Suvine kultuurikaart 2021 | Müürileht\nTavapärase festivalide välimääraja asemel pakume sel aastal pisikest kultuurikaarti, mis juhatab mitmesuguste põnevate kohtade, sündmuste, maamärkide ja tegevusteni üle Eesti ning kust leiavad uudistamist nii ajaloo-, arhitektuuri-, muusika-, kunsti-, toidu-, looduse- kui ka kõndimishuvilised. Kõige selle kireva kohta, mis sisse ei mahtunud või jäi ehk suisa märkamata, jääme teie vihjeid ootama. Seniks aga kaart ette ja suvi alaku!\n0 Eesti väikesaarte bingo\nSel suvel tasuks võtta ette nimekiri Eesti väikesaartest, sättida need bingoformaati ning esitada endale väljakutse tõsta jalg nii paljude pinnale kui võimalik. Sihtkohaks võiks olla näiteks Aegna oma militaarajalooga, Piirissaar sealse vanausuliste kultuuriga, Kihnu oma UNESCO-väärilise kultuuripärandiga, Pakri lehmade-pullide-mägiveistega või mõni teine pisisaar – assortii on kirju ja mahukas ning igaühel on oma põnev väike nüanss, rääkimata kohaliku looduse ilust. Sügisel võib teha sõpradega kokkuvõtteid sellest, kellel õnnestus kui palju saari bingoruudustikus maha kriipsutada.\n1. Hukkunud lendurite mälestusmärk Ämaris\nÄmari lennubaasist umbes kilomeetri kaugusel piiluvad puude varjust lennukitiivad – seal asub isemoodi kalmistu ja mälestusmärk Nõukogude armees teeninud lenduritele. Mitmete lendurite, kelle nimed ja pildid võib lennukitiibadelt leida, põrmud ei puhka siiski Ämaris, vaid saadeti õnnetuste järel hoopis nende kodukohtadesse.\n2. Suurupi salarand, Peeter I kaitserajatised ja sireenijaam\nRahvasuus ja Google Mapsis endale Secret Beachi nime külge haakinud Suurupi rannast on saanud pigem avalik saladus, sest kui kasutada ühes fraasis korraga sõnu salajane ja rand, võib üsna kindel olla, et tähelepanuta see koht ei jää. Suurupi pakub oma rannikuala ja liivakivipaljanditega silmailu ning ajaloo- ja militaarhuviliste isu rahuldavad Peeter I merekindluse kaitserajatised. Kindlasti tasuks heita pilk ka sealsele 19. sajandi lõpus püstitatud sireenijaama kompleksile koos viltu vajunud nautofonimasti, sauna, kütuseaida ja sireenihoonega.\n3. Uute mõttemustrite Biotoopia\nSuve lõpus, 26.–28. augustil saab teritada vaimu Viinistu Kunstisadamas toimuval Biotoopia konverentsil, mille fookuses on elusolendite vastastikune mõju ja infovahetus ning intellekti ilmingud looduskooslustes. Nõnda toobki sündmus kokku bioloogid, kunstnikud, posthumanistlikud filosoofid ja kultuurianalüütikud, et otsida värskeid koostöövorme kunstide, teaduse ja biosfääri vahel ning valmistada ette pinnast uute mõttemustrite tärkamiseks.\n4. Head palverännuteed!\nKuigi hetki enda jaoks peaks võtma aasta ringi, on suvepuhkus eriti hea võimalus iseendale otsa vaadata ning miks mitte teha seda palverännaku kujul koos kõrvalepõikega kohalikku kultuurilukku. Eesti Jaakobitee ehk rahvusvaheline palverännutee, mis suundub Santiago de Compostelasse, on saanud valmis ka interaktiivse kaardina ning viib retkele mööda Eesti kirikuid. Teine kohalik palverännakutee, Pirita kloostri sõprade eestvedamisel valminud marsruut, kulgeb aga Pirita kloostrist Vana-Vastseliinasse, sättides teele mõisaid, kirikuid, muuseume, kalmistuid, rabasid ja muid põnevaid kohti.\nKevadine Jazzkaar on kolinud suve lõppu ning toimub 23.–29. augustil peamiselt Tallinnas Vabal Laval ja Fotografiskas, kuid mõned kontserdid jõuavad ka Tartusse, Pärnusse ja Viljandisse. Artistidest teevad kaasa ELLIP, Argo Vals, Mart Soo & Florian Walter, Modulshtein, The Motown Sound, Sahra Gure, Tin Men and the Telephone, Jesse Markin jt.\n2.–3. juulil toimub Noblessneri sadamalinnakus esimest korda SUME festival, mille kahel laval astub üles rodu kodumaiseid artiste, teiste hulgas Ewert and the Two Dragons, YASMYN, Trad.Attack, Maris Pihlap, jonas.f.k., EiK, Rita Ray, Gram-Of-Fun jpt.\n14. augustil toimuv uus alternatiivse kultuuri ja muusika linnafestival GROM lubab muuta Lasnamäe, Tallinna, Eesti ning lähiregiooni kultuurielu mitmekesisemaks ja rikkamaks. Lasnamäe? Jah, GROM ootab teid Lasnamäe kivikõrbe rohelises oaasis Lasnamäe pargis, valgus sätendamas ümbritsevatel paneelmajadel ning teetähisena paistval teletornil. Laval on teiste hulgas viimasel Tallinna kontserdil inimeste arvu piirangu tõttu rohkelt muusikasõpru ukse taha jätnud Shortparis Venemaalt ning oma uut albumit esitleb Tommy Cash.\n12.–15. augustil klubis HALL toimuv elektroonilise tantsumuusika festival The Dark Side of the Moon pakub kahe siselava ning Suvila välialaga kombinatsiooni lõõgastumisest ja tantsimisest ning kutsub neli päeva vältavale hedonismikuurile. Festivalilt leiab 47 kohalikku esinejat, kes esindavad muu hulgas eesti tantsumuusika eri kogukondi, nagu Plastik, UNI, Smoke Break, Sveta Baar jt. Lisaks on kutsutud külla kaheksa välisesinejat: Adriana Lopez, Bloody Mary, Nicolas Lutz, Laurine, Oscar Mulero, Polar Inertia, Regis, Voiski.\n9. Viru Folk\nKäsmu kaptenikülas seab end 6.–8. augustil sisse traditsiooniline Viru Folk. Juba 13 aastat on festivalil olnud kombeks tutvustada mõne põhjamaise piirkonna või rahva kultuuri ning seekord on fookuses idaslaavlased, sealhulgas nende muusika, filmikunst, toit jpm. Kinnitatud artistide hulgas on näiteks vene mustlastantsu harrastav Romaška ning Kiievi Etno Trio, kelle loomingust kostab iidseid meloodiaid ja laule, mis on leitud ja salvestatud folklooriekspeditsioonidel Ukraina külades, ning Siberi eesti muusikale keskendunud kavaga astuvad üles Tintura & Arno Tamm.\n10. Altja kaluriküla\nLahemaa rahvuspargis asuv Altja kaluriküla annab aimu, kuidas käis elu 19. sajandi lõpu ning 20. sajandi alguse rannakülas, mille kohustuslikud osad on taastatud võrgukuurid, pikk külatee, vana rookatusega kõrts ning Suurkivi ehk Titekivi. Kõike seda saab kogeda osana kolmekilomeetrisest matka- ja kultuuriloorajast.\n11. Mägede Hääl\nVarem Kohtla-Nõmmel Eesti Kaevandusmuuseumis toimunud festival Mägede Hääl vahetab sel aastal tuhamäed vee vastu ning kolib 9.–10. juulil Peipsi äärde Kauksi randa. Esinejatest on praeguseks kinnitatud soome trubaduur Jaakko Eino Kalevi, prantsuse multitalent Oko Ebombo, eesti räppmuusika ristiisa Genka ja DEW8 ning kindel võib olla, et neid tuleb veel!\n12. Art Club Ro-Ro\nNarva populaarsus on viimastel aastatel tuule tiibadesse saanud ja näib, et linna leiab tee üha rohkem inimesi. Kuigi suurematest maamärkidest, nagu Kreenholmi manufaktuur ja linnus, on raske mööda hiilida, ei tasuks siiski unustada ka väiksemaid peidetud kihistusi, millest üks on Art Club Ro-Ro – kontserdiklubi ja baar, mille lavalauad on pakkunud esimest tiivasirutusvõimalust kohalikele noortele, kuid võõrustanud bände ka mujalt Eestist, naaberriikidest ja maailmast.\n13. Station Narva\n5.–7. augustil paneb piirilinna kihama neljandat korda toimuv Station Narva. Festivali muusikaprogrammi südameks on sel aastal Narva Muuseum, kuid lisaks on kavas loomeinkubaatoris OBJEKT toimuv ettevõtluskonverents, linnalava kontserdid, muuseumiöö, avalikud vestlused, kunstiprogramm, linna ajalugu ja vaatamisväärsusi tutvustavad tuurid ning kontserdid kultuuriklubis Ro-Ro.\nPiiriäärne Vasknarva küla on küll pisike, kuid mahutab oma ruutmeetritele ära pompoosse õigeusu kiriku ja kloostri, ordulinnuse varemed ning kitsa külatee, mida palistavad värvilised eramajad ja lopsakad aiad, unustamata siinkohal vaadet üle Narva jõe Venemaale.\n15. Ida-Viru helesinine laguun\nNeed, kes on külastanud Mägede Häält, on ehk sattunud ka Aidu karjääri. Aidu puhul on tegemist endise pealmaakaevandusega, mille sulgemise järel täitusid endised kaevealad veega, mis näeb kivimite lahustumise ja vee peegeldumise tulemusena välja helesinine. Praegu saabki kogeda sealset inimese ja looduse vahelist põimumist nii matkates, veesporti harrastades kui ka maasturisafaril, kus jagatakse infot nii põlevkivi- kui ka keskkonnateemadel.\n16. Narva-Jõesuu kuursaal\nLagunenud hiilguse austajaid ootab Narva-Jõesuus ajalooline juugendstiilis kuursaal, mis on saanud pureda nii tulekahjudest, sõdadest kui ka ajahambast. Hoone kordategemine on takerdunud juriidiliste vaidluste taha, kuid ilmselt õnnestub seda näha tulevikus taas selle parimas vormis.\n17. Voronja galerii\nSibulateele sattudes piisab elamuseks juba sealsetest külg külje kõrval asuvatest külakestest läbisõitmisest, kuid patt oleks mitte peatuda, Peipsi õhku sisse hingata ning vanausuliste ja eesti talupoja- ning baltisaksa mõisakultuuri sõlmpunkte lähemalt uurida. Nautida saab aga ka nüüdisaegset kultuuri, mille toob Sibulateele Voronja galerii. Sel suvel tähistab galerii oma kaheksandat hooaega Kaija Põhako-Esko ja Tõnu Esko kureeritud näitusega „Kolmainsus – Teadus. Kunst. Ulme”, mille eesmärk on kombata kunsti kaudu tänapäeva teaduse tehnilisi ja eetilisi piire.\nTee ja suvi ei kõla küll unistuste kooslusena, kuid Varnja Samovarimaja puhul tasuks teha erand. Samovarimajas räägitakse lugusid teemasina ajaloost, näidatakse uhket samovarikollektsiooni, tehakse selgeks, milline on näiteks kõige väiksem või suurem samovar, ning pakutakse pesuehtsat ivantšaid. Grupiga minnes saab aga osaleda suisa teekultuuri või keedusuhkru valmistamise õpitoas.\nPeipsi kallast mööda ülespoole liikudes tasub kunstist, fotograafiast ja vanausuliste eluolust huvitujatel külastada Kasepääl asuvat kunstikeskust AmbulARToorium, mis on saanud nime varem samas majas tegutsenud arstipunkti järgi. AmbulARTooriumi perenaine on muide fotograaf Annika Haas.\n20. Kavastu jõeparv\nKui tahate saada osa Eesti oma pisikesest Mississippi-kogemusest, siis tasub suunduda Kavastu külla, kus seilab üle Emajõe ainus omalaadne jõeparv. Veel eelmise sajandi 30ndatel polnud Emajõel Tartust kuni Peipsini ühtegi silda ning üle vee pääses peamiselt parvedel. Kohaliku visionääri parun Werner Wulfi eestvedamisel pandi Kavastus parv käima, kuid 80ndatel pistis see allavoolu ajama ning viis hooratta jõepõhja. Parvetraditsioonile puhuti uus elu sisse 90ndatel, kui vana hooratas üles tõsteti, ning uus parv teenindab üle Emajõe soovijaid tänini.\n21. Raadi kalmistu\n„Õnsa omma ne koolnu, kes Issandan koolwa,” seisab kiri Tartu suurima kalmistu peaväraval Raadil. 2019. aastal valmis Tartu linna Raadi kalmistu „Jalutaja teejuht”, kuhu on märgitud 92 rahvus- ja kultuurilooliselt olulise isiku hauakohad ning kalmistute kabelid koos kalmistute nimede, teede ja väravatega.\n22. Luke mõisapark\nJalutuskäik mõisapargis pole enam ammu ainult sinivereliste lõbu ja kuigi mõisakultuuri jagub Eestis kõikjale, soovitame põigata sel suvel läbi Nõo vallas asuvast Luke mõisapargist ja -kompleksist, mis on teinud väikse rolli ka Rainer Sarneti filmis „November”. Pargis on uhke pärnaallee, tiigid, terrassid ja kärnerimaja ning parki valvavad betoonist lõvikujud. Sobib Jane Austeni ja gooti kirjanduse austajatele, kuid kõigile teistele muidugi ka.\n23. Tõravere observatoorium\nKes ihkab piiluda kaugematesse kõrgustesse, võiks võtta kavva külaskäigu Tõravere observatooriumisse. Suuremaid grupiekskursioone sel suvel vastu ei võeta, kuid juuni lõpust pääseb taas suure teleskoobi torni ning alati saab jalutada observatooriumi pargis, kus asuvad päikesekell, väikesed tornid ning päikesesüsteemi makett, kus planeete tähistavad elupuud ja asteroidide vööd suured kivid.\nVarem juba väiksemas vormis toimunud elektroonilise muusika festival Maze on otsustanud asja suuremalt ette võtta ning kolib 3. juulil Eesti Rahva Muuseumi Viinakööki ja selle ümbrussesse, kus hakkavad kõlama peamiselt dnb, house ja techno. Kohal on Planeet, Thing, Eisi, Mr. Garfield, Paul Lepasson jpt.\n25. Seto Folk\nPärast väikest pausi 2020. aastal on Seto Folk taas valmis 25.–26. juunil Värskas külastajaid võõrustama. Värska laululava ja Seto Talumuuseumi karjakopli vallutavad kaheks päevaks folgiartistid nii meilt kui ka mujalt. Saab kuulata ja laulda kaasa setu leelot, keerutada jalga setu kirmasel, ergutada maitsemeeli setu toiduga ning liituda festivali matkaprogrammiga, mis tutvustab Setumaa loodust. Kirsiks tordil toimub ka populaarseks saanud II Seto Tantsupidu!\n26. Värska sadama jalutusrada\nAlles eelmisel suvel avatud Värska sadama promenaad ei ole küll pikk, ent on märkimisväärne juba rajale jääva mürkrohelise ja suure torniga Aurora kapteni maja poolest, mille ehitas Balti laevastikus teeninud Ivan Fjodorov ehk Setumaalt pärit Rääsolaane Ivo. Teekonna lõppu tähistab allikas, mille veega on sisse pühitsetud ka uus sadamahoone ja sadamakai.\n27. KÕU festival\nVõrumaale on festivalile asja ka suve lõpupoole, sest 6.–8. augustil toimub Rõuge vallas Vana-Roosa külas elektroonilise muusika festival KÕU. Kuigi Lõuna-Eesti loodus on juba vaatepilt omaette, ei puudu ka sellelt ürituselt installatsioonid ja valgusmängud ning DJde ja live’ide kõrval lubatakse ka kirikukontserti ja joogat.\nPandeemiaaeg on sundinud Intsikurmu festivali juurte juurde naasma ning alustama taas õige hubase väikesearvulise festivaliga, kus muusika, inimesed ja loodus heas mõttes tõesti tunnevad üksteist ning ei liigu masse. Festival toimub 6.–7. augustil juba tuttaval Intsikurmu laululaval Põlvas ning õige pea hakatakse esinejatelt katet kergitama.\n29. Matsalu rahvuspargi külastuskeskus ja Penijõe loodusrada\nMatsalu rahvuspargi lõunapiiril Penijõe mõisas asuvas külastuskeskuses on üleval püsinäitus, mis tutvustab Matsalu loodust ja ajalugu. Kui näitus on vaadatud, saab kõik õpitu kaasa võtta ning asuda mööda Penijõe matkarada teele, et kõik need roostikud ja niidud oma silmaga ära näha, või ronida vaatetorni ning otsida kõrgusest merikotkaid, roo-loorkulle või teisi seal pesitsevaid linde.\nAugustiunetus naaseb kaks aastat kestnud loomepuhkuselt ning seab end 13.–15. augustil sisse uues asukohas – peamiselt Pärnu kesklinna jõekaldal, kuid ka mujal linnas – ja uues kuues, vahetades tänavafestivali määratluse linna- ja loomefestivali vastu. Puudust ei tule muusika-, kultuuri- ega maitseelamustest ning boonusena saab ka Pärnut avastada.\n31. Triigi Filharmoonia\nViis suve tagasi avati Saaremaal Triigi sadamas eksperimentaalne teatri- ja kontserdilava Triigi Filharmoonia, mille eestvedajateks on Hannaliisa Uusma ja Teele Vares. Sel suvel ootavad külastajaid Keiti Vilmsi kalambuurinäitus „Neuroosiaia kuninganna”, Peedu Kassi uue teose esiettekanne, Leslie Da Bassi albumi esitluskontsert, Kinoteatri etendused, Ööülikooli salvestused jpm.\n32. Kiipsaare tuletorn\nSaaremaa läänerannikul Harilaiul kerkib merest viltune Kiipsaare tuletorn, mida kutsutakse selle kalde tõttu ka Saaremaa Pisa torniks. Majakad on ikka olnud nii esteetiliselt kui ka asukoha poolest filmimeestele, kirjanikele ja kunstnikele inspiratsiooniks ning Kiipsaaret võib näha Sulev Keeduse filmis „Somnambuul”.\n33. Sõru Saund\n29.–31. juulil pakib Hiiumaal oma muusikalise tavaari ja muu meelelahutuse lahti Sõru Saund, rahvasuus tuntud ka kui Inimese Parim Aeg. Saab live-muusikat (nt Jimi Tenor, Valge Tüdruk, Röövel Ööbik, Väike PD) ja DJsid (nt Dima Disk, Katja Adrikova, Triin Niinemets) ning tulemas on ka traditsiooniline spetsiaalide kava (Ivo Linna mängib biitleid, Johanna Tenso Sahara psühhedeeliat, Rhythm Doctor Arthur Russelli, Eiki Nestor džässi, Valner Valme The Future Sound of Londonit jne).\n34. Kaibaldi liivik\n„Enne kui lähed Saharasse, käi läbi Kaibaldi liivikult,” kõlab tuntud Eesti ütelus. Poolkuukujuline paksu männiku keskel asuv liivik on oma 12 hektariga kodumaa suurim. Tegu pole siiski päris looduse kätetööga – II maailmasõja ajal vormis maa-ala metsapõleng ning hiljem aitas välja kõrbestumisele kaasa selle kasutamine Nõukogude armee tankide harjutusväljakuna.\n35. Kukemuru Ambient\nEksperimentaalsete helide austajaid ootab 18.–19. juunil Järvamaale Väinjärve äärde Kukemuru Ambient. Üheksandat korda toimuval festivalil on seekord esinejaid nii Eestist, Soomest kui ka Rootsist, teiste hulgas Vladislav Delay, 20HZ, Noosa, Elis & Öö Klubi, Jasperino, sorr, Liis Ring, Vongoiva jt. kukemuru.ee\n36. Eesti Jalgrattamuuseum\nKõigile jalgrattaentusiastidele (ja neid Müürilehe lugejate hulgas ilmselt jagub) soovitame külaskäiku Väätsal asuvasse Eesti Jalgrattamuuseumi, mis kajastab jalgratta ajalugu Eestis 19. sajandist 90ndateni välja, kuid põhjalikult keskendutakse jalgrataste kuldajale 1920.–1930. aastatel. Muuseumis on väljas üle 140 ajaloolise ratta ning lisaks mitmed esemed ja fotod.\n37. Kondase keskus\nViljandi vanas pastoraadihoones tegutseb juba 2003. aastast Kondase kunstimuuseum, kus on pööratud erilist tähelepanu autsaiderkunstile. Püsinäitusena on seatud muuseumi üles iseõppinud kunstniku Paul Kondase looming, kuid on ka vahetuvaid väljapanekuid, mille ampluaa ulatub klassikalisest maalikunstist arhitektuuri ja kaasaegse kontseptuaalse kunstini. Kuni augusti lõpuni saab Kondases näha Süüriast ja Lätist pärit autsaiderkunstnike Adib Fattali ja Juris Mihelsi töid.\n38. Viljandi folk\nViljandi pärimusmuusika festivali toimumise mastaap ja programm avalikustatakse alles 15. juuniks, kui see lehenumber on juba ilmavalgust näinud, ent lubatakse, et pidu pidamata ei jää ning see toimub 22.–25. juulil. Igatahes tasub paluda folgijumalatel armuline olla ning aeg-ajalt festivali kodulehte külastada.\n39. Ungru lossi varemed\nTeel Haapsalust Rohukülla ei saa vaadata mööda sajandeid Ungern-Sternbergide aadlisuguvõsale kuulunud Ungru lossi varemetest. Neobarokset stiili esindav hoone on jäänud ette nii sõjale kui ka lammutamiskatsetele ning saanud tunda hooletusse jätmist, aga näeb võimas välja ka pärast kõike seda, kuigi kahjuks mitte oma täies hiilguses. Ehitamisel, mis kunagi päris lõpuni ei jõudnudki, võeti eeskujuks Saksamaal asuv Merseburgi loss.\nNadezda Andrejeva on Tallinnas tegutsev kunstnik, kes on jõudnud maalimisest graafilise disaini ja illustreerimise juurde ning loob lisaks ka väikseid koomiksiraamatuid. (@nadidj)


