WBC vere transkriptsioon - Stroke July\nLeukotsüüdid on vajalikud organismi immuunsüsteemi kaitsmiseks patogeenide sissetungi ajal. Lühendit wbc tõlgendatakse valgete vereliblede valgete verelibledena. WBC uuring vereanalüüsis on üks olulisemaid inimeste tervise diagnostilisi näitajaid.\nTerves organismis elab perifeerses veres viis tüüpi leukotsüüte. Kolm liiki nimetatakse granulotsüütideks, st rakkudeks, mille protoplasma graanulid või terad on visuaalselt avastatud. Värviliste graanulite värvuse ja suuruse järgi jagatakse graanulid rakud basofiilideks, neutrofiilideks ja eosinofiilideks. Kahesuguseid nähtavate terade rakke ei ole, mille jaoks nad said agranulotsüütide nime. Nende hulka kuuluvad lümfotsüüdid ja monotsüüdid.\nWBC analüüsi eesmärk on määrata veres leukotsüütide arv. Uuring näitab WBC suurenemist infektsioonide tungimise korral organismis, erinevate etioloogiate, vähi, traumaatilise kudede hävimise, süsteemse vere patoloogiate, steroidide ja adrenaliinhormoonide toime põletikuliste protsessidega.\nVereanalüüs näitab WBC langust luuüdi kudede kahjustuse ja mõne leukeemia korral.\nLeukotsüütide sisalduse mõõtühikuks loetakse rakkude arvu vereühiku kohta. Leukotsüütide sisalduse standardid erinevates vanuserühmades erinevad veres, nagu tabelist näha.\nTäiskasvanud inimese veri wbc analüüsi dekodeerimine põhineb mitte ainult rakkude arvu arvutamisel vereühiku kohta, vaid ka leukoformuaalse analüüsi põhjal.\nNeutrofiilid on suurim valgeliblede rühm. Nende veres on 57 ± 13% WBC koguarvust. See rakurühm kaitseb isikut nakkushaiguste põhjuslike mõjurite sisenemisel kehasse ja vastutab immuunsuse tekke eest.\nTeine suurim leukotsüütide rühm on lümfotsüüdid. Norm loetakse lümfotsüütide sisalduseks 28 ± 9%. Nad vastutavad konkreetse immuunsuse tekke eest. Kaitse vähirakkude ja patogeenide kontrollimatu paljunemise eest. Throws antikehad perifeerse vere. ARVI põhjustaja põhjustatud rünnakuga suureneb nende arv ja HIV-nakkuse vähenemine.\nMonotsüüdid moodustavad 7 ± 4% WBC rakkudest. Nad kaitsevad inimesi võõrkehade rakkude ja valgumolekulide rünnaku eest. Nende rakkude põhifunktsioon on fagotsütoos. Võrreldes teiste rühmade rakkudega, on suured suurused. Monotsüütide arvu järsk tõus näitab ühe patoloogilise teguri olemasolu: tuberkuloosi, parasiitide invasioone, leukeemiat, viirushaiguste patogeene.\nKui te kahtlustate süüfilist, tuleb RW-le teha vereanalüüs, mis aitab kindlaks teha, kas patsiendil on haigus või mitte.\nFagotsütoos - võõrrakkude püüdmine ja neeldumine\nEosinofiilide osakaal leukotsüütide arvus on väike: 3 ± 2%. Need granulotsüüdid, "armastatud" värvi eosiin, millel on happeline reaktsioon, inaktiveerivad allergeene ja hävitavad parasiitide agressorid. Eosinofiilide liigset kogust nimetatakse eosinofiiliks ja eosinofiilia liiga väikest arvu.\nBasofiilid, mis said oma nime leelisvärvidega värvitud, on kõigi leukotsüütide haruldasemad rakud. Basofiilide liigne osakaal üle 1% on basofiilia. Kui keha põeb allergiat, sinusiiti, tuulerõugeid, siis vereanalüüs tabab basofiiliat. Bazopeeniat peetakse olukorraks, kus basofiile üldse veres ei avastata. Seda täheldatakse raseduse, ovulatsiooni ja stressirohke seisundi ajal.\nVereanalüüs on üks levinumaid ja informatiivseid meetodeid erinevate haiguste diagnoosimiseks. Analüüsi üks komponentidest on nn WBC analüüs. Selle lühendi kohaselt on leukotsüütide arvu normaalne vereanalüüs.\nLeukotsüütide arv ja liigid arvestatakse teatud koguse veres. See analüüs on väga oluline põletikuliste ja nakkushaiguste kindlakstegemisel.\nNäitaja nimega WBC on kaasatud kliinilise (üldise) vereanalüüsiga. Täielik nimi kõlab nagu "valgevereliblede", see tähendab valgeliblede. Leukotsüüdid täidavad kehas olulist kaitset. On mitmeid leukotsüütide rakke. Mõned tunnevad võõra mikroorganisme, teised edastavad informatsiooni noortele rakkudele ja teised reageerivad ohu hävitamisele, st fagotsütoosile. Kõik leukotsüüdid ei ole fagotsüüdid, see tähendab, et mitte kõik valged rakud ei kahjusta kahjulikke rakke.\nWBC vereanalüüsi dekodeerimine võimaldab teil kindlaks määrata, kui palju ja millised valged rakud on veres. See teave võimaldab mitte ainult kindlaks määrata põletikulise protsessi olemasolu kehas, vaid ka diagnoosida, kus rike esines.\nEristatakse viit tüüpi leukotsüüte: WBC analüüsis arvutatakse ja näidatakse iga rühma arv.\nNeutrofiilid. Neutrofiilid on tavaliselt suuremad kui teised leukotsüütide rakud. Neid võib nimetada keha peamisteks kaitsjateks. Pärast infektsiooni avastamist hakkavad neutrofiilid patogeenseid rakke hävitama fagotsütoosi abil, st nad neelavad neid, seedivad ja lagunevad. Kõige küpsemad neutrofiilid surevad kõigepealt, kuid kui nakkus on tõsine, lähevad nooremad rakud lahingusse.\nBasofiilid. Need on suured vererakud, millest terves kehas on tavaliselt vähe. Basofiilid reageerivad reeglina allergeenidele. Iga basofiilne rakk sisaldab erinevaid aineid sisaldavaid graanuleid. Allergeeniga kokkupuutumisel vabanevad nad, seovad allergeeni ise ja annavad signaali ülejäänud rakkudele, mida tuleb aktiveerida.\nWBC analüüsis arvutatakse nii leukotsüütide koguarv kui ka iga üksiku leukotsüüdi rühma arv. See määr sõltub keha vanusest ja seisundist.\nWBC vereanalüüs võetakse laboris hommikul tühja kõhuga. Ettevalmistamise reeglid:\nEnne vereanalüüsi on teil vaja vähemalt 10-12 tundi nälga. Enne vere annetamist saate juua ainult puhast vett ilma gaasita, te ei saa juua teed, kohvi. Mõni tund pärast söömist tõuseb leukotsüütide arv.\nAnalüüsi eelõhtul peate vältima emotsionaalset stressi ja pingeid. Stress võib mõjutada kõiki näitajaid, sealhulgas WBC. Leukotsüüdid reageerivad stressitasemetele, nende tase tõuseb.\nSamuti ei soovitata enne laboratooriumi külastamist 2-3 päeva rasket füüsilist pingutust. Füüsiline ülekoormus põhjustab valgete vereliblede ja muude näitajate taseme tõusu, mistõttu aktiivne spordiala on vähemalt üks päev enne analüüsi soovimatu.\nAnalüüs ei nõua ranget dieeti, kuid parem on kõik rasvased ja praetud toidud välja jätta, sest kõrgenenud rasvade tase veres viib asjaoluni, et vereseerum muutub häguseks, variseb kiiremini, mistõttu on uuringu läbiviimine keeruline.\nWBC kasvas - infektsioon-põletikulise haiguse tunnuseks\nWBC kõrgenenud tasemeid nimetatakse ka leukotsütoosiks. See seisund võib tekkida ka füsioloogilistel põhjustel, näiteks sportlastel pärast rasket pinget, naistel sünnituse ajal, pärast teatud ravimite võtmist pärast pikaajalist päikesekiirgust. Väikesed ja lühiajalised kõrvalekalded normist ei näita tõsist haigust.\nHingamisteede infektsioonid. Valgete vereliblede tase suureneb mis tahes infektsiooni korral: bakteriaalsed, viiruslikud, seente jne. Analüüs ei määra alati täpselt põletiku ja nakkuse tüübi fookust, kuid pikaajaline leukotsütoos on tavaliselt edasise uurimise põhjuseks.\nOtiit Otiit on keskkõrva põletik. Haigusega kaasneb tugev põletikuline protsess, mida sageli põhjustavad bakterid, nii et valgeliblede tase suureneb alati. Üheks põletiku indikaatoriks on kõrge palavik, samuti mädane äravool kõrvast ja valu.\nAbscess Abstsessiga kaasneb kudede kogunemine kudedesse. See võib koguneda naha alla, rasvkoes või siseorganites. Kuna abstsessi põhjused on tavaliselt bakterid ja põletik, esineb leukotsütoos.\nKilpnäärme haigused. Leukotsüütide taseme tõusu põhjustavad kilpnäärme haigused, millega kaasneb hüpertüreoidism, st kilpnäärme hormoonide ülemäärane tootmine. Sellisteks haigusteks on toksiline struuma, toksiline adenoom.\nVerejooks Kui sisemine või väline verejooks aktiveerib keha immuunsüsteemi ja suureneb leukotsüütide tase.\nÄge pankreatiit. Kõhunäärme põletikulist protsessi kaasneb valu, palavik, iiveldus, oksendamine. WBC vereanalüüs näitab leukotsütoosi.\nValgete vereliblede arvu vähenemist nimetatakse leukopeeniaks. Füsioloogilistel põhjustel esineb see haigus teatud immuunvastust inhibeerivate ravimite kasutamisel.\nOnkoloogilised haigused. Vähk põhjustab tavaliselt keha reageerimist, suurendades valgeliblede taset. Kuid haiguse hilisemates etappides võib tekkida luuüdi metastaasid. Nad vähendavad leukotsüütide tootmise funktsiooni, areneb leukopeenia, ühinevad erinevad infektsioonid.\nLeukeemia See kontseptsioon hõlmab paljusid hematopoeetilise süsteemi haigusi. Tavaliselt nakatab pahaloomuline kahjustus mõned luuüdi rakud, järk-järgult laienedes ja hõivates kõik uued veresoonte idud. Selle tulemusena ei saa luuüdi oma funktsiooni täita ja toota piisavat arvu vererakke.\nMõned infektsioonid. Tavaliselt põhjustavad infektsioonid leukotsütoosi, kuid mõned võivad põhjustada ka leukopeenia. Näiteks leetrid, malaaria, punetised, viirushepatiit võivad põhjustada leukotsüütide taseme langust.\nLeukopeenia nõuab kohustuslikku testimist ja selle tingimuste kindlakstegemist. Mõnel juhul põhjustab pikaajaline depressioon ja tühja kõhuga leukotsüütide taseme langus.


Vahetustudeng Austrias: mida teavad välismaa noored Eestist? - DELFI\nVahetustudeng Austrias: mida teavad välismaa noored Eestist?\n„Kas te maksate Eestis kividega?“ Kuidas palun ? Kahjuks on tegemist karmi tõsiasjaga, millega arvatavasti enamik välismaal elanud eestlasi kokku on puutunud.\nHeal juhul teavad meie armast kodumaad vaid mõned üksikud inimesed ja seetõttu olen sunnitud iga kord uute inimestega tutvudes kordama oma kaheminutilist reklaamteksti Skype'ist, e-valimistest, kaunist loodusest, värskest õhust, tuletornidest ja muust. Sealjuures loodan, et midagi neile ka meelde jääb.\nSellest inspireerituna otsustasin ühel päeval rahvusvahelise kultuuri loengus huvi pärast uurida välismaa noortelt, mida nad Eesti kohta teavad ja jagan hea meelega tulemusi.\nLisan, et tegemist oli tudengitega, kellele ma midagi Eestist varem rääkinud pole ja küsimus oli kõigile üks ehk räägi mulle kõigest, mida sa Eesti kohta tead.\nJack Inglismaalt: „Pealinn on Talin, ma loodan. Sealt on pärit rammumees, keda kutsutakse Mittiks või midagi taolist ja see on kõik, mida ma tean, vabandust ! Ma arvasin, et muumid on ka Eestist, aga tuleb välja, et Soomest hoopis.“\nVahetustudengid Portugalis: esimene päev ja kohe kodutud? 14.09.2015\nVahetustudeng Austrias: elan Viini kõige ohtlikumal tänaval! (58) 11.09.2015\nHugo Prantsusmaalt: „Rääkides Eestist tulevad mulle esimese asjana pähe värvilised majad ja ilus loodus ning ilus maastik.“\nAdrian Mehhikost: „Esimesed asjad, mis mulle pähe tulevad on Läti ja Leedu ja värviline linn, ma ei tea palju.“\nRudi Kanadast: „Seal on külm, te räägite eesti keelt ja jagate piiri Venemaaga.“\nMichal Tšehhist: „Okei, nii, ma tean, kus see asub. Ma tean, et Tallinn on pealinnaks ja te olite Vene võimu all nagu meiegi. Ja mul on tunne, et seal on üpris külm ilm või siis külmem kui Tšehhis.“\nDani Soomest: „Eesti on soomlaste jaoks eelkõige odava alkoholi riik, peale selle on meie jaoks Eesti riik, kus alustada oma äriga, sest maksusüsteem on parem. Ja muidugi on Eestis hea hinna ja kvaliteedi suhtega puhkekeskused ja spad.“\nOliver Austriast: „Eesti on ilus riik (naerab ja mõtleb natuke), ma eeldan, et seal elab palju blondide juustega inimesi. Ma olen kuulnud ka seda, et Eesti valitsus toetab startupe ja neid on Eestis palju.“\nAnastasia Venemaalt (alloleval pildil): „Eesti pealinn on Tallinn, see pole Sankt-Peterburgist kaugel, sinna saab sõita bussi ja laevaga. Seal vist ei ela palju inimesi, Eesti on väike riik ja ma pole küll kindel, aga ma arvan, et eestlastele ei meeldi venelased. Ja teil on väga ilus vanalinn.“\nDa Hiinast: (alloleval pildil): „Balti riik, mere ääres, sealt saab laevaga Põhjamaadesse sõita, teil on kasutusel eurod ? ma ei tea ka, see on riik, mille kohta enamik inimesi midagi ei tea (naerab). Eestlased vist solvuvad, kui arvatakse, et nad räägivad vene keelt.“\nArnique Hollandist: „See on väga väike riik, Eesti osaleb Eurovisioonil, eksole? Ta asub põhjas.“\nKarolina Rootsist (alloleval pildil): „Teie pealinn on Tallinn, Eesti oh my, Eesti ja Rootsi vahel sõidab praam ja praam nimega Estonia uppus seal.“\nAlba Hispaaniast (alloleval pildil): „Ma õpin ajalugu, niiet ma tean, et Eesti oli kuidas seda nüüd nimetatigi Nõukogude liidus ja seetõttu on eesti kultuur mõjutatud vene kultuurist, aga midagi täpsemat ma ei tea, vabandust!“\nSara Soomest: „Eesti on Balti riik, tema naabriteks on Soome,Venemaa ja Läti. Eestil on merepiir. Eestis räägitakse eesti keelt ja mõned sõnad on soome keeles samad. Tallinn on pealinnaks ja lipuvärvid on sini-must-valge. Võrreldes teiste Euroopa riikidega on Eestis madalad hinnad. Paar aastat tagasi läks Eesti üle eurodele, enne seda olid Eestis kroonid ja loomulikult kuulub Eesti Euroopa Liitu.“\nTutvu ka Heelia oma blogiga.\nVahetustudeng Itaalias: siin tekitab hämmingut soov näha pitsa peal kana või hakkliha\nVIDEO: Eestlanna lõunasöök Portugali restoranis lõppes vägagi vesiselt!\nSa ei tea, mida pärast gümnaasiumi lõppu edasi teha? Tule kultuurikatlasse ja saa abi!\nVahetustutudeng Göttingenis: tuleb hoolikalt meelde jätta, kuhu oma ratta jätsid, muidu...\nEesti tudeng valiti Euroopa Keskpanga eksklusiivsele koolitusele - tutvu jagatud nõuannetega!


