolne aknalaud nii hea välja ei paista, sest olin selle algselt liiminud ülemisse asendisse ja siis üritasin poolkuivanud olekus valget massi allapoole suruda, aga materjal läks käes käkiks. Hiljem, kui jaamahoone päris valmis sai, vaatasin üksikosade raamid üle ja avastasin mitu imeväikest pikka punast riba, mis millegipärast olid kasutamata jäänud. Et ribade arv ja pikkus ühtis akende arvu ja laiusega, siis oli korrapealt asi selge - need olid aknalaudade kiilud, mis oleks tulnud suruda aknalaua alla! Ühtegi vihjet ja pilti juhendis nende juppide kohta ei olnud! Seega, kui järgmist Joswoodi maja kokku panema hakkan, on mul lausa 2 valikut; a) ilma kiiluta, aknalaud alumises asendis ja ülekattega (0,5mm PVC), b) kiiluga, aknalaud ülemises asendis ja ülekatteks ehk aknaplekiks on poolpaks foolium.\nSelle pildi peategelaseks on eriliselt kõver uksepiit, mis on pildistamise hetkeks juba korrigeeritud, st et esimese liimimise järgi oli kordades hullem. Kõik algas jällegi sellest, et juhend oli juhuslik ja uste (2 tükki neid lisada tuligi) paigaldamine oli järjekordselt üldse puudu. Nii võtsingi selle töö ette alles teisel päeval. Nüüd tean, et see oli viga, sest seinad olid kõvaks kuivanud ja igasugune võimalus uste paika nihutamiseks kadunud. Kuidagi poolviltu uksed kohale pandud sai, aga selle uksepiida jaoks enam õigeid sooni ei olnud. Hetkel on kitsaskoha lahendamiseks laual 3 varianti.\n1) Kõvera osa varjamine mõne detailiga (näiteks seinale toetuva purjus külamehe figuur).\n2) Küüru koorimine mõne kihi võrra õhemaks.\n3) Kogu uksepiida lahti murdmine ja asendamine uuega (0,5mm PVC).\nPildi kangelane on otsasein, mille katte pidin päev pärast liimimist täies ulatuses maha võtma. Mingil kummalisel moel oli see karkassi peal viltu vajunud. Vaibanoaga ettevaatlikult nüsides mahavõtmine ka õnnestus. Liimisin siis uuesti, vaatasin üle ka kõik teised eelmisel päeval lisatud kohad ja enne lauale asetamist viskasin pilgu veel korraks üleliimitud seinale. Uskumatu, pealiskate oli omal käel jälle viltu vajunud - ilmselt olid struktuurides mingid kallutavad jõud. Et liim polnud veel kuivada jõudnud, õnnestus kate sõrmedega õigesse asendisse tagasi suruda. Eelpool nimetatud vaibanuga sai lahtilõikamisi veel mitu korda harjutada aga selle (esimese) korraga sai selgeks, et ettevatlik peab ikka olema ka. Käed on terved, nii et muretseda pole vaja, aga õrn väliskate jäi hooletu liigutuse pärast ilma osadest triipudest (vaata vasakut ülemist seinaosa). Kui seinadefekt tulevikus maketil häirima hakkab, siis pean kasutama haljastuse abi (ronitaimed või mõni kõrgem põõsas).\nPildi teemaks on klaasideta peldikuaknad ja aknaklaasid üldse. Loomulikult algasid kõik jamad järjekordselt käpardlikult koostatud juhendist, kus klaaside paigaldamiseks sobiv aeg tööoperatsioonide reas, oli üldse märkimata. Nii avastasingi klaaside puudumise alles siis, kui olin just kinni liiminud suure katuse aluskihi. Et selle maja põrand oli ilma avata, siis jäigi üle võtta järjekordselt kätte vaibanuga ja pool katust liimist lahti lõigata. Et peldikul oli eraldi katus ja mõlemad kihid ka peale kleebitud, siis jäi see osa hoonest ilma aknaklaasideta. Ise-enesest on tulemus igati „reality“, sest ilma klaasideta peldikuaknaid on Eestimaal küll ja küll.\nKatuste panekut alustasin lootusrikkalt, et varsti saab siis valmis. Esimene jama oli siis poole katuse lahti võtmine aknaklaaside pärast, aga tõelised probleemid ootasid alles ees. Juhendi järgi pidi olema kõik lihtne – tuli liimida kinni suurem katus, seejärel asetada paigale väike, eenduva osa katus ja tõmmata pliiatsiga selle äärte järgi piirjooned suurele katusele. Nende piirjoonte järgi oli siis hea paigaldada katusekivide imitatsiooniga ribasid. Kivid paigas, jõudis kätte aeg väikese katuse liimimiseks. Nüüd selgus, et eenduva osa külgseinad olid oma 5mm madalamad, kui peaks ja seepärast oli ka kogu väike katus igas mõttes viltu (katusehari langusega suure katuse poole). Kas ma tegin midagi valesti? Just see pilt, mida lootsin leida, on meelega vahele jäetud ja järgmisel pildil on väike katus ilusasti (sirgelt) paigas ja 4 kivide rida ka peale kleebitud. Just nende ridade all oleks pidanud olema näha katuse ja külgseinte tapp-ava tüüpi sidumiskohad. Pole raske taibata, et tapiaugud on tühjad ja katus toetub külgede sisse kleebitud lisatükkidele. Paraku tähendab selline tõstmine, et ka suurele katusele kleebitud kividerea piirid on valed ja need tuleb ümber lõigata. Leidsin, et see on võimatu ja tuleb välja mõelda plaan C (plaani B lasi käiku tootja, kui avastas vea kokkupanemise käigus, võttis riiulilt uue komplekti ja alustas kokkupanemist otsast peale). Mina liimisin katuse peale kõrgendavad tükid nii, et katuseharjad said ühele kõrgusele. Materjali ääred viilisin laugjaks ja sama viiliga ajasin sirgeks ka uuendatud katuseharja. Viltused katuseküljed lõikasin sirgeks suurte kääridega ja arvasin, et piisab. Eksisin, sest katuse etteulatuv osa oli ka natuke vildakas ja peale ääreliistude kinnitamist hakkas eriti häirivalt silma. Suured käärid tulid appi ja et valgest presspaberist ääreliiste kaks korda kasutada pole võimalik, tegin uued liistud 0,5mm PVC-st.\nJaamasilt („Õnnematsi“) on täpselt sama suur, kui komplektiga kaasasolev („Linnefors“). Sildi aluplaadi lõikasin juba vanast tuttavast 0,5mm PVC-st. Teksti suuruse ja fondi variante tegin mitu erinevat ja viimase valiku tegin juba käärid käes töölaual. Reeglina on jaama nimed kirjutatud eriti paksude tähtedega, aga selle mõõtkava juures osutub paks kiri halvasti loetavaks ning nii otsustasin veidi õhema šrifti kasuks.Kuigi selle hoone kokkupanek oli tõeline seiklusrada, siis selga ma selle firma toodetele keerata ei kavatse, sest hoonete välimus sobib Eesti-teemalisele maketile kordades paremini kui mõni äratuntavate tunnustega Saksa-, Austria-, või Hollandi hoone. Laser-cut hoonete teine hea külg on väikesed ebatäpsused ja kõverused, mis kokkupanemisel sisse tulevad – täpselt samamoodi vajuvadki aja jooksul parajaks kõik vanad majad.\nJuhendi koostan järgmisel kokkupanemiseks kindlasti ise – kõigepealt läheb sinna kirja see, mis on tootjal on meeles olnud, siis loen jupid üle ja lisan kõik selle, mille tootja oli ära unustanud. Liimide valik on ka mõistlik – põhiline on puiduliim (kasutan „Eskaro“ „B3“-marki liimi), natuke PVA-d ja PVC jaoks on ideaalne „Tessa Alleskleber“. Lisan siia ka nimekirja „Joswoodi“ toodetud hoonetest, mis võiks maketile sobida.\n1)Rootsi punane elumaja (#25007)\n2) Gotlandi kollane elumaja (#25022)\n3) Lobudik tüüpi einelaud (#21007)\n4) Kahe tuulekojaga jaamatööliste elamu (#25015)\n5) Veetorn (#19002, tundub selle maketi jaoks veidi liiga massiivne)\nLisaks veel välipeldikud (erinevad), kuurid, katusealused.\nSellega on reportaaž ehitusplatsilt lõppenud.\nViimane muutmine: lisas admin.\tPõhjus: Pildi lisamine\nÕnnematsi külaraudtee (HOe)\t21.03.2021 10:15\t#2022\nKõvera uksepiida ette võib kõveruse varjamiseks paigutada näiteks mingi luua või prügikasti vms. Tegelikkuses muidugi on nii et ise ju tead et tibake kehvasti läks, aga kuivõrd tegemist on ikkagi 1/87 mõõtkavaga, siis ma võin kihla vedada et tegelikult ei märka mõõtmetelt nii väikest defekti mitte keegi.\nMis aga puutub "ärasõitvasse" seinakattesse, siis kuivõrd lasercut komplektid on ju papist, võib fikseerimiseks torgata läbi seinakatte ja karkassi näiteks peenikesed õmblusnõelad vms. Pisikesed augukesed mis järgi jäävad - no neid näeb ainult päris ligidalt vaadates.\nLasercut asju olen ise liiminud sellega:\nÕnnematsi külaraudtee (HOe)\t21.03.2021 17:56\t#2023\nPuiduliimide riiulis (Decora) seda UHU liimi silma ei hakanud, ilmselt oli ühes teises, mitukümmend meetrit eemal asuvas riiulis. Liimi jätan igal juhul meelde. Nõelte idee on päris hea. Tegelikult oli see mul ju esimene Laser-cut maja kokku panna ja materjalide trikid kõik teadmata. Alguse kohta polegi paha.\nÕnnematsi külaraudtee (HOe)\t21.03.2021 19:18\t#2024\nParaku ma ei tea kes siinmail seda liimi müüb. Seda on müünud Hobimaailm, aga praegu ei paista seda seal olevat. Mina sain liimi kaasa ühe Nochi komplektiga. Eelis tavalise PVA ees on põhimõtteliselt "ülikiire" kuivamine, mis teeb papist pisidetailide liimimise vägagi mugavaks.\nÕnnematsi külaraudtee (HOe)\t19.04.2021 17:01\t#2057\nRaamistiku ehitamist alustasin trasside märkimisest ja sisselõigete tegemisest vineerile. Põhjus on lihtne – alusraami äärelauad on samas ka osa maketti kaitsvast kastist ning nende ülemine äär on plaadist ca 2cm kõrgemal. Kõrge äär segab sõna otseses mõttes trasside märkimist ja sisselõigete tegemist.\nArvutiprogramm Anyrail määrab kõigi mõõtude aluseks oleva 0-punkti vasakule ülemisse nurka ja vineeril mõõdan oluliste punktide asukohad välja sama loogika järgi, kusjuures raami äärelauad jäävad mõõtmisalast välja.\nEt vineeri standardmõõdud on 1525 x 1525mm, aga maketiala pikkus on 1564mm, siis tegin plaadi kahest vineeritükist. Soovisin, et lõikejooned oleks sirged ja ka koju tassimine lihtsam ning seepärast lasin vineeri lõigata sobivasse mõõtu juba poes. Lõikused olid tõepoolest sirged, aga … viltu, sest juhtlatt oli paigast ära ja lõikuse lõpus oli vineer oma 5mm kitsam, kui alguses! Katte jaoks mõeldud vineeriga suudeti ka numbrid segi ajada ja lõigata ühe tüki pikkuseks 1150mm asemel 1115mm! Õnneks jäid mõned suuremad tükid lõikusest üle ja ühe sellise abil sain ka katte probleemid lahendatud.\nTegelikult suutis saagija viltu lõigata 4-st küljest vaid 2 - seega olid ju 2 külge ideaalselt sirge lõikusega ja nende vaheline nurk tõeline täisnurk. Otsisin need kohad üles ja seadsin nii, et mõlemal plaadil asusid täisnurgad üleval vasakul. Et 0-punkt kehtis mõõtmiseks mõlemale plaadile, siis ühendasin plaadid liistude abil üheks tervikuks - see lahendus toimis täiega.\nTrasside märkimine (rööbaste keskjooned ja teepeenra ääred), käis plaanil näidatud mõõdupunktide järgi. Sirgete ühendustega oli lihtne, pane joonlaud peale ja lase pliiatsil joosta, kõverate joonestamise jaoks on vajalik sirklit ja need tegin loomulikult ise. Idee selliseks lahenduseks leidsin 2005-2006 aastal saksakeelsest internetist ja Mänguasjamuuseumi maketi ehitamisel õigustas võte end täiega (nüüd siis on käes järgmine kord).\nPuust liistu (minul 10 x 20mm) ühes otsas asub 0-punkt ja teises märgid erinevate keskjoonte ja teeäärte kohta. Standard lahenduses asuvad korgiriba välimised ääred keskjoonest 18mm kaugusel (minu maketil muidugi) ja sillal on pikendatud liiprite kaugus keskkohast 15mm. Et augud liiga lähestikku ei satuks, tegin selliseid sirkleid 2 (pildil pikemad). Kolmas ja lühem on mõeldud hoopis šablooni tegemiseks, mis peale rööbaste vahele surumist kehtestab fleksrööpale standardraadiuse 300mm.\nKui juba joonistamiseks läks, siis sai plaadile tõmmatud ka külateede, perroonide ja hoonete asukohti näitavad jooned. Et üks hoonetest on juba reaalselt olemas, siis sai muidugi ka selle asukoht 1:1 mõõtkavas üle vaadatud. Loomulikult olen arvestanud muutustega ja nii ongi, et nende ridade kirjutamise hetkeks on 4 hoonet juba teistsuguste mõõtudega ja ka asukohad on veidi muutunud.\nNüüd tutvustan paari uut asja, mis varsti kohe ka käiku lähevad. Mini-tikksaag ja alaldi sai ostetud juba 2008 aastal, kui hakkasin ehitama Mänguasjamuuseumi maketti. Põhiline tööpõld avanes sellele masinale aga seoses tigutorni ehitamisega. Puidu- ja plasti saeterasid läks nagu leiba ja viimane, mis alles jäi, ongi näha ka pildil. Uusi oli juurde vaja, aga ega nende ostmine just kõige lihtsam enam ei olegi. Poeletilt me neid ei leia ja ka Euroopa e-kaubanduses pakuvad neid vähesed. Eesti pood Verkter OÜ oli tõeliselt meeldiv üllatus. Et paari paki terade hind oli odavam, kui saatekulu, siis otsisin Proxxon Micromot listist veel midagi, mis ostmiseks kõlbulik. Kõigepealt leidsin odava klambri, millega saab tikksaagi kruustangide külge saepingiks kinnitada. Mingid kruustangid on mul omal olemas, aga suured ja roostes – tuppa ei tassi ja mudeleid nende vahel ka ei nokitse. Niisiis võtsin sealtsamast ka ühed mõistlikud tubased kruustangid. Tegu on väga universaalse tööriistaga, sest tänu „munale“, saab kruustangi mokkasid pöörata kõikvõimalikes suundades.