Uus raamat paljastab: must mäng Eesti kettaheitja dopinguloos ning Andrus Värniku medalid on vahetanud omanikku - Sport\nUus raamat paljastab: must mäng Eesti kettaheitja dopinguloos ning Andrus Värniku medalid on vahetanud omanikku\nAndrus Värniku medaleid saab õige pea uudistada Spordi- ja Olümpiamuuseumis.FOTO: Marko Mumm\nÄsja ilmunud raamatust „Heiteareenide sangarid” saab lisaks põnevatele ja dramaatilistele persoonilugudele teada ka seni kiivalt varjatud fakti, et odaviskaja Andrus Värnik on oma MM-medalid maha müünud.\nJärgmisel aastal peab Heitjate seeriavõistlus 50. juubelit, alates 1998. aastast heitjatele väga olulist sarja vedanud Ants Kiisa leidis, et see pikk ajalugu vääriks raamatut. Nii pöörduski ta kogenud spordiajakirjaniku Deivil Tserbi poole, üheskoos otsustati, et kuiva statistikakogumikku teha pole mõtet, küll aga võiks lahti rääkida võistluse endiste ja praeguste kangelaste elulood. Kokku sisaldab kogumik üle 40 sportlase loo, teiste hulgas on peatükk ka Gerd Kanterist, Magnus Kirdist, Andrus Värnikust, Martin Kupperist ja Aleksander Tammertist.\n„Tahaks loota, et kui keegi õhtul voodis seda raamatut sirvib, siis ei uinuta see teda magama, vaid need naljakad, aga ka mõneti dramaatilised lood hoopis ergutavad üles,” ütles Tserp täna Tallinnas toimunud raamatu esitlusel.\nAsjaosalised uudistavad. Laua taga Margus Tammaru, Gerd Kanter, Eha Rünne ja sarja esimene võitja Toomas Berendsen. Püsti seisab Tanel Laanmäe.\tMärt Roosna\nKupper ja Galeta saavad elu parima võimaluse ning hakkavad treenima Kanteri tippu viinud Hafsteinssoni käe all (5) 16.10.2018\nÜhtlasi avaldas ta tänu sportlastele, kes sedavõrd avameelselt ja vapralt rääkisid lisaks sportimisele ka dopingust ja elu keerdkäikudest. „Selles raamatus pole miski tabu,” kinnitas varem Jüri Tamme eluloo ja Eesti ujumise ajaloo kaante vahele talletanud Tserp, kelle sõnul on kogumikus väga palju õjuhtumeid ja olukordi, millest teised saavad õppida.\nDramaatikat rohkem kui Kanepi biograafias\nTserbi hinnangul on 300-leheküljelises raamatus dramaatikat kordades rohkem kui oli eelmisel aastal palju furoori tekitanud tennisisti Kaia Kanepi biograafias. Kirjutamise ajal oli tema jaoks üheks liigutavamaks ja emotsionaalsemaks hetkeks, kuidas vasaraheitja Maris Niit (varem Rõngelep) meenutas avameelselt toitumisega seotud haiguseid, mis ajasid ta sõna otseses mõttes enesetapu äärele.\nSaladuseloori kergitatakse kettaheitja Elju Kubi dopinguloolt: väidetavalt lavastati Kubi toona süüdi, positiivse proovi olla autori andmetel andnud hoopis üks odaviskaja, kellel oli väga tugev seljatagune. Tolle isiku nime pole kohtuasja kartuses siiski välja toodud, 31 aastat tagasi juhtunud loo faktide tõendamine pole paraku võimalik. "Alguses ei jõudnud juhtunu mulle üldse kohale. Ma vihastasin õudselt. Tulin koju ja hakkasin koristama. Pärast seda ei tundnud mind enam keegi, isegi mitte oma treener. Enne kõik rääkisid minuga, pärast vaatasid samad inimesed teisele poole, et tahetud teregi öelda," meenutab karjääri tipphetkel 65.00 heitnud Kubi raamatus. Too odaviskaja ei palunud temalt hiljem isegi mitte vabandust.\nSamas tunnistab Kubi ausalt, et on proovis siiski ka ise keelatud ained ära. „Ma ei tea, kas me pesime Elju puhtaks, aga puhtamaks küll,” usub Tserp.\nOdaviskaja Andrus Värniku kohta saab lugeja muuhulgas teada, et mees on oma MM-medalid maha müünud. Lõik raamatust: „Viimastel aastatel on mitu korda levinud kuuldus, et Andrus soovib oma MM-medaleid müüa. Kas põhjuseks oli rahavajadus või mõni muu segav faktor minevikust, pole avalikuks tulnud, küll aga saab nüüd öelda, et medalid on omanikku vahetanud. Uus omanik ei soovi enda isikut avalikustada, kuid plaanib väärtuslikud auhinnad Eesti Spordi- ja Olümpiamuuseumis kõigile huvilistele vaatamiseks välja panna. Ta soovib vältida avalikku arutelu ja narrivõitu kemplemist, mis mõni aasta tagasi Eesti spordisangarite artefaktide ümber käis. Peagi on üle kümne aasta avalikkuse eest varjus olnud Andruse medalid uudistamiseks muuseumi eksponaatide hulgas.”\nRaamatu autor Deivil Tserp.\tFoto: Deivil Tserp, Õhtuleht\nMagnus Kirt pani isa mälestusvõistlusel suurepärasele hooajale ilusa punkti\nBLOGI JA FOTOD | Gerd Kanter pani enda karjäärile ilusa punkti, võistluse võitis Daniel...\nMitte ainult Eestis: Tšehhi olümpiavõitja müüs kuldmedali maha


