Müüa teeninduspind Trahteri, Papsaare küla, Pärnu linn, Pärnu maakond\nID: 297446 | www.arcovara.ee/297446\nAadress: Trahteri, Papsaare küla, Pärnu linn, Pärnu maakond\nÜldpind: 1 572.00 m²\nKinnistu suurus: 12 848.00 m²\nObjekti tüüp: Toitlustus\nMuu: Elekter, Tööstusvool,\nKatastri number: 15904:003:0344\nHea hinnaga investeerimise objekt!\nTeenindus Lisa lemmikutesse\nHind 104 000 € 104000.00\nm² hind 66.2 €\nMüüa Kuldlõvi kõrtsihoones asuvad restoraniruumid.\nAudru "Kuldlõvi" kõrts on üks suuremaid ja väljapaistvamaid klassitsistlikus stiilis kõrtsihooneid Eestis. Paikneb Pärnu - Lihula maantee ääres, 7 km Pärnust. Nimetatud ka Audru Suurkõrtsiks, eraldamaks teda kirikukõrtsist. Täpne ehitusaeg ei ole teada. Valmis arvatavasti 1827-32. Likvideeriti 1900. Töötas edasi viinamonopoli kauplusena kuni aastani 1914. Seejärel olid hoones korterid. 1977. a. kohandati kõrts-restoraniks (arhitekt K. Aluve, sisekujundus A. Maasik).\nKahe talliga U-kujulise põhiplaaniga kõrtsihoone koosnes maanteega rööbiti paiknevast rõhtpalkseintega eluosast ja kiviseintega tallidest selle otstes. Pärnu-poolne tall oli sakste, Audru-poolne tall aga talupoegade hobuste jaoks. Puidust eluosa ees on üheksa kapiteeliga kivisamba ja kahe poolsambaga markeeritud ulualune. Eluosa taga oli kivimüüriga suletud sisehoov. Kaev paiknes sisehoovi keskel, käimlad hoovi nurkades pääsudega tallidest. Hoonel oli täiskelpkatus, mille katteks olid vaheldumisi S-katusekivid ja pilpad. Tallidesse pääses kõrtsi esiküljelt ümarkaarsete väravaavade kaudu. Samasugused väljapääsud olid külgfassaadidel. Sakste hobusetalli tagaküljel asusid moona- ja kaeraaidad ning õllekelder. Eluossa viis kaks ust. Ühest pääses otse talupoegade kõrtsituppa (46 ruutmeetrit), teisest mantelkorstna ees oleva esiku kaudu aadlikambrisse (49 ruutmeetrit) ja antvärkide tuppa (47 ruutmeetrit). Talupoegadele ja antvärkidele mõeldud kõrtsitubade vahel paiknesid letiruum ja sahver. Letiruumil oli erandlikult kaks luugiava, üks neist talupoegade, teine antvärkide jaoks. Kõrtsmiku töö- ja eluruumid paiknesid eluosa tagaküljel. Kõrtsitube kütsid kahhelahjud. Väravad on kalasabamustris laudvoodriga, aknad kuueruuduga ja luukidega. (.K Aluve Eesti arhitektuur. Üldkoostaja V. Raam.)-\nMaja konstruktsioonid on hästi säilinud. Majas asuvad restoranisaal ja köök on heas seisukorras .\nRestoran paikneb kahel korrusel kokku 646,5 ruutmeetril.\nSaali esimesel korrusel sissekäigu juures asub suur garderoob ja tualettruumid külalistele. Edasi minnes on söögi/peosaal ning saali tagaosas asub baar kogupinnaga 185,7 m². Avatud planeeringuga restoraniosa teisel korrusel on mõlemal pool ca 150 m² pinda. Esimese korruse saalist on võimalik jalutada kõrtsihoone suveaeda, kus on võimalik soojal ajal nautida väliköögi võimalusi. Töötajatele on olemas eraldi ruumid - puhkeruum, kontor, köök ja laoruum (kokku ca 126 m²). Hinna sees on kogu restorani ja köögi sisustus.\nKinnistul asub oma lokaalne puurkaev. Kanalisatsioon on lahendatud lokaalse biopuhastiga.\nKinnistul on oma alajaam 220/380 V. Peakaitse on 400 A. .\nVõimalik osta kogu hoone!\nViimati muudetud: 2020-06-08 16:03:55\n19 aastat kogemust kinnisvaraturul\nMobiil +372 515 8425\nHea hinnaga investeerimise obj...\nTrahteri , Papsaare küla, Pärnu linn, Pärnu maakon...\n1 572.00 m²\n104 000 €(66.2 €/m²)