\nÕnnematsi külaraudtee (HOe)\t20.04.2021 22:32\t#2059\nNagu Te juba teate, algavad minul suuremad tegemised detailse plaani koostamisest. Nii mõtlen kogu ehituse mitu korda ja hästi läbi, aga näpuvigade vastu see alati ikka ei aita. Nii ka seekord, aga .. ma avastasin need õigeaegselt ja liikumine suure eesmärgi poole liikus vääramatu jõuga.\nAlgselt kavatsesin ehitada põhiraami üles 18 x 70mm laudade abil, paraku pole mingil müstilisel põhjusel just selle mõõduga laudu kodulähedastes puidupoodides juba mitu aastat müügil. Valisin siis kasti välimisteks laudadeks 18 x 95mm ja 18 x 120mm standardi omad ning sisemise sõrestiku jaoks 18 x 60mm. Need viimased olid siis juba tikksaega tehtud pikilõigete tulemus ja .. õnnestus täiega. Samasuguse pikilõikega sai tehtud ka esiääre mõlemad lauad (18 x 80mm ja 18 x 135mm).\nMaketi vasak nurk on maketi ainuke 2-e tasapinnaga koht, samas on sisselõiked jäigalt seotud sirge ja kõvera silla asukohtadega, nii et jällegi tulevad täpsed arvud paberil ainult kasuks. Jooniselt on sillad küll puudu, aga plaadile tegin väljalõiked nii, et sillad on hetkel alles. Kõigepealt tagab selline lahendus vasaku plaadipoole täpse asendi ning hiljem kasutan neid ajutiste sildadena õigete sildade märkimiseks alumisele plaadile (sirklid ei pääse lihtsalt ligi).\nMaketi kaas on kerge ja ehitus lihtne, raamistiku peale laotub läbipaistev 0,8mm PVC leht ja selle peale omakorda 3 6mm vineerist „aknaraami“. Joonise alumises ääres on raami liistud koos punaste märkidega – need tähistavad tapiavade asukohti. Niisiis on kaane ja terve raamistiku ühendused tehtud enamjaolt tappide ja liimiga. Et tappe on palju (umbes 160 tappi ja 320 tapiava), siis on kõik ühenduskohad korralikult paberile välja mõõdetud (arvan, et selle näitamine siin täiendavat infot ei kanna).\nKõik lauajupid on õigesse mõõtu saetud ja pildil on siis põhiraami esimene kokkupanek (kuivalt muidugi). Kõik klappis ideaalselt. Kui ma oleks sama teinud paar päeva hiljem, oleks arvamus juba natuke teine. Lauad olid otsustanud kuivama hakata ja mitte selliselt, nagu mulle meeldiks. Pikad kiskusid küljelt kõveraks, lühikesed ja laiemad võtsid otstest vaikselt kausi kuju ning pikad ja laiad valisid propelleri kasuks. Võidujooks ajaga algas minu jaoks sõna otseses mõttes juba järgmisel päeval.\nSee pilt siis peab näitama, et valmisolek raamistiku ehitamiseks on täielik ja kõik vidinad viimseni valmis ostetud. Kõige olulisemad asjad on pikad tugevad hinged, mille abil pool kastikõrgendusest liikuma hakkab ning tappimise komplekt algajale. Seda ühendusviisi kasutan tõesti elus esimest korda ja algaja komplektike oli mõistlik ost. Sinna kuulub piirajaga puur, peotäis 6mm tappe ning mõned metallist markerid, mille abil kahe erineva detaili tapiavasid täpseks ajada saab. Et maketi vajadused olid suured, siis ostsin kohe juurde nii tappe, kui markereid (ka neid läkski mõnes kohas rohkem vaja).\nJalgu saab maketil olema mitu. Pikkade jalgade jaoks on reguleeritavad jalaotsikud ja vindiga pesad. Väikesed mustast plastist jalakesed lähevad maketi raami parema otsa ja tagumise külje juurde. Sahtlikinnitusi läheb mängu palju, sest just nende abil saavad fikseeritud nii raamikõrgenduse liikuv osa, kui ka kate. Ülikerged plastist käepidemed lähevad kaane peale, sest ainult sealt tõstes saab maketi liigutamisega hakkkama vaid üks inimene.\nEsimesed ühendamised on tehtud ja põhiraami liikumatu osa on koos ning lisaks on paika saanud ka alumise tasapinna vineer. Pildistamise ajal olin ma kõige rohkem vaimustuses hästi õnnestunud pesadest pikkadele jalgadele. Kasutasin pesade kahe külje jaoks 20 x 40mm materjali, mis oli kohati nii kõva, et hakkas juba puuri kõrvale juhtima. Selliseid ebatäpsusi tasub tõsiselt karta, minul läks õnneks.\nVastsündinu on tõusnud esimest korda jalgadele!!! Ilma maketi katteplaatideta poleks seda juhtunud (jalad plaadile toetuvadki). Pool tööd on tehtud ja järgmisena võtan ette raami kõrgenduse liikuva osa , loodan et see õnnestub samamoodi nagu õnnestus kahe tasandi ja sildadega maketiosa.\nÕnnematsi külaraudtee (HOe)\t23.04.2021 16:48\t#2060\nKõrgenduse liikuv osa on valmis ja paigaldatud. On küll kõigest 3 lauakest, aga nende kõverdumine oli eriti suur, kuigi just need oleks võinud olla kõige sirgemad. Lühikeste laudade kinnitumiskohad pikkade külge olid terve raamistiku juures ainsad, kus lisaks tappidele tuli panna ka mõned kruvid. Olude sunnil tuli teha asju ka natuke tagurpidi järjekorras, ehk siis kruvisin fikseerivad sahtlikinnitused külge juba enne värvimist. Sellest oli laudade sirgeks sundimisel palju abi.\nKonstruktsiooni iseärasuseks on hingedel liikuv osa, mis muudab kõrgenduse kas kaitsvaks kastiks või kõrgeks fooniks. Sobivate hingede otsimine oli ootamatult pikk protsess, sest ketipoed (Decora, K-rauta jt) müüvad ainult laiutavaid aknahingi. Nende jaoks oli mul ka nö „plaan B“ olemas, viimases hädas oleksin lisanud laiuse tarvis raamile väljapoole laua paksuse lisatüki. Nõukaaegne tarkus ütleb, et vajalikke ja kvaliteetseid asju tuleb otsida mööda nurgataguseid. Tartus, Tähe tänava lõpus on Lasita pood ja lisaks õigetele hingedele sai sealt ostetud ka sahtlikinnitused ja väikesed plastist jalad.\nJõuvõtted pitskruviga olid siiski möödapääsmatud - õnneks vajas sundimist kahest lauast vaid üks ja kõveraks kiskus see ainuke lauanurk, mis kuhugile külge kinnitatud ei ole. Paarist päevast piisas täiesti ja lauaots on piisavalt sirge.\nRaamistik on peaaegu valmis, puuduvad vaid läbipaistvast PVC-st klaasid ja vineerist aknaraamid – nende kinnitamine leiab aset alles pärast värvimist. Kaane sahtlikinnitused panin paika nii, et aasad jäid pinge alla ning õhuvahe raami ja kaane vahel muutusid olematuks. Nüüd oli kuivamise tulemusi võimalik juba käega katsuda ja kõrvaga kuulda – esimesed aasad hakkasid lõdvalt klõbisema juba järgmiseks õhtuks, päev hiljem tuli paar sellist heliallikat veel juurde. Kuigi raamistik on suhteliselt õhuke (alla 30cm), seisab see otsapeal püsti ikkagi väga kindlalt.\nKirju lehm – midagi muud selle pildi kohta nimeks panna ei mõista! Sellise taseme saavutamiseks on vaja valge pigmendiga kruntvärvi Villa Primera ja katta akrüülvärviga (aerosool, 2 kihti). Et hetkel ostjaid värviriiulite vahele ei lubata (OnDrive värk), siis tuli leppida sellega, mida Decora müüjad soovitasid (ütlesid, et on universaalne ja nakkub hästi igasuguse värviga). Selles osas rääkisid nad õigust, aga nakkumine puiduga oli eriliselt halb – imendus halvasti ja kuivas veel halvemini. Valge värvipigment oli aga paras õnnetus, sest vaatamata korralikule segamisele, avastasin hiljem ikkagi kuivanud pigmenditükke, mis esimese puute peale maha pudenesid. Suvel, kui puit lõplikult kuivanud, tuleb teha siis mõned värviparandused.\nPruun, valge, roheline - selline on hetk enne uute värvipurkide avamist. Pruunist purgist jätkus ainult laigulise kasti jaoks ning kaane sõrestik ootab oma pruuni värviportsu valgena (kruntvärv). Roheline purk oli sama suur, kui pruun, aga värvi oli sees täpselt poole vähem – pikad jalad ja vineerist põõnad (pildilt puuduvad) oma rohelist sutsakat kätte ei saanudki (seega õnnestus mul järjekordselt praagi omanikuks saada)!\nJärgnev pilt ütleb, et raamistiku ehitamine on õnnelikult lõpuni jõudnud ning makett on oma statsionaarses asukohas ukse ja akna vahel. Algselt oli plaanis asetada see väheke kõrgemale ja riiuli peale, aga et konstruktsioon tuli loodetust raskem ja otsa peal seismine nii hästi välja tuleb, siis sai asukohaks piisavalt lai seinaäärne. Kitarr ja väikesed raamaturiiulid kolisid ümber sama ruumi piires. Maketi hoidmise koht on mure, millega maadlevad väga paljud ja minul läks õnneks.\nÕnnematsi külaraudtee (HOe)\t24.04.2021 07:46\t#2061\nVist kerge ämbrikolin? ( ) Vivacolor Villa Primer on välistööde kruntvärv ja sobib karestatud materjalile. Höövelmaterjali muidugi saab sellega ka töödelda, aga selleks et saavutada mingisugunegi nakkuvus ja puidusse imbumine, tuleb krunt lahustiga enamvähem pooleks segada.\n"Mööbli" kruntimiseks olnuks mõttekas kasutada sama tootja Special Primerit. Ülevärvimiseks aga Green Line Furniture 30.\nTagantjärele tarkus muidugi.\nÕnnematsi külaraudtee (HOe)\t27.04.2021 22:03\t#2062\nSelle, et tegu on välistööde värviga, avastasin kodus enne purgi avamist. Loomulikult helistasin kohe Decora infotelefonile - sealt rahustati maha, et on universaalne ja sobib ka sisetöödeks. Seda, et läheb hööveldatud lauale, ütlesin juba ostmise ajal. Olen varemgi värve ostes müüjatelt nõu küsinud, aga sellist jama pole varem tõe pähe ette lauldud. Nende ämber - minu peavalu. Nüüd, nädalake hiljem on näha, et igatsugu väikseid mummukesi on pinnale tekkinud - enne järgmist ülevärvimist (seekord siis pintsli ring), tuleb teha ka üks lihvimine.\nKui makett oli mõne päeva toas seisnud, avastasin, et liikuva osa eesääre ja põhiraami eesääre vahele on tekkinud oma 5mm vahe. Vähe sellest - esiäär oli kaardunud veidi sissepoole ja tõusnud lülitipaneeli ülemise ääre peale. Võtsin kaane ära ja üritasin ka liikuvat osa kergitada - ei õnnestunud, sest oli kinni kiilunud! Natuke kruvikeerajat ja sain laua lahti. Kohe leidsin ka päti üles - kruntvärvi valge värvipigment oli hoogsalt edasi paisunud ja lauad kinni kiilunud! Väike vaibanuga tegi suure töö ära ja nüüd on kõik korras. Üks on selge, kui kusagil pundunud värvi veel näen, kohe nuga kätte ja ... maha!\nÕnnematsi külaraudtee (HOe)\t28.04.2021 09:34\t#2063\nKuidagi kummaliselt käitub see krunt. Ma kahtlustan et on kas külma saanud, või on parim enne möödas. Üldjuhul (ei tea kuidas konkreetse värviga) on värvide "parim enne" kaks aastat (avamata purgis ja toonimata). Külma kardavad värvid rohkem kui tuld enamjaolt.\nÕnnematsi külaraudtee (HOe)\t30.04.2021 22:00\t#2064\nMulle endale tundub ka, et värvi kvaliteediga pole kõik korras - teel poodi on midagi juhtunud.\nÕnnematsi külaraudtee (HOe)\t01.06.2021 22:06\t#2085\nPildil asub makett siis oma põhilises mängukohas, kirjutuslaua kohal. See on ruumisäästlik lahendus, aga tänaseks olen veel oma pool ruutmeetrit vaba põrandapinda juurde võitnud, sest asendan tagumise parempoolse jala ühe väga lühikesega, mis toetub lauaplaadile. Hetkel (pildil) on ka maketi kõrgus veidi suurem, kui edaspidi. Esialgu tegin jalad umbes-mõõdu järgi, nii et rööpapea kõrguseks põrandast sai 930 – 960mm ja seda oli veits palju. Lõikasin jalad 40mm lühemaks ja rööpapea kõrgus 890mm (vajadusel kuni 920mm) on igati mõistlik. Ühe täienduse tegin veel. Mõni pesa jalgade jaoks sai nii hea, et jalad lähevad eriti kergelt sisse ja veel paremini (ise) välja!!! Lasita poest sain sobivad jupid, mille keskel M6 vindiga ava ja äärtes 4mm avad kinnituskruvide jaoks. Keskmise pikkusega liblik-kruvist piisab jala fikseerimiseks täiesti.\nSellel pildil on makett poole lühematel jalgadel ja rööpapea kõrguseks põrandast on ca 470mm. Teise komplekti jalgu tegin juurde praktilistel kaalutlustel – mõningaid töid on parem teha madala maketi peal ja kui on vaja pöörata maketti tagumisele küljele (näiteks juhtmete ühendamisel), siis on lühikeste jalgadega raami pööramine tunduvalt lihtsam. Tegelikult on see kõrgus ka väga lapselapse sõbralik (ikka astub vahel sisse ja kiikab vanaisa tegemisi).\nSoo on muidugi minu maketil erilise tähtsusega element ja siin proovin teemat natuke lahti mängida. Algusest peale oli idee kasutada Falleri dekomatti „Soo“ (#180473), mõõduga 210 x 148 x 6mm (suurim rohunuti kõrgus). Tellisin neid …-Lippest 3 tükki, aga et rohkem ei olnud, siis ostsin mõlemad ära. Kolmas on siis nö ootel ja esialgu anti lootust, et ehk mai lõpuks jõuab ka uus kaup kohale (hetkel küll teated puuduvad). Dekolapp on tegelikult 3-kihiline: kõige peal on läbipaistvale poolpaksule kilele liimitud murud ja rohupuhmad vaheldumisi katmata aladega (veesilmad), teine kiht on katteta läbipaistev kile ning põhjas on värvitud paberileht (kahepoolene – sinine ja must). See täiendav kile peaks siis andma juurde vee sügavuse efekti aga kahe kile vahele võib panna ka mõne tuhmides toonides paberitükikese, mis peale vaadates jätab mulje veepiiri alla jäävast taimestikust.Silla alla jääva osa paigutus ongi nii, nagu pildil näha, ülejäänu võib 10 korda muutuda ja aega on selleks küll. Seega oli kiire sillaaluse osaga, sest kui sillapostid paika saavad, siis silla alla enam midagi hääd ehitada pole võimalik.\nOotamatu õnn tuli õuele! Maketi raami kokkupanekust jäi üle peotäis tüübleid ja need olid täpselt nii pikad, et sain korraks lahti mängida pildi postidele toetuvast sillast. Tegelik sildeava tuleb 5mm jagu kõrgem ja rööpaalune osa ka üksjagu „õhulisem“ (seega kuuluvad praegu nähtavad vineerist sillad väljasaagimisele).