POLSTERDATUD TUGITOOL JALAPINGIGA HALL, müük, kuulutus 81285507 - Kuldne Börs\nID: 81285507, muudetud 08:45 20.10.2017\nSee polsterdatud tugitool koos sobiva jalapingiga ühendab endas stiili, mugavuse ja funktsionaalsuse. Tugeva puidust raamiga tugitool on väga vastupidav. Iste ja seljatugi on kaetud paksu polstriga, mis muudab tugitooli väga mugavaks. Lisaks sellele saab jalgu toetada polsterdatud jalapingile. See tugitool on mugav koht lugemiseks, TV vaatamiseks või lihtsalt lõõgastumiseks.


30 november 2014 - Epoksüliim 2014 jm. - RONGIMEHE FOORUM\n30 november 2014 - Epoksüliim 2014 jm.\n30 november 2014 - Epoksüliim 2014 jm.\t29.11.2014 22:15\t#68\nFoorum kosub vähehaaval ja nädalaga on meil kolm uut registreeritud kasutajat. Seekord kaasnesid nende tulekuga ka tarkvara probleemid - nii mõnigi asi tuli ümber teha (muuta vaikeseadet) ja uusi õpetussõnu tuli juurde kirjutada kah. Samas - iga selline probleemike teeb peale lahenduse leidmist foorumi kasutamise ainult paremaks.\nNagu näete, käib postituste tegemine periooditi - vahel tuleb ka tööl käia, võtta ette midagi suuremat oma majapidamises või siis uut postitust pikalt ja korralikult ette valmistada. Artiklite kirjutamine veebilehele käib mul endal samamoodi. Sel nädalal oli sobiv aeg ja tuli ka energiapuhang - kaua vindunud artikkel "Takistid" on praktiliselt valmis ja lähipäevil saab ka üles laetud. "Pühapäevaelektriku" all asuva sarja "Baasteadmised" järgmine osa tuled dioodide ja LED-tulede teemal ning mustandit hakkan praeguse plaani järgi kokku panema järgmise nädala lõpus.\nÕpetlik stoori kolmes osas kannab seekord nime "Epoksüliim 2014"\nI osa - suvi 2014. Aeg-ajalt on vaja Mänguasjamuuseumi vagunite ja nende pöördvankrite kulunud teljeaukusid plommida. Selleks korraks oli kogunenud neli 4-teljelist ja üks 2-teljeline vagun. Eelmisel korral kasutasin Henkeli toodet nimega "Epoxylin". Sel suvel ostsin samanimelise kuid Hiinas tehtud toote ühest Tartu turul asuvast putkast. Seekord oli saatus minu poolt. Enne, kui jõudsin vaguneid parandama hakata, murdust ämma majapidamises ära portselanist kraaninupu nurk. Et asenduseks sobivat poes saada ei olnud, jäi üle teha uus nurk sellest samast õnnetust Hiina "Epoxylin"-ist. See juhusliku koostisega segu hakkas kivistuma enne, kui sõrmede vahel läbimuditud sai (kivistumine oleks pidanud hakkama alles 5-e minuti möödumisel segamise lõpust).\nII osa - november 2014. Uus auruvedur oli juba kohale jõudnud ja viimane aeg oli selle taha haagitavad reisivagunid korda teha. Läksin siis "Decorasse" õiget Epoxylin-i ostma. Henkeli toodete hulgast ma sellenimelist ei leidnud. Küll oli kahtlaselt sarnase pakendiga toode, mille nimeks "Moment - Repair Express". Tagaküljel olid tekstid Eesti, Läti ja Leedu keeles ja muu hulgas ka nimetus "Epoksüliim". See oli seesama vana hea Henkeli Epoxylin, aga hoopis uue nimega.\nII osa - juurdlust viivad läbi asjatundjad. Sündmuste käik pannakse kirja tagantjärele ikka killukeste kaupa. Viimasel ajal on palju juttu olnud Hiina päritolu piraattoodetest. Asju tehakse ilma igasuguse litsentsita (sageli kopeeritakse järele) ja kvaliteet on pea olematu. Kodukootud Epoxylin-i tootjaid on Hiinas ilmselt rohkem kui üks ja Euroopa turg on odavast sodist üleujutatud. Miks siis muidu pidi soliidne suurfirma muutma oma toote nime? Minu arust oligi see ainus võimalus eristada kvaliteetkaup juhuslikult kokkusegatud segust.