Märksõnad: Huumor, Absurd, Loomad, Inimsuhted\nKui PÖFF Shorts on jätnud mõnel vaatajal veel mingi tšakra avamata, siis lubame et see musta huumori ja absurdiga pikitud seanss viib selle töö lõpule. Kui Briti lühimängufilm „Koobas” paneb naised kaklema surnud mehe pärast (kes võib-olla ei olegi surnud), siis „Gnuu” pakub ühele saksa prouale ehk veelgi äärmuslikemaid elamusi Aafrika safaril. Milliseid täpselt, jäägu hetkel saladuseks.\nProgramm poleks täiuslik ilma India dokumentaalkomöödiata „Tungrus”, mille peategelaseks on linnakorteris elav kukk, või Ingmar Bergmani ihuhädadest pajatava joonisfilmita „Jutukas kasvaja”. Kirsiks tordil on aga veel üks osa Ungari absurdi- ja vägivallaseeriast „Candide seiklused - hirmuvalitseja”.\nKestus: 87 minutit\nCandide'i seiklused: Conégonde soojeneb globaalselt\nCandide: Conégonde warms up globally\nCandide opereerib Amazonase džunglis suurkorporatsiooni raiemasinat. Keskkonnasõber Conégonde tuleb ja õpetab Candide'ile koos oma loomadest sõpradega loodusliku elu rõõme.\nKestus: 8 minutit\nSafarireis on paljude unistus. Keskealise paari Linda ja Troyeri jaoks aga osutub see hirmuäratavalt reaalseks seikluseks, kui nad metsikus looduses teistest maha jäävad.\nRežissöörid: Nicolas Keppens, Matthias Phlips\nVox Lipoma, "Fettknölen"\nLühifilm Ingmar Bergmani mõjuvõimust, seksuaalsusest ja näokasvajast, mis talle rahu ei anna.\nKestus: 11 minutit\nRežissöörid: Jane Magnusson, Liv Strömquist\nMust komöödia, kus Sally abikaasa on koopasukeldumise õnnetuses maa alla lõksu jäänud. Ta ruttab vaatama, kuidas päästetööd edenevad, kuid õpib hoopis midagi uut oma abielu kohta.\nKestus: 14 minutit\nRežissöör: Mike Wozniak\nMulle ei meeldi sinu joonistatud koomiksid\nI Don’t Like the Comics You Drew, "I Don’t Like the Comics You Drew"\nDave joonistab oma koomiksile esimese lehekülje ja näitab seda õhinal sõbrale Lei Leile. Lei Leile ei avalda see muljet.\nKestus: 4 minutit\nRežissöör: Lei Lei\nThe Voice Over, "The Voice Over"\nSee mees elas lihtsat elu. Kui ainult poleks olnud neid hääli ta peas.\nRežissöörid: Claudia Espero Cortes, Lora D'Addazio, Mathilde Remy\nLühike dokumentaalfilm jälgib nädala jooksul Mumbai äärelinna keskklassi majapidamises omapäraseid elusid. Kodu, mis oli kunagi samasugune kui miljonid teised, pöördub peapeale, kui ekstsentriline patriarh pere ärritamiseks kassidele mängimiseks elus tibu toob.\nKeeled: inglise, hindi\nRežissöör: Rishi Chandna\nParting Shot, "Giderayak"\nMuidu väga tavalisel Türgi matusel juhtub intsident. Mehe telefon kukub mulla viskamise ajal hauda. Ta sekkub koheselt matusetalitusse, et telefon kätte saada. Keegi kogukonnast aga eirab tema soovi.\nRežissöör: Özgür Cem Aksoy\nBusiness Meeting, "Business Meeting"\nJärjekordne ärikohtumine nagu iga teinegi. Jah, ma usun, et see on hea filmikirjeldus. Kuidas sulle tundub?\nKestus: 2 minutit\nRežissöör: Guy Charnaux


Teise poolaja võitnud Sassari suutis läbi raskuste koduplatsil lähikonkurendi alistada – Korvpall24.ee\nAvaldatud 27.02.2021; 23:20\nAutor Martin Reinsalu 27.02.2021; 23:20\nKaspar Treieri koduklubi Sassari Dinamo võõrustas laupäeval Itaalia korvpalli kõrgliigas Veneetsia Umana Reyer võistkonda, kellest oldi enamjaolt tasavägiselt kulgenud matšis 96:88 (23:20, 23:32, 27:16, 22:20) paremad.\nSassari tabas paremini nii kahepunkti-, kolmepunkti- kui ka vabaviskeid vastavalt 72,5% – 58,8%, 42,9% – 38,9%, 76,0% – 50,0%. Lauavõitluse võitis Sassari 36:23 (ründelaud 9:8 Veneetsiale). Korvisööte andis Sassari rohkem 24:19, vaheltlõikeid tegi Veneetsia enim 14:10. Pallikaotuseid kogunes Sassaril 20, Veneetsial 13.\nKaspar Treier teenis mänguaega ligi kaks minutit, mille jooksul ei teinud ta ühtegi pealeviset ja punktiarve jäi seega avamata. Statistikasse läks kirja üks pallikaotus.\nFilip Kruslin oli Sassari parim 20 punktiga. Miro Bilan lisas 18 punkti ja 6 lauapalli ning Jason Burnell kogus 16 punkti ja 7 lauapalli. Ethan Happ järgnes 13 punkti ja 8 lauapalliga, Eimantas Bendzius 12 punktiga ja Marco Spissu 10 punkti ja 7 korvisööduga.\nStefano Tonut tõi vastaste poolelt 24 punkti. Mitchell Watt lisas 14 punkti ja 7 lauapalli ning Wes Clark 13 punkti ja 7 korvisöötu. Luca Campogrande nimele jäi 11 punkti.\nTurniiritabelis hoiab Sassari 13 võidu ja viie kaotusega teist kohta. Veneetsia meeskond paikneb 12 võidu ja seitsme kaotusega viiendal positsioonil.\nJärgmise mängu peab Sassari ära laupäeval, 6. märtsil, kui võõrsil on vastaseks Varese Pallacanestro.\nPrevious Post Maide kodumeeskond Liberty alistas lähikonkurendi ja tuli põhiturniiri võitjaks\nNext PostKerr Kriisa naasis platsile ja aitas Arizona ülinapi võiduni


Investorid aktsiate suhtes ülipositiivselt meelestatud – kas indikatsioon korrektsiooniks? | Finantsvaade\nMärten Kress, 18.11.2010\nFinantsturgude analüüse pakkuva ettevõtte Investors Intelligence andmetel on positiivne meelestatus ehk sentiment USA aktsiaturgude suhtes tõusnud kõrgeimale tasemele alates 2007. aasta detsembrist. USA finantsnõustajate meelestatust aktsiaturgude suhtes kajastav indikaator tõusis viimastel andmetel selle aasta kõrgeimale tasemele, eelnevalt oli indikaator ligilähedastel tasemetel aprillis vahetult enne mai alul toimunud niinimetatud flash crash‘i. Finantssektor pöörab nimetatud sentimendi-indikaatoritele suurt tähelepanu eelkõige seetõttu, et ajalooliselt on indikaatori kõrgtasemed ennustanud suhteliselt hästi saabuvaid turukorrektsioone.\nEelmise nädala seisuga oli viimase paari aasta kõrgtasemetel ka AAII sentimendi-indikaator (American Association of Individual Investors). Eile avaldatud värske number räägib, aga oluliselt teist keelt, positiivne meelestatus aktsiate suhtes on kukkunud eelmise nädala 57,6% tasemelt 40% tasemele. Aktsiaturgude suhtes neutraalselt on meelestatud 27,5% küsitletud invetoritest. Arvestades, et USA aktsiaturud on nädalaga langenud ligikaudu 4%, on indikaatori nõnda suur muutus võrreldes eelmise nädala küsitlusega mõistetav. Arvestades ajaloolist seost indikaatori ja aktsiaturgude vahel soosib praegune näit pigem nõrkuse jätkumist ka järgnevaks nädalaks.\n18 November 2010 by TPC 8 Comments\nRubriigid: Uudised, märksõnad: Aktsiad, Investeerimisportfell. Salvesta püsiviide oma järjehoidjasse.


Rahvuslane: MEIE KIRIK - JUHTKIRI: Presidendi eeskujud\nMöödunud reedel, 28 . märtsil, pidas president Toomas Hendrik Ilves üritusel nimega Tallinn Music Week avakõne. President tunnistas, et tal on võrdselt tugev kiindumus rock’n’rolli ja vabaduse vastu. Presidendi sõnul on viimase 60 aasta jooksul vabaduse piire testinud sageli just rock’n’roll – isegi liberaaldemokraatlikes ühiskondades.\n„Vabandage mind, et ma nii tõsine olen, kuigi minu peas käib Mick Jaggeri 40 aastat vana lugu, ajast, kui ma ülikooli kolmandal kursusel olin, „See on ainult rock’n’roll, kuid see meeldib mulle.“ Kuid see ei ole vaid rock’n’roll. See on ka Arthur Rimbaud ja Ezra Pound, see on Arnold Schoenberg ja Vladimir Majakovski, see on Lou Reed ja Salman Rushdie ning Robert Mapplethorpe,“ kõneles president. (Kuna kõne peeti inglise keeles, siis tasuks tutvuda ka originaaliga, vt siit.)\nKes on need andekad loovisiksused, vabaduse eestkõnelejad, keda Eesti president eeskujuks toob? Tutvugem mõnega neist põgusalt:\nArthur Rimbaud (1854–1891), prantsuse luuletaja, „vaba ja rahutu hing“, tutvus 1871. aastal luuletaja Paul Verlaine’iga, kellega tal kujunes tormiline homoseksuaalne suhe. Mõlemad tarvitasid ohtralt absinti ja hašišit. 1873. aastal tulistas armuvalus ja purjus Verlaine Rimbaud’ pihta kaks lasku ja haavas teda. Hiljem sai Rimbaud’st mõneks ajaks Hollandi koloniaalarmee palgasõdur (deserteeris) ja relvakaupmees Etioopias.\nEzra Pound (1885–1972), ameerika luuletaja, muusik ja kriitik, äratas suurt tähelepanu oma fašistlike ja juudivaenulike vaadetega ning toetusega Benito Mussolinile. Suhtus vaenulikult ka ristiusku.\nVladimir Majakovski (1893–1930), vene luuletaja, kelle elu ja loomingut läbis mõte suitsiidist ja kes lõpetaski oma elu enesetapuga. Oli lähedases suhtes oma sõbra abikaasaga.\nRobert Mapplethorpe (1946–1989), ameerika homoseksuaalne fotokunstnik, kelle erootilisi ja homoerootilisi pilte on iseloomustatud sõnadega provocative (väljakutsuv) ja controversial (vastuoluline). Suri 42-aastaselt aidsi.\nLou Reed (1943–2013), ameerika biseksuaalne muusik, ansambli The Velvet Underground kitarrist ja laulusõnade autor. Oma lauludes kirjutas avameelselt seksuaalsusest ja narkootikumidest.\nPole vist üllatav, et Venemaa vabaduse ja demokraatia eeskõnelejaks tehtud feministlik punkbänd Pussy Riot, kelle liikmed olid tänavu Tallinn Music Weeki külalisteks, asetub oma skandaalsete ja ebasündsate etteastetega samuti sellesse ritta. President Ilvese sõnavõtust võib aru saada, et tema „surematu ja igavene lugupidamine“ (undying and eternal respect) kuulub ka sellele seltskonnale.\nKristlikus ühiskonnas tulevad eeskujudena kõne alla eeskätt pühakud ja teised oma elu Jumalale ja tõele pühendanud vagad inimesed, kelle usk ja voorused on innustavaks näiteks ristiinimese vabaduse rakendamisest.\nSeevastu surmakultuuri omaks võtnud sekulaarse ja materialistliku ühiskonna südametunnistuse häälena esitletakse segase elu ja segaste vaadetega elupõletajaid, mõnuainete sõltlasi ja perverte, kelle n-ö loovus väljendub mässus kõige selle vastu, mis on õige, mõistlik ja hea.\nPresident Ilves lõpetas oma kõne olulise mõttega, et vabadus ei ole abstraktsioon, vaid meie elu alus. Paraku saab presidendi kõne näitel selgeks, mäherdune erinevus on vabaduse mõistel kristluses ja Ilvese kiidetud valgustusajastu järgses ühiskonnas. Osundagem lõpetuseks Vene Õigeusu Kiriku Volokolamski metropoliit Illarioni, kes on vabadusest kirjutanud järgmiselt (vt tema varasemalt refereeritud ettekannet siit):\n„Tänapäeva ilmaliku Euroopa deklareeritud humanism on kristliku vundamendi pealisehitis. Paraku ei taha liberaalsed mõtlejad seda märgata. Alates valgustusajast on poliitiline ja filosoofiline mõte üritanud oma kristlikest juurtest lahti öelda. Olles vabaduse doktriini kristlikust traditsioonist lahti rebinud, panid valgustajad aluse arengusuunale, mis on tänaseks viinud kristliku moraali kui niisuguse hülgamiseni. [---]\nMis on vabadus? Sellel mõistel on kristlikus traditsioonis keskne tähendus. „Teie, vennad, olete kutsutud vabaduseks,“ ütleb Püha Paulus (Gl 5:13). Aga ta ei mõista vabadust moraalse anarhiana, vaid inimese vabastamisena patu, kirgede ja instinktide võimu alt; see on sisemine vabadus, mis seisneb Jumala käskude järgimises. Ristiusu vaatenurgast pole inimese vabadust võimalik lahutada moraalsest vastutusest. Inimese vabadus on suur jõud, kuna see teeb inimese Jumala sarnaseks, ja omab siiski plahvatuslikku potentsiaali, kui see hakkab vastu Jumalale. Vabadust võib võrrelda tuumareaktsiooniga, mis on kasulik üksnes siis, kui see toimub tuumajaamas ja mitte hävituslikus relvas. Moraalne vastutus on vaimne turvasüsteem, mis kaitseb inimest tema enda vabaduse tõttu lagunemise eest.“


Kas me oleme kunagi hautise valmistamiseks vajanud veidi sellerit ja oleme aru saanud, et meil seda polnud, seda oli meiega aeg-ajalt juhtunud, kuni selleri valmistamise viis jõudis meie kätte, kestvus oli kolm kuud. .\nValmistage lihtsalt kilo sellerit, eemaldage niidid ja lehed, seejärel lõigake varred umbes 5 või 6 sentimeetri pikkuseks. Valmistage segu ½ liitri vee, ½ liitri kuiva valge veini, ½ liitri valge äädika, 2 küüslauguküünla, loorberilehe, 6 nelgi vürtsi, vähese soola ja teelusikatäie pipraga. Kõik on valmis, keetke see.\nSeejärel lisage sellerit kolm minutit ja pärast selle aja möödumist lülitage tule välja ja laske jahtuda. Pange pott kohta, mis ei häiri, kuna see peab 24 tundi toatemperatuuril puhkama. Selle aja möödudes tühjendage ja laske selleritükkidel riidel kuivada. Nüüd pange sellerivarred klaaspurki ja lisage kaks või kolm loorberilehte, veidi pipart pallidesse ja toiduvedeliku nelk. Nüüd täitke purk õliga, pigistage sellerivarsi veidi, nii et õhk väljutaks, ja katke see. Küpseta purki veevannis pool tundi, lase jahtuda ja hoia 20 päeva.\nPeaksite neid tarbima hakkama alles pärast seda aega, siis on teil maitsev seller alati, kui seda vajate. Seda süsteemi soovitatakse väga kasutada näiteks mägimajas, kuna kauplused pole nurga taga, kuigi see ei tee haiget, kui kodus on purk, kui see on puhkus ja teil on seda vaja teatud söögi valmistamiseks .\nJaga konserveeritud sellerit\n© Johnny team 2021 Konserveeritud seller - https://foodrecipesite.com