\nSildade ehitamine läheb lahti peale 5-ndat juunit, sest siis saan järjekordselt koolitööst priiks ja põhilisteks konkurentideks minu ajale jäävad 18 ruumi 3-meetriseid küttepinde ja võilille-naadi ühisrinne. Õnneks on mul olemas ka liitlane ilmataadi näol, kes ikka vahel kraanid lahti keerab ja need päevad on siis maketi jaoks.Pildil on rakised, mille abil loodan oma sillapostid korralikult kokku panna. Ülemise rea värk on 4-postika sillatugede jaoks ja alumine 2-postiga tugede tarvis. Kõige suurem probleem tundub olema viltuste aga täpselt paralleelsete lõigete tegemine ja see mure panigi mind neid rakiseid välja mõtlema. Ristikujulise detaili asetan vasakpoolse matriitsi ümber ja nii saan fikseerida oma asendisse eelnevalt täpseks lõigatud sirged postid. Kaldega postide toorikud on natuke pikemad ja need lõikan parajaks juba piki rakise ääri. Pildilt on puudu risti üle postide asetatud põõnad, mis kruvide abil pingutavad postid liikumatult rakise külge. Kui otsad lõigatud, teen sisselõiked (kuni 1mm) ristlattide jaoks ja liimin need külge. Peale kuivamist võtan põõna ära ja paigaldan uutesse sisselõigetesse diagonaali. Et täpselt samad jupid tulevad ka postide teisele küljele, siis asetan osaliselt valmis sillatoe teise (parempoolse) rakise sisse ja lisan vajalikud detailid.\nPildid ehitusjärgus maketist on hoopis midagi muud, kui ülesvõtted lõpuni ehitatud maketist. Lootus, et see mida ehitad, näeb ühel päeval välja sama hea, on suur. Mänguasjamuuseumi makett on nüüd juba 12-aastane ja aprillis 2021 näeb välja just niimoodi. Seal kusagil maketi keskel läheb üks piir, leidke see üles. Eespool on minu ehitatud makett ja taga Malev Toome foto Tartu kesklinnast, mille ta ise ka efektseks taustapildiks vormis.\nÕnnematsi külaraudtee (HOe)\t02.07.2021 22:08\t#2086\nSillatoed on valmis ja hetkel käib esimene katsetamine. Nagu näha, seisavad postid püsti täiesti iseseisvalt, seega oli rakiste väljamõtlemine üks tõeliselt hea idee.\nNüüd hakkab ka soo oma kuju võtma. Täitematerjaliks kasutan pehmet pakendi vahtplasti paksusega 8, 14 ja 30mm. Otseselt silla alla jäävad alad katan seejärel mudelipahtliga, mille teen hiljem veekindlaks vesialusel matt-lakiga. Mujal läheb vahtplastile peale kiht kipssidet (Eesti toode – AS Kaigert, Maardu).\nHulk puitu on siis värvi alla saanud. Lisaks sillatugedele on siin ka kõikvõimalikud tugiseinad (sillaotstele lisaks ka mõned kaldakindlustused). Kõigi tugiseinte puidu liimisin õhukesele papile, oli lihtne värvida ja hiljem ka oma asukohale paigaldada. Horisontaalselt asetatud „lauad“ on liistud mõõduga 3 x 1,8mm ning püsti asetatud „postid“ on käsitöö tikkudest ristlõikega 2,2 x 2,2mm. Hetkel on soo veetase madalseisus, aga kõrget vett tuleb ette mitu korda aastas ja loomulikult jätab see omad värvilised jäljed ka postide ja kaldakindlustuste alumisele äärele.\nPaki käsitöö tikke leidsin üllatusena ühest kunsti- ja käsitöö poest. Võrdlus tavalise tuletikuga vaatab pildilt otse vastu. Juurde võin lisada, et ka puidu kvaliteet on käsitöö tikul märgatavalt parem.\nEsimesed kinnitused on tehtud. Postid on tihedalt vastu vineeri ehk siis läbi Falleri toodetud soo-teemalise deko-lapi (avade täpne väljamõõtmine oli üks paras nikerdamine). Lisaks liimile on kõik sillatoed kinnitatud läbi alusplaadi kahe 2 x 10mm kruviga. Ootamatult tekkis ka tugevuse testimise võimalus – juhuslik ehk siis hetkeks järelvalveta lapselaps pääses ligi ja üritas ära sikutada (ei õnnestunud). Pildil nähtavad tugiseinad ja kaldakindlustused on ka juba puiduliimiga kinnitatud.\nSoo lähivaates. Tootja oli vee põhjaks kaasa pannud sinise ja musta paberi, aga mulle tundus, et pruun on siiski õigem. Andsin kaupmehele 20 eurosenti ja sain vastu 2 A4-mõõdus paberit. Paberiga katsin kogu soo põhja, aga deko-lapiga ainult sildade alla jääva osa. Ülejäänu tuleb siis, kui rööpad peal ja rongid juba sõidavad. Häirivad pruunid siilud valge ja rohelise vahel, on tegelikult tänaseks juba kadunud – katsin need deko-lapi ribadega.\nPostituse lõpetab pilt, mis on tehtud jaanireedel ja ütleb, et järgmine suur samm rööbaste pealepaneku suunas, on järjekordselt ära astutud.\nÕnnematsi külaraudtee (HOe)\t13.07.2021 09:35\t#2091\nHakkab looma. Jätka samas vaimus. Fööniga võinuks väikest ,"virvendust" ka peale puhuda veele.\nÕnnematsi külaraudtee (HOe)\t18.07.2021 21:51\t#2094\nVirvendus on tegelikult juba olemas - alumine kile ongi virvendusega, aga pildimasin seda kinni ei püüdnud.\nÕnnematsi külaraudtee (HOe)\t22.07.2021 23:00\t#2100\nPildil on 2 maski (sellised pannakse plastist hoonete sisse valgustõkkeks) ja ülemine neist on vabrikutöö (Faller) ning alumine minu enda poolt järgi tehtud koopia. Milleks on see vajalik?\nAlustan sellest, et juba aastaid on mul soov ehitada HOe-makett ning selle peale ka kindlasti mingi palksild. Maikuus jõudsin siis sinnamaale, et oli aeg osta ära ehitamiseks vajalikud liistud ja seekord ma väljamaalt tellima ei pidanud, sest kõik vajalik oli Hobimaailmas olemas. Lõin arve kokku ja … kuidagi piinlik hakkas – väiksevõitu teine. Vaatasin siis Hobimaailmas ringi, et ehk avastan veel midagi, mis maketile sobiks, ning leidsin ühe Falleri komplekti nimega „Suvilad“. Seal oli 2 ühesugust maja, mis välimuselt just sellised, nagu ka Eestimaal leida võib, ainult et ühe hoone seina värv oli väga võõras – sinine (Ikkagi ostsin ära, sest ülevärvimine pole ju mingi kunst).\nKui pakk kohale jõudis, avastasin selle seest natuke suurema hoone karbi, mille kaanel ja sees väga sinine Rootsi külapood (samuti Falleri toode). Tellimust vastu võttes jäi Jaanusele silma, et karbi kaanel peab olema sinine maja, ning kui ta järgmisel päeval pakki kokku panema hakkas, võttiski riiulilt esimese sinise majaga karbi (alles minu kõne peale jõudis kohale, et sinise majaga asju oli tal laos mitu)! Segaduse lahendasime lihtsalt – need suvila-nimelised majad saadeti Hobimaalimast järgi aga mina Rootsi külapoodi tagasi ei saatnud, sest lasin hoopis arve saata (peale ülevõõpamist saab sellest tüüpiline Eesti väsinud välimusega külapood).\nÜllatused siiski nii lihtsalt ei lõppenud. Suvilate karbis, nagu eelpool juba mainisin, on tegelikult 2 täiesti ühesugust maja, ainult seinte, katuste ja tuulekoja värvid on erinevad. Ka maske pidi olema 2, aga ei olnud ja nii otsustasingi kätt proovida ning teise täpselt järgi teha. Musta paberilehe eest küsitakse 10 eurosenti, valge marker maksis veidi rohkem ja kardinaid akendele oli külluses (ülejäägid aastatetagusest tigutorni ehitamisest).\nPildil on laserlõike-tehnikas töökoda (Noch) ja mahutiga tankla (Joswood). Nüüd tekkis siis ka võrdlusmoment – Noch´i kauba kvaliteet on mäekõrguselt üle! Detailid on täpsed, juhendid samuti ning lisaks oli karbis ka tuubike suurepärast „Uhu“ puiduliimi. Joswood seevastu lasebki nö ülenurga. Ka seekord oli osa kokkupaneku võtetest juhendis lihtsalt puudud. Tundub, et seda tehakse meelega ja just kohtades, kus inseneri mõte pole kõige teravam olnud (seekord on siis mahuti kokkupanek jäetud enda välja mõelda). Natuke lopergune teine sai, aga kui luubiga uurida, siis leiab mõne „mõlgi“ ka tootjate endi poolt kokkupandud mudeli juures.\nNeed asjakesed ostsin ära juba mais ja saabusid ühes pakis koos sood kujutavate deko-lappidega. Kas kiiksuga lugu ka paki juurde käis? Loomulikult, kuidas siis muidu! Niisiis sain kullerfirmalt sõnumi saabumise ajaga. Õnnetuseks otsustasid nad tulla pool tundi pärast minu tööle minekut! Helistasin ja muutsime aja ära järgmise päeva peale. Järgmisel päeval olen kokkulepitud ajal kodus ja ootan … tunnikese … kaks…, siis helistasin … lubati uurida. Paari minuti pärast helistat jubai tagasi ja paluti väga vabandust – olevat olnud mingi logistiline viga - pakk pandi vale masina peale, aga nüüd on ta otsaga kontori juures tagasi ja mingi 25 minuti pärast tuuakse ära. Nii oligi.\nEeltööd rööbaste panekuks on jõudnud järgmisesse faasi. Minu loogika ütleb, et nii kui esimesed rööpad peale saavad - tahaks kohe ka vedurit sõidutada. Seepärast teen võimalikult palju elektriühendusi juba enne ära, et siis saaks kiiremini.\nSillaehitus oli hetkeks jäänud seisma maastiku katmise taha. Pakid staatilise muruga ja pott muruliimi olid hetkel veel ostmata, aga sillaalused said siiski ära tehtud. Aasta tagasi värskendasin Mänguasjamuuseumi maketti ja just need grammikesed muru ja liimi, mis silla alla vaja, siis üle jäidki. Tundub, et liimitilga jaoks oli ka viimane aeg – avasin purgi esimest korda kusagil poolteist aastat tagasi ja nüüd on näha, et hakkab kohe ära minema.\nSillatalad on paigas ja rööbaste pealepanek vaid mõne elektritöö kaugusel (lülitite ühendamine juhtmetega klemmliist-pistikutega, klemmliistudest kiirklemmideni juhtmete paigaldamine ja pöörangute elektriskeemi ümberjootmine).\nÕnnematsi külaraudtee (HOe)\t23.07.2021 08:58\t#2102\nminu kogemus maskidega - falleri vesirattaga metsamajakesega tuli kyll esmapilgul korralik tykk kaasa aga paigaldades selgus, et aknad olid valepidi(kylili) peale trykitud...\ntootja saatis sellepeale uue, tasuta m6istagi...\nÕnnematsi külaraudtee (HOe)\t24.07.2021 19:04\t#2103\nJoswoodi ja Nochi instruktsioonid on jah nagu öö ja päev.\nLehe loomiseks kulus: 0.842 sekundit


Audentes Fitnessis pakuvad personaaltreeneri teenust üksnes oma ala kvalifitseeritud asjatundjad.\ntegelevad nii alustava kui ka edasijõudnud treenijaga;\naitavad parandada rühti ja liikuvust;\njuhendavad keharaskusega tehtavaid treeninguid;\nnõustavad kaalulangetuse ja õige toitumise teemal;\nkorraldavad mitmesuguste spordialade üldkehalist ettevalmistust.\nKonkreetse hinnapakkumise küsimiseks ja personaaltreeningu broneerimiseks võta ühendust endale sobiva personaaltreeneriga ning anna talle oma eesmärkidest ja soovidest teada. Nii leiad lahenduse, mis on loodud just Sulle.\nTelefon 5845 2972\nSuhtluskeel: EST, ENG, RUS\nAleksandra tegi sporti juba varajases lapsepõlves (iluuisutamine, iluvõimlemine). Treenerina alustas ta aastal 2006. Pikka aega juhendas Aleksandra järgmisi rühmatreeninguid: pilates, BodyBalance, BodyVive, TRX, show-tants ja beebiootel naiste treening. Personaaltreeninguid hakkas ta korraldama aastal 2010 ning kaks aastat tagasi läks Aleksandra üle ainult personaaltreeningutele, kus ta keskendub eelkõige naiste treenimisele.\nEndise võistlussportlasena on ta tulnud FitModeli alal Eesti absoluutseks meistriks ja Eesti absoluutseks karikavõitjaks ning saavutanud neljanda koha mainekal Arnold Classic Europe’i võistlusel. Praegu kuulub Aleksandra Eesti Kulturismi ja Fitnessi Liidu kohtunike kogusse.\nTreenerina täiendab ta ennast pidevalt erialastel koolitustel ja ideepäevadel ning treeningul peab ta kõige olulisemaks individuaalsust ja asjakohasust.\n• Eesti Kulturismi ja Fitnessi Liit: 5. taseme treeneri litsents;\n• Fitness Academy of Finland: jõusaalitreeneri litsents;\n• Fitness Academy of Finland: personaaltreeneri litsents;\n• rahvusvahelise fitnessi- ja kulturismikohtuniku litsents.\nTelefon 5396 4985\nArtur on spordiga tegelenud terve elu: ta alustas korvpallist ja jõudis välja jõusaali. Ülikoolis õppides sai Artur aru, et tema huvi jõutreeningu vastu on suur. Nii hakkas ta mõtlema treeneriameti peale.\nNüüdseks on sellest möödas juba kuus aastat ja Artur on leidnud enda kutsumuse, milleks on keharaskusega treening. Ta on seisukohal, et inimene peab tunnetama oma keha võimalikult hästi: keharaskusega treening on just see, mis annab treenimisel tugeva põhja. Kui kehatunnetus on hea, siis suudab inimene sooritada edukalt ka keerulisemaid harjutusi.\nAlguses õppis, luges ja harjutas Artur kõike ise. Hiljem läks ta lisateadmiste järele Fitness Academy of Finlandi personaaltreenerite koolitusele. Sealt sai ta iseõpitule head kinnitust ning õppis palju uut inimese anatoomia, füsioloogia ja toitumise kohta. Lisaks sellele sai Artur koolituselt praktikat ja teadmisi jõusaali baasharjutuste kohta.\nNüüdseks on Artur keharaskusega treeningu ja jõusaali treeningu ühendanud ning ta on valmis kõigi õpitud teadmistega teisi aitama.\n• Tallinna Ülikool: rekreatsioonikorralduse eriala;\n• Fitness Academy of Finland: personaaltreeneri koolitus.