Tuunikala: toores ja konserveeritud kala kasu ja kahju - Mahlad\nMul on tuuni puudutav väike dilemma, mida ma ei oska lahendada.\nOlen tuunikala suhtes väga ükskõikne. Ja ta ei tellinud midagi temalt ja ei ostnud seda kodurullidele.\nAga siis, et mitmekesistada angerjaid, otsustasid lõhe ja muud toiduks mittekasutatavad toidulisandid seda osta.\nSee müüdi külmutatud. Olles selle ostnud ja sulanud, avastasin, et see on toores.\nMa saan aru, et tõeline jaapani sööb Raw Fishist päris sushi. Kuid tõelistel jaapanlastel on reaalne Wassabi, Koroye tapab kõik vastikused kõigile teistele.\nSelle kohta on paar küsimust.\n1. Kas on nii ohtlik süüa nii toores tuun või kas see on parem mitte seda ohustada?\n2. Tavaliselt pakutakse sushi baaris (Yaposh, Tanuki, Yakitoria ja you.dy) toores?\n3. Või on parem sellega midagi teha? Kui jah, siis mis see on?\n4. Ja veel. Mul on see nagu lõhe. Kuid ma nägin, et see läheb sušiile ühtlaseks tükiks. Ilma valge triipudeta. Kas see on see, kuidas seda lõigatakse või see on teatud osa sellest.\nps Ma ei suutnud märgiseid ise panna.\nKokteili vormis?Ainult seemned ei unusta unustada. Neist on mõru maitse.ja kiivi ei muuda piima nafti?Ei, muidugi. Kuigi kokteil on amatöör.Võib-olla isegi piimaga kurk?ei ole tegelikult = (


Millised toidud sisaldavad joodi? - Tselluloos December\nMenüüd sisaldavad iga päev menüüd sisaldavad väikestes kogustes joodi sisaldavad tooted, mistõttu on need sama kasulikud kehale kui harva tarbitud: kaaviar, kallid kalad, mereloomad.\nPropolis Tinktuura: 50 g mesilaspiimust ja 100 ml kreeka pähkli vaheseinte mahtu tuleb täita alkoholiga, nõuda 20 päeva pimedas ja lahtris. Õunastamiseks joontage tinktuura koguses 10 tilka 50 ml vees, hommikul õhtusöögiks, kuni tinktuura on läbi. See tööriist parandab valulikku seisundit, kõrvaldab kiiresti selle elemendi puuduse mõjud.\nStruktuurivalemVene nimiLadina aine nimetus SerinKeemiline nimetusBruto valemFarmakoloogiline ainete rühm seriinCAS-kood Esmaabikomplekt Internetipood Ettevõttest Võta meiega ühendust Kirjastaja kontaktid: +7 (495) 258-97-03 +7 (495) 258-97-06 E-post: [email protected] Aadress: Venemaa, 123007, Moskva, st. 5. põhikool, 12.<


Föön Braun Satin Hair 1 HD 180 - Masin on loom! Väike ja удаленький,\nFöön Braun Satin Hair 1 HD 180 - Ülevaade\nMasin on loom! Väike ja удаленький, 2в1 - föön + küttekeha ja kuivad ja sooja! Et me kuivatatakse fööniga, välja arvatud juuksed ja perekonna лайфхаки.\nFöönid meie peres muutuvad nagu kindad, umbes iga kolme aasta tagant, siis me ostame uue, kuid miks? Sellest veidi allpool.\nÜldse 2018 meil on kodus katki läinud kogu tehnika, mis võib puruneda, noh peaaegu... detsembri lõpus peaaegu навернулась pesumasin kirjutusmasin ja me absoluutselt otsustanud osta uus väljakutse, kuid onud vahendid ja summa on võrdne umbes 22 eurot aidanud edasi lükata osta ummm (loodan, et vähemalt paar aastat).\nViimane löök jõulud chimes ma vaimselt перекрестилась, jah andesta mulle kõrgemad jõud see on pühaduseteotus, ja otsustas, et viimase aasta jooksul on oma austust kogunud ja meie tehnika on nüüd ohutu. Kuid selgus, et ma olin naiivne ja kergeusklik, kaja eelmise aasta jätkusid selles.