Dragon.ee foorum • Vaata teemat - Nahast vöökotikese töötuba 18. märtsil\nNahast vöökotikese töötuba 18. märtsil\nPostitas Elote 22:46 10. Mär 2012\nKas oled alati tahtnud endale nahast kotikest, millesse mängul esmavajalikku nodi mahutada? Kas tahad õppida, kuidas nahale edevaid mustreid kanda?\nTule järgmisel pühapäeval, 18. märtsil kell 13 rollimängukeskusesse Nurg, Kastani 38 ja osale nahast vöökotikese töötoas!\nOsavõtutasu: 8 eurot täishind, 6 eurot soodushind Nuru toetajatele.\nKestus: kl 13-16, 3 tundi\nTulemus: Kinninööritav lihtne kotike, mille tegemisel algaja nahakunsti huviline saab selgeks moodused, kuidas taimpark nahale mustrit kanda ning kuidas nahka õmmelda.\nNB! Kogume ka huvilisi, kes tahaksid osaleda klapiga vöökoti või õlakoti tegemise kursusel. Kursus oleks kahepäevane, st 8-10 tunnine, ning ka tunduvalt kallim. Aga ka tulemus oleks aega, vaeva ja raha väärt! Huvilistel palun Elole märku anda. Kursuse korraldame, kui huvilisi on kogunenud piisavalt.\nHuvilistel palume märku anda kirjutades aadressile elo.kuuste[ätt]gmail.com. Info ja täpsemad juhtnöörid saate pärast ette registreerimist. Kiirete küsimuste korral on võimalik helistada Elo Kuustele telefonil 551 8048.\nSuuremaid pilte ja klapiga kotte pilte vaata .


Koduseid retsepte kuivale nahale\nSul pole veel kasutajakontot?\tRegistreeru\tNäita ostukorvi\tSinu ostukorv on tühi. Koduseid retsepte kuivale nahale\nSoovitav kasutada igal hommikul 15 minutit enne hommikust dushi.\nNäomask küpsele nahale\nVõrdsetes osades ca. 30 gr. Õuna, maasikat ja maitsestamata jogurtit\nVõid lisada ka veel meie savi maskisegu küpsele nahale 2 tl.\nIlumask kuivale nahale\n½ tl oliivõli\nMõni tilk roosivett\nSega kõik koostisosad ning kasuta maskina. Hoida nahal 10-15 minutit ning loputa maha mineraalveega.\nNiisutav ja pehmendav mask kuivale nahale\npool avokaadot segada mõne tilga sidruni mahlaga ja määrida puhtale nahale. Lasta mõjuda 15 minutit. Peale maski võiks näo veresooni turgutada kordamööda näole pritsides kord külma ja kord sooja vett.\nKiire kodune mask\nLihtsalt purustada kahvliga banaan ja määrida näo ja kaelapiirkonda, vältida silma ümbrust. Pesta maha leige veega.\nPeale naha puhastust ja toniseerimist võid kasutada ööseks õli seerumeid või teha kuuma õli kompressi. Selleks niisutada sooja taimse õliga kogu nägu ja katta see kuuma niiske rätikuga. Hoida 10-15 min. Seejärel eemaldada rätik koos üleliigse õliga.\nPäevaseks niisutuseks kasuta naturaalset niisutavat kreemi, mis tuleb kanda puhastatud ja toniseeritud nahale.\nMehed võiks panna niisutavat kreemi kohe peale raseerimist ja seejärel umbes 10 minuti möödudes jälle niisutada.\nKord nädalas võiksid endale lubada piima vanni. Piim niisutab ja pehmendab nahka. Võid kasutada poe piima aga võid ka vanni kuumale veele lisada umbes 250 grammi piimapulbrit, pool teelusikatäit taimset õli ja mõni tilk oma lemmik parfüümi.\nLihtsalt mõnule ja naudi piima ning aroomide mõju su kehale ja vaimule.\nKord nädalas võiks kindasti kasutada ka looduslikku savi maski,mis puhastab ja muudab naha selgeks ja klaariks. Võid lisada meie savimaski segule mett või taimset õli.\nNäo aurusid võid teha vastavalt vajadusele või vähemalt 2 korda kuus. Kasuta kuivale nahale sobivad taimi - kummel , lavendel, saialill, vermerohi, piparmünt. Auru kestvus võiks umbes olla 15 minutit. Peale auru niisuta nahka külma mineraalveega ja lase nahal lihtsalt õhu käes kuivada või tupsuta hästi õrnalt rätikuga. Peale aru võid veel lisaks teha ka savi maski või kanda nahale lihtsalt naturaalne niisutav kreem või taimne õli.\nNäo auru segu võid säilitada ja kasutada näo toonikuks.\nSoovitaks kasutada saialille kreemi või taimseid õlisid. Määrida käed ööseks kreemi või õliga ning jätta ööseks kätte kummikindad.\nÖöseks kanda huultele segu jogurtist koos mõne tilga roosivee ja laimi mahlaga. Seda segu võid kasutada iga õhtu enne magama minekut.


Mis on Reisijutud.com? | Reisijutud\nMis on Reisijutud.com?\nReisijutud.com on Reisijututoa veebikodu. Juriidiliselt toimetab Reisijutud.com-iga MTÜ Reisijutud registrikoodiga 80238170.\nMeie praegustest teenustest ja töödest\nKontaktid - võta meiega ühendust!\nReisijututuba on 1997. aasta 12. veebruaril Eesti Päevalehe serveris loodud isiklikust arhiivist tasapisi portaaliks arenenud keskkond, kus lisaks peatoimetaja Kaido Einama reisilugudele on ilmunud ka hulk teiste autorite seikluskirjeldusi, reisikirju, päevikuid, reportaazhe, pildialbumeid, videosid ja reisiuudiseid.\nReisijutud.com tegi pikalt koostööd Trip.ee-ga, mis on samuti üks vanimaid reisi-info lehekülgi Eestis ja millega koostöös sündisid aastatuhande vahetuse paiku ühised Reisiuudised.\n2006. aastal asutatud MTÜ Reisijutud aitab hallata ja üleval pidada Reisijututoa keskkonda ja pakub muuhulgas ka reisimisega seotud teenuseid: konsultatsiooni, reisi-infot, reisiabi, fotosid, tekste, korraldamisabi. Lisaks võib tellida ka meedia ja IT-ga seotud teenuseid, kuna MTÜ-ga seotud seltskond omab mitmekülgseid kogemusi nii ajakirjanduse (pressiteated, artiklid, reklaamtekstid, kliendilehed, veebitoimetamine) kui IT alalt (põhiliselt Drupali paasil veebide meisterdamine, aga ka veebikaamerad ja võrgulahendused).\nReisijututoa tehniline baas põhineb vabavarana jagataval Drupalil. Reisijututuba kolis 2002. aastal Drupali ver 4.7 sisuhaldussüsteemile. 2008. aasta sügiseks oli plaanitud kogu veeb üle viia uuele, Drupal 6.4 platvormile ja lisada paljusid uusi omadusi. 2011. aasta juunis sai portaal täiesti uue välimuse, mis valmistas ette ülekolimist järgmise põlvkonna Drupal 7 platvormile. Praegu on veeb Drupal 8 mootori peal.\n(C) Kaido Einama, Reisijututuba. Reisijututoa sisu kuulub Kaido Einamale, kui postitatud piltide ja artiklite või muude meediate juurde pole märgitud mõnda teist autorit. MATERJALIDE LOATA KASUTAMINE ON KEELATUD! Reisijututoas leiduvad kaubamärgid kuuluvad nende omanikele ja nende kasutamine reeglid määrab kaubamärgi omanik. Autoriõiguste kohta ja materjalide kasutamiseks küsi toimetuse e-posti aadressil info -ät- reisijutud.com, asendades " -ät- " märgiga @.\nKirjutamine ja sisu lisamine\nReisijutud.com veebilehele saab kirjutada igaüks, kes oma jutu hästi kirja oskab panna. Piiranguid pole, kuid toimetajad jätavad endale vabaduse valida, mida avaldada ja toimetada. Kui oled Reisijutud.com tihe külastaja, siis registreeri end kasutajaks. Kahjuks honorari maksta Reisijututuba (veel?) alati ei saa, küll aga on meil mõnikord kirjutajatele auhindu ja kingitusi välja pakkuda.\nKõik reisilood Reisijututoas avaldatakse autorite loal.\nKõigest, mida sisseloginud kasutajana lisada on võimalik, saab ülevaate klikkides paremal veerus olevas menüüs linki Lisa sisu:\nPäevik: Päevik on regulaarselt uuendatav veebilehekülg, mida näevad kõik kasutajad ja külalised. Päevik koosneb postitustest, millele on lisatud kellaaeg. Uusim postitus on alati eespool. Päevikusse võid lisada linke, mida oled leidnud, arvamusi, kommentaare. teemaks on mõistagi reisimine, võid oma päevikust teha ka mõnusa reisikirja. Määrata tuleb ka sihtkoht, mille kohta päevikut pead. Vali sobiv sihtkoht Aken maailma või Aken Eestisse nimekirjast, võid valida ka mitu sihtkohta, mille all soovid oma päevikut näha.\nKui sihtkoha võid ka valimata jätta, siis igal juhul tuleb iga postituse juurde alati valida reisistiil. Kui sa ei leia sobivat sihtkohta või reisistiili nimekirjast, saada kiri (vt lehekülje alt).\nArtikkel: Artikkel on postitus, mis lisatakse teistele kasutajatele teadaandmiseks ja mis ootab ootejärjekorras. Kui teised kasutajad ja moderaatorid hääletavad selle avaldamiskõlblikuks, ilmub ta mõneks ajaks esiküljele.\nKui miskil põhjusel ei õnnestu lugu saata, kommenteerida, pilti lisada või midagi muud teha, milleks peaks nagu võimalus olema, kontakteeru.\nLugemine ja uudistelist\nPeale reisilugude lugemise (mis on pärit alates 1995. aastast) saab Reisijututoa Foorumis kuulutusi avaldada, pilte vaadata ja saata, hotellides kohti broneerida või reklaami avaldada.\nReisijututoa lood võivad sisaldada kontrollimata või vananenud infot, seetõttu tuleb neid võtta "nagu on". Reisijututoas olevad reisifirmade lingid, samuti pankade, otsijate ja reisiinfo lingid (v.a hotellikoha, lennupileti või autorendi tellimine Travelnow.com linkide vahendusel ja bännerid või flash-reklaamid) ei ole Reisijututoaga äriliselt seotud ja avaldatakse toimetajate omal äranägemisel. Reisijututoa lehel võib esineda linke, mille avaldamine on vastastiku kasu toov kokkulepe (lingivahetus) ilma äriliste kohustusteta või vastavalt märgitud sisuturundus.\nEdetabelid ja arvustused\nToimetus testib Eesti matkaradasid Matkaradade rubriigis, läbides need GPSi ja kaameraga. Hiljem ilmub matkaraja arvustus koos teekonna kaardi ja võimalusel ka piltide ja videoga. Kaasa võib aidata majutusarvustuste tegemisel, lisades oma kogemuse hotelliarvustuste rubriiki. 1999. a. sügisest alates on mitu korda koos käinud sõltumatu Reisijututoa zürii erinevaid jooke testinud. Seni on maitstud välismaiseid õllesid, kodumaiseid õllesid, viskisid, veine ja rumme, tulemused on testileheküljel. Samuti on testitud matkasaapaid ja muud reisivarustust Reisivarustuse rubriigis.\nAvatud Eesti Fondi WWW lehekülgede konkursil 1999. aasta sügisel sai Reisijututuba online andmebaaside kategoorias II koha. Vaata ka pressiteadet: www.oef.org.ee/news/press991217.html.\nPR & Reklaam\nReisijututoas saab reklaamida oma reisiteemalist lehekülge kas bannerite ja linkide vahetamisega või väikese tasu eest. Bannerite vahetamisega lepime kokku, kaua Reisijututoas reklaam ilmub ja kuhu panete Reisijututoa banneri samaks ajaks. Bannerid võib võtta siit:\nBanner nr. 1: 454x57 p.\nBanner nr. 2: 468x60 p.\nBanner nr. 3: 203x40 p.\nBanner nr. 4 120x29 p.\nOluline on lisada ka link: http://www.reisijutud.com\nReisijututoast on kirjutatud juba Eesti Ekspressi rubriigis Com.ee, Mega portaal soovitanud oma esiküljel, Travelup oma esilehel, KUKU raadio Tehnokrati saade ja ETV Tehnokrati saade. Reisijututoast on artikli kirjutanud Tartu Postimees, Eesti Päevaleht, Roheline Värav, rääkinud KUKU raadio, Raadio 2, Vikerraadio jt.\nLink esilehele? Muud soovid?\nKui oled turismifirmast ja soovid, et link firma kodulehele oleks Reisijututoa reisifirmade nimekirjas, siis anna sellest teada, võimalusel lisame lingi. Lisamisele aitab kaasa, kui oma firma lehel viitate omakorda Reisijutud.com-ile. Sel juhul saab firma link lisatud esilehele rasvases (Bold) kirjas.\nEnne banneri kasutamist anna sellest teada.Või soovid hoopis tellida kodulehe kujunduse? Siis kirjuta toimetusele. MTÜ Reisijutud on näiteks valmistanud Looduskalender.ee veebi (Drupali baasil) ja AM.ee.\nTahad RSS feedi või Reisijututoa uudiseid oma lehele? Siis kasuta seda linki: http://www.reisijutud.com/rss.xml.