\nTelefon 5559 6122\nSuhtluskeel: EST, ENG\nHiie-Liin on tegelenud väga erinevate spordialadega. Viimased kuus aastat on ta pühendunud jõusaalitreeningule ja fitnessile, milles ta on leidnud enda tõelise kire. Jõusaalitreeningud on viinud teda ka võistlema bikiinifitnessi lavale, andes hea kogemuse toitumis- ja treeninguviiside katsetamisel ning põhjalikumal uurimisel.\nHiie-Liini iseloomustab sihikindlus, järjepidevus ja suur töötahe, millest ta lähtub ka treeneritöös, ergutades klienti väljuma mugavustsoonist ning seadma endale kindlaid eesmärke. Ta naudib inimestega suhtlemist ning usub, et treenerina saab ta panustada nende arengusse ja eesmärkide täitmisse, mis omakorda parandab kogu elukvaliteeti.\nTema kui treeneri eesmärk on näidata kliendile, et sihipärane treenimine ja tervislik toitumine ei ole vaid meeletu „piin ja vaev“, vaid meeldiv elustiil, mis loob rahulolu ja häid emotsioone.\n• Eesti Kulturismi ja Fitnessi Liit: kulturismi-, fitnessi- ja jõusaalitreenerite koolitus (EKR 3);\n• Fitness Academy of Finland: Eesti personaaltreenerite koolitus;\n• Eesti Kulturismi ja Fitnessi Liit: bikiinifitnessi koolitused;\n• Tartu Ülikool: kulturismi ja jõutõstmise kursus.\nTelefon 5645 8688\nIndrek on seotud mitme spordialaga ning spordialade spetsiifikat arvestava treeningu ja toitumisega. Ta on nooruses tegelenud kaheksa aastat maadlusega ja võistelnud aastatel 2005–2011 klassikalises kulturismis. Sellega seoses on Indrek enda peal katsetanud mitmesuguseid kaalulangetamise viise: ta on läbi teinud üle 20 eri dieedi, langetades kaalu keharasvade arvelt.\nViimastel aastatel on Indrek täiendanud ennast vastupidavustreeningute ning eri spordialade (tennis, golf, ujumine ja kergejõustiku alad) üldkehalise ettevalmistuse treeningute planeerimises ja rakendamises. Vastupidavusspordis on tema enesekatsetuste säravaimaks tulemuseks maantee grupisõidu harrastajate klassi Eesti meistri tiitel. Indreku treenitavad on võitnud Eesti meistrivõistlustel harrastajate klassi medaleid golfis ja tennises.\nIndrek ehitab treeninguid üles üldtunnustatud sporditeooriate põhjal. Seejuures lähtub ta eesmärgist ning põhimõttest, et eesmärgi saavutamine peab olema meeldiv ja nauditav. Tema teadmised toitumise ja treenimise kohta tuginevad suures mahus eriala õppematerjalidele, uuringutele, lugemusele ning praktikale.\nPersonaaltreenerina on Indrek keskendunud järgmistele valdkondadele:\n• mitmesuguste spordialade üldkehaline ettevalmistus;\n• kaalulangetus ja toitumine;\n• rühi ja liikuvuse parandamine;\n• treening oma keharaskusega;\n• treeningud alustajale.\n• Eesti Olümpiakomitee I, II ja III taseme treenerikoolitused;\n• atesteeritud kulturismi- ja fitnessitreener.\nTelefon 522 3046\nJanika tegutseb rühmatreenerina 2004. aastast ja personaaltreenerina 2012. aastast. Tema suurim rõõm on aidata inimestel liikuda tervislikuma, energilisema ja täisväärtuslikuma elu poole.\nKui tunned, et vajad professionaali, kes\n• aitaks treeningul püstitada eesmärke ja juhendaks, kuidas nendeni jõuda;\n• muudaks treeningud tõhusamaks ja ohutumaks ning\n• pakuks lisamotivatsiooni ja tuge, siis oled jõudnud sihtpunkti.\n• Eesti Olümpiakomitee: kulturismi- ja fitnessitreeneri kutse, V tase;\n• Eesti Olümpiakomitee: aeroobikatreeneri kutse, V tase;\n• Annely Sootsi Koolitus: toitumisnõustaja eriala;\n• GluckerKolleg (Saksamaa): personaaltreeneri koolitus;\n• Trainer4You (Soome): personaaltreeneri koolitus;\n• Fitness Academy of Finland (Soome): personaaltreeneri ja jõusaali instruktori koolitus.\nTelefon 5628 0433\nJevgeni on jõusaalis personaaltreenerina juhendanud nii harrastajaid kui ka sportlasi viimased kümme aastat. Igapäevase treeneritöö kõrval osaleb ta ka kulturismi- ja fitnessitreenerite ning kohtunike komisjonide tegevuses.\nPõhjalikud teadmised toitumisest ja treenimisest on Jevgeni ammutanud erialastest õppematerjalidest ning teadusuuringutest ja nende teadmiste praktiseerimisest. Treeninguid juhendades keskendub ta korrektsele sooritustehnikale ja mitmekülgsusele, lähtudes treenitava isikupärast. Ta aitab inimesel aru saada sellest, mis jõusaalitreeningul toimib ja mis ei toimi.\n• Kulturismi- ja fitnessitreeneri 5. kutsetase.\nTelefon 5552 4977\nMarko on tegelenud spordiga kogu elu. Pärast kehakultuuri teaduskonna lõpetamist 2000. aastal töötas ta algul kehalise kasvatuse õpetajana, personaal- ja rühmatreener on ta alates 2003. aastast. Marko peab oluliseks enese pidevat erialast täiendamist, seepärast osaleb ta paljudel koolitustel ja uurib asjakohast kirjandust.\nTalle meeldib treeningutel katsetada eri metoodikaid ning ta võtab osa kulturismi- ja fitnessivõistlustest. Markole pakub rõõmu, kui inimesed saavutavad oma treeningueesmärgi, olgu selleks siis parem rüht, vigastusest taastumine, suurem lihasmass ja väiksem keha rasvasisaldus või lihtsalt tugevam tervis.\n• Tallinna Ülikool: kehakultuuri eriala;\n• Eesti Kulturismi ja Fitnessi Liit: kulturismi-, fitnessi- ja jõusaalitreenerite koolitus (EKR 5);\n• Charles R. Poliquin (USA): personaaltreeneri koolitus;\n• National Council for Exercise & Fitness: personaaltreeneri koolitus;\n• TRX Academy: TRX Suspension Trainingu sertifikaat;\n• Les Mills Training Systems: BodyPumpi litsents;\n• kinesioteipimise koolitus;\n• spordimeditsiini klaster: koolitused, mis käsitlesid põlveliigest, õlaliigest, alaseljavalusid ja spordivigastuste ennetamist.\nTelefon 5818 2976\nRain alustas spordiga viieaastaselt, kui isa pani poja maadlustrenni. Sealt edasi hakkas ta tegelema judoga, kuid peale vigastusi otsustas venna eeskujul poksi proovida. 15-aastaselt Karl Lemani poksiklubis alustades sai Rain kiiresti aru, et see on tema ala. Ta on poksis mitmekordne Eesti meister ja 2016. aastal siirdus ta profipoksi. Poksi kaudu on Rain leidnud endas sisemise rahu.\nTreeningutel meeldib Rainile anda edasi teadmisi, mida ta on aastatega kogunud. Ta õpetab korrektseid lööke ja pöörab tähelepanu ka kaitsetehnikale. Personaaltreeningutel kasutab Rain lapasid ehk käpikuid, kuhu treenitav saab lööke sooritada. Trenn on intensiivne ja sobib inimesele, kes tahab treenida vastupidavust.\n• Tallinna Ülikool: kehakultuuri eriala, bakalaureus;\n• Eesti Olümpiakomitee: poksitreeneri kutsetunnistus (5. tase).\nTelefon 5901 3036\nRisto juurde võivad tulla nii algajad kui ka edasijõudnud, kes tahavad parandada oma keha kompositsiooni või suurendada sportlikku võimekust. Treeningul lähtub ta inimese eesmärgist, anatoomilistest eripäradest, vigastuste ajaloost ja elustiili faktoritest. Ta pakub ka elustiili muutvaid nõuandeid, et parandada inimese enesetunnet ja muuta tema päev produktiivsemaks. Olles ise tippspordiga tegelenud, tuleb Risto toime ka raskemate küsimustega.\nTema juhendatud treeningud on mitmekesised ja ohutud ning pärast Risto trenni on inimestel alati hea tuju. Tema moto on see, et trenn peab osalejale midagi andma, mitte võtma.\n• Eesti Jõutõsteliit: jõutõste- ja jõusaalitreener (EKR 3);\n• Eesti Käsipalliliit: käsipallitreener (EKR 5).\nTelefon 507 4196\nSuhtluskeel: EST, RUS\nSigne on lõpetanud Tartu Vanemuise balletiklassi. Armastus treeningute vastu viis ta treeneriametini, mida Signe on pidanud üle kümne aasta. Selle kõrvalt on ta olnud suur fitnessi- ja kulturismihuviline. Ta on veendunud, et kui ühendada endas naiselik graatsia ja jõud, saab sellest täiuslik kooslus.\nNüüdseks on Signe treeninud ennast jõusaalis juba kaheksa aastat, sellest bikiinifitnessi võistlussportlasena viimased kolm. Tema parim saavutus võistlustel on 2015. aasta Masters-klassi Eesti meistri tiitel.\nVõistluste raames on Signe omal nahal läbi proovinud mitmesuguseid kaalulangetamise ja -tõstmise dieete. Ta on harinud end eri koolitustel ja lugenud ka iseseisvalt õppematerjale. Treenerina peab Signe kõige olulisemaks seda, et ta võib aidata klientidel saavutada eesmärke ja täita unistusi.\nSigne ei kujutaks ennast iialgi ette teises ametis. Klientidelt saadud tagasiside märksõnad – „kehaline areng“, „parem tervis“ ja „sära“ – ning tunnustused „2013. aasta parim treener“ ja „2014. aasta lemmiktreener“ annavad tunnistust, et see treener armastab oma tööd väga.\n• Eesti Kulturismi ja Fitnessi Liit: kulturismi-, fitnessi- ja jõusaalitreenerite koolitus (EKR 4);\n• Eesti Kulturismi ja Fitnessi Liit: kulturismi-, fitnessi- ja jõusaalitreenerite koolitus (EKR 5, omandamisel);\n• GluckerKolleg; Stephan Müller, Armin Hermann, Jochen Neﬀ (Saksamaa): personaaltreeneri koolitus;\n• Eesti Personaaltreenerite Liit, Mikk Pärn: koolitus „Kere keskosa, seljavalu ja treening“;\n• TRX Suspension Trainingu sertifikaat;\n• Eesti Võimlemisliit: aeroobikatreeneri koolitus;\n• Fitness Academy of Finland: aeroobikatreeneri koolitus.\nTelefon 511 8781\nSuhtluskeel: EST, ENG, FIN\nSigne on olnud terve elu spordiga seotud nii otseselt kui ka kaudselt. Nooremana harrastas ta ka ujumist, kergejõustikku ja iluuisutamist, kuid pikemalt sai tegeletud võistlus-, show- ning ergutustantsuga. Aktiivsele sportlaskarjäärile panid punkti tervisehäired.\nSoov aidata ennast ning suur huvi spordi ja inimese keha funktsioneerimise vastu olid ilmselt need tegurid, mis panid Signe huvituma füsioteraapiast. Signe teeb oma tööd suure pühendumusega: ta jagab oma teadmisi ja oskusi, et inimeste elu oleks teadlikum, valuvabam ning seeläbi täisväärtuslikum.\nTa on töötanud füsioterapeudina nii Eesti kui ka Soome rehabilitatsiooni- ja taastusravikeskustes. Erialaste koolituste kõrval on ta ennast täiendanud Soomes Fustra personaaltreenerite koolitusel ja sellega spetsialiseerunud lahendama rühiprobleeme terapeutiliste harjutustega.\nAastast 2016 on Signe Tallinnas tegutseva Rühikliiniku asutaja ja füsioterapeut ning alates 2018. aasta sügisest pakub ta Audentes Fitnessis ainulaadset võimalust parandada või ennetada rühiga seonduvaid probleeme spetsiaalsel personaaltreeningul. Treeningutel parandatakse kehatunnetust, tugevdatakse nõrgemaid lihaserühmi ja lõõgastatakse ülepinges olevaid lihaseid. Treening sobib algajatest edasijõudnuteni ehk nii harrastus- kui ka tippsportlasele. Sellest tunnist saad abi nii kaela- ja õlavöötme pingete, peavalude kui ka alaseljavalude korral. Klientide sõnul kasutab Signe treeningutel piitsa ja prääniku meetodit, ainult et prääniku söömise asemel saab vaid selle lõhna tunda.\n• Tartu Ülikool: füsioteraapia eriala, terviseteaduse magistrikraad;\n• dünaamilise teipimise praktikum;\n• Tallinna Ülikooli loodus- ja terviseteaduste instituut, Saima Kuu: koolitus „Kuidas märgata rühihäireid ja aidata neid korrigeerida“;\n• TRX Suspensioni koolituskursus;\n• Gymstick Trainer 2.0 koolitus (Soome);\n• Fustra treeneri II taseme koolitus (Soome);\n• Fustra treeneri I taseme koolitus (Soome);\n• litsentseeritud kinesioteipimise terapeudi baaskoolitused 1, 2 ja 3;\n• kulturismi- ja fitnessitreener, I tase. Ametikohad ja projektid\n• Eesti Kelguhoki Koondise füsioterapeut ja üldkehalise ettevalmistuse treener;\n• Tiiu Valgemäe Uisukooli füsioterapeut ja rühitreener;\n• Tallinna Noorsooameti korraldatud suviste rühitreeningute juhendaja;\n• Kanal 2 telesaate „Tantsud jääl“ füsioterapeut;\n• Bernis (Šveits) toimunud iluuisutamise Euroopa meistrivõistlustel Gerli Liinamäe füsioterapeut;\n• Tallinnas peetud ratastooli korvpalli laagri füsioterapeut ja üldkehalise ettevalmistuse treener;\n• Tallinnas toimunud iluuisutamise Euroopa meistrivõistluste füsioterapeut;\n• Tartu ja Tallinna rahvusvaheliste iluuisulaagrite korraldustiimi liige, füsioterapeut ning üldkehalise ettevalmistuse treener. Ajakirjandus\nTelefon 5451 0007\nSten on Eesti fitnessi- ja tervisemaastiku üks omanäolisim uus treener. Ühendades vigastuste- ja valuvaba treeningu, lihasmassi kasvatamise tõestatud meetodid, planeerimise ning individualiseerimise, aitab ta kliendil saavutada pikaajalised tulemused. Sten hindab iga kliendi eripärasid ja läheneb treeningu ülesehitamisele personaalselt, arvestades vigastuste ajalugu, sportlikku tausta, anatoomilisi eripärasid ning elustiili faktoreid.\nLisaks treeningutele pakub ta elustiilinõuandeid, aidates näiteks optimeerida päeva võimalikult efektiivseks.\n• Tallinna Ülikool: kehakultuuri eriala, magistrikraad;\n• Eesti Kulturismi ja Fitnessi Liit: kulturismi-, fitnessi- ja jõusaalitreenerite koolitus (EKR 6);\n• Eesti Personaaltreenerite Liidu V taseme lisakutse koolitus;\n• mitmesugused spordimeditsiini, füsioteraapia ja sportliku soorituse koolitused;\n• Eesti Kulturismi ja Fitnessi Liidu koolitaja.