\nIse föön me nägime poes "Eldorado", kuhu tuli detsembri lõpus, sest loosimise all jõulupuu lastele, kõrvaklapid. Mees, nähes föön vähe raha - 440 eurot, tegi ettepaneku osta, öeldes "niikuinii see ei õnnestu, tule osta". Ma vastasin, et kui ei õnnestu, siis ostame. Kes on f teadis, et vahel on "kui" ja "siis" möödub vähem kui nädal ja ilus karp osutub meil on kodus.\nFöön lagunes 2 jaanuar hilja õhtul. Ja kõik oleks midagi, aga 3 jaanuar me ei kavatse teater... Jäta ma vana soeng - lühikeseks stiilis Sõdur Jane või naisel on väga pikad juuksed nagu varem, siis flg oleks temaga. "Sõdur" oleks võinud lihtsalt "hõõruda kuivalt", ja pikad juuksed kuivatada üle gaasiga, nagu nooruses, aga mu soeng on üleminekuperiood alates lühike pikk ja näeb välja, kui seda ei pane, vastavalt sekretär Верочки välja "Teenuse romaan"\nKui maja peas\nÜldiselt - parem kuupäevad, et purunemise föön valida ei saanud. Päev varem - rahulikult ostaks uue. Päev hiljem, ei ole üldse торопились oleks kuni järgmise millega\nOn спешном korras 3 jaanuar, abikaasa läks föön, seega. Esmalt ma olen seda kogenud ja põgenes teater, aga nüüd, попользовавшись juba peaaegu kuu aega ja nii ja эдак, võin alustada kiitust täieliku programmi.\nOn коробочке peale fööni ja noored daamid on kiri selle kohta, et sees nii, föön. Ja siis äkki sa pildid ei meeldi, müüja-konsultant, poest ei usalda ja üldse kastid kodus laotud nii jube, ja siis on kohe näha, et föön! Kirjutatud ju. Tõsi, inglise keeles, noh pole häda. Google-translator on abiks neile, kes ei ole veel õppinud suur rahvusvaheline.\nKasti ma näidata igast küljest ei hakka, ütlen vaid, et tootja расхвалил föön kõigi oma lennukid. Sees oli ise föön ja kasutusjuhend kõigis keeltes üle maailma.\nAll klaasist likööri Vana Tallinn, me otsustasime, et lugeda juhiseid ja ухохатывались sellest, kuidas болгарски, poola keeles ja nii edasi, tootja hoiatas, et föön ei tohi kasutada hinge. Nii et saate veel ja kasutusjuhendit lugeda, nagu meelelahutus. Igaks tuletõrjuja, ei usalda inimesi, ei читающим juhised, tootja tegi шнуре kleebis, hoiatanud keeld kontakti fööni koos veega.\nIse föön Braun Satin Hair 1 HD 180 väiksus. Poest isegi ütlesid "maantee", sellest ma veidi подзависла. Sest ausalt öeldes ei saa aru, miks on kodus mingi väga lahe föön, kui sa ei ole juuksur ja ei ole teed iga päev мегасложную soeng.\nSeal on muu otsik-otsik, mis teeb jet õhku rohkem suunatud. Meil on kodus juba скопилась kollektsioon on selliste tarvikute alates "покойных" фенов. Keegi meist otsik ei meeldi ja ei kasuta. Perioodiliselt liigsed pihustid lähevad välja öökapid ja перекочевывают prügikasti.\nKahvel on kõige tavaline - ei mingeid заземлений ja muu барства. Lihtsalt tükk plasti. Ei ole ohutu tugivarras.\nPeale pistikut brändi ja tehnilised andmed.\nKäepide-nupp juhtnupp, mille abil saab valida esimene või teine kiirus ja kohal nupp, klikkides mida saab lõpetada kütmine õhk. Sel juhul fööni puhub jahe õhk.\nNupp-klahv туговата. Arvan, et see on ebatõenäoline, разработается, jääb tõenäoliselt sama. Föön firma Braun mul ei ole kaugeltki esimene ja selliseid тугих klahvide ma ei ole veel kohanud. Lülitada sisse/välja veidi ebamugav.