Aatominaised ja poliitklounid — Sirp\nAatominaised ja poliitklounid\nEmmy teleauhinnad peegeldasid taas televisiooni suurt osakaalu Ameerika audiovisuaalväljal.\nKuigi teleauhinda Emmy filmiauhinna Oscariga võrreldes jääb ehk silma see, et hierarhiat on justkui soolisusega rõhutatud – Oscar on tõsisema ja usaldusväärsema filmikunsti patroon, Emmy aga kodukanade meelelahutusallika teleka kaitseingel –, on esmamulje ekslik. Emmy nimi oli alguses Immy image orthicon tube’i ehk televisioonikaamera toru järgi, mis muudab elektronkiire väljundsignaaliks, naisfiguur Immy/Emmy hoiab aga käes taeva poole tõstetud aatomit. 1948. aastal loodud Emmyt ei voolitud niisiis Oscari küljeluust, vaid ta oli oma vanemast vennast juba siis ees: vaatas tulevikku, tervitas tehnoloogilist progressi.\nKunagi pole see võrdlus pädenud rohkem kui praegu. Suvi on toonud mitmeid huvitavaid uudiseid. Esiteks oli Hollywoodi suurstuudiote suvekasum kõige väiksem, alates 2006. aastast. Kuigi 3,8miljardise piletimüügitulu puhul ei pea keegi kiirnuudlite peale üle minema, tuleb sümptomeid osata tähele panna enne, kui surmatõbi käes. Sümptomaatiline see kindlasti on: järjefilmide ja vanade lemmikute uusversioonide rägastikus ekslemise asemel otsustas rahvas nostalgiapadruni salvest välja võtta ja üldse mitte päästikule vajutada.\nVarasügisese Toronto filmifestivali kaine analüüs tõi tõdemuse, et patsiendil – Ameerika filmikunstil – on teisigi hädasid. Väidetavalt ei suudetud Torontos sel aastal anda stardipauku Oscari-ralli alustamiseks (selle au jagasid suuresti omavahel ära juba Veneetsia ja Telluride’i festival). Peale prestiižse rolli kaotamise oli ka Toronto filmiturg osa külastajate sõnul tänavu nii surnud, et varbad hakkasid külmaks minema. Ostjad kurtsid heade filmide nappuse üle: suured tegijad nagu Weinstein Company ja Fox Searchlight hoidsid madalat profiili ja suure käraga välja toodud uued filmid kadusid sama kiirelt, kui olid tulnud. Kui suvi heitis varju suurfilmidele, siis Toronto festival oli võib-olla esimene märk, et ka indie-filmide tootmine-müümine-ostmine on kas madalseisus või transformatsioonis. Näitlejad suhtuvad nüüd oma karjääri kujundades suurde ja väiksesse ekraani võrdselt. 1990ndatel oleks see olnud mõeldamatu: siis tähendas roll telesarjas seda, et filmikarjääriga on nüüd ühel pool. Andekad lavastajad leiavad aga telefirmade lepingutest endale soodsalt vabad tingimused, mida filmistuudiod ei paku. Käriseb igast otsast.\nKärisemise üht põhjust pole kaugelt vaja otsida. Netflixi ja Amazoni tulek nii teleteenuse pakkumise kui ka sisutootmise uue mudeliga on filmitööstuse pea peale keeranud, nendele tahavad järgneda kõik, eesotsas Disneyga.\nEmmyd on aga olulisemad kui kunagi varem: audiovisuaalne telematerjal pakub Oscaritele tugevat konkurentsi, parematel hetkedel on lausa ületamatu.\nTelesarjade maailmas tundus tänavu olevat naiste aasta, sest võitjaks osutusid naiste lugusid rääkivad sarjad. Margaret Atwoodi raamatu ainetel valminud „Teenijanna lugu“1 maalib hirmutava pildi totalitaarsest tuleviku-Ameerikast, kus naine nimega Offred (Elisabeth Moss) on väega sunnitud orja-lapsesigitaja staatusesse. Peaaegu suguvõimetuks jäänud ühiskonnas on võime rasestuda olulisem kui miski muu. Sarja kannab aga tegelikult selline rõhututele jõupositsiooni tõotav optimistlik vaim. Kunagi pole olukord päris lootusetu.\n„Teenijanna loole“ antud kuue preemia hulgast leiame mitu kõige olulisemat: parim draamasari, parim draamanäitlejanna (Elisabeth Moss) ja näiteks parim draamasarja lavastaja, mis läks pärast 22aastast pausi naisele – Reed Moranole.\nTeine edu pälvinud naisteteemaline edulugu, seitsmeosaline minisari „Suured väikesed valed“2 vaatab aga vastupidi mikrokosmosesse, ühte California väikesesse kodanlikku kogukonda, kus aastatega kogunenud vaenamine ja saladused ootavad vaid väikest sädet, et välja purskuda. Sarja sisus on ehk veidi liialt palju tuttavlikku, alates „Vereliinist“ ja lõpetades „Meeleheitel koduperenaistega“,3 aga ometigi andis see võimaluse edukalt bitch’i mängida mitmele staarile, nii et nomineeritud said näitlejatena nii Nicole Kidman, Laura Dern, Reese Witherspoon kui Shailene Woodley, kes võistlesid omavahel nii pea- kui ka kõrvalosa kategoorias. Kidmanile ja Dernile võit, lisaks veel minisarja parim meeskõrvalosa Alexander Skarsgårdile, teemakohaselt koduvägivalduri kõhedust tekitava kujutamise eest. Parima meespeaosa võitja samas minisarja kategoorias oli aga irooniliselt teist naistevastases vägivallas süüdistatavat mängiv Riz Ahmed minisarjast „Sel ööl“.4\nLisan siia teemasse sobivalt veel kolmandaks hooajaks USAsse Netflixi tiiva alla kolinud kultusliku ulmesarja „Must peegel“,5 millele tuli kaks auhinda parima telefilmi ja parima telefilmi või minisarja käsikirja kategoorias ülitugeva osa „San Junipero“ eest, kus juttu kahe naise sõprusest ja armastusest virtuaalreaalsuses.\nPoliitika ja komöödia\nSamuti ei saa mööda vaadata sellest, et Ameerika teletööstus on suurima rõõmuga kuulutanud sõja Trumpi administratsioonile, varjamata pila ja tülgastust. Võiks ju ka mõelda, et „Teenijanna loo“ ekraaniletuleku hetk pole juhuslik, sest rahvusgruppide vaenamine, naistepõlgus ja kas või Mehhiko müür võiksid vabalt olla esimesed sammud totalitaarse valitsemise suunas.\nTäiesti avalikuks tegi aga telesektoris valitseva meelsuse tõsiasi, et poliitiline satiir nautis tohutut menu. Selge see, et Ameerika olukorra järjest kasvav absurdsus annab koomikutele võrratut inspiratsiooni ja sellest ka tugevad sarjad. Koguni kolm näitlejat said auhinna parodeerimise eest ja kõik legendaarses telesaates „Saturday Night Live“. Võitjateks pärjati Alec Baldwini Donald Trump, Kate McKinnoni Hillary Clinton ja Melissa McCarthy Sean Spicer. Õhtu ehk kõige sürrealistlikumal hetkel kutsus õhtu juht Stephen Colbert lavale elusa Sean Spiceri, kes parodeeris oma rohke pila sihtmärgiks saanud esinemist pärast presidendi ametissevannutamist. Publiku, sealhulgas Melissa McCarthy näoilme oli sel hetkel täiesti kirjeldamatu. Enda üle püüdlikult nalja viskavad Spicerit vaadates jooksid aga külmvärinad üle selja: pole midagi hirmsamat kui inimnaha selga tõmmanud poliitik.\nPoliitsatiiri aitasid tänavu ühe peateemana kinnistada veel üks „Saturday Night Live’i“ auhind Dave Chappelle’ile, kelle osaks sai tänamatu roll juhatada esimest saadet pärast presidendivalimisi (tasub seegi üles otsida ja üle vaadata), ja parima jutusaate ning jutusaate käsikirja auhind John Oliverile.\nTrumpki ei suutnud sõust eemale jääda ja säutsus oma pilke Emmy-gala kehva reitingu aadressil. Trumpi legendaarne nõunik, „alternatiivsete faktide“ leiutaja Kellyanne Conway kommenteeris, et vähene vaadatavus on tingitud galaõhtu järjest süvenevast poliitilisusest. „Tundub, et ameeriklased vahetavad kanalit,“ ütles Conway. Ülekande osas on tal ehk õiguski, aga telesarjade ja -saadete mõjuvõim ja vaadatavus kasvab järjest lihtsa ja dünaamilise levi tõttu maailma eri piirkondadesse, Netflixi kasvava populaarsuse tõttu ja sarjade massilise illegaalse allatõmbamise toel. Teletootjad ise pole muide viimasest eriti suurt numbrit teinud nagu filmistuudiod.\nTänavused Emmyd annavad aga põhjust taas veenduda selles, et tänapäeval tegeldakse huvitavamate lugudega ja ühiskonnanähtuste analüüsimisega hoopis väikesel ekraanil, mitmeti manduval filmikunstil oleks aga aeg asjade seis kriitiliselt üle vaadata.\n1 „The Handmaid’s Tale“, 2017.\n2 „Big Little Lies“, 2017.\n3 „Bloodline“, 2015–…; „Desperate Housewives“, 2004–2012.\n4 „The Night Of“, 2017\n5 „Black Mirror“, 2011–…


Palonosetrooni vesinikkloriid või Palonosetron HCl tootjad ja tarnijad - hind - Fengchen\nPalonosetron vesinikkloriid või Palonosetron HCl Hiina Palonosetron vesinikkloriid või Palonosetron HCl tehas, tarnija, tootja Hiinas. CASi number: 135729-62-3 Omadused: valge pulber. Molekulaarne valem: C19H25ClN2O Struktuurivalem: Pakett: 25 kg / Fiber Drum PÕHISÕNAD: ...\nHiina Palonosetroni vesinikkloriidi või Palonosetroni HCl tehas, tarnija, tootja Hiinas.\nCASi number: 135729-62-3\nMolekulaarne valem: C19H25ClN2O\nPÕHISÕNAD:Palonosetroni vesinikkloriid või Palonosetron Hcl\nPalonosetrooni vesinikkloriid või Palonosetron Hcl on tugeva afiinsusega 5-HT3 retseptori selektiivne antagonist. Sellel puudub afiinsus teiste retseptorite suhtes või see on madal. 5-HT3 retseptor paikneb viimase medulla kemoretseptori piirkonna kesk- ja perifeerses vagusnärvi otsas. Keemiaravi ravimid vabastavad 5-HT, stimuleerides kromafiini rakke peensooles. 5-HT taasaktiveerib vagaalse aferentse närvi 5-HT3 retseptori ja tekitab oksendamise refleksi.\n1. Palonosetrooni vesinikkloriid hoiab ära keemiaravi põhjustatud ägeda iivelduse ja oksendamise;\n2. Palonosetron Hcl saab kasutada keemiaravi põhjustatud iivelduse ja oksendamise ennetamiseks\nTippkvaliteetne, puhas Palonosetroni vesinikkloriid või Palonosetron HCl pulbri / aine tehas, tarnija, tootja Hiinas.\nKui otsite palonosetrooni vesinikkloriidi või palonosetrooni hcl, võtke meiega ühendust. Oleme selles valdkonnas üks juhtivaid ja professionaalseid Hiina tootjaid ja tarnijaid. Saadaval on konkurentsivõimeline hind ja hea müügijärgne teenindus.\nHot Tags: palonosetrooni vesinikkloriid või palonosetron hcl, tootjad, tarnijad, hind\nPaari: Fenbufeen BP EP USP CAS 36330-85-5\nJärgmise: Bingolimood Hcl CAS 162359-56-0