Kuidas saada linnas Oru asukohta Ääsmäe — Haapsalu — Rohuküla ja Nurme: Buss | Moovit\nÄäsmäe — Haapsalu — Rohuküla ja Nurme\nSuunajuhised populaarsetest asukohtadest sihtpunkti Ääsmäe — Haapsalu — Rohuküla ja Nurme, Oru, kasutades ühistranspordi tüüpe Buss\nAsukohast Pääsküla, Tallinn 103 min\nAsukohast Haapsalu 41 min\nKuidas saada Buss abil sihtpunkti Ääsmäe — Haapsalu — Rohuküla ja Nurme\nKui kaua võtab aega, et jõuda ühistranspordiga asukohast Rummu, Vasalemma sihtpunkti Ääsmäe — Haapsalu — Rohuküla ja Nurme?\nBuss - 149, Buss - 47, Buss - 702, Buss - 863 abil asukohast Rummu, Vasalemma sihtpunkti Ääsmäe — Haapsalu — Rohuküla ja Nurme jõudmiseks kulub 215 min\nKui kaua võtab aega, et jõuda ühistranspordiga asukohast Laagri, Tallinn sihtpunkti Ääsmäe — Haapsalu — Rohuküla ja Nurme?\nBuss - 702, Buss - 863 abil asukohast Laagri, Tallinn sihtpunkti Ääsmäe — Haapsalu — Rohuküla ja Nurme jõudmiseks kulub 101 min\nKui kaua võtab aega, et jõuda ühistranspordiga asukohast Laagri, Saue sihtpunkti Ääsmäe — Haapsalu — Rohuküla ja Nurme?\nBuss - 27, Buss - 702, Buss - 863 abil asukohast Laagri, Saue sihtpunkti Ääsmäe — Haapsalu — Rohuküla ja Nurme jõudmiseks kulub 133 min\nKui kaua võtab aega, et jõuda ühistranspordiga asukohast Pääsküla, Tallinn sihtpunkti Ääsmäe — Haapsalu — Rohuküla ja Nurme?\nBuss - 163, Buss - 702, Buss - 863 abil asukohast Pääsküla, Tallinn sihtpunkti Ääsmäe — Haapsalu — Rohuküla ja Nurme jõudmiseks kulub 103 min\nKui kaua võtab aega, et jõuda ühistranspordiga asukohast Haapsalu, Haapsalu sihtpunkti Ääsmäe — Haapsalu — Rohuküla ja Nurme?\nBuss - 2, Buss - 153 abil asukohast Haapsalu, Haapsalu sihtpunkti Ääsmäe — Haapsalu — Rohuküla ja Nurme jõudmiseks kulub 41 min\nKui kaua võtab aega, et jõua Buss abil asukohast Rummu, Vasalemma sihtpunkti Ääsmäe — Haapsalu — Rohuküla ja Nurme?\nKui kaua võtab aega, et jõua Buss abil asukohast Laagri, Tallinn sihtpunkti Ääsmäe — Haapsalu — Rohuküla ja Nurme?\nKui kaua võtab aega, et jõua Buss abil asukohast Laagri, Saue sihtpunkti Ääsmäe — Haapsalu — Rohuküla ja Nurme?\nKui kaua võtab aega, et jõua Buss abil asukohast Pääsküla, Tallinn sihtpunkti Ääsmäe — Haapsalu — Rohuküla ja Nurme?\nKui kaua võtab aega, et jõua Buss abil asukohast Haapsalu, Haapsalu sihtpunkti Ääsmäe — Haapsalu — Rohuküla ja Nurme?\nMillised on lähimad peatused sihtpunkti Ääsmäe — Haapsalu — Rohuküla ja Nurme jõudmiseks?\nLähimad peatused sihtpunkti Ääsmäe — Haapsalu — Rohuküla ja Nurme jõudmiseks on:\nTaebla on 417 meetrit, 6 min jalutuskäigu kaugusel\nTaebla Tee on 726 meetrit, 10 min jalutuskäigu kaugusel\nMillised Buss liinid peatuvad Ääsmäe — Haapsalu — Rohuküla ja Nurme juures?\nNeed Buss liinid peatuvad Ääsmäe — Haapsalu — Rohuküla ja Nurme juures: 153, 863\nOtsid Buss marsruute, mis peatuksid linnas Oru, Eesti sihtpunkti Ääsmäe — Haapsalu — Rohuküla ja Nurme läheduses?\nMoovit juhatab sind sinu sihtpunktile lähimasse peatusesse. Vaata nimekirja sihtpunktile Ääsmäe — Haapsalu — Rohuküla ja Nurme kõige lähedamal olevatest peatustest: Taebla; Taebla Tee.\nBuss on võimalikud ühistranspordi võimalused, millega saab sõita sihtpunkti Ääsmäe — Haapsalu — Rohuküla ja Nurme. Vali nimekirjas olevate liinide vahel, mis lähevad su sihtpunkti lähedalt mööda - Buss: 153, 863.\nMoovit näitab parimaid marsruute ja kohalikke sõiduplaane, et jõuaksid õigeks ajaks soovitud tänavale või ristmikule. Vaata Mooviti äpi abil tulevasi saabumisaegu ja jälgi live suunajuhiseid sihtpunkti Ääsmäe — Haapsalu — Rohuküla ja Nurme. Enam ei pea bussiaja vaatamiseks laadima alla bussi äppi või rongiaja vaatamiseks rongi äppi. Moovit on ainus kõik ühes ühistranspordi äpp, mis aitab sul jõuda soovitud kohta. Lae alla Moovit, et näha, miks Google Play Store ja Apple App Store valisid meid üheks parimaks saadavalolevaks ühistranspordi äpiks.\nÄäsmäe — Haapsalu — Rohuküla ja Nurme, Oru\nInimesed otsivad ka: Kase Suur-Liiva Lauliku Helmika Ristiku Nurme Kesa Kiige August Kitzbergi Jõhvi — Tartu — Valga Ringi Jaama Jõe Hipodroomi Kunda — Selja Karuvildiku Kungla Sõpruse Kadaka Lai\nKuidas saada linnas Eesti ühistranspordiga populaarsete vaatamisväärsuste juurde Vilde Lokaal Tartu Raudteejaam Da Vinci Pizza & Pasta ROOTS Sparta Spordiklubi Kohvik Kohalik Võru NOA restoran Rocca al Mare Kaubanduskeskus Elisa HQ Von Krahli Aed Pirogovi park BabyBack Ribs & BBQ Kakumäe Reval Café Osman Kebab Mobi Haapsalu Viimsi Tervis Spa Hotel Cafe Truffe\nLähimad peatused sihtpunkti Ääsmäe — Haapsalu — Rohuküla ja Nurme linnas Oru\nBuss peatused, mis on kõige lähemal sihtpunktile Ääsmäe — Haapsalu — Rohuküla ja Nurme, Oru


Et mõista tänapäeva keerulises majanduslikus mõttes, mitte igaüks tugevus.Siiski on mõisted, soojendab hinge ka kõige rahaliselt kängitsemata linnarahvas.Näiteks dividende.Mis on selle aja jooksul, mis on oma olemuselt eesmärk ja olemus - see kõik arutatakse käesolevas artiklis.\nKus on dividendid?\nMajanduslikus mõttes dividend - on osa ettevõtte kasumist makstakse aktsionäridele pärast kõikide maksude laekumine ja kohustuslikud maksed.Ja siis uus küsimus: "Kes on aktsionär?"Isik või organisatsioon, kes on investeerinud oma raha ettevõtte aktsiate omandamiseks teatud tulu kasvu turuväärtuses, t. E. Ainult aktsionär võib loota investeeringute tasuvust arengut ettevõtte vahenditest.\naktsiate ostu - aluseks tulu\nNüüd tegeleda aktsiatest.Nad on ühise ja eelistatud.Tavaliselt, kui kindla volitatud (või omakapital) kapitali, mis on rahastamise allikas kõik kulud organisatsiooni.Summa kokku emiteeritud kapitali ettevõtte lihtaktsiate teatud nimiväärtusega.Nende kogumaksumus peaks olema võrdne summaga lubatud kapitali.Nii, et saada dividende, siis peab olema omanik aktsiaid, teisisõnu, neid osta.\nõiges suunas tegelemisel ettevõtte kasumist\nAga ei ole nii lihtne, et mõiste "dividendid".Mis on teatud osa puhaskasumist aktsionäri, jaotatakse aktsionäride aktsiatega juba selge.Kuid selline tulu maksta või mitte maksta - organisatsioon otsustab, või pigem aktsionäride üldkoosolekul, kui dividendide maksmine - mitte kohustus, vaid õigus ühiskonnas.Reguleerinud ettevõtte aastaks võib kuulutada dividende oma aktsiaid, kuid ei ole kohustatud seda tegema.Täna, ainult neljandik kõigist vene SA deklareerima ja maksma dividende.\noptimaalne tasakaal kasumi jaotamise\nIga ettevõte arendab ja funktsioone, et suurendada kasumit.Seetõttu püütakse investeerida edasise arengu sai lõviosa tulu aasta.Kuid pikka aega on võimatu mitte maksta dividende investoritele: langevate aktsiahindade kuuluvad alati investeeringu atraktiivsust ettevõte.See toob kaasa madalamad marginaalid.Seega, ettevõtted otsivad kõige optimaalsem proportsioonid kasumi jaotamise reinvesteerimiseks ja dividende.\nIn maailma praktikas tegevuse riigiettevõtted sain suhe 8-15% kasumist saadaval dividende, ülejäänud jäävad käsutuses organisatsiooni ja kulutatud kooskõlas edasise arengu: tootmise laiendamise, uute ehitamine ja tehniline täiendamine olemasolevate rajatiste.Pean ütlema, et Vene firmad sageli ei anduma oma aktsionäridele sellistest maksetest, ning protsendi väike dividend.\nKes otsustab dividendide väljamaksmisega?\nEt vältida võimalikke vaidlusi aktsionäride vahel õigusaktidega kehtestatud reegleid ja suuruse kindlakstegemiseks dividendide väljakuulutamise hetkel tuleb järgida väga hoolikalt:\n• Aktsionäride koosolek edastab resolutsiooni dividendide maksmine;\n• juhatus, tegutsedes aktsionäride huve, määrab suurus sel aastal dividende ning soovitab seda üldkoosolekule;\n• aktsionärid ei ole õigust kehtestada erinevad, atraktiivsemaks oma seisukohast, suurus maksed (need väidavad, et pakkuda juhatus või loobuda dividendide väljakuulutamise hetkel).\ndividendid Venemaal on sätestatud rubla aktsia kohta, millest on maha arvatud kinnipeetava maksu.\nTähtsündmused dividendide väljakuulutamise\nkuulutatud dividend - mis see on?Olles määratlenud suurus, osanike koosolek teeb otsuse, teisisõnu, deklareerib dividende, osalejate teavitamine nende suurusest, vormi ja maksetingimused.\nmakseviisi on tavaliselt seatud rahaühikut.Kuid mõned äriühingud on harjutamiseks ja muid võimalusi, näiteks kinnisvara.Sel juhul tuleb see äriühingu esitatud harta.\nreguleerinud aeg, mille jooksul ettevõte peab tegema üleandmine omanikele dividende.Praegu kehtiva seaduse kohaselt mõiste dividendide maksmise võib määrata harta firma või aktsionäride üldkoosolekul.Kui mingil põhjusel seda ei juhtu, siis vastavalt seadusele 60 päeva jooksul alates päevast, kui dividendid välja kuulutatakse, aktsionärid peaksid saama oma sissetulekust.\nJaga Kalender: Päeva X\nNii et saada dividende võib ainult aktsionärid, kes on omandanud (dokumenteerida omandiõiguse üleandmise hoiulevõtjale või registrikood) aktsiad enne teatud kuupäeva Nimekirja koostamisel saama õigustatud isikute sissetulekut.See päev on määratud juhatus teeb otsuse, kui kutsuda aktsionäride üldkoosolek.Teave selle kuupäeva firma pakub aktsionäridele 5 päeva jooksul alates selle loomisest.Kindlasti on avaldatud ametlikul kodulehel.\nSamal päeval ettevõtte nimekirja isikute õigus osaleda koosolekul.See on veel üks dokument.Aktsiad kasutatakse hakkama, t. E. Pass ühelt omanikult teisele ja on määratud päevast, vastavalt nimekiri koostati, ühe aktsionäri õigus osaleda aktsionäride koosolek, ja teised - dividendidele.Pärast väärtpaberite müügist pärast väljakuulutamist registreerimise kuupäevast registri isikud, kellel on õigus saada dividende müüja, realiseerida neid väärtpabereid, kuid on kantud nimekirja (alates selle aktsiad kuulusid ajal kirjalikult) jääb see õigus.Aktsiate omandamist pärast valmistamist nimetatud nimekirja ei anna uuele omanikule võimaluse saada dividendi viimase majandusaasta kohta.Seevastu aktsiate omandamiseks kuni registreerimise kuupäevast nimekirja, selle omanik saab isikute nimekirja õigus saada dividenditulu kogu perioodi, isegi kui ost oli korraldatud mitu päeva enne registreerimise nimekirja.Seega, müüja aktsiate päevani koostatakse loetelu ei saa dividende, isegi kui aktsionär on aastaringselt ja müüsid neid tund enne registreerimist registris.Sel juhul ei ole oluline, kestus väärtpaberite omandi, tähtis on vaid, kes omab neid määratud päevast.\nkorras tutvumine aktsionäride nimekirja\nõiguse korra sätestab tutvumine Nimede aktsionäride, kellel on õigus saada dividende:\n• aktsionär peab esitama taotluse ettevõtte tutvuda selle dokumendiga, samuti õigus nõuda selle koopia;\n• Organisatsioon (5 päeva jooksul alates taotluse esitamise kuupäevast) kohta tasuta alusel annab aktsionärile võimaluse tutvuda nende äriühingute loetelu territooriumil, ning samuti palvel võib aktsionär võõrandada dokumendi koopia, maksumus kopeerimine, mis ei ületa kulusid selle valmistamiseks.