\nJet õhk on väga tugev, isegi ühe ja piisavalt kuum, temperatuur on mugav, nii et ma ei näe mõtet kasutada pagan. Pikad juuksed tütart ma püüdsin näidata, kui "lendavad" juuksed voolava õhu, ei tea, kui palju on arusaadav, kuid võimsus 1800 W võib võistelda professionaalne föön. Igatahes, kui ma käin juukselõikust, siis ei tundnud, et mu nõustaja föön oli võimsam.\nIse föön asub mugavalt käes, käepide on meeldiv ja mugav paksus ja kuju. Veel on aas lähemale käepide fööni, selle abil föön saab riputada konksu, ilmselt on see tegelikult hinges, kus seda ei saa kasutada) Nali!\nAas nüüd on ilmselt igal фене, meile see пригождалась reisil, kodus vaja seda meil ei ole.\nTaga ava ventilatsiooni jaoks, et föön ei перегревался.\nJa nüüd teise atribuudi fööni, mida me kasutada palju aastaid. Täpsemalt, kuhu me oma kohandatud.\nEi tea, kuidas teil, aga mina мерзлячка. Suvel on muidugi hea, тепленько ja talvel, eriti kui väljas on külm ja kodus uputavad ei ole väga, see ei lähe magama külma voodi on väga ebamugav ja isegi kui väga tahaks magada, pikutada ja üritab üles soojendada kui hammas hammas ei kuulu... b-p-p-p,üldiselt.\nTekid soojendusega meil ei ole, linade vahetus ka ei too. Aastaid on meil olnud калориферы, aga kui panna see voodi ja proovida puhub all tekk, varem või hiljem заснешь, küttekeha толкнешь ja ta kukkuda põrandale. Et koos nendega regulaarselt ja juhtunud.\nSeega on kõik meie калориферы-дуйки järk-järgult välja surnud. Võiks задраивать kõik aknad ja/või sisaldada täiendavalt õli küttekehad. Kuid siin jõustub paradoks. Kõik meie perekond ei meeldi lämmatab soojust. Aknad on avatud, isegi talvel, ja anna meile tahet - magamistuba ei отапливались oleks, nagu inglased. Kuid voodi-siis on kusjuures? Külm veel! Nii väike ja удаленький föön ja siis meid päästab. Kui soojendajad voodi sobib see suurepäraselt. Paar minutit ruumi all tekk muutub mugavaks temperatuuri ja saab rahulikult magada проветренном ruumis.\nLisaks erinevate reiside, eriti talvel, föön on korduvalt kasutatud kuivatamine jalatseid ja riideid. Noh ja muidugi, kellel on või on olnud väikesed lapsed, teab, kuidas mugav kuivatada fööniga voodi pärast erinevate laste üllatusi.\nMu abikaasa, kui midagi клеит, kindlasti просушивает föön madala rasvasisaldusega enne liimimine pinna. Ainult ärge küsige minult, miks ta seda teeb. Ma ei tea.\nÜldiselt föön - seade on universaalne ja sobib kuivatamiseks mitte ainult juuksed, vaid ka kõike, mis käe kukub, ja veel võib olla tavaline обогревателем. Sellepärast eluiga meie фенов tavaliselt ei ületa 3-5 aasta jooksul. Arvestades soodsa hinnaga selle seadme standardis 13-15 dollarit, me lihtsalt ostame uue, kui laguneb vana.\nFöön Braun Satin Hair 1 HD 180 soovitada ja nagu föön ja kuidas küttekeha ja nii mitmekülgne instrument, et päästa kingad, постелей ja muud ja muud.\nLisaks туговатой nupud, muid vigu tal ei avastatud. Arvan, et see ei ole väärt tulistada star, kuna ise föön meeldib mulle väga.\nSuurepärane masin!!! Väga maitsev kohvi, paar minutit!!! + palju detailsem foto3 kuudVäike köögitehnika\nKell Momento koos котиками, originaal decor. Palju foto3 kuudVäikesed kodumasinad\nMu uus armastus - intelligentne, stiilne ja lihtsalt suurepärane! (+ foto tema tagasikutsumise)3 kuudMobiiltelefonid\nNokia 2760 - nii lihtne звонилка isegi väga hea (+ FOTO)3 kuudMobiiltelefonid\nГифки algajatele:)3 kuudArvuti tarkvara\nУмершому külmik pühendatud3 kuudKülmikud