Kuidas Tallinnale siluetti tehti ja mis sellest kõigest on saanud - undefined - Eesti Päevaleht\nKultuur 23. september 2006\nKuidas Tallinnale siluetti tehti ja mis sellest kõigest on saanud\nKunstiteaduslikult on siluett kontuurjoonis või varipilt, mis kujutab objekti informatiivseimast vaatest. Inimese varipildiks on profiil, linnadel kõige tuntum vaade. Kuigi Tallinna siluett oli arenenud loomulikul teel, hakati seda 1970. aastatel teaduslikult välja töötama. Kuidas, uurib kunstiteadlane Ants Juske.\nMitte igal linnal pole siluetti. Selleks läheb esiteks vaja arhitektuuriliselt domineerivaid ehitisi (kirikuid, kõrghooneid, korstnaid, kraanasid jms). Teiseks peab olema piisav distants, et kogu seda ilu täies mahus nautida.\nTallinnal on selles suhtes vedanud: merelt ja Piritalt avanev vaade on kujunenud linna sümboliks, mida on varipildina kasutatud suitsu-, kilu- ja kommipakkidel ning kõikvõimalikel suveniiridel. Tartul näiteks ei avane sellist vaadet kusagilt.\nTallinna kaugvaated nii merelt kui ka maismaalt on paelunud kunstnikke juba Adam Oleariuse ajast 17. sajandil. Väga populaarsed olid Tallinna vaated 19. sajandi baltisaksa kunstnike töödes. Seda kuni tollaste meelelahutuslike pano-, kosmo- ja dioraamideni, mis püüdsid luua virtuaalset reaalsust. 1827. aastal teatas ajaleht, et Tallinna Kanuti gildi hoones võib näha “uusi, suuri, maalilis-elavaid maailmavaateid”. Tegemist olevat avara mehaanilise teatriga, milles on võimalik näha maailma tähtsamate linnade ja sadamate vaateid vaheldumisi piltidega elavast loodusest koos kõigi neile iseloomulike nähtustega. Kuulsad on ka J. Hau Tallinna vaated, eriti veel see, millel on jäädvustatud Oleviste kiriku põlemine 1820. aastal. Kõigest sellest on kirjutanud oma uurimuses “Reisides toas” Moonika Teemus.\nVanalinna lammutamise kava\nTallinna siluett on arenenud mõistagi loomulikul teel, ilma igasuguse generaalplaanita. Või siiski – see puudutab eelkõige keskaegset vanalinna. 1960. aastatest alates on Tallinna siluetis toimunud olulisi muutusi. Esimene võimas aktsent oli Viru hotell ja juba siis kavandati kõrgoonestust vanalinnast ida poole. Viru hotell oli esimene pääsuke. Muidugi ei näinud keegi ette, millised pilvelõhkujad sinna kunagi ilmuvad. Tallinna siluett on ainulaadne ka selle poolest, et seda on peale Pirita võimalik imetleda ka Lasnamäe nõlvalt või kusagilt Rannamõisa pangalt.\n1970. aastatel hakati Tallinna siluetti lausa teaduslikult välja töötama. Tollane linna peaarhitekt Dmitri Bruns mäletab nii mõndagi, ka seda, et arhitektuuriteadlane Paul Härmson tegi ettepaneku lammutada raekoja tagant pool vanalinna, et rajada magistraal Balti jaamast bussi- ja lennujaama. Sinna pidi tulema ka uus täitevkomitee hoone. Leiti isegi ideoloogilisi põhjendusi, nagu ei oleks sel baltisakslaste ehitatud piirkonnal erilist arhitektuuriväärtust.\nBruns ja Rasmus Kangropool võitlesid selle eest, et kaitse alla ei võetaks ainult üksikobjektid, vaid miljöökeskkond. Härmsoni idee oli ka ehitada Toompea nõlvale Snelli tiigi äärde rida kümnekorruselisi elamuid. Milline oleks siluett siis välja näinud? Muide, Dmitri Bruns kahetseb, et ta andis loa ehitada Viru hotell nii vanalinna lähedale. Loomulikult on ta eksperdina Viru Poja vastu. Põhimõtteliselt ei poolda ta üldse kõrghoonestust kesklinnas. “Helsingis pole ühtegi kõrghoonet ja kas keegi seepärast ütleb, et see on arengus mahajäänud linn?” laiutab Bruns käsi.\nJuba esimese vabariigi ajal loodeti Viru väljakust kujundada linna esindusväljak (1937. aasta konkurss) ning pärast sõda kavandati sinna suurejoonelist Nõukogude maja, mille võimas torn oleks paistnud kaugele. Et Viru väljakust taheti ka siis teha peaväljakut, näitab seegi, et mõnda aega kutsuti seda kohta Stalini väljakuks. Võib minna ajas veelgi tagasi – Eliel Saarineni Suur-Tallinna projektini. Viru hotell ja teenindusmaja sulgesid ruumi praeguse Tammsaare pargi suunas ja väljaku asemele tulid bussi- ja liinitaksopeatused.\nTallinna silueti teaduslikuks väljatöötamiseks kutsuti appi Moskva linnaehituse ja projekteerimise instituudi teadurid. Kaasati ka endine Bakuu linna peaarhitekt. Tehti 154 punktist fotosid, käidi kaatriga merel. Pandi paika vaatekoridorid vanalinnale ja hoonestuse kõrgused.\nLeiti, et hoonestus võiks olla vanalinnast kaugemal ja nii, et see alles eemaldudes tõuseks. Mingil juhul ei tohtinud lubada kõrghoonestust vanalinna ette ja taha, vastasel juhul oleks vanalinn Brunsi sõnul olnud ”palsameeritud laip”.\nBrunsilt endalt ilmus ajakirjas Arhitektura SSSR artikkel “Linna mahulis-ruumilise kompositsiooni otsinguil”, koos moskvalastega püüti leida valemit “vana ja uue harmoonilise koosluse” saavutamiseks.\nJa mõelda, mis oleks saanud Tallinna siluetist, kui siis oleks olnud võimalik ja lubatud ehitada Oleviste kirikust kõrgemaid hooneid, millest unistab mõni praegune linnaametnik!\nNagu öeldud, tegi Viru hotell uksed lahti, nüüd kerkib kõrghooneid kesklinna nagu seeni ning üksteist trumbatakse hoone kõrgusega üle.\nEhitus käib ka sadamapiirkonnas ja ring ümber vanalinna tõmbub üha koomale. Mingist teaduslikust silueti kujundamisest pole juba ammu enam juttu.\nSamuti hämmastavad mind kõiksugu Tallinna logo otsingud. Sümbolid on ju ammu sisse töötatud – olgu selleks Tallinna siluett või Vana Toomas. Suveniiride tootjad ja pakendikujundajad kasutavad endiselt kindlaid väljakujunenud motiive.


Monton kasvatas Baltika käivet\nEsimese kuuga müüdi Montoni kaubamärgiga tooteid 21,1 miljoni krooni eest, mis moodustab 77 Baltika Grupi enda jaemüügipindadel sooritatud müügist sel perioodil, teatas ettevõte.\nEsimesel kuul andis kõige suurema osa müügist Eesti. Lisaks asuvad Montoni poed Ukrainas, Lätis, Leedus ja Poolas. Kokku on müügipindu 30 (Eestis 9), millele aasta lõpuks lisanduvad 2 poodi Lätis ja üks Poolas.\n?Montoni kaubamärgi esimese kuu tulemused vastavad täielikult meie ootustele,? ütles Baltika Grupi peadirektor Meelis Milder. ?Eriti pärast 350 m2 suuruse Montoni esinduskaupluse avamist Poola esinduslikus kaubanduskeskuses Mokotow olen kindel meie rahvusvahelises edus,? lisas ta.\nKoos Montoniga toodi turule ka uut tüüpi kliendiprogramm Monton World, millega on esimese kuu jooksul liitunud kõikides riikides kokku 3490 inimest.\nBaltika Grupp on rahvusvaheline rõivakaubandusettevõte, millel on üle 60 kaupluse seitsmel turul, lisaks Montonile veel Baltmani, CHR/Evermeni ja teisi jaekette.


Vaimsesse tervisesse panustamine toodab ettevõttele kasumit. Suhtumine "Tee tööd ja näe vaeva!" on oma aja ära elanud - Ärigeenius\n8. nov. 2021 kell&nbsp10:24\nAino-Silvia Tali aitab oma ettevõttes juhte mõsta, et töötajatele turvalise vaimse keskkonna pakkumine on nende esmaseid ülesandeid.FOTO: erakogu\nIga euro, mille ettevõte investeerib töötajate vaimsesse tervisesse, toob uuringute järgi kolm kuni kuus eurot kasumit tagasi.\n“Seda saab väga konkreetselt mõõta ja asja on USA-s palju ja põhjalikult uuritud,” ütleb Aino-Silvia Tali, kes tarkvaraettevõttes Helmes peab arendusjuhi ametit, mida inglise keeles nimetatakse Team Lead Competence Manager.\n“Ettevõtetes, mis panustavad teadlikult töötaja vaimsesse ja füüsilisse tervisesse, kus on eraldi heaolu eesmärgiks seadvad programmid, saab uurida, kui palju vähenevad kulud tervisehüvitistele haiguspäevade eest, aga samuti kui palju tõuseb tööviljakus,” märgib ta.\nMärksõnad: Aino-Silvia Tali, juhtimine, läbipõlemine, töökeskkond, töökultuur, tööstress, vaimne tervis