SK Roosu üle võeti kindel võit - Võru FC Helios\nSK Roosu üle võeti kindel võit\nTäna Väimelas peetud IV liiga mäng SK Roosu tõi 5:1 võidu.\nMehed tegid välkstardi ja juba esimesel minutil pääseti kaks korda värava eest pealelöögile, aga Roosu väravavaht tõrjus. Järgnenud nurgalöögist saatis Eduard Desjatski palli tahaposti, seal oli Andrei Kiš õigel kohal ja koksas peaga 1:0. Ründasime edasi ning 29. minutil esimese värava toonud olukord enam-vähem kordus – Desjatski andis taas hea nurgalöögi, ainult, et seekord ennetas Roosu kaitsja Kiši ja lõi palli ise oma väravasse.\nOlime sõiduvees ning kolm minutit hiljem virutas Kert Joakit 3:0. Mäng käis enamjaolt vastaste väljakupoolel ning vaid korra pääsesid Roosu mehed esimesel poolajal ohtlikult meie väravale lööma. Enamiku poolajast mängis Roosu ka kümnekesi, enne kui neil üheteistkümnes mees kohale ilmus.\nTeise poolaja alguses, 53. minutil sai Desjatski trahvikasti joonel vabalt löögile ja põrutas 4:0. Suures eduseisus lasti jalg veidi sirgemaks, Tauno Kikase välja vahetanud Jaagup Abel võrdväärset mängu näidata ei suutnud, Roosu pääses mitmel korral ohtlikult ründama ning lõigi 73. minutil ühe värava tagasi. Jätkati pingevabalt ning juba näis, et seis 4:1 jääbki püsima, aga Desjatskil oli asjast oma arvamus ning mängu viimasel minutil virutas ta veel ühe ilusa värava.\nIV liiga lõunapiirkonnas oleme kolmandal kohal. Järgmisel laupäeval mängime võõrsil Viljandi JK Tulevik III meeskonnaga.\nAndrei Kiši pealöögist lendas pall esimest korda Roosu puuri juba 2. mänguminutil.\nPriit2018-02-08T16:28:49+02:0013. august 2016|esindusmeeskond, uudised|


Mis iganes juhtus Michael Dorniga, ohvitser Jedediah Turneriga 'CHiPs'? - Lood\nMis iganes juhtus Michael Dorniga, ohvitser Jedediah Turneriga „CHiPs”? — 2021\nKrimidraama CHiP-id tutvustas vaatajatele põnevaid tagaajamisi ja meeldejäävaid tegelasi. Kumbki pidi tänavatel vaeva nägema, oma motivatsiooni ja eakaaslased. 15. septembrist 1977 kuni 1. maini 1983 kestnud jooksu ajal tutvustas saade palju meeldejäävaid ohvitsere. Ühe koosseisu kuulub Michael Dorn, kes mängis ohvitseri Jedediah Turnerit. Kus ta nüüd on?\nMichael Dorn sündis 9. detsembril 1952 Texases, kuid kutsus koduks California Pasadenat. Seal kasvas ta üles ja läks ülikooli, õppis raadio- ja teletoodangut. Tema huvid meelelahutuse vastu tekkisid juba varakult, ehkki kõrvuti tulevase suure näitlejakarjääriga. Dorn tõmbus muusikasse, esinedes erinevate bändidega kogu koduriigis. Enne mis tahes osaks saamist valatud kinnitas ta oma muusikalisi andeid.\nOtsige ülevust ootamatutest kohtadest\nRandi Oakes ja Michael Dorn CHiPs / MGM / UA stuudios IMDb kaudu\nVilgutage ja võite puududa Michael Dorni krediteerimata välimuse aastal Kivine (1976). Seal mängis ta Rocky ihukaitsjat. Peaaja draama VÕRK. nägi ka Dorni, kus oli väike külaline. Kuid see 1978. aasta sündmus osutus produtsent Lin Boleni tähelepanu võitmiseks piisavalt. Bolen tutvustas Dorni kohusetäitja juhendaja Charles E. Conradiga. Pärast kuut kuud juhendamist oli Dorn täielikult varustatud, et oma roll võita ja liitu meeskonnaga CHiP-id .\nDorn’s aeg kriminaalasjas kestis 1979 kuni 1982. Viis aastat hiljem sai Dorn oma senise püsivaima rolli leitnant Worfina aastal Star Trek: järgmine põlvkond ja Sügav ruum Üheksa . Klingoni tähelaevastiku ohvitserina kogus Dorn ekraanil sama tegelasena rohkem esinemisi kui ükski teine osa Täht Trek laiendatud koosseis.\nKas Michael Dorn tegutseb endiselt?\nJust nii soovib Dorn seda olla. Paljud näitlejad, kes telesaadetes selle suureks said, muretsevad selle pärast, et nende teleroll piirab nende väljavaateid pärast saadet. Dorn tõi aga vastu: „Esimese koosseisuga juhtunut nimetatakse tüüpiliseks olemiseks, siis tahan olla tüüpiline . Muidugi ei saanud nad pärast „Treki” tööd. Kuid nad teevad oma kuuendat filmi. Nimeta mulle teleris veel kedagi, kes on teinud kuus filmi! ' See kuue filmi nimekiri on sellest ajast alates ulatuslikult laienenud. Ta on olnud peaaegu kõigis Star Trek pealkiri alates Avastamata riik (1991) kuni Nemesis (2002).\nDorn’s töötas ka Tim Alleni taoliste kõrval mõlemad Jõuluvana 2 ja Jõuluvana 3: põgenemisklausel kui Liivamees. Tõsisemalt öeldes on ta töötanud Meie elupäevad aastaks ja superkangelaste sarjad Nool . Noor publik saab tema hääle ära tunda paljude häälekunstide ainepunktide põhjal Ämblikmees kuni Winx klubi ja paljudes videomängudes. Isiklikus elus sai Michael Dornist õhusõidukite omanike ja pilootide assotsiatsiooni liige; nii tema kui ka Sylvester Stallone on innukad lennukihuvilised ja omavad mitut oma. Dorn’s lendas isegi koos Siniste inglite ja äikeselindudega. 2010. aastal sai ta diagnoosi tema sõnadega 'varase, varajase' eesnäärmevähi kohta. Nüüd on ta vegan.\nhipide tasuta armastuspildid\npika saare keskmised hinnad\ntõeline dennis ähvardus\nkohtumine pika saare keskmisega\nelvis laulab kahtlast meelt


FotoBOX - Photobooth Estonia - Best Marketing\nTelefon: +372 5648 9229\nKaasaegsed ja kvaliteetsed fotolahendused Teie mistahes sündmustele. Meie eesmärgiks on pakkuda lõbusat ja meeldejäävat tegevust Teie külalistele. Meie seadmete abiga saate sisustada oma külaliste aega, reklaamida tooteid, teenuseid, brande, üritusi jpm. Oleme 7 tegevusaasta jooksul teenindanud nii 10 kui ka 3000 inimesega sündmuseid. Tegutseme üle terve Eesti ja soovi korral jõuame ka Soome, Lätti või Rootsi.\n“Sa vajad meid, sa ainult ei tea seda veel!”\nBestmarketing.ee artikkel mobiilsest fotoautomaadist


Suunakood 8347 / +3708347 / 003708347 / 0113708347, Leedu\nSuunakood 8347 (+3708347 / 003708347 / 0113708347)\nSuunakood: 8347 (+370 8347)\nEesliide 8347 on Kėdainiai suunakood. FFiktiivse telefoninumbri 9382661 ja suunakoodi 8347 jaoks tuleb valida number 8347 9382661. Kėdainiai asub Leedu.\nSuunakoodi prefiks seob abonendi telefoninumbri kindla asukohaga. Lisaks suunakoodile on olemas ka muud tüüpi prefiksid: Rahvusvahelised riikide eesliited, mobiiliteenuse pakkujate eesliited ja mitmesuguste teenuste eesliited. Neid kombineeritakse mitmetel otstarvetel. Kui helistatakse ühest riigist teise ja kõne vastuvõtjal on lauatelefon, siis ühendatakse riigi eesliide suunanumbri ja abonendi numbriga. Fiktiivse telefoninumbri 9382661, suunakoodi 8347 (Kėdainiai) ja Riigi suunakood 00370 jaoks tuleb valida number 00370 8347 9382661. Kui helistatakse mobiilsideseadmesse, ühendatakse Riigi suunakood mobiiliteenuse pakkuja eesliite ja abonendi numbriga. Kui helistatakse samas riigis asuvale abonendile, saab selle riigi koodi välja jätta. Riigisiseste kõnede korral ühelt lauatelefonilt teisele võib paljudes riikides suunakoodi ära jätta, kui mõlemal abonendil on sama suunanumber. Riikides, kus tellijatel on pärast teise asukohta või linna kolimist võimalik säilitada sama telefoninumber, tuleb loomulikult valida ka suunakood - antud juhul 8347.\nTeenuste eesliidete kaudu juurdepääsetavate teenuste eest võivad tasuda mitte ainult telekommunikatsiooniettevõtted, vaid ka neid teenuseid pakkuvad ettevõtted. Seetõttu pakuvad mitmed kahtlased ettevõtted teenuseid, millest on vähe kasu, kuid millega kaasnevad kõrged tasud. Kasumi edasiseks suurendamiseks üritavad sellised teenused helistajaid võimalikult kaua liinil kinni hoida. Järelevalveasutused võtavad selliste pakkujate vastu korrapäraselt meetmeid, kuid sellele ei saa alati kindel olla. Lisaks erinumbritele, mida saab nende eesliidete abil tuvastada, on ka kiirvalimisnumbreid. Kõige tuntumad on hädaabinumber 112 Euroopas ja 911 Põhja-Ameerikas. Neid numbreid saab kasutada üleriigiliselt ja nad ei vaja eesliiteid, st Riigi suunakood +370 (00370) ega suunakoodi 8347 (Kėdainiai).\nKui te ei asu Leedu ja soovite helistada inimesele Kėdainiai, peate lisaks suunakoodile lisama ka Riigi suunakood. Leedu Riigi suunakood on +370 (00370), seega kui olete Eesti ja soovite helistada inimesele Kėdainiai, peate selle inimese telefoninumbri ette lisama eesliite +370 8347. Sellisel juhul jäetakse välja suunanumbri ees olev null. Fiktiivse telefoninumbri 9382661, suunakoodi 8347 (Kėdainiai) ja Riigi suunakood 00370 jaoks tuleb valida number 00370 8347 9382661.