Kommentaarid: Evelin Ilvese jutt imelisest eliksiirist kõlas tühjaksvalgunud koridorile\nEvelin Ilvese jutt imelisest eliksiirist kõlas tühjaksvalgunud koridorile\nUrmas Vahe, 22. veebruar 2017 04:00\nuus/ 24. veebruar 2017 10:52\nVincent/ 23. veebruar 2017 14:41\nKas see kõlbab ka katusel tarvitada\narvamus/ 23. veebruar 2017 11:28\nKas Eestis ei ole võimalik kuidagi elada päev ilma Evelinita. Uskuge ,keegi ei soovi tema tegemistest midagi teada. Meil on väga palju toredaid ja tegusaid inimesi ,aga tark ja intelligentne inimene on tagasihoidlik ja tegus. Mitte ei passi eliksiiri pudeli kõrval ning aja rumalat juttu suust välja.\nlugeja/ 22. veebruar 2017 20:51\nKui leediks pole sündinud siis selleks niisama ka ei saa! Kahjuks, ei aita siin ka saated, mis " nime" peal liugu tahtsid lasta aga kahjuks oli seekord tulemus vastupidine. Kahjuks ei ole osanud endine presidendiproua oma võimeid ja ka statuust kasutada ja hoida. Kunagise endise presidendiproua saladusloori alt on välja tulnud tavaline kõike proovivat/peaasi et pildil olla/ pettunud naine. Soovitaks keskendududa oma tõelistele oskustele, mis olid ju olemas enne "poodilumile" pürgimist ja neid õiges suunas rakendada.\nmulk/ 22. veebruar 2017 15:22\nKopp ees sest endisest esileedist.Paraku tekib tunne,et reporterid ja ajakirjanikud,kes oma tööga hakkama ei saa ja millestki asjalisest kirjutada ei oska,otsivad ta ülesse .Pilt ja lugu kohe garanteeritud ,ega ta ju ära ütle kunagi.\nAromaadilised mängud/ 22. veebruar 2017 14:35\nArsenaalis levib hirmus lehk...Käsnad on mädanema läind. Kah tuleb kuskilt heeringalõhna...\nKaastunne koerale/ 22. veebruar 2017 13:38\n... ja koridorile. :/\nHaiguste ravi/ 22. veebruar 2017 13:37\nEi tea, kas see on kasekäsna tarvitamise kõrvaltoime, et E.I igal pool meie praeguse presidendi kohta sappi pritsib?\n57/ 22. veebruar 2017 12:50\nkas evelin tööl ka käib? kuidas ta küll nii trulla on?\n22. veebruar 2017 13:21\nsina küll oled usin töötaja\nsA/ 22. veebruar 2017 13:40\nOled usin sugulane.\nKäsna Kalle/ 22. veebruar 2017 12:36\nKäsnasid järati terve nõukaperioodi jooksul. Muud polnd suurt süüa. Eluiga aga oli keskmiselt 15 aastat lühem. Kes tahab surra, andke minna !\n22. veebruar 2017 13:22\nära soni, nõukogurelikt\nJUSS/ 22. veebruar 2017 12:25\nKasekäsn võib ju hästi mõjudagi. Nii vähemasti räägitakse. Rahvameditsiinist tuntud. Aiult et see reklaamimeister on pigem antireklaamiks. Mina ei võta teda ja tema ettevõtmisi juba ammu tõsiselt.\nRealist/ 22. veebruar 2017 11:53\nEvelin on ju värske Naistelehe uus kolumnist. Siit ka see pseudouudiste vorpimine. Arvestades tema viimaseid "arvamusi" terendab kaugelt ka Nõmme Raadio radikaalne saatejuhi tool.\nEks/ 22. veebruar 2017 11:49\nigal....mihklipäev, oli ülbe puuk pumbajuures, millegipärast arvan, et tõetund on blondul veel ees.Ja ka teine ärmataja saab oma "palga" varem või hiljem.\n./ 23. veebruar 2017 11:33\nAga see teine on ju ammu surnud, hingelt surnud. Keha küll midagi toimetab, aga sisu puudub.\nteade/ 22. veebruar 2017 11:46\nJutt tervislikust toitumisest on minevik. Nüüd on tähtis eliksiir. Mis tuleb järgmiseks.Evelin on end täielikult narriks teinud.