O-hooaeg avatud | Liina Weblog\nPosted by kepphobune under GPS, jooks, kaart, lumi, O-sport, päevak, spinning, sport, treening\nArvestades, et esimene Xdream on juba paar päeva rohkem kui kuu aja pärast, siis peab läbi raskuste end koormustega natukenegi harjutama, sest muidu vöib seal Saku metsades üpriski raske hakata. Eile ajasin end köigepealt rattavormi ja siis jooksuvormi. Rattavorm on hea vöi nii ma tahan vähemalt möelda, sest eilne maratonspinn oli töeline nauding. Päriselt ka :) Jooksuvormist ei saanud tegelikult päriselt aru, sest pölvini lumes jooksmine ei ole nagu päris jooksmine – oli selline kulgemine. Käis kah.\nSarnaselt Ristoga läksin eile päevakule möttega, et tegu on topeltvalikuga, aga pakuti hoopis sundvalikut. Oma viga muidugi, et formaadi kirjeldust varem ei lugenud. Samas ega ka vahet pole, sest see sundvalik oli peaaegu sama äge kui topeltvalik. Ainuke, millele ma keeldun minemast on puzzle-O, köiki ülejäänud formaate vöib ju proovida küll.\nEniveis sundvalik, ehk et mölemal ringil tuli läbida köik punktid, ainult et teisel ringil ei tohtinud ükski punktivahe olla sama, mis esimesel ringil, sh ei tohtinud läbida ühtki punkti nö tagurpidi vörreldes esimese ringiga. Keerukas noh. Otsustasin joosta nii, et esimese ringi läbi lihtsama variandina järjest köik punktid nö loogilist rada pidi ja peamurdmise jätan teisele ringile.\nEsimesse punkti (nr 46) pidin kohe sumpama päris korralikult lumes, algus polnud just väga roosiline. Önneks sai edaspidi punkti piirkonda mööda teed, aga viimane pingutus punkti vötmiseks tuli siiski minna pölvini lumes ja see oli paganama tüütu ning raske. Proovisin juba esimesel ringil olles teha plaani, et kindlasti teisel ringil samu etappe ei tekiks, aga ikka jäin kuskilt omadega puntrasse ning pealekauba tekkis mul küsimus, et ei tea kas start/vahefiniš -> punkt on ka etapp vöi mitte. Küsisin vahepeal Laurilt üle – väidetavalt pidid ka need olema siiski etapid ja see tähendas, et kordumist olla ei tohtind. Vöib julgelt öelda, et see tegi ülesande mönevörra raskemaks, aga tühja kah – köigil ju samamoodi raske. Ma pole küll oma klassi tulemusi ja puntkivalikuid vörrelnud, aga Eduard kirjutab, et Švedil olla üks etapivahe (finišisse) kordunud küll, seega ma nüüd ei saagi aru, mis täpselt öige oli.\nSeee, et väidetavalt ei tohtinud korrata etappi vahefiniš->punkt tegi möne punkti vötmise peaaegu vöimatuks, st miski pole vöimatu, aga tuli tüütult palju edasi-tagasi jooksmist ja see pehmes lumepudrus jooksmine ei olnud üldse äge. Panin vahefinišist punkti 31, siis tagasi 43-46 ja taas “metsa” poole, st 41. Sealt otse 38’ndasse, siis mäkke 33, mäest alla ja 34, sealt 40’ndasse ning sealt tuldud teed tagasi 39’ndasse, seejärel 37 ja siis pikk tee löppu. Minumeelest kukkus välja täitsa rahuldavalt. Suvel, st lumeta oleks valikud kindlasti teistsugused, aga talvel paraku tuleb arvestada sellega, et saaks vöimalikult palju mööda teid joosta.\nTulemused – haa, ma vaatan, et ma ei jäänudki viimaseks, üks daam on mu’st tagapool ka ja möni on saanud DQ. Olgem ausad, see eilne O-jooks ei olnud jooks, see oli vastik lumes sumamine, vahepeal ma isegi ei proovinud joosta. Töttöelda olin ma löpuks päris väsinud, sest hommikune maratonspinn oli jalgadesse oma jälje jätnud ja mul oli hull vedelikupuudus. Suurest janust olin vahepeal sunnitud lumehange sukelduma, et puhast lund kätte saada – jah, ma söin seda, sest janu oli tappev. Siinkohal korraldajatele väike vihje – kuum jook pärast talvist jooksu on küll kuldaväärt idee, aga see jooks vöiks olla lihtsalt kuum, mitte tuline, sest tulist ei saa juua. Olin kaval, köndisin topsikuga kodupoole ära, st metsavahele, sukeldusin taas hange ja panin jääd klaasi (loe: jahutasin körvetavalt tulise joogi). Vot see oli hea jook!\nMa pole ammu nii palju, kui eile metsa all köndinud. Vöib-olla ehk Aastalöpuvöistlusel ka, aga siis oli lumi teistsugune – kerge – siis sai joosta küll, nüüd enam ei kannatanud väga punnida, sest märg lumi on nii raske, nagu oleks pommid jalgade küljes.\nPalun nüüd palju sellist ilma, nagu oli reedel, st +5 kraadi ja tugev vihm, sest see puhastaks tänavad, ja mis peamine metsad, lumest ning see on ju ainult röömutekitav!\nmärts 21, 2010 at 11:47 p.l.\nGPS, jooks, kaart, lumi, O-sport, päevak, spinning, sport, treening


KAKTUSE- JA SUKULENDIMULD KEKKILÄ 6L - Aiakaubad - Kõik tooted - bauhof.ee\n• Kaktuse- ja sukulendimuld on kergelt väetatud spetsiaalmuld, mis sobib suurepäraselt kaktustele ja sukulentidele.\n• Kasvusubstraat on liivane ja hea vee läbilaskvusega.\n• Liivane kasvusubstraat sobib ka seemnete külvamiseks.\nKekkilä kaktuse- ja sukulendimuld sobib kaktustele, sukulentidele ja palmidele ning rohetaimede pistikute ja taimede istutamiseks ning külvamiseks. See on õhurikka struktuuriga ja laseb hästi vett läbi.\nKASUTAMINE - Kaktuste mulda ei ole vaja igal aastal vahetada. Enne mulla vahetamist on soovitatav kontrollida taime juurdumist. Raputage vana muld ettevaatlikult juurte ümbert ja juurepalli pealt maha. Ärge juurepalli lammutage. Kui mullapall on juurte all peidus, siis vajab taim suuremat potti. Uue poti läbimõõt peaks olema eelmisest 2–15 cm võrra suurem (olenevalt taime suurusest). Kastke taimi eelmisel päeval korralikult. Siis püsib juurepall hästi koos ja tuleb potist kergesti välja. Tehke uue poti põhja Kekkilä Potikruusast drenaaž. Alt kastetavate pottide puhul ei ole kuivenduskihti vaja. Valage uude potti Kestvusmulda ja võtke taim vanast potist välja. Raputage kergesti irduv muld juurepalli küljest lahti. Asetage taim uude potti. Lisage mulda juurepalli servadesse ja veidi ka peale. Tihendage mulda, surudes seda sõrmedega ettevaatlikult kokku. Väetage kaktusi ja sukulente kasvuhooajal alates aprillist juunini Kekkilä Lillede Toiteseguga. Juhime teie tähelepanu sellele, et toitainevajadus on mõõdukas ning väetada ei ole vaja sagedamini kui kord kuus. Turba tõttu võib mullasegu sisaldada vähesel määral kõdunemata looduslikke kiude, nagu tuppvillpeasid ja väikseid puiduosakesi.\nTootja tootekood 10029\nKaal, kg 4.07 kg\nhttps://www.bauhof.ee/et/aiakaubad/kaktuse-ja-sukulendimuld-kekkila-6l-555137 4313711 KAKTUSE- JA SUKULENDIMULD KEKKILÄ 6L https://www.bauhof.ee/media/catalog/product/5/5/555137_E2.jpg 2.96 3.56 EUR InStock /Kõik tooted/Aiakaubad /Kõik tooted/Aiakaubad /Mullad ja turbad /Kõik tooted/Aiakaubad /Mullad ja turbad /Mullad ja turbad /Kevad aias /Kevad aias/Mullad ja turbad /Suvi aias /Suvi aias/Mullad ja turbad /Ettekasvatus /Ettekasvatus/Mullad ja turbad /Naudi talve /Naudi talve/Mullad ja talvekatted /Hinnalangetus • Kaktuse- ja sukulendimuld on kergelt väetatud spetsiaalmuld, mis sobib suurepäraselt kaktustele ja sukulentidele. • Kasvusubstraat on liivane ja hea vee läbilaskvusega. • Liivane kasvusubstraat sobib ka seemnete külvamiseks. • 14-päevane tagastusõigus Kekkilä kaktuse- ja sukulendimuld sobib kaktustele, sukulentidele ja palmidele ning rohetaimede pistikute ja taimede istutamiseks ning külvamiseks. See on õhurikka struktuuriga ja laseb hästi vett läbi. KASUTAMINE - Kaktuste mulda ei ole vaja igal aastal vahetada. Enne mulla vahetamist on soovitatav kontrollida taime juurdumist. Raputage vana muld ettevaatlikult juurte ümbert ja juurepalli pealt maha. Ärge juurepalli lammutage. Kui mullapall on juurte all peidus, siis vajab taim suuremat potti. Uue poti läbimõõt peaks olema eelmisest 2–15 cm võrra suurem (olenevalt taime suurusest). Kastke taimi eelmisel päeval korralikult. Siis püsib juurepall hästi koos ja tuleb potist kergesti välja. Tehke uue poti põhja Kekkilä Potikruusast drenaaž. Alt kastetavate pottide puhul ei ole kuivenduskihti vaja. Valage uude potti Kestvusmulda ja võtke taim vanast potist välja. Raputage kergesti irduv muld juurepalli küljest lahti. Asetage taim uude potti. Lisage mulda juurepalli servadesse ja veidi ka peale. Tihendage mulda, surudes seda sõrmedega ettevaatlikult kokku. Väetage kaktusi ja sukulente kasvuhooajal alates aprillist juunini Kekkilä Lillede Toiteseguga. Juhime teie tähelepanu sellele, et toitainevajadus on mõõdukas ning väetada ei ole vaja sagedamini kui kord kuus. Turba tõttu võib mullasegu sisaldada vähesel määral kõdunemata looduslikke kiude, nagu tuppvillpeasid ja väikseid puiduosakesi. add-to-cart 1 tk 25% 2,96\nKAKTUSE- JA SUKULENDIMULD KEKKILÄ 6L on lisatud ostukorvi