Paljassaare tehissaarte detailplaneeringu kehtestamine Põhja-Tallinnas\nTallinna Linnavolikogu 14.06.2018 otsus number 94\n14. juuni 2018 nr 94\nEhitusseadustiku ja planeerimisseaduse rakendamise seaduse § 1 lg 1, kuni 30. juunini 2015 kehtinud planeerimisseaduse § 24 lg 3, kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 22 lg 1 p 33, keskkonnamõju hindamise ja keskkonnajuhtimissüsteemi seaduse § 6 lg 1 p 171 ja § 43 p-de 1 ja 2, Tallinna Linnavolikogu 6. septembri 2012 määruse nr 21 „Tallinna linna ehitusmäärus“ § 20 lg-te 4 ja 6 alusel ning arvestades nii otsusele lisatud Tallinna Linnaplaneerimise Ameti koostatud seletuskirjas esitatud kui ka järgmisi põhimotiive ja kaalutlusi:\n- planeeritud ala paikneb Põhja-Tallinna linnaosaga piirneval Paljassaare sadama akvatooriumi ja Tallinna lahe alal ning osaliselt Paljassaare poolsaarel. Tallinna Linnavolikogu 9. detsembri 2004 määrusega nr 54 kehtestatud „Paljassaare ja Russalka vahelise rannaala üldplaneeringu“ kohaselt on määratud planeeritud ala maismaaga ühenduse ala kauba- ja tootmissadama maaks, kuhu võib rajada sadamat teenindavaid hooneid ja rajatisi. Kuna üldplaneering tehissaari ei ole käsitlenud ja planeeritud saared on maismaaga kavandatud püsivalt ühendada, võib maismaa üldplaneeringu kohase juhtotstarbe laiendada ka planeeritud alale. Sellest tulenevalt muudetakse detailplaneeringuga kehtivas Paljassaare ja Russalka vahelise rannaala üldplaneeringus ettenähtud maakasutuse juhtotstarve kaubandus- ja teenindusehitise maaks ning määratakse ehitusõigus ärihoonete ehitamiseks akvatooriumi alale.\nPärast üldplaneeringu kehtestamist on Tallinna Linnavalitsuse 30. mai 2007 istungi protokolli nr 29 päevakorrapunktiga nr 71 heaks kiidetud Paljassaare sadama-ala struktuuriplaan. Praeguseks on piirkonna linnaplaneerimise ideed võrreldes Paljassaare ja Russalka vahelise ala üldplaneeringus kavandatuga oluliselt muutunud ning ei vasta enam üldplaneeringus esitatule, seega on, arvestades eeltoodut, antud asukohas Paljassaare ja Russalka vahelise rannaala üldplaneeringu muutmine maakasutuse juhtotstarbe osas linnaehituslikult põhjendatud.\nTallinna Linnavolikogu 9. detsembri 2004 määrusega nr 54 kehtestatud „Paljassaare ja Russalka vahelise rannaala üldplaneeringu“ muutmise ettepaneku aluseks olevad täiendavad kaalutlused, linnaehituslikud ideed ja põhjendused on, et detailplaneeringuga avatakse Paljassaare poolsaare rannaäärne ala büroo- ja ärihoonetele. Planeeritud ala jääb Tallinna lahte, mis annab võimaluse luua meeldiv mereline mitmefunktsiooniline linnakeskkond (ühiskondlik hoone, ärihooned, park jms vaba aja ja teenindusasutused). Planeeringuala lähipiirkonda jäävad magistraal- ja põhitänavad (Sõle tänav, Sitsi tänav, Kopli tänav, Tööstuse tänav), mis pärast ristmike rekonstrueerimist võimaldavad juurdepääsu arendusalale nii autodega kui ka ühistranspordiga (buss, tramm). Lisaks loodavale tehissaarel paiknevale rekreatsioonisaarele on lähedal ka teised rekreatsioonialad, nagu Pikakari rand, Paljassaare hoiuala (Natura 2000 ala), perspektiivne promenaad. Uus lahendus pakub linnaosa huvi silmas pidades piirkonna elanikele uusi töökohti ja teenuseid. Luuakse uus keskkond, kus kõik autod viiakse hoonetealustesse parklatesse ning maapealsed teed on avatud ainult jalakäijatele ja kergliiklusele;\n- Tallinna Linnavolikogu 26. jaanuari 2006 otsusega nr 8 algatatud „Põhja-Tallinna linnaosa üldplaneeringu“ maakasutusplaani tööversiooni kohaselt jääb planeeritud maa-ala segahoonestusala juhtotstarbega alale, kus on tihedalt põimunud korruselamud, ameti- ning valitsusasutused, kaubandus- ja teenindusasutused, äri- ja büroohooned, keskkonda mittehäiriv väiketootmine, kultuuri- ja spordiasutused jm ühiskondlikud linnalikku elukeskkonda teenindavad funktsioonid. Planeeritud ala jääb algatatud Põhja-Tallinna linnaosa üldplaneeringu kohase Paljassaare Kalatööstuse ohuala välispiiri raadiusesse. Planeeritu on kooskõlas algatatud Põhja-Tallinna linnaosa üldplaneeringuga, võrreldes üldplaneeringu esialgse tööversiooniga on täpsustunud maismaaga ühendus;\n- detailplaneeringus kavandatu näeb ette avalikkuse ligipääsu merele ning rannaala ning jahi- ja väikelaevade sadama arendamist;\n- arendus vette võimaldab realiseerida eristatava ja dünaamilise silueti Tallinna olulise uue osana;\n- kruntidele on planeeritud mitmesihtotstarbelised hooned, mis elavdab piirkonda ja on väga oluline turvalisuse aspektist, sest nii on tagatud inimeste kohalolek ja kontroll avaliku ruumi üle ööpäevaringselt;\n- eraldiseisvale saarele rajatakse rekreatsiooniala, kuhu on ette nähtud rannapark koos kõrghaljastuse ja rannaga;\n- Katariina kai ja detailplaneeringuala vahelisele alale on koostöös Tallinna Linnuklubiga välja töötatud toitumise ja varjeala vähenemise leevendusmeetmena „linnusaare“ rajamine;\n- tehissaarte ehitamist ei kavandata Tallinna linna eelarveliste vahendite arvelt;\n- Keskkonnaamet on andnud heakskiidu Paljassaare tehissaarte detailplaneeringu keskkonnamõju strateegilise hindamise aruandele ja detailplaneeringus on toodud vajalikud leevendavad meetmed negatiivsete keskkonnamõjude vältimiseks ja vähendamiseks ning positiivsete mõjude suurendamiseks;\n- Rahandusministeerium on tulenevalt ehitusseadustiku ja planeerimisseaduse rakendamise seaduse § 111 lõikest 3 ja kuni 30. juunini 2015 kehtinud planeerimisseaduse § 23 lõikest 6 andnud oma heakskiidu Paljassaare tehissaarte detailplaneeringule.\n1. Kehtestada Põhja-Tallinnas asuva 27,98 ha suuruse maa-ala kohta koostatud Paljassaare tehissaarte detailplaneering, K-Projekt Aktsiaseltsi töö nr 08309, milles on ette nähtud Paljassaare sadama akvatooriumi ja Tallinna lahe alale ehitusõiguse määramine linnusaare ning kolme omavahel ühendatud tehissaare rajamiseks, kuhu on kavandatud üks kuni 9 maapealse ja maa-aluse korrusega ärihoone, üks kuni 4 maapealse ja maa-aluse korrusega ärihoone ja üks 1-korruseline ärihoone. Lisaks on kavandatud ka jahisadam ning rannapark koos kõrghaljastuse ja rannaga. Kokku on kavandatud kolm ärimaa sihtotstarbega krunti, üks äri või transpordimaa sihtotstarbega krunt ning üks üldkasutatava maa sihtotstarbega krunt. Lisaks on detailplaneeringus määratud üldised maakasutustingimused ja antud heakorrastuse, haljastuse, juurdepääsude, parkimise ning tehnovõrkudega varustamise põhimõtteline lahendus.\n2. Detailplaneeringuga muudetakse Tallinna Linnavolikogu 9. detsembri 2004 määrusega nr 54 kehtestatud „Paljassaare ja Russalka vahelise rannaala üldplaneeringu“ kohane kauba- ja tootmissadama maakasutuse juhtotstarve kaubandus- ja teenindusehitise maaks ning laiendatakse sama juhtotstarvet Tallinna lahe alal moodustatavatele tehissaartele.\n3. Detailplaneeringukohaste avalikult kasutatavate teede (st sõidu-, kõnni- ja kergliiklustee), bussitasku, üldkasutatava haljastuse, välisvalgustuse ja sademeveekanalisatsiooni ehitamine või rekonstrueerimine tagatakse vastavalt Tallinna linna ja huvitatud isikute vahel 17. juulil 2017 sõlmitud halduslepingule nr TKA124, mille lisa 2 on sõlmitud 26. aprillil 2018.\n4. Paljassaare tehissaarte detailplaneeringu elluviimisest huvitatud isikul sõlmida Tallinna Kommunaalametiga kokkulepped Sitsi ristmiku rekonstrueerimise osaliseks finantseerimiseks Paljassaare tehissaarte detailplaneeringus kavandatud esimese hoone ehitusloa menetlemise käigus.\n5. Tallinna linnal on õigus tunnistada detailplaneering kehtetuks või keelduda detailplaneeringualal uute ehituslubade andmisest, kui detailplaneeringust huvitatud isik ei ole Tallinna linna ja huvitatud isiku vahel sõlmitud, otsuse punktis 3 nimetatud halduslepingus määratud tähtajaks täitnud halduslepinguga planeerimisseaduse § 131 lõike 2 kohaselt võetud kohustusi. Nimetatud tingimus kehtib ka isikute suhtes, kes omandavad detailplaneeringu alal asuva kinnisasja pärast detailplaneeringu kehtestamist.\notsuse nr 94\nSeletuskiri Tallinna Linnavolikogu otsuse „Paljassaare tehissaarte detailplaneeringu kehtestamine Põhja-Tallinnas“ juurde\nTallinna Linnavolikogu otsusega kehtestatakse Põhja-Tallinnas asuva 27,98 ha suuruse maa-ala kohta koostatud Paljassaare tehissaarte detailplaneering, K-Projekt Aktsiaseltsi töö nr 08309, milles on ette nähtud Paljassaare sadama akvatooriumi ja Tallinna lahe alale ehitusõiguse määramine linnusaare ning kolme omavahel ühendatud tehissaare rajamiseks, kuhu on kavandatud üks kuni 9 maapealse ja maa-aluse korrusega ärihoone, üks kuni 4 maapealse ja maa-aluse korrusega ärihoone ja üks 1-korruseline ärihoone. Lisaks on kavandatud ka jahisadam ning rannapark koos kõrghaljastuse ja rannaga. Kokku on kavandatud kolm ärimaa sihtotstarbega krunti, üks äri- või transpordimaa sihtotstarbega krunt ning üks üldkasutatava maa sihtotstarbega krunt. Lisaks on detailplaneeringus määratud üldised maakasutustingimused ja antud heakorrastuse, haljastuse, juurdepääsude, parkimise ning tehnovõrkudega varustamise põhimõtteline lahendus.\nDetailplaneeringuga muudetakse Tallinna Linnavolikogu 9. detsembri 2004 määrusega nr 54 kehtestatud „Paljassaare ja Russalka vahelise rannaala üldplaneeringu“ kohane kauba- ja tootmissadama maakasutuse juhtotstarve kaubandus- ja teenindusehitise maaks ning laiendatakse sama juhtotstarvet Tallinna lahe alal moodustatavatele tehissaartele.\nPlaneeritud ala paikneb Põhja-Tallinna linnaosaga piirneval Paljassaare sadama akvatooriumi ja Tallinna lahe alal ning osaliselt Paljassaare poolsaarel. Kuna detailplaneeringu ala asub keskmiselt ühe meetri sügavusel meres, on ala olnud kasutuses vanade laevade lammutuskohana ning seetõttu eeldatavasti leidub detailplaneeringualal rohkesti laevaosi.\nPlaneeritud maa-alale jääb osaliselt tootmismaa sihtotstarbega 31 852 m2 suurune Paljassaare tee 40 kinnistu, mis kuulub Tallinna linnale.\nVeeseaduse § 5 lõike 2 kohaselt kuuluvad avalikud veekogud Eesti Vabariigile.\n2. Paljassaare ja Russalka vahelise rannaala üldplaneering ja koostamisel olev Põhja-Tallinna linnosa üldplaneering\nPlaneeritud alal kehtib Tallinna Linnavolikogu 9. detsembri 2004 määrusega nr 54 kehtestatud „Paljassaare ja Russalka vahelise rannaala üldplaneering“. Üldplaneering hõlmab Tallinna linnas ligikaudu 20 km pikkuse mereäärse ala ning selle koostamise peamine eesmärk oli Tallinna linnaruumi sidumine merega ning Tallinna kui merelinna maine taastamine. Kehtiv üldplaneering näeb planeeritud ala maismaaga ühenduse alale ette kauba- ja tootmissadama maa, kuhu võib rajada sadamat teenindavaid hooneid ja rajatisi. Kuna üldplaneering tehissaari ei ole käsitlenud ja planeeritud saared on maismaaga kavandatud püsivalt ühendada, võib maismaa üldplaneeringu kohase juhtotstarbe laiendada ka planeeritud alale. Sellest tulenevalt võib järeldada, et koostatav detailplaneering muudab kehtivas Paljassaare ja Russalka vahelise rannaala üldplaneeringus ettenähtud maakasutuse juhtotstarvet ja teeb ettepaneku muuta kauba- ja tootmissadama maa kaubandus- ja teenindusehitise maaks ning määrata ehitusõigus ärihoonete ehitamiseks akvatooriumi alale.\nTallinna Linnavolikogu 9. detsembri 2004 määrusega nr 54 kehtestatud „Paljassaare ja Russalka vahelise rannaala üldplaneeringu“ muutmise ettepaneku aluseks olevad täiendavad kaalutlused, linnaehituslikud ideed ja põhjendused on järgmised:\n· Paljassaare poolsaare rannaäärse ala avamine büroo- ja ärihoonetele;\n· planeeritud ala jääb Tallinna lahte, mis annab võimaluse luua meeldiv mereline mitmefunktsiooniline linnakeskkond (ühiskondlik hoone, ärihooned, park jms vaba aja ja teenindusasutused);\n· planeeringuala lähipiirkonda jäävad magistraal- ja põhitänavad (Sõle tänav, Sitsi tänav, Kopli tänav, Tööstuse tänav), mis pärast ristmike rekonstrueerimist võimaldavad juurdepääsu arendusalale nii autodega kui ka ühistranspordiga (buss, tramm);\n· lisaks loodavale tehissaarel paiknevale rekreatsioonisaarele on lähedal ka teised rekreatsioonialad, nagu Pikakari rand, Paljassaare hoiuala (Natura 2000 ala), perspektiivne promenaad;\n· uus lahendus pakub linnaosa huvi silmas pidades piirkonna elanikele uusi töökohti ja teenuseid;\n· luuakse uus keskkond, kus kõik autod viiakse hoonetealustesse parklatesse ning maapealsed teed on avatud ainult jalakäijatele ja kergliiklusele.\nTallinna Linnavolikogu 26. jaanuari 2006 otsusega nr 8 algatatud „Põhja-Tallinna linnaosa üldplaneeringu“ eesmärk on Põhja-Tallinna eri osade omavahelise sidususe tagamine ning nende funktsionaalsuse mitmekesistamine. Üldplaneeringus määratakse täiendavad võimalused ehituseks garaažikomplekside ja kasutusest välja jäänud tööstusalade arvelt, Kopli kaubajaama võimalikuks ümberstruktureerimiseks multifunktsionaalseks büroo- ja elamualaks, täiendavate miljööalade määramiseks ning sadamate arengusuundade ja -perspektiivide väljatöötamiseks. Üldplaneeringuga tagatakse sadamaala sidusus ümbritsevate aladega nii funktsionaalselt kui ka ühendusteede osas - toimivad ja loogilised liiklusskeemid.\nAlgatatud Põhja-Tallinna linnaosa üldplaneeringu maakasutusplaani tööversiooni kohaselt jääb planeeritud maa-ala segahoonestusala juhtotstarbega alale, kus on tihedalt põimunud korruselamud, ameti- ning valitsusasutused, kaubandus- ja teenindusasutused, äri- ja büroohooned, keskkonda mittehäiriv väiketootmine, kultuuri- ja spordiasutused jm ühiskondlikud linnalikku elukeskkonda teenindavad funktsioonid. Planeeritud ala jääb algatatud Põhja-Tallinna linnaosa üldplaneeringu kohase Paljassaare Kalatööstuse ohuala välispiiri raadiusesse. Võrreldes algatatud Põhja-Tallinna linnaosa üldplaneeringuga on planeeritud alal muutunud maismaaga ühenduse osa.\nPlaneeritud maa-ala on seotud Tallinna Linnavalitsuse 15. aprilli 2009 korraldusega nr 597-k algatatud ja koostamisel oleva „Paljassaare tee 18, 20, 24, 24a, 26a, 28, 28c, 28e, 30, 30a, 30b, 30c, 32, 32b, 32c, 32d kinnistute ja lähiala detailplaneeringuga“, mille eesmärk on kinnistute ümberkruntimine 66 krundiks ning ehitusõiguse määramine 28-le hoonestusõigusega krundile kuni 96 hoone, sh 1 kuni 4-korruselise ärihoone, 14 kuni 5-korruselise korterelamu, 2 kuni 2-korruselise sotsiaalhoone, 67 kuni 14-korruselise äri- ja eluhoone ning 12 kuni 13-korruselise äri-, elu- ja sotsiaalhoonete ehitamiseks.\nPaljassaare tehissaarte detailplaneeringu lahenduses nähakse ette perspektiivne võimalik sillaühendus maismaaga seotuna Paljassaare tee 18, 20, 24, 24a, 26a, 28, 28c, 28e, 30, 30a, 30b, 30c, 32, 32b, 32c, 32d kinnistute ja lähiala detailplaneeringuga.\nPlaneeritu on kooskõlas algatatud Põhja-Tallinna linnaosa üldplaneeringuga, võrreldes üldplaneeringu esialgse tööversiooniga on täpsustunud maismaaga ühendus.\nLinnaehituslike ideedena on kasutatud Paljassaare sadama-ala struktuuriplaani materjale. Detailplaneeringu linnaehituslik eesmärk on määratleda Paljassaare sadama äärse ala uus identiteet ja seega arengupotentsiaal Kopli ja Põhja-Tallinna kontekstis, arvestades võimalusega, et alale saab omistada erinevaid funktsioone. Eesmärk on luua paindlik linnaarendusraamistik, mis suudab lühiajalises perspektiivis turukõikumistega kohanduda, ent võimaldab saavutada pikaajalises perspektiivis jätkusuutliku kasvu. Ala planeerimisel on lähtutud eelkõige asjaolust, et elu, töö- ja puhkevõimaluste optimaalne kombinatsioon on väga oluline jätkusuutliku segakasutusega naabruskonna loomisel. Sellega kaasnevad aja jooksul maa-alal erinevad tegevused, tuues endaga kaasa piirkonna elavdamise ja sotsiaalse turvatunde. Oluliste sõlmpunktide ja tõmbekeskuste loomine aitab koondada ärisid, toitlustuskohti, haljasalasid jne. Selline linnaraamistik on piisavalt paindlik paljude erinevate võimalike funktsionaalsete kombinatsioonide mahutamiseks. Arendus vette võimaldab realiseerida eristatava ja dünaamilise silueti Tallinna olulise uue osana. Samamoodi võimaldab hoonete kõrguste erinevus avada vaateid ümbruskonnale. Eesmärk on luua iseloomulik lahendus, kus hoonete erinevad kõrgused moodustavad taeva taustal huvitava ja mitmekesise silueti, mida on meeldiv vaadata, ning kust avaneb meeldiv vaade merele ja linnale. Ärikeskkonna väljaarendamisel ja koos naaberdetailplaneeringus kavandatuga kaovad Paljassaare sadamast nii ohtlikud veosed kui ka nende ladustamine territooriumil, kaob vajadus raudteetranspordi järele, mistõttu on võimalik raudteed likvideerida.\nPlaneeringuala koosneb kolmest omavahel ühendatud tehissaarest, mis eraldi saarekestena moodustavad ühtse kogumi nende ühise arhitektuurse identiteedi järgi, ning lisaks ühest linnusaarest.\nPositsioon 1 on kavandatud ärimaa sihtotstarbega krunt, kuhu on kavandatud kuni 9 maapealse ja maa-aluse korrusega astmeline ärihoone. Hoonesse on kavandatud äriruumid, kasiino, ööklubi, restoran, hotell, spaa ja butiigid. Lisaks on turismi ja väikeste lõbusõidupaatide arvu kasvades läänemere regioonis planeeritud rajada alale ka kaasaegne jahisadam. Tallinna mastaabis tähendab see uue värava avamist nii külalistele kui ka merega seotud sündmustele (purjeregattide vahefiniš vms), regiooni mastaabis aga uue sihtkoha tekkimist.\nPositsioon 2 on kavandatud ärimaa sihtotstarbega krunt, kuhu on kavandatud kuni 4 maapealse ja maa-aluse korrusega kultuurihoone. Parkimine on lahendatud detailplaneeringu alal positsioonide 1 ja 2 kruntidel asuvates maa-alustes parklates.\nPositsioon 3 on kavandatud ärimaa sihtotstarbega krunt, kuhu on kavandatud luua rannapark koos kohviku, riietusruumide, kioski ja välibasseiniga.\nPositsioon 4 on ette nähtud moodustada Paljassaare tee 40 kinnistust, läbi mille luuakse juurdepääs tehissaartele Paljassaare teelt. Krundi sihtotstarbeks on sarnaselt tehissaartega kavandatud ärimaa või transpordimaa. Maismaaga ühendatakse detailplaneeringus kavandatud positsioonide 1, 2 ja 3 tehissaared tammiga. Lisaks on ette nähtud võimalik perspektiivne sillaühendus maismaaga positsioonilt 3 läbi Paljassaare tee 32c kinnistu.\nPositsioon 5 on kavandatud tehissaarest eraldi seisva linnusaarena, mille sihtotstarbeks on ette nähtud üldkasutatav maa.\nTehissaared on kavandatud eraomandusse.\nParkimislahendus on koostatud, lähtudes Tallinna Linnavolikogu 16. novembri 2006 otsusega nr 329 kinnitatud „Tallinna parkimise korralduse arengukavas aastateks 2006-2014“ toodud põhimõtetest. Planeeritud alale on kavandatud kokku 518 parkimiskohta. Parkimine on lahendatud planeeringualal, hoonete all maa-alustel parkimiskorrustel. Maapealne tehissaare ruum on autovaba.\nPlaneeritud saarte haljastuseks on ette nähtud korraldada arhitektuurivõistluse käigus maastikukujunduse konkurss. Planeeritud saarte haljastusprotsendid on järgmised: 19% positsioonil 1, 32% positsioonil 2 ja 79% positsioonil 3. Planeeringus on ettenähtud likvideerida kuni 7 IV ja V väärtusklassi haljastuslikku objekti. Asendusistutusega kompenseeritakse likvideeritavad puud vastavalt Tallinna Linnavolikogu 19. mai 2011 määrusele nr 17 „Puu raieks ja hoolduslõikuseks loa andmise tingimused ja kord“.\nPuittaimede haljastusliku hinnangu on detailplaneeringu alale koostanud maastikuarhitekt Piret Kümmel. Haljastusliku hinnangu käigus on hinnatud detailplaneeringus kavandatud positsioon 4 ala Paljassaare tee 40 kinnistu lõunaküljel, kuivõrd mujal planeeringualal haljastus puudub. Dendroloogilise inventariseerimise alal kasvavate puude tervislik seisund ning dekoratiivsus on mitterahuldav. Tegemist on isekülvse haljastusega. Ala tuleb sanitaarraie käigus korrastada.\nPlaneeringualale on hüdrotehnilise osa koostanud osaühing PORTKONSULT. Uurimistööde põhjal on kindlaks tehtud, et tehissaarte rajamine Tallinna lahte Paljassaare sadama, Katariina muuli ja Paljassaare sadamasse viiva liitsihi vahelisele alale on tehniliselt teostatav ning vastab üldistele maailmapraktikas kasutusel olevatele tehissaarte rajamise suundadele.\nInsinööritoimisto Akukon OY (uus ärinimi Akukon OY Eesti Filiaal) on koostanud keskkonnamüra hinnangu, mille kohaselt planeeringuala keskkonnamüra tasemed ei ole kõrged ja ei mõjuta planeeringulahendust ning ei sea erinõudeid projekteeritavatele hoonetele.\nPlaneeringualale koostas detailplaneeringu keskkonnamõju strateegilise hindamise (edaspidi KSH) aruande Osaühing Corson (töö nr 0914). KSH käigus arvestati mitmeid ala kohta läbi viidud uuringuid, sh hüdrotehnilist osa, hüdrodünaamilist protsesside modelleerimist ja arvutust, pinnase lõimimise ja keemilist analüüsi, keskkonnamüra hinnangut, mõju linnustikule, mõjusid merepõhjaelustikule ja kalastikule.\nAlternatiiv 1 - ala jääb praegusesse seisu ja Tallinna lahte tehissaari ei rajata;\nAlternatiiv 2 - detailplaneeringuga kavandatud tegevus ehk kolme tehissaare rajamine Tallinna lahte;\nAlternatiiv 3 - ühe suure tehissaare rajamine.\nKSH käigus hinnati järgmisi mõjuvaldkondi: mõju Tallinna lahe hüdrodünaamilistele protsessidele ja merevee kvaliteedile, mõju merekeskkonnale, mõjud linnustikule, mõju maastikule, müra, õhuemissioonid ja -kvaliteet, jäätmekäitlus, sotsiaalsed mõjud, majanduslikud mõjud ja kumulatiivsed mõjud. Esitati mõjuvaldkondade suhteline osakaal (tähtsus) ning hinnati kolme alternatiivset planeeringulahendust eraldi iga valdkonna lõikes ning seejärel ka summaarselt. Ainult looduskeskkonda käsitlevate kriteeriumite alusel oleks alternatiiv 1 ülekaalukalt parim, kuid alternatiivide võrdlus andis tulemuse, mille järgi on parimaks lahendiks kolme tehissaare rajamine Tallinna lahte. Kavandatud tegevus tuli esimeseks piirkonna üldise arendamise vajaduse ja sotsiaal-majanduslike kriteeriumite alusel.\nKriteeriumite võrdlemisel saadud mõjude kaalud iseloomustavad kompromissi leidmise vajadust loodusliku- ja tehiskeskkonna kooseksisteerimisel ehk keskkondlikke ja sotsiaalseid mõjusid tuleb vaadelda koos. Käesolevas planeeringus tasakaalustavad keskkondlik ja sotsiaal-majanduslik kriteerium üksteist.\nMatemaatilise modelleerimise tulemused näitavad, et tehissaarte rajamisega Tallinna lahe hüdrodünaamilised protsessid ei muutu ning planeeringuala piirkonnas tekivad ainult lokaalsed mõjud.\nKatariina kai ja detailplaneeringuala vahelisele alale on koostöös Tallinna Linnuklubiga välja töötatud lindude toitumise ja varjeala vähenemise leevendusmeetmena linnusaare rajamine (detailplaneeringus positsioon 5).\nLäbi viidud Natura hindamise tulemusena võib väita, et kavandatud tegevus ei avalda Paljassaare hoiualale olulist negatiivset mõju. Antud hinnang kehtib, kui kavandatud tegevus jääb selliseks, nagu on toodud KSH aruandes, ja rakendatakse kõiki seadustest tulenevaid ning KSH aruandes pakutud kohustuslikke leevendusmeetmete nõudeid, arvestades vajadusel ka soovituslikke leevendusmeetmeid.\nKSH aruandes ja detailplaneeringus on toodud vajalikud leevendavad meetmed negatiivsete keskkonnamõjude vältimiseks ja vähendamiseks ning positiivsete mõjude suurendamiseks.\nDetailplaneeringu algatamist taotles 4. juulil 2008 registreeritud avaldusega Sihtasutuse Kasiinosaar esindaja M. Sults. Taotluse kohaselt sooviti Paljassaare sadama akvatooriumi ja Tallinna lahe alale ehitusõiguse määramist kolme omavahel ühendatud tehissaare rajamiseks, kuhu kavandatakse üks 9 maapealse ja maa-aluse korrusega elamupindadega ärihoone, üks 4 maapealse ja maa-aluse korrusega äripindadega ühiskondlik hoone ja üks 1-korruseline äripindadega ühiskondlik hoone.\n21. septembril 2009 on K-Projekt Aktsiaseltsi, Tallinna Linnaplaneerimise Ameti ja Sihtasutuse Kasiinosaar vahel sõlmitud haldusleping nr 2-5/205. Detailplaneeringu koostamisest huvitatud isik on menetluse käigus muutunud ning uueks huvitatud isikuks on Sihtasutus Paljassaare Kultuuri Laiud.\nDetailplaneeringu koostamine algatati Tallinna Linnavalitsuse 4. novembri 2009 korraldusega nr 1818-k „Paljassaare tehissaarte detailplaneeringu koostamise algatamine Põhja-Tallinnas ja keskkonnamõju strateegilise hindamise algatamine“ eesmärgiga määrata Paljassaare sadama akvatooriumi ja Tallinna lahe alale ehitusõigus kolme omavahel ühendatud tehissaare rajamiseks, kuhu oli kavandatud üks kuni 9 maapealse ja maa-aluse korrusega elu- ja ärihoone, üks kuni 4 maapealse ja maa-aluse korrusega äripindadega ühiskondlik hoone ja üks 1-korruseline äripindadega ühiskondlik hoone. Lisaks oli kavandatud ka jahisadam ning rannapark koos kõrghaljastuse ja rannaga. Kokku oli kavandatud üks 70% ärimaa ja 30% elamumaa, üks 85% sotsiaalmaa ja 15% ärimaa ning üks 95% sotsiaalmaa ja 5% ärimaa sihtotstarbega krunt. Lisaks oli detailplaneeringu ülesanne üldiste maakasutustingimuste määramine ja heakorrastuse, haljastuse, juurdepääsude, parkimise ning tehnovõrkudega varustamise põhimõtteline lahendamine.\nDetailplaneeringu koostamise algatamise ja KSH algatamise teade ilmus ajalehes Postimees 10. novembril 2009, ajalehes Pealinn 14. juunil 2010 ja Tallinna veebilehel. Detailplaneeringu eskiislahenduse ja lähteseisukohtade tutvustamiseks toimus avalik arutelu 10. detsembril 2009, vastav teade ilmus ajalehes Postimees 28. novembril 2009. Keskkonnamõju strateegilise hindamise programmi avalik väljapanek toimus 4.-18. märtsini 2010. KSH programmi avalik arutelu toimus 23. märtsil 2010, vastav teade ilmus ajalehes Eesti Päevaleht 4. märtsil 2010. KSH aruande avalik väljapanek toimus 11. oktoobrist 2010 kuni 1. novembrini 2010. KSH aruande avalik arutelu toimus 1. novembril 2010, vastav teade ilmus ajalehes Eesti Päevaleht 9. oktoobril 2010.\nAvaliku arutelu tulemusena soovitati edaspidise projekteerimise käigus keskkonnamõjude strateegilise hinnangu koostamisel teostada lainete liikumise uuringud, määrata lainemurdjate vajadus, lähtudes tehissaarte kaldaalade kaitsest ja jahisadama turvalisusest eri aastaaegadel. Samuti soovitati mereala ruumilisel planeerimisel pidada silmas sadama olemasolu ning säilitada kruiisilaevade sildumiseks ja manööverdamiseks vajalikud tingimused, lähtudes rahvusvahelisest laevade ja sadamaalade turvalisuse koodeksist. Tehti ettepanek planeeringuala laiendamiseks jahisadama rajamiseks vajalikus ulatuses. Sooviti näha täiendavaid võimalusi veespordi harrastamiseks jäävabal ajal ja ka rajatiste ehitamiseks talispordi harrastajatele. Kuivõrd positsioon 3 on planeeritud nn lastesaareks, siis nähti ette vajadus täpsustada hoonestuse liik ja ulatus, samuti lastele suunatud tegevusalade rajatised. Lisaks juhiti tähelepanu, et detailplaneering tuleb kooskõlastada Veeteede Ametiga.\nVõrreldes detailplaneeringu eskiislahendusega on detailplaneeringus tehissaarteni viiva tammi asukoht nihutatud põhja suunas, Tallinna linnale kuuluvale Paljassaare tn 40 kinnistule. Vastav tammi asukoha nihutamine vähendab planeeringu keskkonnamõju. Juurde kavandati positsioon 5, nn linnusaar. Jahisadama kavandatud asukoht nihutati lõuna poole positsioon 1 saare lõuna tippu. Loobuti eluhoonete kavandamisest planeeringualale.\nDetailplaneeringu on koostanud K-Projekt Aktsiaselts. Detailplaneering on koostatud, lähtudes Tallinna Linnavalitsuse 4. novembri 2009 korraldusest nr 1818-k „Paljassaare tehissaarte detailplaneeringu koostamise algatamine Põhja-Tallinnas ja keskkonnamõju strateegilise hindamise algatamine“. Detailplaneering on kooskõlas Tallinna Linnavalitsuse 16. juuni 2004 määrusega nr 61 kinnitatud „Detailplaneeringu algatamise taotluse vormi, eskiisi ja detailplaneeringu koostamise ning vormistamise nõuetega“.\nDetailplaneeringule on lisatud maastikuarhitekti Piret Kümmeli koostatud haljastuslik hinnang, osaühingu PORTKONSULT koostatud hüdrotehnilise osa ja Osaühingu Corson koostatud Paljassaare tehissaarte detailplaneeringu keskkonnamõju strateegilise hindamise aruanne, milles sisalduvad järgmised uuringud: Insinööritoimisto Akukon OY (uus ärinimi Akukon OY Eesti Filiaal) koostatud keskkonnamüra uuring; P. Vissaki koostatud hinnang detailplaneeringu mõju kohta ümbritsevate alade linnustikule; A. Järviku koostatud hinnang merepõhjaelustiku ja kalastiku kohta ja võimalikud mõjud neile; OÜ Eesti Keskkonnauuringute Keskus koostatud välisõhu kvaliteedi mõõtmised ja arvutuslik hindamine.\nDetailplaneeringu koostamise ajal kehtinud Tallinna linna ehitusmääruse redaktsiooni § 16 lg-s 1 määratud isikud ja asutused on detailplaneeringu kooskõlastanud.\nPõhja-Tallinna Valitsus, Põhja-Tallinna halduskogu, Päästeameti Põhja-Eesti päästekeskus, Majandus- ja Kommunikatsiooniministeerium, Muinsuskaitseamet, Lennuamet, Terviseamet, Siseministeerium ja detailplaneeringust huvitatud isik kooskõlastasid detailplaneeringu lisatingimusi ja täiendavaid märkusi esitamata.\nTallinna Transpordiamet kooskõlastas detailplaneeringu lisatingimusel näha ette Paljassaare tee ja planeeritava tänava ristmiku piirkonda bussipeatused. Planeeringu lahendus näeb ette suure täiendava liikluskoormuse Paljassaare teel ja linna suuna ristmikel, mistõttu tuleb kaaluda vajadust tänavate rekonstrueerimiseks kaasrahastuse lepingu sõlmimiseks. Tallinna Kommunaalamet kooskõlastas detailplaneeringu tingimusel, et enne detailplaneeringu kehtestamist tuleb sõlmida teede ja tehnovõrkude leping. Nii Tallinna Transpordiameti kui ka Tallinna Kommunaalameti tingimuse täitmiseks on sõlmitud 17. juulil 2017 Tallinna linna ja Sihtasutuse Paljassaare Kultuuri Laiud vahel teede- ja tehnovõrkude leping nr TKA124 ning lepingu lisa 2 on sõlmitud 26. aprillil 2018.\nTallinna Linnavaraamet kooskõlastas detailplaneeringu lahenduse ja palus täiendada detailplaneeringu seletuskirja peatükki 4.8 järgmiselt: „detailplaneeringu elluviimine jagatakse etappideks. Tehissaarte ehitamist ei kavandata Tallinna linna eelarveliste vahendite arvelt. Detailplaneeringu elluviimiseks võõrandatakse esimeses etapis tehissaarte ehitamiseks vajalik Paljassaare tee 40 kaldakinnisasi või selle osa (detailplaneeringu kohane krunt positsioon 4) enampakkumisel. Sealjuures peab kaldakinnisasja sihtotstarve olema suurendatava osaga sama sihtotstarbega, st ärimaa. Seejärel rajatakse kaldakinnisasja suurendamiseks kaldaga püsivalt ühendatud ehitis (tamm ja saared) vee erikasutusloa alusel ning kantakse kaldakinnisasjaga ühenduses olev tamm ja tehissaared maakatastrisse kaldakinnisasja koosseisu. Teises etapis jagatakse suurenenud kinnisasi planeeringus ettenähtud katastriüksusteks.“. Tallinna Linnavaraameti ettepanekut on arvestatud.\nTallinna Keskkonnaamet kooskõlastas detailplaneeringu märkusteta, kuid seadis täiendavad tingimused arvestamiseks ehitusprojektide koostamisel:\n- ehitusprojektides esitada haljasalade kastmiseks kasutatava sademevee kogumismahutite asukohad ning kastmissüsteemi lahendus;\n- äri- ja ühiskondlike hoonete konstruktiivsete ja tehniliste lahenduste kavandamisel lähtuda energiasäästlike hoonete kontseptsioonist ning arvestada keskkonnamõju strateegilise hindamise aruandes esitatud nõuetega;\n- ehitusprojektidele lisada vee erikasutusloa materjalid, lokaalkatlamajade saasteload ning kruntide haljastusprojektid;\n- ehitusprojektid kooskõlastada Tallinna Keskkonnaametiga.\nKeskkonnaamet on oma 16. juuli 2012 kirjaga nr HJR 6-8/12/45484-9 kiitnud heaks KSH aruande ja kinnitanud seiremeetmed, mis on planeerimisdokumendi elluviijale kohustuslikud. Seiremeetmed puudutavad heljumi seire vajadust süvendustööde ja tehissaarte rajamise perioodil. Ühtlasi on Keskkonnaamet hiljem andnud omapoolse kooskõlastuse detailplaneeringu lahendusele tingimusel, et KSH aruannet ja detailplaneeringut täiendatakse vastavalt 16. juuli 2012 otsustusele. KSH aruannet ja detailplaneeringut on vastavates punktides täiendatud.\nKeskkonnaministeerium kooskõlastas detailplaneeringu, juhtides tähelepanu, et veeseaduse § 8 lg 2 punktidest 6 ja 7 tulenevalt on vajalik kõnesolevas planeeringus ette nähtud tegevuste elluviimiseks (tammi ja saarte rajamiseks ning jahisadama süvendamiseks) taotleda Keskkonnaametilt vee erikasutusluba.\nPolitsei- ja Piirivalveamet kooskõlastas detailplaneeringu, märkides, et kui arendaja soovib avada planeeritud väikesadama rahvusvahelisele liiklusele, tuleb tal arvestada Schengeni piirieeskirja nõuetega ja taotleda sadama lisamist siseministri määrusega kehtestatud rahvusvaheliseks laevaliikluseks avatud sadamate loetellu.\nVeeteede Amet kooskõlastas detailplaneeringu, juhtides tähelepanu, et Hundipea, Lahesuu ja Paljassaare sadamatesse sissesõiduks kasutatakse Paljassaare sihti. Paljassaare sadama sihi alumine tulepaak asub koordinaatidel 59° 27′ 26.679″N; 24° 42′ 10.131″E ja Paljassaare sadama sihi ülemine tulepaak asub koordinaatidel 59° 27′ 24.141″N; 24° 41′ 57.051″E. Paljassaare sihi telg (suunaga 69,2/249,2°) tuleb kanda planeeringu põhijoonisele. Arvestada tuleb sellega, et planeeritavad rajatised ei halvendaks navigatsioonimärkide jälgitavust nende nähtavussektoris. Vastavad täiendused on põhijoonisele kantud.\nMaa-amet märkis oma kooskõlastuses, et kuivõrd on muudetud detailplaneeringu ala piire, ei jää enam planeeringualasse maareformi seaduse § 31 lõike 2 tähenduses jätkuvalt riigi omandis olevat maad ega Keskkonnaministeeriumi valitsemisel ja Maa-ameti volitusel olevaid maaüksuseid, mille planeerimise osas oleks Maa-ametil pädevus seisukoha andmiseks. Sellest tulenevalt ei ole Paljassaare tehisaare detailplaneeringu täiendav esitamine Maa-ametile seisukoha andmiseks vajalik. Palutakse teavitada Maa-ametit kõigist detailplaneeringu osas vastuvõetavatest otsustest, sh planeeringu vastuvõtmisest ja avalikust väljapanekust ning avalikust arutelust. Maa-amet esitas omapoolsed ettepanekud ja selgitused kaldakinnisasja muutmise ning detailplaneeringu elluviimise kohta.\nTehnilise Järelevalve Amet kooskõlastas detailplaneeringu, kuivõrd edastatud on planeerimisseaduse § 17 lg 2 punktis 6 nimetatud kooskõlastused (Majandus- ja Kommunikatsiooniministeerium, Keskkonnaministeerium, Veeteede Amet, Lennuamet ja Muinsuskaitseamet).\nKaitseministeerium kooskõlastas detailplaneeringu, juhtides tähelepanu, et ehitusseadustiku § 120 lg 1 alusel tuleb Kaitseministeeriumiga kooskõlastada ka Paljassaare tehissaarte projekteerimistingimused. Samuti tuleb vajadusel arvestada hoonete rajamisel Kaitseväe kasutuses oleva Miinisadama territooriumil paikneva 1kW raadiosaatjaga. Juhitakse tähelepanu ka vajadusele tegeleda väikelaevade liikluskoormuse olulise kasvuga Paljassaare ning kesklinna ja Pirita vahel. Nimetatud liiklus ristub Miinisadama juurdepääsuga, mis mõjutab otseselt Kaitseväe tegevust kõnealuses piirkonnas. Märkused on arvestamiseks edasistes projekteerimisstaadiumides.\nNaaberkinnistu Paljassaare tee 34 omanikuga Compakt Kinnisvara OÜ-ga on tehtud koostööd.\nAKTSIASELTS TALLINNA VESI, Elion Ettevõtted Aktsiaselts (praegu Telia Eesti AS), Osaühing Tallinna Sadama Elektrivõrk (praegu TS energia OÜ), AS Eesti Gaas, osaühing Jaotusvõrk (praegu Elektrilevi OÜ) ja AS Gaasivõrgud kooskõlastasid detailplaneeringu lisatingimustel. Tingimused on detailplaneeringus määratud ehitus- ja tööprojektide koostamiseks.\nKuna detailplaneering sisaldab Tallinna Linnavolikogu 9. detsembri 2004 määrusega nr 54 kehtestatud „Paljassaare ja Russalka vahelise rannaala üldplaneeringu“ muutmise ettepanekuid, esitas Tallinna Linnavalitsus detailplaneeringu kuni 30. juunini 2015 kehtinud planeerimisseaduse § 17 lõike 3 punkti 2 ja Tallinna linna ehitusmääruse § 15 lõike 6 alusel täiendava kooskõlastamise vajaduse määramiseks Harju maavanemale.\nHarju maavanem pidas vajalikuks Paljassaare tehissaarte detailplaneeringule määrata täiendavad Tehnilise Järelevalve Ameti ja Keskkonnaameti kooskõlastused. Vastavalt Harju maavanema täiendavate kooskõlastuste nõuetele andis oma kooskõlastuse Keskkonnaamet 5. septembri 2016 kirjaga nr 6-2/16/1485-4 ning Tehnilise Järelevalve Amet 13. juuli 2017 kirjaga nr 16-3/16-0121-030.\nLisaks märkis Harju maavanem oma kirjas järgmist:\n1) Planeerimisseaduse 2003-2015 § 16 lõike 1 kohaselt tuleb detailplaneeringu koostamisse kaasata muu hulgas planeeritud ala naaberkinnisasjade omanikud. Planeeringu kooskõlastusi käsitlevast osast ei nähtu, et detailplaneeringu lahendusest oleks teavitatud kõrvalasuva Paljassaare tee 34 kinnistu omanikku. Palun kohalikul omavalitsusel tagada, et kõik planeerimisseaduse § 16 tähenduses puudutatud isikud saaksid detailplaneeringu koostamisse kaasatud.\n2) Detailplaneeringu joonistelt nähtuvalt on algselt kavandatud planeeringualast välja jäetud krunti positsioon 3 maismaaga ühendav lõunapoolne sild, mis on nüüd põhijoonisel märgitud perspektiivse võimaliku sillaühendusena. Märgin, et detailplaneeringuga piirneva menetluses oleva Paljassaare tee 18, 20, 24, 24a, 26a, 28, 28c, 28e, 30, 30a, 30b, 30c, 32, 32b, 32c, 32d kinnistute ja lähiala detailplaneeringu põhijoonisel silda ette nähtud ei ole. Teen ettepaneku kaaluda lõunapoolse jalakäijate silla näitamist ka olemasoleva Paljassaare tee 18, 20, 24, 24a, 26a, 28, 28c, 28e, 30, 30a, 30b, 30c, 32, 32b, 32c, 32d kinnistute põhijoonisel, kuna see jääb antud planeeringuala sisse. Teine alternatiiv oleks lisada praegu planeeringualast väljajäetud lõunasilda puudutav ala Paljassaare tehissaarte detailplaneeringu alasse. Juhin tähelepanu sellele, et Paljassaare tehissaarte detailplaneeringu põhijoonise kohaselt kuulus planeeringu algatamisel lõunasilla alune maa kuni Paljassaare teeni tehissaarte detailplaneeringu ala koosseisu.\n3) Esitatud materjalidest ei selgu detailplaneeringu realiseerimisel tekkivate Paljassaare tehissaarte omandikuuluvus. Palume planeeringus selgitada, kas tehissaared hakkavad kuuluma põhjasillaga ühendatud Tallinna linna omandis oleva Paljassaare tee 40 (katastritunnus 78408:809:0052) kinnisasja koosseisu või on kavas muul viisil omandikuuluvus ümber korraldada. Samuti palume selgitada, mis saab nn linnusaarest, miks ei ole seda planeeringus krunditud ning kuidas kavatsetakse selle kasutamist korraldada.\n4) Detailplaneeringu põhijoonisel on näidatud planeeringuala kruntide positsioonide 1-4 sihtotstarvetena ärimaa (Ä) või transpordimaa (L). Arusaamatuks jääb, millistel kaalutlustel on jõutud selliste kruntide sihtotstarvete määramiseni. Palun üle vaadata selliste sihtotstarvete määramise otstarbekus ja sihtotstarvete määramise korrale vastavus. Planeeringus tuleb näidata krundi ehitusõigusel põhinev sihtotstarve ning mitme sihtotstarbe korral nende osatähtsuse protsent.\n5) Planeeringu kooskõlastuste tabeli kohaselt on paljud kooskõlastused (sh tehnovõrkude valdajate, linna eri struktuuriüksustega, Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumiga, Politsei- ja Piirivalveametiga, Põhja-Eesti Päästekeskusega ning detailplaneeringust huvitatud isikuga) võetud aastatel 2009-2012 ning tekib küsimus nende aegumise osas. Planeeringuala piire ja planeeringulahendust on vahepeal täiendatud. Arvestades seda ning asjaolu, et Paljassaare tehissaarte detailplaneeringu näol on tegemist linnaehituslikult väga olulise ning linna ilmet püsivalt muutva lahendusega, siis teen antud juhul ettepaneku suhelda kõnealuste asutustega ning selgitada nendega koostöös välja nüüdseks juba kuni 4-7 aastat tagasi antud kooskõlastuste uuendamise vajadus.\nHarju maavanema märkusi ja ettepanekuid on arvestatud. Detailplaneeringu menetlusse on kaasatud Paljassaare tee 34 kinnistu omanik, kes on pakkunud välja liita Paljassaare tehissaarte detailplaneeringusse ka Paljassaare tee 34 kinnistu, kuid antud ettepaneku täitmisel tuleks kaaluda uue KSH läbiviimist ning detailplaneeringu maa-ala muutusega veniks käesolev detailplaneeringu menetlus ebamõistlikult pikaks.\nMuudetud on detailplaneeringut selliselt, et detailplaneering ei kattu Paljassaare tee 18, 20, 24, 24a, 26a, 28, 28c, 28e, 30, 30a, 30b, 30c, 32, 32b, 32c, 32d kinnistute ja lähiala detailplaneeringuga, ning vastav perspektiivne silla ühendus positsioon 3 läbi maismaaga on näidatud detailplaneeringu põhijoonisel. Lisatud on täpsustused linnusaare ja omandikuuluvuse osas.\nVastavalt Harju maavanema kirjale on küsitud ametitelt ja ministeeriumitelt täiendavad seisukohad.\nDetailplaneering võeti vastu Tallinna Linnavalitsuse 18. oktoobri 2017 korraldusega nr 1603-k „Paljassaare tehissaarte detailplaneeringu vastuvõtmine Põhja- Tallinnas“. Detailplaneering võeti vastu eesmärgil ette näha Paljassaare sadama akvatooriumi ja Tallinna lahe alale ehitusõigus kolme omavahel ühendatud tehissaare rajamiseks, kuhu kavandati üks kuni 9 maapealse ja maa-aluse korrusega ärihoone, üks kuni 4 maapealse ja maa-aluse korrusega ärihoone ja üks 1-korruseline ärihoone. Lisaks nähti ette ka jahisadama ning kõrghaljastuse ja rannaga rannapargi ning linnusaare rajamine. Kokku kavandati neli äri- ja transpordimaa sihtotstarbega krunti ning üks üldkasutatava maa sihtotstarbega krunt.\nDetailplaneeringu vastuvõtmise teade ilmus ajalehes Postimees 21. oktoobril 2017, ajalehes Pealinn 6. novembril 2017 ja Tallinna veebilehel.\nDetailplaneering oli avalikul väljapanekul 21. novembrist kuni 19. detsembrini 2017. Sellekohane teade ilmus ajalehes Postimees 27. oktoobril 2017, ajalehes Pealinn 6. novembril 2017 ja Tallinna veebilehel.\nDetailplaneeringu avaliku väljapaneku kestel esitasid kirjalikud ettepanekud I. Truumaa ja aktsiaselts Tallinna Sadam seoses keskkonnaalaste küsimustega. Tallinna Linnaplaneerimise Amet ja detailplaneeringu koostaja vastasid esitatud küsimustele ning aktsiaseltsi Tallinna Sadam ettepanekuid arvestati. I. Truumaa kooskõlastas 31. jaanuari 2018 kirjaga detailplaneeringu ning aktsiaselts Tallinna Sadam kooskõlastas detailplaneeringu märkusteta 10. jaanuaril 2018.\nDetailplaneeringu avaliku väljapaneku tulemuste avalik arutelu toimus 30. jaanuaril 2018, vastav teade saadeti ettepanekud esitanud isikutele. Teade ilmus ajalehes Postimees 16. jaanuaril 2018, ajalehes Pealinn 29. jaanuaril 2018 ja Tallinna veebilehel.\nArutelust võttis osa 18 inimest, sealhulgas Tallinna Linnaplaneerimise Ameti ja Põhja-Tallinna Valitsuse esindajad, huvitatud isik, planeerija, K-Projekt Aktsiaseltsi esindaja, Paljassaare elanikud ning ajakirjanikud. Ettepanekute esitajad avalikul arutelul ei osalenud. Aktsiaselts TALLINNA SADAM ja ettepanekute esitaja on detailplaneeringu kooskõlastanud ja kirjalikult kinnitanud, et selgitused ja informatsioon on piisav.\nDetailplaneeringu avaliku väljapaneku tulemuste avaliku arutelu tulemuste kohta ilmus teade ajalehes Postimees 13. veebruaril 2018, ajalehes Pealinn 19. veebruaril 2018 ja Tallinna veebilehel.\nTulenevalt asjaolust, et Paljassaare tehissaarte detailplaneering sisaldab Paljassaare ja Russalka vahelise rannaala üldplaneeringu muutmise ettepanekut, esitas Tallinna Linnavalitsus 7. märtsi 2018 kirjaga nr LV-1/647 detailplaneeringu Rahandusministeeriumile järelevalveks ja heakskiidu saamiseks.\nRahandusministeerium tagastas detailplaneeringu 4. aprillil 2018 kirjaga nr 14-11/2003-2, milles esitas omapoolse märkuse detailplaneeringu kohta.\nRahandusministeerium märkis, et esitatud detailplaneeringu seletuskirja peatüki 4 „Planeeringus kavandatu“ kohaselt on tehissaared kavandatud eraomandisse. Samas ei nähtu endiselt, mil moel toimub avaliku veekogu arvelt kinnistu piiride suurendamine, uute kruntide moodustamine ning eraomandisse võõrandamine. Selguse huvides paluti täiendada detailplaneeringu seletuskirja peatükki 4.8 „Planeeringu elluviimise tegevuskava“ ning kirjeldada üksikasjalikumalt (vastavalt Maa-ameti 08.02.2016 kirja nr 6.2-3/15/19106 lehekülgedel 2 ja 3 märgitule) tehissaarte omandiõiguse tekkimise aluseid tulevikus.\nPärast detailplaneeringu vastuvõtmist ning avalikku väljapanekut ja arutelu, tulenevalt rahandusministeeriumi tagasisidest planeeringulahendusele, on täpsustatud koostöös Maa-ametiga moodustatavate kruntide sihtotstarbed. Ehitusõigusega kruntide liitsihtotstarbed on asendatud ärimaa sihtotstarbega. Paljassaare tee 40 kinnistust moodustatavale krundile, läbi mille luuakse juurdepääs tehissaartele Paljassaare teelt, on ette nähtud ärimaa või transpordimaa sihtotstarve. Lisaks on detailplaneeringu seletuskirjas vastavalt Maa-ameti ja Tallinna Linnavaraameti ettepanekutele täpsustatud planeeringu elluviimise kava.\nTallinna Linnaplaneerimise Amet edastas Rahandusministeeriumile muudetud planeeringu seletuskirja ja põhijoonise 24. mai 2018 kirjaga nr 3-2/780-22.\nDetailplaneering esitati ehitusseadustiku ja planeerimisseaduse rakendamise seaduse § 1 lõike 1 ning detailplaneeringu menetlemise ajal kehtinud planeerimisseaduse § 23 alusel Rahandusministeeriumile heakskiidu saamiseks. Heakskiiduks esitatud detailplaneeringus on arvestatud Harju Maavalitsuse 6. juuni 2016 kirjas nr 67/1652 ja riigihalduse ministri 4. aprilli 2018 kirjas nr 14-11/2003-2 toodud märkusi ning vastavad täiendused planeeringusse sisse viidud. Kuni 30. juunini 2015 kehtinud planeerimisseaduse § 23 lõike 3 punktist 3 lähtudes nõustus Rahandusministeerium Paljassaare ja Russalka vahelise ala üldplaneeringu muutmisega.\nVastavalt 17. juulil 2017 sõlmitud halduslepingule nr TKA124 on Paljassaare tehissaarte detailplaneeringu koostamisest huvitatud isik Sihtasutus Paljassaare Kultuuri Laiud võtnud kohustuse tagada detailplaneeringukohaste avalikult kasutatavate teede (st sõidu-, kõnni- ja kergliiklustee), bussitasku, üldkasutatava haljastuse, välisvalgustuse ja sademeveekanalisatsiooni ehitamise või rekonstrueerimise detailplaneeringu teede ja tehnovõrkude valmisehitamise skeemil märgitud alal ja ulatuses. Vastavalt 26. aprillil 2018 sõlmitud halduslepingu nr TKA124 lisale 2 osaleb huvitatud isik Sitsi ristmiku rekonstrueerimise kaasfinantseerimises.\nPlaneerimisseaduse § 132 lõike 6 kohaselt võib detailplaneeringu koostamise korraldaja detailplaneeringu kõrvaltingimusena ette näha, et planeeringu koostamise korraldajal on õigus detailplaneering kehtetuks tunnistada või keelduda planeeringualal ehitusloa andmisest, kui huvitatud isik ei ole määratud tähtajaks täitnud oma sama paragrahvi lõike 2 kohaselt võetud kohustusi.\nDetailplaneeringu kehtestamisel määratakse kõrvaltingimuseks Tallinna linna õigus tunnistada detailplaneering kehtetuks või keelduda detailplaneeringualal uute ehituslubade andmisest, kui detailplaneeringust huvitatud isik ei ole Tallinna linna ja huvitatud isiku vahel 17. juulil 2017 sõlmitud halduslepingus nr TKA124 määratud tähtajaks täitnud halduslepinguga planeerimisseaduse § 131 lõike 2 kohaselt võetud kohustusi. Nimetatud tingimus kehtib ka isikute suhtes, kes omandavad detailplaneeringu alal asuva kinnisasja pärast detailplaneeringu kehtestamist.\nTallinna linna ehitusmääruse § 20 lõike 4 kohaselt kehtestab Tallinna Linnavolikogu detailplaneeringud juhul, kui planeeringuala kohta ei ole kehtestatud üldplaneeringut, planeeringuga soovitakse muuta kehtestatud üldplaneeringut, planeeringuga kavandatakse linnaehituslikult olulisi muudatusi või planeering koostatakse olulise keskkonnamõjuga tegevuse kavandamiseks, muudel juhtudel kehtestab detailplaneeringu Tallinna Linnavalitsus oma korraldusega. Kuna Paljassaare tehissaarte detailplaneeringus muudetakse Tallinna Linnavolikogu 9. detsembri 2004 määrusega nr 54 kehtestatud „Paljassaare ja Russalka vahelise rannaala üldplaneeringut“ ja detailplaneeringu algatamisega algatati ka detailplaneeringu keskkonnamõju strateegiline hindamine, siis kuulub detailplaneeringu kehtestamine Tallinna Linnavolikogu pädevusse.\nKuni 30. juunini 2015 kehtinud planeerimisseaduse § 25 lõike 7 punkti 4 alusel teavitab kohalik omavalitsus tähtkirjaga ühe nädala jooksul Paljassaare tee 34, Paljassaare tee 32, Paljassaare tee 32b, Paljasaare tee 32c ja Paljassaare tee 32d kinnistute omanikke ja Maa-ametit ning avalikul väljapanekul arvamuse esitanud isikuid aktsiaseltsi TALLINNA SADAM ja I. Truumaad.