\nei mõista/ 22. veebruar 2017 12:23\nkas sel naisel piinlik pole, peaks ta ju ise aru saama et teeb end naeruväärseks oma pürgimisega ajakirjandusse ja ei maksa kelleelgi öelda et ajakirjaniku süü, alati saab keelduda avalikustamast, ju see mingit tüüpi isiksusehäire.\npeegel/ 22. veebruar 2017 13:23\nKas kuri olla ei ole piinlik? Enamustel ei ole. Siit ka vastus su küsimusele.\n22. veebruar 2017 11:44\nisegi kui ka aitab,ropp hind ikkagi pudelikese eest.kel see 99 euri ikka nii tagataskust tõmmata on?vale koha peal reklaamis,pidanuks hoopis riigikogu saali minema,seal rikkaid muidusööjaid küll,kellele kott pähe tõmmata.\nnjah/ 22. veebruar 2017 13:08\nSama raha eest saab tasemel treeneri käest korraliku toitumis- ja trennikava, lisaks jääb raha veel kuu-kaks jõusaalis käia ja kasu on sada korda rohkem.\n22. veebruar 2017 13:23\nKes on see treener, kes vähist vabaks treenib?\nKas Evelin seda keelaks, peaasi , et oleks kuulsust.\nalf/ 22. veebruar 2017 11:27\nIlmselt mõnele kirjatsurale pakub lausa sadistlikku mõnu pidevalt meedias kirjutada äärmiselt ebameeldivast inimesest. Mingigi tsensuur peaks olema , et igasugune pahn ei pääse reostama avalikku kirjutist.\nvkr/ 22. veebruar 2017 11:26\nMiks te sellest naisest kirjutate? Rumaluste rääkimise asemel hakaku normaalselt tööle.\n./ 22. veebruar 2017 11:07\nei huvita enam kedagi selle lõdvakummiga LEEDI(kolhoosi "tee kommunismile" veise) tobedad targutused.\nTsirkuse direktor/ 22. veebruar 2017 10:51\nAinult koeraga jääb see number lahjaks järgmine kord võtku ahv ka õla peale istuma\nSee baba küll pole mingi teaduslik alus selle möksi headuse tõestamisel/ 22. veebruar 2017 10:41\nTuntud aferist laseb hoopis kõik põhja, kus tema küüneviha sees.\nKas ONIA märk ikka oli peal?\nTransrasv/ 22. veebruar 2017 10:45\nEks ju, nt Kalevi kommivabriku lasi põhja😅\n22. veebruar 2017 10:34\nöelge, miks te selle naise tegemistest kirjutate?\nneid testijaid kaubanduskeskustes ju küll. igast testijast ei jõua kirjutada.\nVastus/ 22. veebruar 2017 10:46\nLihtne. Et teil oleks keda sõimata, keegi ju peab ennast teiste kasuks ohverdama.\nÜks vanaema./ 22. veebruar 2017 11:13\nTundub, et Evelinile sõimamine tema aadressil meeldib. Saaks ju öelda, et ärge mind meedias reklaamige. Nii nagu tohtrid ja professorid ütlevad, need " imerohud" halba ei tee aga kasu ka pole midagi! KUi raha on siis muudkui ostke!\nÜhele vanaemale / 22. veebruar 2017 13:25\nHuvitav, et sina on nõus kuri ja õel olla lihtsalt sellepärast et tal see meeldib. Midagi su põõningus viltu vajunud\nvõi/ 23. veebruar 2017 08:51\nlausa ohverdamas käib ennast, oh sa vaesekene.\n23. veebruar 2017 08:53\nkuri ja õel oled sa ise, lisaks veel üdini rumal või evelin.\nteadja/ 22. veebruar 2017 10:19\nkasekäsn oli kasutusel juba nõukaajal.ühte retsepti mäletan:pudel punast veini +kasekäsna ekstrakt+aaloe.1spl -ka täis hommikul.seedimisele hea ja eriti vähjavastane.väga paljud inimesed kasutasid.nüüd ajate keemiat sisse-tulemused on ju kurvad.\nnaer saalist/ 22. veebruar 2017 10:34\n22. veebruar 2017 10:59\nkes viimasena naerab naerab paremini\nGennady Gummik/ 22. veebruar 2017 10:10\nEvelyyn kuuldavasti alustab varsti kampaaniat uriinateraapia propageerimiseks. Koos lingampaketiga...