\nmaksta dividende: põhjused ja tagajärjed\ndividendimaksete aktsionäridele võib rahakaardi või ülekandega pangakontole.Get neid võib isiklikult või teise isiku poolt väljastatud volikirja notar.\nmitteteatamine kohustused aktsionäridele seoses mitte dividendide maksmine karistada üsna tõsiselt.Aktsionäril on õigus pöörduda kohtusse nõudega toibumine organisatsioon talle makstava summa tulu ja huvi viivitatud aja tulemuseks.Huvi antud juhul antakse perioodiks hilinenud makse, järgnevast päevast alates viimane päev määratud maksetähtaja.\nkui ta on süüdi maksta dividende aktsionär (näiteks ei avalda üksikasju pangakonto, millele ettevõte peab tegema ülekande), hääl menetluses ei saa.\nKuidas saada infot dividende?\nTäna kõik riigiettevõtted on kohustatud andma rahalist ja operatiivne teave põhitegevuseks.Seetõttu on ametlike veebilehtede organisatsioonid leiate alati kõik üksikasjad kuulutatud dividendid, suuruse, kuju ja maksete ajakavast.\ndividenditootlus Venemaa ettevõtted\npeamine näitaja efektiivsuse mõistet kaalumisel on dividenditootlus, mis arvutatakse protsendina, suhtena puhaskasum aktsia turuväärtusele.Tuleb märkida, et Venemaa ettevõtted tava maksta väike aktsiatelt saadud dividendid, kuigi viimasel ajal ilmunud emitentide kes hoolivad kõik aktsionäride gruppide - vähemuse (väike) ja enamus (suur).\ndividenditootlus Venemaa ettevõtted keskmiselt umbes 5-8%.Juhtivatel kohtadel on see näitaja 2013. aastal on okupeeritud dividendid "Bashneft": lihtaktsiate oli 17,82% eelisaktsiate - 12.93%.Kasum Securities 2013. aastal, üle 10%, on järgmised kodumaiseid ettevõtteid: OAO MGTS, JSC "Akron" JSC "E.ON Venemaa".Dividendid "Bashneft", on jõudnud maailmatasemel saagikus, on võimalik suurendada investeeringuid atraktiivsust ettevõtte ja oluliselt suurendada oma aktsiate väärtust.Mis muud asjad on Obst SA?\nDividendid "Gazprom" 2013. aastal on oluliselt madalam - nende saak oli 5,2%.Siiski firma igal aastal maksab summa võlgu oma aktsionäridele.Turul väärtpaberite väärtus kasvab pidevalt, rahaline olukord JSC üle stabiilseks.Prognooside kohaselt omakapitali analüütikud, dividendid "Gazprom" käesoleval aastal kasvab, ulatudes 2011. aastal.\nDividendid ja maksustamise\nNagu iga tululiigi dividendid, mille aktsionäri, maksustata.Maksumäär vastavalt maksuseadustiku määratakse iga kategooria maksumaksjate eraldi.\nkodanikele ja juriidilistele isikutele, kelle elukoht on riigis ja on maksu elanikele Venemaa, maksumäär dividenditulu määratud 9%.Kodanikud, kes ei ole staatus eespool residendi tulumaksust arvutatakse kiirusega 30%.Juriidiliste isikute, millel ei ole staatus resident, Venemaa Föderatsioon, maksumäär - 15%.\nÜldjuhul Vene riigiettevõtted seaduslikult tunnustatud tulumaksu agent ja maksta aktsionäridele dividende ja asutaja on säilitada tuginedes summa, ja kanda seda eelarvet, nii et mingeid meetmeid aktsionäri tegevus on vajalik.\nplaani kontod selge arvestuse süsteem selline allikas, kui dividende.Konto 75 "Arvutused koos asutajate» koguneb kogu info arvutamise ja maksmise sellise tulu.Alates jaotamata kasumi arvelt, raha, palgafond, üksikisiku tulumaksu ja muid vastab tasakaalu konto.Ongi, ja arvestama dividende.Sõnumeid kajastada tekkepõhiselt, ja dünaamika maksmise sellise tulu järgmised:\n• Dt 84 Kt 75/2 - kogu kasumi summa eraldatakse dividendide maksmine.\n• Dt 75/2 KT 70 - peegeldavad viitlaekumised aktsionäridele, ettevõtte töötajad.\n• Dt 75/2 KT 68 - üksikisiku tulumaks kinni dividende aktsionäridele, kes ei tööta ettevõtte poolt.\n• Dt 75/2 KT 50, 51 - raha maksmine kasumit kassaaparaadi või üleandmise praeguse (arveldus) konto.\n• Dt 75/2 KT 91 - kajastada nimiväärtusega võlakirja, veksel, kui makse on tehtud ettevõtte poolt.\n• Dt 91 Kt 58/2 - tegelikud ostmiseks võlakirjadest märgitud kontole 58/2.\n• Dt 91 (99) K-99 m (91) - rahaline tulemus (kasum või kahjum) kõrvaldamise võlakirjadest.\n• Dt 75/2 KT 90 (91) - kajastub müügihind kauba või muu vara summa võlgu tulu kui harta tagab varaliste arvutused dividend.\nNii oleme mõnevõrra selgitada sisuliselt majandusliku mõiste "dividendid" (mis on, millised on eelised seda saada), ja loodan, et see artikkel aitab teil mõista "looduses" Vene äri.\nJooksev kaubandusele mõju ja vastused\nAmuletid kurja silma ja kahju tema käed.


JAAPANI AED: MILLISEID TAIMI VALIDA JA KUIDAS MITTE-RESISTENTNE ASENDADA - DISAINIIDEED\nTugevus, piiramine, keerukus, salapära, materjalide loomus, tõeline kunstiteos pärinevad kaugelt idast ... Kõik see on Jaapani stiilis aed - uudne, mida paljud armastavad juba mõõdukalt kliima.\nJaapani aia korraldamise põhimõtted (algselt privaatne templipark) töötati välja juba 8. sajandil tõusva päikese maal ja väljaspool seda ilmus alles 20. sajandil. Meie looduslikest looduslikest liikidest armastajad ei tunnustanud mitte ainult selle stiili dekoratiivsust ja ainulaadsust, vaid ka selle peidetud filosoofiat.\nElu harmoonias loodusega, austav austus kõigi selle ilmingute vastu ja võime näha ilu kõige väiksemas - ehk Jaapani aia põhiprintsiipides. Miks mitte proovida oma koha sellise rahu nurka ehitada? See on kellelegi võimeline!\nKas soovid tutvuda Jaapani filosoofiaga ja luua kohapeal midagi erakordset? Siis aitab meie Jaapani aia juhend.\nJa me aitame teil navigeerida Jaapani stiilis aias sobivatesse taimedesse. Pealegi ei tunne kliima kõik head puud, kõik niisuguste aedade jaoks klassikaks olevad puud, rohud ja põõsad. Siin oleme koos ja me mõistame, millised taimed valida, mis sobib ja mida ja mida asendada, häirimata Jaapani aia esteetikat.\nJaapani aia kuju ja siluetid\nEsmatähtsad on ümarad ja kergelt lamedad vormid, samuti suurte rändrahnude, mägede ja sildade siluetid. Kodus sümboliseerivad sellised poolkerad kõikjal "ümardatud mägesid".\nSeega on vaja mitte ainult valida sobivaid puude tüüpe, vaid ka nendega tegeleda vormimise soenguga. Selles stiilis domineeriv aed võib olla teatud tüüpi tuja, mänd, kuusk, kuusk ja tsug - ostes küsida lasteaias, kuidas puu kasvatada.\nÄrge unustage, et paljud okaspuud kasvavad tohututeks puudeks - väikese krundina, mis on Jaapani aia peamine vars, võib üks selline arukalt paiknev ja moodustunud igihaljas taim olla üsna piisavalt.\nJaapani stiilis aed: puude lõikamise tehnika Nivaki.\nIdamaise stiiliga puid on ka mitmest varrastest või "nutvatest" kroonidest, nagu larches, fir, berch ja vanemad.\nTaimed, nagu Jaapani spirea, läikiv cotoneaster, kääbus chubushnik, privet, palmweed, juuksed, stephanander, lõigatud püstised lehed ja euonymus, hoiavad poolkerakujulist pügamist hästi.\nSakura? Sakura! Aga mitte ainult ...\nJaapani aias on soovitav dekoratiivne kaunistus, samuti ootamatult erksad õitsevate puud ja põõsad.\nVärvide mäss on teretulnud siin kaks korda aastas - kevadel ja sügisel. Kevadel seadsid Jaapani aedades kirsid õied ja asalead.\nSakura on kogu riigi kõnekaart. Kas sa tead, et see ei ole üks, vaid rohkem kui tosin taime liiki? Lisaks peetakse sakuraks mitte ainult kirsid, vaid ka ploomid ja linnukirsid. Mitte kõik ei sobi meie ribale - kuid see ei ole oluline, paljud mitte vähem dekoratiivsed õitsevad puud asendavad edukalt idamaise ilu oma Jaapani aias. Mõned allpool loetletud liigid taluvad temperatuuri, mis on külm, kui -45 ° C - sa ei leia rohkem talvikindlaid taimi.\nNiisiis istutame hellitatud sakura asemel meie lehele mingil moel halvemini õitsemise ilu ja rikkuse poolest:\ntsoonilised sordid ja kirsside hübriidid (vilt, Kuril, Sahhalin, vürtsikas hammastatud jms);\nploom - Ussuri, Hiina, aprikoos, cisten jne;\nsteppide mandli või mandli Ledebour;\nKevadel rõõmustab teid ka paljude viirpuu liikide (pehme, veri-punane, kipitav, mordensky jne), lillekirsi ja lilla, kudoonia, spirea, pieris, cinquefoil, peaceia värviline õitsemine.\nAsalead (mõned Rhododendroni sugukonna õitsevad liigid) on samuti selle Jaapani aia üks visiitkaarte. Mitte kõik ei sobi viljelemiseks, vaid ainult tõeliselt talvised lehtpuude sordid - eksperdid soovitavad pöörata tähelepanu Läänemere lääneosas loodud põhjavalguse Azalea hübriidide sortidele. Jah, ja nad peavad paeluma, et tagada nõuetekohased tingimused (kerge happeline pinnas, kõrge õhuniiskus, varju talveks, noorte taimede korrapärane kärpimine).\nTaimsed ja üheaastased aiad Jaapani aias\nKevadel õitsevad aga mitte ainult puud ja põõsad. Kuigi traditsioonilises jaapani aias lillede kui peaaegu kunagi ei esine, on kaks erandit - iirised ja krüsanteemid.\nIirise lehed sümboliseerivad samurai mõõgad ja nende õrnad õrnad lilled sadade toonidega aitavad teil luua kompositsioone peaaegu igas värvitoonis. Tavaliselt istutatakse iirisi suurtesse rühmadesse veekogude läheduses. Ainsad ", kuid" - Jaapani iirised meie aedadele on liiga soojust armastavad, nii et võite vabalt asendada need säästvamate Siberi omadega.\nHabe ja habemeta iirised: liikide nimed koos kirjelduse ja fotodega\nKas sa tahad istutada eri värvi iirise, kuid ei tea, millised on paremad? Oleme kogunud oma materjali igat liiki, kääbuselt, kõige kõrgemale.\nTeine tähtsaim taim "rahvuslike jaapani" taimede - krüsanteem, päikese sümbol, hulgas. Nõuetekohase hooldusega iseloomustab seda pikk, rikkalik ja värvikas õitsemine. Lisaks on tal mõeldamatu hulk õisikute kuju ja toone.\nVastame 3 peamisele küsimusele krüsanteemide kohta.\nLisaks krüsanteemidele ja iiristele on Jaapani aedades sobivad mõned astilbeid ja võõrustajad. Need taimed on istutatud ka tiikide lähedusse või varjukatesse nurkadesse.\nMis puudutab maitsetaimi ja teravilja, siis nad ei ole Jaapani aiale võõrad. Pöörake tähelepanu miscanthus'ile - peaaegu kõigil neil on pikk dekoratiivne periood kevadest talveni. Ja sügisel on nad värvitud ebatavalistes värvides. Meie laiuskraadide puhul sobib hiina hiiglaslik, suhkruvärviline miscanthus - lihtsalt meelde, et täpsustada oma sordi talvise vastupidavuse.\nTihedad muhke moodustavad varjatud dikanteliumi ja spodiopogooni, haconia chloea kasvab suurepäraste paeladega. Vaatamata mitte-jaapani päritolule sobivad sellises aias ideaalselt pilliroo, hundi ja sile saba, hesperostipa ja sinise jalaga.\nJaapani aia värvid ja toonid\nKui me räägime juba värvidest ja toonidest, tuletame meelde, et dekoratiivsed lehtpuud on üks Jaapani aia prioriteete. Kui enamiku taimede õitsemisaeg on kevadel, siis sügisel esile kerkivad erksate ebatavaliste lehestikega puud ja põõsad, mis on eriti väärtuslik meie mitte liiga päikesepaistelistel laiuskraadidel.