Toimetuse juhised: kuidas oma esimesed 10 km joosta. - Jookse - 2021\nToimetuse juhised: kuidas oma esimesed 10 km joosta.\nIga-aastane Wings for Life maailmajooks toimub väga kiiresti kogu maailmas. Meistrivõistlustel osaleti Sokolniki pargis kõigile osalejatele avatud treeningutel ja vesteldi treener Jekaterina Sokolenkoga, et teada saada, milliseid ettevalmistusi tuleb teha enne oma esimese distantsivõistluse alustamist.\n1. Valmistuge ette\nTreeninguid peaks alustama mitte nädal, vaid vähemalt paar kuud enne võistlust. Alustuseks piisab keha ettevalmistamiseks kolm korda nädalas 20–25 minutit sörkjooksust. On väga oluline kontrollida oma pulssi. Näiteks algajal jooksjal pole mõtet treenida pulsiga üle 120 löögi minutis. Treeningu aega peate pikendama mitte järsult, vaid järk-järgult, kuulates oma keha.\n2. Jälgige oma une ja toitumisrežiimi\nSoovitav on magada vähemalt kuus tundi ja eelistatavalt kõik kaheksa tundi. Teie dieet peaks sisaldama liha ja köögivilju, kuid parem on välistada suupisted võileibade ja tärkliset sisaldavate toitude kujul.\n3. Ärge pingutage ennast üle\nOluline on kuulata oma keha ja mitte teha rohkem kui vaja. Kui pingutate ennast treeningutel üle, on oht saada vigastada ja võistlusest loobuda. Peate arvutama oma jõu ja proovima end treenides arendada, mitte ainult ennast tappa.\n4. Õige käigu valimine\nKui plaanite võistluseks midagi osta, peaksid need olema hea turvisega ja erikujulised jooksujalatsid. Riietu vastavalt ilmale ja võta pärast võistlust kindlasti riidesse vahetamiseks kuivad riided.\n5. Magage ja sööge hommikusööki X päeval\nEnne võistlust on soovitatav magama minna vara. Hommikul sööge rikkalikult, kuid mitte vähem kui kolm tundi enne algust. Ei ole soovitatav juua kohvi ning süüa ka šokolaadi, juustu, õunu ja muid rasvaseid toite. Parim on hommikusöök kaerahelvestega, võite lisada banaani ja juua teed. 40 minutit enne võistlust tuleb alustada soojendusega, saate teha jooksuharjutusi. Pärast seda, kui finiš jõuab teile järele, peate puhkama, hingama, jooma natuke vett ja jooge kindlasti 10–15 minutit.\nEelmine postitus Viis parimat reeglit: Cross-Fit söögikava\nJärgmine postitus Täisnurga all. Fotoõpetused ekstreemseks fotograafiaks