nõukogu soovitus suitsetamise ennetamise ja tubakatoodete tarbimise piiramise algatuste kohta\nSelles kutsutakse ELi riike üles kohaldama rida õiguslikke ja/või teisi meetmeid, et pärssida inimeste, eriti noorte, suitsetama hakkamist. See sisaldab tubaka müügi, reklaami ja propageerimise kontrolle.\nHoidmaks ära tubaka müümist lastele ja noorukitele, kutsutakse ELi riike üles:\nnõudma tubakatooteid müüvatelt inimestelt kontrollimist, et nende kliendid ei oleks alaealised;\nveenduma, et tubakatooted eemaldatakse poodide iseteeninduslettidelt;\npiirama alaealiste juurdepääsu tubakamüügimasinatele;\npiirama täiskasvanute juurdepääsu kaugmüügile, mis toimub näiteks interneti teel;\nkeelustama tubakatoodetele sarnanevate laste maiustuste ja mänguasjade müügi;\nkeelama sigarettide müügi ükshaaval või pakkides, kus on alla 19 sigareti.\nTubaka reklaamimise ja propageerimise ohjeldamiseks kutsutakse ELi riike üles keelama:\ntubakamarkide nimede kasutamise mitte-tubakatoodete ja -teenuste juures;\nreklaamesemed nagu tuhatoosid, välgumihklid, päikesevarjud ja tubaka näidised;\nallahindlused, kingitused, autasud või võimalused osaleda tubakaga seonduvas reklaammängus või -võistlusel;\nkuulutustahvlid, plakatid ja teised tubaka või sellega seonduvate toodete sise- ja välisreklaami vormid;\ntubaka või sellega seonduvate toodete reklaami kinodes;\nteised otsesed või kaudsed tubakatoodete reklaamimise ja sponsoreerimise vormid.\nELi riike kutsutakse lisaks üles:\nnõudma tootjatelt, importijatelt ja suurkauplejatelt, et nad teavitaksid neid rahasummast, mille nad kulutavad reklaamile, turustamisele, sponsorlusele ja müügiedendusele;\nvõtma töösiseruumides, kinnistes avalikes kohtades ja ühistranspordis aset leidva passiivse suitsetamise mõju vähendavaid meetmeid. Eelisjärjekorras tuleks tegelda haridus-, tervishoiu- ja lasteasutustega;\njätkama suitsetamisvastaste strateegiate arendamist, eriti terviseõpetuse kaudu;\nkaasama noori inimesi suitsetamisvastastesse tegevustesse;\nkasutama hinnapoliitikat, et vähendada tubakatarbimist;\nkontrollima, kas kehtestatud meetmeid rakendatakse;\nteavitama Euroopa Komisjoni võetud meetmetest iga kahe aasta järel.\nKomisjoni kutsutakse üles:\njälgima ja hindama võetud meetmeid;\nesitama aasta jooksul arvates siseriikliku teabe saamisest aruande;\nkaaluma, kas on vaja võtta veel meetmeid.\nKomisjon on teinud suitsetamise ärahoidmise edendamiseks mitu algatust. Siia kuuluvad kampaaniad, nt „Eks-suitsetajad on peatamatud”, ja tubakatootjate toetuste kaotamine.\nSiduvates õigusaktides, mis on vastu võetud 2003. aastal (direktiiv 2003/33/EÜ) ja asendatud 2014. aastal (direktiiv 2014/40/EL), sätestatakse kogu ELis kehtivad nõuded tubaka ja sellega sarnaste toodete, nt elektrooniliste sigarettide, tootmiseks, esitlemiseks ja müügiks.\n2009. aastal kutsuti ELi riike uue soovitusega üles tõhustama meetmeid, et kaitsta inimesi passiivse suitsetamise eest tööl, avalikes kohtades ja ühistranspordis.\nNeljandik (26%) eurooplastest suitsetab. Suitsetamine on kõige suurem ennetatava surma ja haigestumise üksikpõhjus ELis, kus sureb suitsetamisega seonduvalt igal aastal umbes 700 000 inimest.\nLisateavet leiate tubakapoliitika teemast Euroopa Komisjoni veebilehel.\nNõukogu 2. detsembri 2002. aasta soovitus suitsetamise ennetamise ja tubakakontrolli parandamise algatuste kohta (ELT L 22, 25.1.2003, lk 31–34)\nEuroopa Parlamendi ja nõukogu 26. mai 2003. aasta direktiiv 2003/33/EÜ, tubakatoodete reklaami ja sponsorlusega seotud õigus- ja haldusnormide ühtlustamise kohta liikmesriikides (ELT L 152, 20.6.2003, lk 16–19).\nDirektiivi 2003/33/EÜ järjestikused muudatused on alusdokumenti lisatud. Käesoleval konsolideeritud versioonil on üksnes dokumenteeriv väärtus.\nEuroopa Parlamendi ja nõukogu 3. aprilli 2014. aasta direktiiv 2014/40/EL, tubaka- ja seonduvate toodete tootmist, esitlemist ja müüki käsitlevate liikmesriikide õigus- ja haldusnormide ühtlustamise kohta ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2001/37/EÜ (ELT L 127, 29.4.2014, lk 1–38). Vt konsolideeritud versioon.\nNõukogu 30. novembri 2009. aasta soovitus suitsuvaba keskkonna kohta (ELT C 296, 5.12.2009, lk 4–14)\nViimati muudetud: 03.05.2016


IMF: Eesti peab arvestama Venemaa aeglasema majanduskasvuga - Välismajandus - Majandus\nIMF: Eesti peab arvestama Venemaa aeglasema majanduskasvuga\n14. oktoober 2014, 10:06\nKui kevadel hõlmasid soovitused eelkõige lühiajalist raha- ja eelarvepoliitilist tuge, siis nüüd kõlasid üha tugevamalt soovitused pikaajalise mõjuga majanduspoliitika kasutamiseks. Kasvu tugevdamiseks peaks kõigis riikides, sealhulgas euroalas, viima ellu struktuurireforme ning paljudes riikides suurendama ka taristuinvesteeringuid.\n«Riigid, kes on viinud läbi olulisi reforme, on saanud sellest selget kasu. Nendeks on euroalas eelkõige sügavamas kriisis olnud riigid,» ütles Eesti Panga president Ardo Hansson.\nAastakoosoleku raames peetud kahepoolsetel kohtumistel oli Eesti jaoks oluline teema konflikt Venemaa ja Ukraina vahel. Hanssoni sõnul on konflikti mõju jäänud paljude riikide majandusele, sealhulgas Eestile, seni tagasihoidlikuks. Sellest hoolimata tuleb arvestada pikaajaliste tagajärgedega, sest Venemaa ja arenenud riikide vahelised majandussuhted endisel kujul tõenäoliselt ei taastu.


Tagasi uudiste juurde Loe kommentaare (37)\tTrüki Saada sõbrale\nRõuge vallavanema Mailis Kogre hinnangul pole Rõuge hooldekodul häda midagi, uuring hindab aga kortermaja selle asutuse jaoks ebafunktsionaalseks. Foto: Ülle Harju\nVõrumaal Rõuge vallas kütab kirgi ligi 12 000 eurot maksma läinud uuring, mille teinud firma soovitab kinni panna koolid, lammutada sotsiaalkeskus, müüa maha mõisahooned, koondada töökohti jne.\n„Eks me teadsime paljusid asju isegi, aga et Varstu kultuurikeskus maha müüa, kool kinni panna ning koolimajja paigutada kogu kultuuritegevus ja hooldekodu, see oli üllatus,” nentis Rõuge vallavanem Mailis Koger kommenteerides OÜ-lt Cumulus Consulting tellitud uuringut, mille eest tasus 90% ulatuses Euroopa sotsiaalfond.\nLisaks mainitud ettepanekutele on kogukondades enim kirgi kütnud soovitus müüa maha Rogosi mõis, mille ümber keerleb kogu kohalik elu: seal tegutseb rahvamaja, Haanja kooli üks liitklass (1.–3. klass), lasteaed, koduloomuuseum, raamatukogu, külalistemaja ja söögisaal.\nPeale selle tuleks uuringufirma hinnangul panna kinni Misso kool ja koolimaja maha müüa, Misso sotsiaalkeskus lammutada, Rõuge hooldekodu kortermajast välja kolida, teha koondamisi kultuurialal, raamatukogudes, koolides ja lasteaedades. Aga ka vähendada vallaametnike ja volikogu liikmete arvu.\n„See uuring annab puhtalt majandusliku vaate, selles puudub igasugune emotsionaalne ja kogukondlik vaade,” rõhutas Mailis Koger. „Rahu, ainult rahu! See on külm Exceli tabel ja meie eesmärk pole lammutamine.”\nSiiski tunnistas vallavanem, et teiselt poolt ahvatleb vallajuhte võimalus hoida aastas püsikuludelt kokku ligi 60 000 eurot, millele lisanduks tulu kinnistute müügist (vähemalt 200 000 – 300 000 eurot) ja kaoks vajadus investeerida enam kui miljon eurot.\nViiest endisest vallast kokku pandud Rõuge vald paistab silma suure territooriumi ja hõreda rahvastiku poolest. Uuringus kaardistati valla eri piirkondade rahvastik, sh laste arv, valla 27 hallatava asutuse seisukord, nende hõivatus ning majanduslikud näitajad. Nende põhjal tehti ettepanekuid hallatavate asutuste kulude optimeerimiseks ning piirkonniti teenuste mahu vastavusse viimiseks tarbijaskonnaga.\nVallavanem märkis, et kuigi volikogu ega isegi selle komisjonid pole veel uuringu tulemusi analüüsinud, on vallas selge, et teenuste pakkumisega enam vanal viisil jätkata ei saa. „Hea, et info, statistika ja prognoosid on nüüd koondatud – see annab olukorrast hea pildi,” kiitis Mailis Koger. „Kuidas ja kuhu selle abil edasi liikuda, on nüüd meie kõikide teha.”\nJätkusuutlik on vaid üks kool?\nKuigi uuring nendib, et Rõuge vallas oli mullu üle 15 aasta rändeiive esimest korda positiivne ja laste arv kasvuteel, soovitatakse siiski sulgeda või ühendada koole ja lasteaedu. Koolidest hinnatakse piisava õpilaste arvuga ja kestlikuks vaid Rõuge põhikool, milles õppis 191 õpilast. Varstu, Mõniste ja Haanja kool (kõigis üle 60 õpilase) tunnistati perspektiivituks.\nKas sellest võib välja lugeda, et haridusminister Mailis Repsil on kooliõpilaste arvu puhul tõsi taga arvuga 200? „Nii ja naa,” pareeris vallavanem, kelle sõnul pole vallal plaanis neid kolme kooli sulgeda. Küll on mure Misso kooliga, kus õppis vaid kolm õpilast. „Peame otsuse tegema, see nõuab aga valdade ühinemislepingu avamist,” nentis Mailis Koger. Nimelt sisaldub lepingus nõue säilitada õpilaste (kasvõi ühe) olemasolu korral senine koolivõrk.\nMiks on Misso kooli viie aasta tagusest 39 õpilasest alles jäänud ainult kolm, pole vallavanema sõnul selge. Allakäigule aitas tema hinnangul kindlasti kaasa koolijuhtide pidev vahetus. Mitmed Misso lapsed õpivad Vastseliinas, mis on mõistetav – seal on gümnaasium ja muusikakool.\nMaaelu võlub eelkõige lastega peresid\nVallavanem Mailis Koger ütles, et suhtub lastega seotud teenuste kokkutõmbamisse ettevaatlikult, sest lapsi on praegu küll vallas võrreldes eakatega vähe, aga laste arv on lähiaastatel kasvuteel ja trendi toetab maale soovida kolivate perede arvu kasv. Maal elamise populaarsuse kasvu kinnitab ka statistikaameti hiljuti avaldatud ülevaade.\n„Soovitakse maal elada, maakonnas kaotab kõige rohkem elanikke Võru linn, sest ümber linna on „kuldne ring” – inimesed kolivad linnast maale,” kinnitas vallavanem. „Aga on tekkinud probleem, et pole enam kuhu tulla. Kui inimene tahab maale elama tulla, siis mitte korterisse.”\nLaste arvu kasvu tõttu kavandab Rõuge vald Nursis uue lasteaiarühma avamist. Lapsi on täis ka Rõuge lasteaed ja selle Viitina rühm. Ometi soovitab uuring kaaluda Viitina rühma asukoha ehk külakeskuseks oleva mõisahoone müümist. Põhjuseks on hoone kehv seis – see vajab suures mahus investeeringuid.\nSama lugu on Rogosi mõisaga, kus tegutsevate valla asutuste kulud on tänavu umbes 180 000 eurot. Uuring soovitab asutused ümber paigutada, sh nii lasteaia- kui koolilapsed sõidutada 11 kilomeetri kaugusele Haanjasse. Ümberkorralduse tulemusel väheneksid kulud umbes 120 000 euro võrra aastas ja kaoks väga suur investeeringuvajadus.\nRaha kuluks marjaks ära\nRõuge valla ühinemislepingus on kavandatud ühinemistoetusest teha investeeringuid enam kui 1,5 miljoni euro eest, sh renoveerida Rogosi mõisa 100 000 euro eest ja ehitada Varstusse kergliiklustee 250 000 euro eest. Praeguseks pole vastavast nimekirjast ühtegi investeeringut ellu viidud (eeltöid on siiski tehtud) ja valla arvel seisab kasutamata üle miljoni euro ühinemistoetust.\nProbleem on selles, et kõigi nimetatud investeeringute tegemiseks on lootusetu lisaraha leida, eelistusi teha aga ühinemisleping ei võimalda. Ka see on üks tõuge ühinemislepingu avamiseks ja mõne punkti korrigeerimiseks. Lisaraha annaks uute kokkulepete sõlmimiseks paremad võimalused.\nUuringu hinnangul pole enam suurt lootust investeeringuteks euroraha saada, sest eurotoetuste maht Eestile väheneb märkimisväärselt.\nHooldekoduteema on samuti kuum\nRõuge vallavanema sõnul sisaldub uuringus väljakutsuv ettepanek moodustada valla hoolekande kompetentsikeskus. Väljakutsuv on ettepanek seetõttu, et see soovitatakse teha Varstu koolimajja, kuhu kolitaks nii Rõuge hooldekodu kui Misso sotsiaalkeskuse kliendid.\nRõuge hooldekodu asub uuringu hinnangul ebafunktsionaalses hoones ja Misso sotsiaalkeskus tuleks üldse maha lammutada.\n„Kompetentsikeskuse mõte on iseenesest hea, aga ma ei jääks sellesse füüsilisse ruumi kinni,” viitas vallavanem hellale teemale ehk soovitusele Varstu kool kinni panna. Tema kinnitusel pole midagi viga kortermajas asuval Rõuge hooldekodul. „Toimetab väga hästi ja väike järjekord on ukse taga,” kinnitas ta. Majas tegutsevad ka perearst, apteek ja avahooldustöötaja. Küll on kehvas seisus kortermaja, milles asub Misso sotsiaalkeskus.\nMailis Koger tunnistas aga, et kui vald tahaks sotsiaalhoonete osas midagi ette võtta, siis peale väljapakutu muid võimalusi eriti pole. Riik pakub küll lahkelt hooldekodude (ümber)ehitamise toetust, aga reaalselt pole sellest mingit abi. „Kagu-Eestis saaks toetust vaid napi poole ehitusteks kuluvast rahast ja kui hooldekodu ehituseks kuluks 4,6 miljonit, siis jah ...” nentis Koger. „Raha oli meetmes nii vähe, et polnud mõtet projekti kirjutatagi.” Ka teisi meetmeid pole silmapiiril.\nVallaametnikud ägavad töökoorma all, aga soovitatakse koondada\nUuringus heidetakse ette, et vallavalitsuse kuues osakonnas on kokku 55 täiskoha jagu ameti- ja töökohti. „Bussijuhid, remondimehed, kalmistuvahid ei pea olema vallavalitsuse struktuuris,” tõi vallavanem välja. Samas nentis ta, et lõppkokkuvõttes peab vald nimetatud teenuste eest ikkagi maksma, st töökohtade struktuurist kaotamisel oleks tegu ikkagi n-ö kartulite ühest potinurgast teise tõstmisega.\nLisaks on vallas hoopis tööjõupuudus: otsitakse teede-, hanke- ja õigusspetsialisti ning olemasolevad ametnikud on pigem tööga ülekoormatud. „Võrreldes vana omavalitsusega on bürokraatiat kõvasti juurde tulnud,” nentis vallavanem.\nKüll võib jumet olla soovitusel vähendada vallavolikogu liikmete arvu. Seaduse järgi peab neid olema vähemalt 17, Rõuge vallas on aga 27 ja volikogus töötab 9 komisjoni. Volikogu tööjõukulud aastas on 71 000 eurot. Volikogu koosseisu vähendamine ning komisjonide vähendamine poole võrra 2021. aastast oleks kokkuhoid kuni 30 000 eurot aastas.\nVallavanem Mailis Koger tunnistas, et kui ehk viimane välja arvata, reageeriks kogukond valuliselt kõigile soovitatud muudatustele. Midagi peaks aga otsustama, muidu tähendaksid kulutused uuringule mahavisatud raha. „Aga ka see on otsus, kui otsustame, et ei tee mitte midagi,” viitas vallavanem võimalusele, et soovitatud muudatustest ei pruugi ükski volikogus läbi minna.\nKas lasete uuringufirmal oma valda analüüsida?\nKalmer Puusepp, Võru vallavanem\nEi ole plaanis, meil on endal selge visioon, mida on vaja kokku tõmmata. Oleme tegelenud olukorra kaardistamisega, näiteks valla sotsiaalkorteritele tegime nö tiiru peale ja oleme alustanud mittevajalike korterite müügiga. Järgmine mõtlemiskoht on, kas valla 14 raamatukogu peavad kõik olema iga päev kaheksa tundi päevas avatud. Ehk viia raamatukogud ühtse juhtimise alla, nagu on juba tehtud Otepää ja Põlva vallas ning raamatulaenutuse võiks korraldada viisil, et töönädala jooksul laenutatakse raamatuid kaks päeva ühes kohas ja kolm päeva teises kohas.\nHoonetega meil suuri probleeme pole, vaid Sõmerpalu endise vallamaja ülevalpidamine on kulukas. Aga kõike ei saa ju hinnata ainult majanduslikust vaatevinklist, nagu uuringufirmad teevad. Ja kuidas nad peaksid kohalikke asju paremini hindama kui kohalikud inimesed?\nEnel Liin, Räpina vallavanem:\nUuringut me küll ei telli. Meil endal on pilt olemas ja valla allasutused räägivad väga hästi ise enda eest. Raamatukogusid pole meie vallas plaanis koondada, küll juurutame keskraamatukogu süsteemi, mis muuhulgas tähendab ühist vallapõhist raamatufondi. See tähendab, et saab teha raamatuvahetust, tellida raamatu Leevilt Mehikoormasse jne.\nKoole pole plaanis sulgeda, suuremaid hooneid müüa ega ka teisi suuri ümberkorraldusi teha. Aigu om!\nViimati muudetud: 15/07/2019 09:15:27