\nSelles osas valitseb klassikalises Jaapani aias vaherahvas sümbol elutähtsast tarkusest, suurusest ja igavikust. Alas - uskumatult maalilised Jaapani vahtrandid ei ole meie laiuskraadidel. Haruldane aednik saab selle koha ja tingimusi, et seda soojust armastavat imet täies mahus kasvatada. Mida teha Asenda see teiste, jätkusuutlike ja hästi talvituvate liikidega meie riigis.\nNäiteks on nad rahul mitte ainult erksate värvidega, vaid ka kaunilt lõhestatud lehestikuga, millel on vale labürint, vaheriha, manchuri vaher, hõbedane vaher.\nKuid dekoratiivsed lehed ei ole ainult vaher. Sellised värvilised lehtkristallid loovad teie saidil edukalt astelpaju rabedad, lilla-õunapuud, mõned linnuliha, punased ja mustad õrnad, isegi mitte kõik teadaolevad kasepuud, millel on ebatavaline tumepunane värv.\nJaapani aias näevad heledad laigud paljusid kuuse-, varre- ja viirpuu sorte. Sobib ka „Lianas” - erinevat tüüpi viinamarjad (tütarlaps, Amur jne), klemat, sidrunirohi, trehkrylnik, printsessid.\nMida asendada mittekindlad taimed Jaapani aias\nOleme korduvalt öelnud, et paljud Jaapani aias asuvad "klassikalised" taimed ei ole meie laiuskraadidel talvel vastupidavad. Aga ärge heitke meelt - te võite alati leida need vääriliseks.\nOleme juba maininud klassikalisi kirsiõite ja vahtrasi. Neil on midagi asendada - vt eespool. Jaapani aed ei ole aga ainult puud.\nNäiteks on see väga populaarne seda tüüpi istutus bambus - sümbol kestvus, aadel ja julgust. Kahjuks võime meie tingimustes, kõigi oma sortide puhul, kahjuks istutada ainult madala kontakti, mida isegi Sahhalini kliima ei saa hoolitseda, samas kui ülejäänud peaks olema ainult troopikas ja subtroopikas.\nSelle kapriisse taime asendamiseks aitavad fargesia (geniaalne, Muriel jne) ja teatud liiki paju (Schwerin paranenud, Sverdlovski, lilla, kitse) täielikult. Kumerad kroonid on ka paju ja madalad, mis on samuti Jaapani aia vaimus. Kui aga soovid bambusest imiteerida, peate iga aasta kärpima lõikama, sest ainult noored võrsed on nendega sarnased. Te saate ka pika ja kitsa lehtedega röstitud astelpaju istutada, siis ei pea tal oma varjupaika hoolt kandma. Pea meeles, et ta ei meeldi avatud päikesepaistelistele kohtadele.\nTeist tüüpi jaapani aed on nn "sambla aed". Paraku ei sobi meie kodumaal kasutatavad klassikalised samblad meile. Kui soovite oma kliimatingimustes midagi sarnast luua, siis pööra tähelepanu muudele maapindadele, mis ei karda meie talve ja süngeid ilmasid.\nNäiteks on stonecrops Crass'i perekonna sukulendid. 6-rida, ochitkovidny, kivine, jooksja või painutatud välimus on üsna eksootiline, lisaks äärmiselt tagasihoidlik. Ja kuna selle taime sordid, mis erinevad varre suurusest ja kujust, samuti lehtede ja lillede värv, on suured, siis saate luua oma stiilile oma unikaalse värviskeemi.\nVõite kasutada ka stüloidne bratwinkle, tüümian, saxifrage, metsik ingver, mõningaid väikeseid lilla (Labrador, aromaatne jne), kui maapinnakattega taimed oma Jaapani aias.\nOleme kirjeldanud mitmeid dekoratiivtaimede liike ja sorte, mis sobivad meie kliimas Jaapani aia loomiseks. Valige, mida soovite ja mida saate endale lubada. Loo ilu, kuid ärge unustage peamist põhimõtet - lühidust.\nSa ei pea oma maatükki korraga istutama - täiuslik Jaapani aed võib olla ühe taime aed! Õpi nägema minimalismi ilu ja naudi kuju ja värvide vaoshoitust - ja sa mõistad, et harmoonia jaoks pole teil nii palju vaja.\nVaadake videot: Jaapani aed Kadrioru pargis (Aprill 2020).


Paremal alakõhus valu - Mediaskynewsreporters.com\nSelliseid seletusi nagu uurimistöö pinnal asuvad kivid ei ole võimalik tuvastada. Kuseteede põletikku ei esine väga sageli noorte meeste seas, kuid teatud tingimused ning vanusega seotud muutused võivad riski suurendada. Selle sümptomi kõrvaldamiseks on vaja annust vähendada ja pöörduda arsti poole. Kui inimesel on seedehäire, mille põhjuseks on seedetrakti ülekoormus taimse toiduga, köögiviljade rohkus, siis sel juhul peaks ta võtma Festali. Selline jäik kinnitus aitab leevendada liigset koormust valupunktist, vähendada kahjustatud ketaste survet, takistada närvide ja veresoonte kokkusurumist. Piimanäärmete mis tahes ebatavaline seisund võib näidata põletikulise või nakkusliku protsessi toimumist.\nValuvaigisti beebile Hoia sel viisil\nTuikav valu munasarjades ravim\nAita valu kõrva juures\nKuidas mitte rinnus on valu\nMeditsiin terav valu silmas\nTeades kasvaja sarnast võimet, soovitatakse spetsialistidel kindlasti jälgida ülaltoodud elundite seisundit. Kettade patoloogia, selgroolülide vahelised herniad, selgroolülide kasvud põhjustavad paljude elundite ja süsteemide töös arvukalt kõrvalekaldeid: vereringehäired, seljaaju toimimine, selle ärritus, tursed, selgroolülide struktuuride ümbruse fibroos. Selle patoloogilise seisundi kõrvaldamiseks viiakse läbi mitmeid protseduure.Üks klaasi sooja vett tuleks lisada paar supilusikatäit sidrunimahla. Erakorralistel juhtudel ja epiduraalanesteesia vastunäidustuste korral manustatakse neid veeni kaudu. Neuropatoloogid soovitavad osta ortopeediline padi ja madrats.\nNende väidete toetuseks puuduvad teaduslikud tõendid.Loote hüpoksia raseduse ajal tekib pikaajalise hapnikupuuduse tagajärjel. Kaelavigastused, lihaste ja sidemete nihestused, selgroolülide kokkusurumismurrud. Lisaks kopsudele ja sissehingamisele osaleb see põhjustamises, iseloomulikud on rinna lihased, närvid, emakakaela ja rindkere närvid. Lapse keha probleem ilmneb siis, kui beebile ei pakuta pikka aega vajalikku abi. Maksafunktsiooni täielik taastumine toimub umbes 90% juhtudest.\nSagedane südamepekslemine, millega kaasneb õhupuudus, on suurepärane sümptom. Kõik juhtumid, kus mõeldakse müomatoosse koe taandarengut, on seotud vastupidise arengu mehhanismiga, mida on oluline luua õigel ajal, olgu selleks tsükli kindel päev või intensiivse muundamise perioodi lõpp (noorukieas - küpsus, rasedus - laktatsioon - stabiliseerumine või küpsus - menopaus). Patsient ütleb, et kirjutada on talle haiget, uriinivool võib ootamatult peatuda, ehkki urineerimine pole veel möödas, märgib vere jälgi uriinis. Torkiv valu kõhus. Kaasasündinud või omandatud kõrvalekalded liigese struktuuris, mistõttu tahked komponendid hõõruvad üksteist iseloomulike klõpsudega. Väga harvadel juhtudel võib need sisu välja pressida või mulgustada. Kui märkate, et jalad hakkasid sageli tuimaks minema ja seal on tugev ja äge valu, pöörduge kohe arsti poole.\nPärast 30-40 minutit staatilise stsintigraafiaga või vahetult pärast dünaamilise lähenemisega süstimist palutakse patsiendil istuda ravilaual. Diklofenakil põhinev osteokondroosiga valuvaigistid inhibeerivad närvisüsteemi. Arstid püüavad rakendada kõige tõhusamaid meetodeid elu säilitamiseks vähi lõppstaadiumis, kuid prognoos on pettumus. Haiguste esinemisel tuleb eelnevalt konsulteerida arstiga konkreetsete ravimite kasutamise võimaluse üle. Kui patsient on korralikult hoolitsetud, sööb ta korralikult, püsib inimese seisund kauem stabiilsena. Kui see paikneb keha ja näo lahtistel osadel, on soovitatav kasutada mikrolaineahjus krüodestruktsiooni: hemangioomi kiiritamist ultrakõrgsagedusliku elektromagnetväljaga, millele järgneb krüodestruktsioon.\nOperatsioon sõltub sellest, millist haigust. Teraapia ajal kasutatakse laialdaselt valuvaigisteid, mille peamine toime on valu kõrvaldamine. Mõista, et lapsel ei ole piisavalt vedelikku. Kõik muud ravimid määrab arst, sõltuvalt haiguse põhjusest. Pärast protseduuri on hädavajalik juua vähemalt liitrit vett (kiirendada radioaktiivsete ainete eemaldamist kehast). Ja kui rase naine sellegipoolest haigestus, ei tohiks ta mingil juhul olla “kangelaslik” ja seda haigust jalgadel kanda.\nAlajäsemed on sageli valu põhjustajad igas vanuses inimestel. Haiguse kaugelearenenud staadiumis on siirdamine võimalik. Sel juhul kantakse nahale kohalikke ravimeid ja nende kasutamise tunnused selgitab välja arst. Seetõttu ei kasutata seda praktikas, kui põletik on muutunud püsivaks. Patsiendid märgivad ka kroonilist väsimust, peavalusid ja töövõime halvenemist. Vasaku roide all valu. Ärge ravige ennast ja lootke sümptomite järsule kadumisele ilma tagajärgedeta kehale.\nKõrge vererõhk võib ilmneda ka II tüüpi diabeedi korral. Legalon 140 on väga terapeutiline ravim, mis on ette nähtud ravimiteraapiaks. Ilma korraliku ravita võib haigus muutuda haavandiliseks moodustumiseks. Raha saamiseks segage väike kogus punast savi, meresoola ja vett. Arvestades kõndimise vastupidist seisukohta, tasub öelda, et lühikeste jalutuskäikude mõju ei saa halvendada puusa- põlve- või muud tüüpi artroosiga liigeste seisundit. Selle taime ravivad omadused meelitavad mitte ainult ravimtaimede, vaid ka ametliku meditsiini esindajate tähelepanu.\nSellises mitmesugustes valu põhjustes on raske aru saada. Üks tuberkuloosi sümptomeid on märg või kuiv köha, millega kaasneb terav valu rinnus ja kopsudes. Eeterlikud õlid nohu leevendavad põletikku, ravivad nohu ja köha, tugevdavad immuunsüsteemi, võitlevad mikroobide vastu. Suure hulga metastaaside esinemise tõttu kehas ei ole sel juhul võimalik doonororgani kirurgiline ravi ja siirdamine. Seljavalu mis lööb jalga. Kõigile meestele, kes soovivad enne ravi viljakust säilitada, tuleks pakkuda seemnerakkude külmkuumutamist (külmutamine). Kuigi see juhtub peamiselt raskete haiguste korral.\nImetamise ja hilise raseduse ajal on MSPVA-de kasutamine rangelt keelatud. Kuna munasarjade ja emaka neoplasmide risk suureneb märkimisväärselt östrogeeni ülemäärase produtseerimise korral veres, on välja töötatud soovitused toitumiseks, mida peaksid järgima kõik naised. Viimase suurendamiseks on kudede radiotundlikkuse selektiivseks kontrollimiseks mitu võimalust. Kuid neile, kelle jaoks on asjakohane küsimus koonustest vabanemiseks, peate mõistma, et füsioteraapia abil ei saa luu oma kohale tagasi viia. Endometrioosi arengut soodustavad tegurid on: 1 hormonaalne kõrvalekalle võib põhjustada seisundit, kui vasakul alaosa kõht valutab; 2 nõrgenenud immuunsus; 3 suguelundite sagedased põletikulised haigused; Emakakaela limaskesta 4 erosiivne defekt; 5 endokriinsüsteemi haigust võivad esile kutsuda naise kõhu valutavat või tõmmet tekitavat valu; 6 pärilikku, geneetilist, autoimmuunset põhjust. Kõrvapõletiku korral esineb komplikatsioone mäda kogunemise vormis, mida tuleb puhastada.\nErinevalt segatud (koosneb aferentsetest sensoorsetest ja efferentsetest motoorsetest ja autonoomsetest kiududest) seljaajunärvidest on kraniaalnärvide seas nii segatud kui ka ainult aferentsed või ainult efferentsed. Päev enne operatsiooni (õhtul) ja hommikul on soovitatav teha klistiir. Artroosiga randmeliigese liikuvus väheneb alati 30-50%. Teatavate ravimite (krambivastased, diureetikumid jne) regulaarne tarbimine võib mõjutada trombotsüütide hävimist. Hüppeliigese reaktiivset artriiti nimetatakse sekundaarseteks põletikulisteks patoloogiateks, kuna selle areng toimub igasuguse inimkehas esineva infektsiooni (soole, ninaneelu, urogenitaal jne) taustal. Hernia raviks mõeldud preparaadid valitakse rangelt individuaalselt, sõltuvalt haiguse olemasolevatest tunnustest, näidustustest ja ravi vastunäidustustest.\nNakkusliku Artriidi Sümptomid Ja Ravi Narkoteraapia Artroos July\nMis Ja Mida Teha Larüngiidi Ravimite Ja Ravimitega Inhaleeritava Nebulisaatoriga Köha\nPäikesepõimiku Valu Põhjused Gastriit Pankreatiit Kartsinoom\nLaste Jalgade Seente Põhjused Ja Ravimeetodid Puusad 2021\nDieet Number 5 Vastavalt Pevznerile Analüüsib 2021