RANITSATOETUS ANIJA VALLAS\nRanitsatoetust makstakse üldhariduskooli esimesse klassi mineva lapse vanemale, eestkostjale või lapse hooldajale (edaspidi vanemale) lapse esimesse klassi õppima asumisel tingimusel, et laps ja vähemalt üks vanematest on 2021. aasta 1. septembri seisuga rahvastikuregistri andmetel Anija valla elanik\nToetuse taotlemiseks tuleb Anija Vallavalitsusele esitada vormikohane avaldus (www.anija.ee, link Omavalitsus – Asjaajamisjuhised ja blanketid) hiljemalt kolme kuu jooksul peale lapse esmakordset kooli minekut.\nAvaldus esitada digitaalselt allkirjastatuna või skaneerituna e-posti aadressile: anija@anija.ee.\nTäpsemat infot jagab sotsiaaltöö spetsialist Olga Harkmann tel 619 9007, 5331 1154 või olga.harkmann@anija.ee.\nToetus makstakse välja alates lapse koolimineku aasta 15. septembrist 10 kalendripäeva jooksul otsustuse tegemise hetkest. Toetus kantakse avalduse esitaja arvelduskontole või makstakse välja vallavalitsuse kassast.\nRanitsatoetuse määr on 150 eurot lapse kohta.