Ferrari F430 sõiduelamus ÜHELE alates 59.99€ - Tahan Puhata\nSõit Ferrari F430 Spideriga - 1 kord, 1 inimesele;\nTäitke oma lapsepõlveunistus\nKas Teie lapsepõlve unistuseks on luksusauto Ferrariga sõitmine? Tulge ja testige ühe maailma legendaarsema superauto Ferrari F430 Spider võimsust! Nautige adrenaliinisööstu, mis tekib gaasipedaali vajutamisest, kui 400 hobujõudu oma võimsust näitavad. Kõigele lisaks on Ferrari väga ilus - selles autos ei ole võimalik märkamatuks jääda! Vägevate emotsioonidega laetud unustamatu sõiduelamus on garanteeritud!


10 kasulikku nõuandeid pikkade lendude jaoks | EE.MichaelrMccartySpalmBeach.com\nIsik, kes on öelnud, et nende teekond on tähtsam kui sihtpunkt oli ilmselgelt ei kunagi pidanud taluma kaksteist tundi lennu treener klassi! Kramplik lihased, dehüdratsiooni ja magamatus on vaid mõned asjad, mis teil visati tasuta turistiklassi pikkadeks lennu ja ärme isegi rääkida tualettruumid. Kui te olete pealkirja välja mõned eksootilised sihtkoht oma puhkust, siis võiks sama hästi lugeda neid kümme must-tea Tips pika lennu.\n1. Kanda mugavad riided\nUnusta üritab otsida ultra-glamuurne lennu, mugavust on võti lennureiside ellujäämise. Kanda riideid mis on natuke venitada, nii et nad ei lõika sa lennu ajal ja kanda mugavad korter kingad, mida saab kergesti libiseda välja ja uuesti sisse.\n2. Ärge võtke liiga palju käsipagasit pardale\nSiin on veel üks kasulikke näpunäiteid pika lennu: ainult seda, mida vajate lennu oma käsipagasi. Ei ole mõtet üldse võtta kümme raamatut, et sa ei loe, kolm muudatust riideid ja piisavalt tualett avada oma kosmeetika poe lennukis. Sa ainult kanda kotid kogu lennujaama ja lennuk; võite lõpuks koos pagasi, et minna alla oma istme ja võttes osa oma jalgadele.\n3. Tooge midagi sooja kanda\nTekid, et lennuettevõtjad on liiga õhuke, et mis tahes tõeline kasutamine, nii et üks sa peaksid võtma pardale on midagi, et hoida teid soe lennu ajal. Paki kampsun kotis või väike ekstra tekk. Veel üks puhas vihjeid pika lennu on kanda laia sall, mida saab seejärel kahekordistada kattena lendu.\n4. Tõuse ja liikuda\nSee on üsna tõsine asi meeles pidada, sest istub ühes kohas liiga kaua võib põhjustada süvaveenide tromboos, mis võib olla eluohtlik. Tõuse püsti ja on jalutada, või seisma lennuki tagaosas kümme minutit, siis saada vere ringlevad ja te tunnete palju vähem jäik, kui jõuate oma sihtkohta.\n5. Võtke kõrvatropid ja silma mask\nMõned inimesed on õnnelikud; nad võivad lihtsalt tilk otse välja magada lennukis. Ülejäänud meist, aga kõrvatropid ja silma mask on parim viis saada magada. Seal on alati midagi läheb lennufirma kabiin, mis häirivad teie une ja see on selline lihtne blokeerida müra ja valgust.\n6. Võtke täispuhutava kaela padi\nTeine probleem lendavad treener on, et see on nii raske leida mugav asend magada. Istmed ei lähe kunagi tagasi piisavalt ja padjad on liiga õhuke ja õhuke anda mingit tegelikku toetust oma peaga. Võttes teiega täispuhutava kaela padi on üks parimaid vihjeid pika lennu. See toetab oma pea magades, ja sa ei ärka üles leida oma peaga õla võõras istme kõrval.\n7. Ärge kartke laiali kui saate\nKui teil on õnn olla lennul, mis ei ole täis, ei karda ringi vaadata ja näha, kui leiad rida, mis on veidi rohkem ruumi. Kui teil on tõesti õnnelik, siis võib isegi leida kogu istmerida, mida võiks välja venitada ja pikali. Pea meeles, et panna turvavöö küll, või siis ärganud poolt salongipersonali.\n8. Võtke oma meelelahutus\nVeel üks suur vihjeid pika lennu on kunagi toetuge üksnes lennukiiruse meelelahutus hoida sind okupeeritud. Meelelahutus süsteemid lennukites sageli murda ja sõltuvalt lennufirma lendate koos, siis võib olla ei ole muud valikut, mida te vaadata teleri ekraanilt. Võtke hea raamat, või oma seadme ja kõrvaklapid, et sa ei saa jätta midagi teha kaksteist tundi.\n9. Ära unusta olulisi tualett\nPaki põhialused, mida on vaja jääda mugav lennu ja Tugevneda vahetult enne seda, kui maa. Tavaline nimekirja lennu sisaldab kreem, silmatilgad, huulepalsam, hambahari ja hambapasta ja näo udu. Teie suurim vaenlane pikka lendu on kuiva õhu, mis dehüdraatima teid, nii et ärge unustage juua palju vett ka.\n10. Hangi uuendada!\nKui sa lähed pikkadeks lennu, siis nüüd on aeg kasutada neid boonusprogrammi miili olete ja minna uuendada. Vastasel juhul võid lihtsalt proovida küsida uuendada. Saa lennujaama natuke alguses ja küsida kenasti, kui sa oled õnnelik, võite saada lõin kuni äriklassi.\nMis on teie parim vihjeid pika lennu?