Stina pöördus tagasi muusika juurde\nLaupäeval andis raadio Elmar “Muusikauudistele” intervjuu Stina. 90-ndatel ansamblis Flame tegutsenud lauljatar on keskendunud uuel aastatuhandel soololauludele. Vahepealne paus muusikast kulus perele ning praegu on Stina oma kaheaastase tütrekesega kodus. Muusikapisik pole aga kuhugi kadunud ning uus laul “Armastuse meri” on stiililt just see, mis lauljatarile südamelähedane. Loos on kaastegev ka Stina produtsent Peeter Kaljuste. Uusi ballaadilikke laule on oodata ka edaspidi. Kas lauljatar ka esinemisteks valmis on? Praegu mitte! Oleneb, kuidas raadiokuulajad uued laulud vastu võtavad.\nElmar tegi Sven Himmale sünnipäevakõne\n28. jaanuaril tegi Owe Elmaris üllatuskõne sünnipäevaks Sven Himmale, kes olnud tegev muuhulgas ansamblites Kontor ja Mahavok, viimasega käiakse vahel esinemas ka praegusel ajal. Ühtekokku on ta kaasa löönud pea paarikümnes projektis. Aktiivselt on Himma ansamblis Yvetta Trio, mis tegeleb tantsumuusikaga inglise, vene ja soome keeltes. Põhiliselt esinetakse maarjamaal ja ka laevadel. Aasta algus pidavat mehel olema töiselt rahulikum aeg, ent veebruaris saab olema tihedam graafik.\nSummer lõpetas soolokarjääri\nAnsambliga The Tuberkuloited tuntuks saanud ja bändiga ka Elmari „Eesti diskol“ üles astunud Indrek Raadik tegi soolokarjääriga lõpparve. Saavutused polnud sellised, mis jätkamist oleksid soosinud, kinnitab mees Õhtulehele. "Lood iseenesest olid head, kuid ju ei ole sellisel muusikal hetkel Eestis turgu," arvab Summer, kes praeguse seisuga oma 2009. aastal alustatud soolokarjääri läbikukkunuks lugenud. "Olin ühel hetkel selle projekti juures täiesti üksi ja eks see saigi saatuslikuks," mõtiskleb mees. Indrek tunnistab, et tänane olukord istub talle palju rohkem ja olles taas vana kollektiiviga laval ja lisaks sellele ka tööl, saab pühenduda perele. "Ega ma kurda jah!" nendib mees, kes müüb Toyotasid ja lisab juurde, et esinemistest ta puudust ei tunne.\nKerli laul kogub suuri vaatajanumbreid\nEesti hetke popimate artistide lood koguvad YouTube'is rekordilisi vaatajanumbreid. Seitsmekohaliseks kosus Kerli Kõivu värske klubisingli "The Lucky Ones" vaatajaarv ning seda vaid kuu ajaga. Lugu teeb ilma ka Billboardi tantsumuusika edetabelis, kõrgudes seal suisa kolmandal kohal. Eesti hetke edukaima lauljatari jaoks pole suured vaatajanumbrid siiski midagi uut - tema lugu "Walking On Air" on kolme aastaga klikitud enam kui 10 miljonit korda, vahendab Publik. Miljon vaatamist tiksus täis ka Põhja-Tallinna ülimenukal hitil "Meil on aega veel" ning seda vaid kaks kuud pärast video ilmumist. Koos eri versioonidega „Eesti Laulule“ ühe favoriidina sisenevast loost - sealhulgas audioversioonid, live'id ning kärbitud versioonis tehtud etteaste "Terevisioonis" - tõuseb loo vaadatavus-kuulatavus videoportaalis veel paarisaja tuhande võrra. Tubli vaatamisstatistika on saatnud ka Mart Sanderi hittloo paroodiat "Ei löö käega me", mida on ühe kuu jooksul vaadatud juba enam kui 180 000 korda.\nKas Kõrsikute laul on plagiaat?\nKõrsikud ehk trio Bonzo, Jaan Pehk ja Päss esitavad „Eesti laulu“ poolfinaalis lugu “Suuda öelda ei”. Loo muusika autoriks on Andrus Bonzo Albrecht ning sõnade teinud kõik kolm suurt meest. Kas meloodiakäik aga ei tundu tuttav? Nimelt meenutab see Publiku andmeil päris tugevasti rokkanambli U2 menulugu "Sunday Bloody Sunday" aastast 1983. Kuulake selle Iiri bändi lugu, mille üllitamisest möödub üsna pea ümmargused 30 aastat, ja otsustage sarnasuse üle ise!\nUusküla hakkab seriaalinäitlejaks\n28-aastane Merlyn Uusküla jagab oma aega Eesti ja Prantsusmaa vahet, peab nüüd kodus käies oma tihedasse graafikusse mahutama ka "Pilvede all" uue hooaja võtted, sest just selles seriaalis on naine otsustanud oma näitlejadebüüdi teha, mida salamisi ihaldanud on. Ajakirjale Naised antud intervjuus sõnab Merlyn, et veenma teda ei pidanud: "Olin kohe nõus." Oma karakteri kohta seriaalis paljastab ta ka veidike: "Uus tegelane Emma on naljakas ja huvipakkuv. Tal on omamoodi väärtushinnangud ja ta elab kusagil pilvepiiril - elu peab käima ümber tema ja teistega ta ei arvesta."\nVabariigi aastapäeva eel esilinastub Volmeri film\nVabariigi aastapäeva eel esilinastub Hardi Volmeri ajalooline draama «Elavad pildid», vahendab Elu24. Tegemist on armastusfilmiga ajaloo tõmbetuultes. Filmi peategelane Helmi sünnib parun von Strandmanni majja Tallinna vanalinnas aastal 1908. Ainus, mida ta kindlalt teab, on see, et ta ema oli eesti soost teenijatüdruk. Kõik muu selgub elu käigus ning elul, mis kulgeb läbi sajandi, on Helmi jaoks mõndagi varuks. Selles majas ta rõõmustab ja kannatab, ihaleb ja pettub. Siin kasvab ta üles koos noorhärra Erikuga ning ootab oma suure armastuse õitselepuhkemist. Sama maja allkorrusel elab kinomehaanik Julius, kes ei ole Helmi suhtes sugugi ükskõikne. Loomulikult ulatuvad majja ka ajaloo suured sündmused. Parketti tallavad nii sõdurikirsad kui härraste lakksaapad, majja mahub inimsaatusi kaugelt ja lähedalt, omi ja võõraid. Helmi kodu jõuab olla kord saksa salong, kord revolutsioonimuuseum, kord töölisklassi ühiskortergi. Vabaduse saabudes hakkavad maja ümber sebima kinnisvarasulid. Heitlikel aegadel püsivad muutumatuna vaid kinosaal, mis elavaid pilte ekraanile paiskab, ning Juliuse vaikne armastus Helmi vastu. Režissöör Hardi Volmer ühendab filmis nii varajase tummfilmi groteski kui kino kuldaja melodraamat, nii eepikat kui komöödiat. Osades Ita Ever, Aarne Üksküla, Anu Lamp, Tõnu Oja, Sandra Uusberg, Priit Võigemast, Marika Vaarik, Guido Kangur, Priit Strandberg, Üllar Saaremäe, Peeter Raudsepp, Sulev Teppart, Peeter Volkonski, Leida Rammo, Anne Paluver, Alo Kõrve, Anne Reemann, Märt Avandi, Kaia Skoblov, Aleksander Okunev, Mihkel Smeljanski, Peeter Oja jt. Filmi režissöör ja idee autor on Hardi Volmer, stsenarist Peep Pedmanson, kunstnik Kalju Kivi, operaator Kristjan-Jaak Nuudi, monteerija Tambet Tasuja, produtsent Anneli Ahven. Filmi on tootnud Exitfilm.


Jaotusvõrk investeeris Saaremaa elektrivõrku 225 000 eurot - Äripäev\nJaotusvõrk investeeris Saaremaa elektrivõrku 225 000 eurot\n27. mai 2011, 11:35\nEelmine artikkel: Pärnu haigla juht: kas Ida-Tallinna keskhaigla on nii unikaalne?\nJärgmine artikkel: Microsoft tutvustab tahvelarvutile mõeldud Windowsit\nJaotusvõrk lõpetas Saaremaal Kaarma ja Orissaare vallas 225 000 eurot maksnud uute alajaamade ja elektriliinide ehitustööd. Elektrivõrgu uuendamine parandab Hakjala ja Kavandi külade piirkonnas elektrivarustuse kindlust ja lahendab pingekvaliteedi probleemid.\nHakjala külas asendati amortiseerunud õhuliinid maakaabliga ning vana alajaam uuega, lisaks ehitati täiendav alajaam. Kuna piirkonnas on nüüd ühe asemel kaks alajaama, võimaldab see vähendada alajaama ja majapidamiste vahele jäävate elektriliinide pikkust. Pingekvaliteet paraneb tänu sellele, et uus alajaam on majapidamistele lähemal. Hakjala küla elektrivõrgu uuendustööde maksumus oli 100 000 eurot, teatas Eesti Energia. Ka Kavandi külas uuendati vana alajaam ning ehitati juurde uus. Samuti rajati 3,5 kilomeetrit uut elektriliini, asendades metsas raskesti ligipääsetava ning murduvate okste ja puude poolt ohustatud liini maantee äärde paigaldatud maakaabliga. Tööd maksid 125 000 eurot.\n„Oleme kaardistanud igas maakonnas pingekvaliteedi osas kõige probleemsemad piirkonnad, kus ehitame elektrivõrku pinge parandamiseks. Pingekvaliteet on ebapiisav sageli neis paikades, kus alajaamad asuvad majapidamistest rohkem kui kilomeetri kaugusel,“ rääkis Jaotusvõrgu juhataja Tarmo Mere madala pinge põhjustest. "Pingekvaliteeti tõstame tuues majapidamistele lähemale keskpinge ning ehitades uusi alajaamu. Seeläbi on alajaama ja majapidamiste vahele jäävad elektriliinid lühemad ja ka pinge kvaliteetne," lisas ta. Tööd teostas Hakjalas Corle OÜ ja Kavandi piirkonnas Eltel Networks AS.\nKokku suunas Jaotusvõrk möödunud aastal Saaremaa elektrivõrgu uuendamisse ligi 1,1 miljonit eurot, millest üle kahe kolmandiku kulus ilmastikukindla maakaabli ja kaasaegsete alajaamade paigaldamisele. Sel aastal investeeritakse ligi 1,27 miljonit eurot. Üle Eesti investeeris Jaotusvõrk 2010. aastal elektrivõrgu uuendamisse enam kui 60 miljonit eurot, sealhulgas kogu teenitud ärikasumi. Kokku haldab Eesti Energia Jaotusvõrk üle 61 000 kilomeetri elektriliine ja enam kui 22 000 alajaama. Praegu kuum Äripäevas\n17. märts 2015, 00:01\n27. May 2011, 11:36


Äripäev • 27. juuni 2018 kell 10:06\nEnefit Greeni juht Aavo Kärmas Foto: Andras Kralla\nMärtsis alustas Eesti Energia Soome turul elektrienergia müüki kodutarbijatele, eesmärk on aga hakata Soomes ka taastuvenergiat tootma, teatas Eesti riigifirma.\n"Näeme ühe võimalusena Tolpanvaara tuulepargi arendamist Soomes. Kokkuleppe kohaselt asub Enefit Green Tolpanvaara arendusse investeerima juhul, kui teemaplaneering saab järgneva pooleteise aasta jooksul edukalt kinnitatud. Kui Enefit Green peaks jõudma tuulepargi investeerimisotsuseni, on võimaliku investeeringu maht suurusjärgus 100–150 miljonit eurot," selgitas Enefit Greeni juht Aavo Kärmas.\nTänavu 29. mail teatas Eesti Energia, et ostab poole miljardi euro eest Baltikumi suurima taastuvenergia tootja Nelja Energia ASi. Üle tahetakse võtta kõik ettevõtte aktsiad.\nEesti rahandusminister Toomas Tõniste on öelnud, et Enefit Green osalusest 49% plaanib valitsus viia börsile. Ministri sõnul võiks see toimuda järgmise aasta esimeses pooles.