alkoholism 25.11.01 / Psühhiaatria\nMinu abikaasal on praegu juba kolmas nn.ampull(Disulfiraami tabletid).Enne igat tablettide panekut on suur joomatuur. Viimane kord oli tsüklist väljatulek väga raske.Nüüd minu küsimus.Kas on võimalik panna uued tabletid kohe, kui eelmiste mõjuaeg lõpeb, või peab vahepeal kindlasti vahet pidama? Abikaasa tahab ise kaine olla, aga paraku see ilma nende tablettideta ei õnnestu.Teid ette tänades.\nIsegi soovitav oleks juba veidi varem tulla ja uus preparaat paigaldada,et kainuse periood oleks järjepidev.On ka selliseid patsiente,kes tunnevad hästi oma nõrkust ja lasevad kohe ennetavalt uue preparaadi panna.Tavliselt siiski kiputakse peale aja lõppemist patustama ja seejärel tullakse tagasi ravile.\nIlmselt on põhjuseks see,et loodetakse peale pikka pausi,et õnnestub edaspidi kontrollitult alkoholi pruukida.Üldjuhul ikkagi kipub joomine varem või hiljem kontrolli alt väljuma.


Instrumentide ventiilid, liitmikud, vedelikusüsteemide integreerimine – CIR-LOK\nTorud ja painduvad voolikud\nProovisilindrid ja kondensaadipotid\nRõhumõõturid muutuva ala vooluhulgamõõturid ja sifoonid\nÜlikõrge puhtusastmega tooted\nEttevõte on nüüdseks kasvanud ülemaailmseks ettevõtteks, mis projekteerib, arendab ja toodab tuhandeid kvaliteetseid tooteid ja teenuseid. Tehniline meeskond on kogunud hulgaliselt kogemusi sellistes tööstusharudes nagu elektritootmine, naftakeemia, maagaas ja pooljuhtide tööstus.\nKõigi CIR-LOK toodete suhtes kohaldatakse rangeid kvaliteedi tagamise juhtimisprotsesse tellimuste töötlemise, projekteerimise, valmistamise, testimise ja sertifitseerimise kõigis etappides, et tagada nende peamiste klientide nõudmiste täitmine.\nCIR-LOKis püüdleme oma klientide täieliku rahulolu poole. Teie päringutele vastatakse 24 tunni jooksul. Meie meeskonnas on asjatundlikud töötajad, kes vastavad kiiresti teie küsimustele. Kiire kohaletoimetamine on teie edu võti.\nCIR-LOKi agressiivne eesmärk on kehtestada end tööstusharu liidrina ja laiendada oma turuosa. Seda säilitatakse igas organisatsiooni osakonnas. Meie kõik jõupingutused hoiavad ära selle isikliku kontakti kaotamise, mis muudab meie ettevõtte kõigi asjaosaliste jaoks nauditavaks ja edukaks.\nKahe ümbrisega toruliitmikud\nMetallist tihendiga esikülje tihendi liitmikud\nMiniatuursed põkk-keevitusega liitmikud\nMadalrõhuklapid, liitmikud ja torud\nÜlikõrgsurveventiilid, liitmikud ja torud\nKeskmise rõhuga ventiilid, liitmikud ja torud\nSurvet vähendavad regulaatorid


Kas tegite ka mingisugust eeltööd, et rolli paremini sisse elada?\nAE: See roll on natuke teistmoodi. Tegelane on ametilt küll hooldaja, aga tema tööalane tegevus ei ole filmi keskmes. Et selles mõttes, mul nagu väga ei olnud vaja ennast kurssi viia.\nUR: Mina olin vahetult enne võtteperioodi lapsega pea nädala haiglas ja sain lausa ööpäevaringselt õdesid jälgida. Suurt kasu sellest kahjuks ei olnud, kuna filmis toimus tegevus hoopis teistsuguse patsiendi ümber, kui lastehaiglas näha võis. Sellest võisin õppida vaid seda, kui mitmekülgsed peavad õdede oskused olema. Mina tegelikult näiteks siibrit alla panna ei oska. Õnneks oli võtteplatsil ka konsultant, kes suuremate apsude puhul oma hääle kuuldavaks tegi. Ja lõppeks mängisin ma üliõpilast, kellele ongi teatav kohmakus ja nõutus lubatud.\nKas haiglakeskkonnas näitlemine on teid pannud haiglaelule ka kuidagi teisiti vaatama?\nAE: Jah, kuigi me oleme siin võtteplatsil nagu suletud, selles mõttes, et me ei puutu ülejäänud haiglakeskkonnaga kokku, siis vahepeal mööda neid koridore liikudestunnetasin ma küll väga selgelt nende sadade inimeste muresid. Kui sa igapäevaelus sellega kokku ei puutu ja äkitselt seda kõike kontsentreeritult näed, siis see tekitab sellise imeliku tunde. Sa inimlikult tunned, et need mured on kõik ju olemas ja need võivad imekergesti sul endal tekkida.\nAÜ: Jah, see on sama nagu minul haiglapatsiendina oli kõike seda näha. Minu enda olukord oli suhteliselt lihtne, aga kaaspatsientidel oli asi ikka palju keerulisem. Neid on kohe valus vaadata, justkui terve murede maailm on järsku su õlgade peal.\nAE: Ma usun, et arstidel see puudub, sest nende jaoks on see igapäevane kogemus. See kokkupuude ja kogemus on teine, aga tavainimene... Kui sa ise hädaga siin keskkonnas ei ole, siis sa järsku vaatad, et issand jumal…\nAga meditsiinitöötajate tööle?\nUR: Näitlemine ise vast mitte, aga vestlused kliinikumi personaliga küll. Eriliselt jäi meelde tõik, et intensiivist, kus tehakse ära raskeim ja olulisim töö, ei mäleta patsient sageli pärast suurt midagi. Ega isegi ei mõtle sellele. Ma olen käinud oma vanaema haiglas vaatamas ja näinud, kuidas väikesed haprad õed tõstavad ta nagu niuhti üles, pööravad ümber, teevad tuju heaks ja peavad üksiti tervisel silma peal. Peab vist olema mingisugune oskus väikestest võitudest rõõmu tunda, oskus näha näilise tänamatuse taga tegelikku sügavat tänulikkust, väga sügavalt mõtestatud tahe seda tööd teha. Imetlen.\nMida te Kliinikumi Lehe lugejatele sooviksite?\nAE: Mina sooviks küll jõudu ja kannatlikust ja tervist, mis muud!\nFilmi osatäitjatega vestles