\n22. veebruar 2017 10:23\nTark uurib ja otsustab ise, rumal jääb klähvima teema valdamata\neksole/ 23. veebruar 2017 08:54\ntark ostab igat pahna ja proovib kõik järgi. omg\nJuurika Jorss/ 22. veebruar 2017 10:09\nKasekäsna leotisel on tugev rakkude (eriti kasvajarakkude) paljunemist pidurdav toime, Apteekides on kasekäsn (must pässik) müügil. Ekstrakti tegemisega kaotavad bioaktiivsed ained suure osa toimest, nii et eliksiiri asemel on tulemuslikum leotist kasutada. Eesti metsades, eriti lodumetsades on kasekäsna leida kümnete kilode kaupa.\ntegelt suur töö/ 22. veebruar 2017 10:14\nKasekäsna kogumine on suur töö ja puugiriski ja karuriskiga seotud\n57/ 22. veebruar 2017 12:54\njust just! eriti palju on meil karusid\nära ütle/ 22. veebruar 2017 13:54\nseal kus põlispuud alles on ka karud, 100 aasta vanust metsa on vähe alles ainult raiesmikud. Võid Google Earthist vaadata palju sealt veel raiumata metsa paistab\n23. veebruar 2017 08:55\nkas karusid ka paistab?\nvaata/ 22. veebruar 2017 10:23\nÄra mulle neid lodumetsade, mädadel kasetüvedel kasvavat TAELA küll paku. Kasekäsna jääb aga üha vähemaks. Rohkem on teda väga vanades parkides, kus suured kased on korra välguga pihta saanud.\n22. veebruar 2017 10:26\nMitte kõik on head, käsn peab kasvama ca 3 m kõrgusel ja olla piisavalt vana\nlugeja/ 22. veebruar 2017 15:55\nÕige info, aga ega seda musta pässikut ikka kerge leida pole ja töötlemine ka üsna tülikas. Õnneks saab seda saab osta ka jahvatatult.\noi / 22. veebruar 2017 09:53\nEvelinil on raha palju,koos Toomas-Hendrikuga sai tallele nii mõndagi\ntalletatud,koos petetud rahvast jne.Inimene ei oska elada ilma pettuseta.\nHäbi võiks olla!!!\nHäbematu kasekäsn/ 22. veebruar 2017 10:09\nPettus? Kuidas see nüüd väljundub?\nKai/ 22. veebruar 2017 10:43\nPettus väljendub hinnas!!\nTo Kai/ 22. veebruar 2017 10:49\nLoll oled või ainult teeskled? Tema küll hinda ei otsusta.\naitab leeditamisest/ 22. veebruar 2017 09:51\najakirjanikule tuletan veel kord meelde, et Eestis puudub aadelkond, seega ka päris- ja eksleedid!\n22. veebruar 2017 10:10\nAga kratid on täitsa olemas, nr õhtulehe kratid\neesti aadelkond/ 23. veebruar 2017 08:58\non kratid ja pätid, kes omale särava vammuse selga ajanud, mingit au ega häbi ei tunne.\nkõmu uudised/ 22. veebruar 2017 09:42\nevelini aeg on läbi nüüd päästab veel strip natuke\noh, / 22. veebruar 2017 10:53\nÄra kutsu kurja karja.\nehh/ 22. veebruar 2017 09:40\nInimesed usuvad seda,mida nad oma silmaga näevad. Hetkel aga olukord selline, et peale maksumaksja raha kasutamist, on selgelt näha, kuidas proua närtsib, kaalu juurde tuleb ja Keijuga riidekappi jagab. Ei aita need 100 eurosed imejoogid midagi kui personaaltreenerid, kosmeetikud ja stilistid ära kaovad.\n22. veebruar 2017 09:47\nMillist maksumaksjate raha tema nüüd kasutab? Sul Ievaga läks sassi.\nnaine/ 22. veebruar 2017 12:41\nEvelin näeb oma vanuse kohta suurepärane välja. Ja paistab, et ka elu on huvitav ja mitmekesine. Evelin elab täisväärtuslikku elu. Aga kuidas on teiega? Kas elu kibe, et kogu aeg viha vahutab?\nei vaidle vastu/ 22. veebruar 2017 20:29\nevelin on tõesti hõrk kaunitar,aga ...\nküssa/ 22. veebruar 2017 09:37\nKas Arsenali keskusesse tohib koeri kaasa võtta? Suuri suukorvita koeri?\nUnn/ 22. veebruar 2017 10:33\nTema kindlasti tohib\nPõhja-Tallinna elanik/ 23. veebruar 2017 10:11\nArsenalis on lubatud hästikäituvad koerad v.a. Selveris\n???/ 22. veebruar 2017 09:31\nVõi 99 euri pudel? Huvitav, mitu protsenti Evelin läbimöögi pealt teenib?\nteenib palju teenib/ 22. veebruar 2017 09:51\nInimese tervis on igal juhul kallim kui see ravim. Juba minu vanaema teadis et see rohi aitab vähi ja veel paljude haiguste vastu.\nJuut/ 22. veebruar 2017 10:08\nno pakun su vanaemale "heade mõtete pudelikest"- nii, kui head nõu, või mõtet tarvis, avad pudeli ja nuusutad...pole kallis ka sugugi - 199 euri 0,5 liitrit - jätkub lastelastelegi !!!\nKui.../ 22. veebruar 2017 11:05\n..keegi ostab,siis 1-pudel maksustab ja 9-pudeli eest sularaha tasku.On meil ennegi olnud igasuguseid Hiromante,et Evelyn ka -no tule taevas appi.Käibki seda kõike Balilt toomas,et ullikestele maha müüa.\nnuujah.../ 22. veebruar 2017 12:42\n?/ 22. veebruar 2017 11:20\nKas see müük on ametlik? Kas paneb raha kõik oma tasku või maksab riigile ka midagi?\n22. veebruar 2017 12:34\n99 on kahe 0,75 l pudeli eest\nRealist/ 22. veebruar 2017 09:25\nIlus siseturunduslik artikel. Sai ära mainitud kuulsa nime, toote nime, toote hinna, toimeaine ja subjektiivsed mõjud. Ülejäänud sisutäide on puhas õhk. Kas keegi pani tähele et "artikel" on ostetud reklaam?\nPudel võlujooki maksab 99 eurot!!! / 22. veebruar 2017 09:24\nsee jäeti nüüd päris loo lõppu...\nevelin tegi 90% soodukat,,niiet õige võlujoogi õige hind oli 1000 euri...\nisegi koer oli hämmeldunud niisugusest suuremeelsusest!\nvaata/ 22. veebruar 2017 10:27\nIse teen hoopis niimoodi. Ostan apteegist Kasekäsna paki. Valan selle kastrulikesse, peale nõrgalt leige keedetud vesi ja hoian köögikapil 3 päeva, vahel liigutan lusikaga segu. Siis kurnan vee pudelisse ja panen pudeli külmkappi. Igal hommikul võtan 50 grammi. Kuna perekonnas on palju maovähi all kannatajaid olnud, siis teen sellist profülaktikat.\noü ärmamaa / 22. veebruar 2017 11:57\njuhina ja endise esileedina on heategevus talle ikkagi südamelähedane\nValter/ 22. veebruar 2017 09:24\nMinu lahutatud abikaasa on Evelinist 3 aastat vanem, mitme kōrgkooli diplomiga, mitte ainsalgi omandatud erialal ametis olnud ei ole. Evelin on samal samal rajal nagu minu ekski, teeb samuseid asju, proovib siit ja sealt. Praegu tegeleb minu ex Prantsusmaal vanurite pamprivahetusega.\n22. veebruar 2017 09:49\nTäpsusta, kad see pamprivahetamine on hea või halb?\n/// 22. veebruar 2017 09:54\nSeda Evelin teile kolme aasta pārast ise rāāgib.\n//-le/ 22. veebruar 2017 10:12\nKas ta kolme aasta pärast suudab lugeda sinu mõtteid!?\nto valter/ 22. veebruar 2017 11:04\nMiks see eksi-rada sulle peavalu valmistab kui ta ise rahul on? Keskendu oma tegemistele ja jäta muretsemine teiste katsetuste pärast. Yhel töökohal hällist surmani töötamine ei tee sinust kuidagi paremat inimest.\nKoerast/ 22. veebruar 2017 09:14\non kahju ;(\nmaamees/ 22. veebruar 2017 09:14\nViimases hädas võttis ka koera kaasa.Aga ikka keegi ei jäänud teda kuulama.\n??/ 22. veebruar 2017 14:56\nnagu rändlaulik,vahel koeraga, vahel kaltsunukuga kuidagi imelik pagas sel neiul\nkamaamees/ 22. veebruar 2017 15:35\nkoeraga tuleb veel tagasi tulla, sest ajakirjanik unustas koera nime mainimata\nG/ 22. veebruar 2017 09:12\nTa on oma rumalusega endale suure teene teinud.\n22. veebruar 2017 09:50\nTargad õhtulehe kommenteerijad teavad\nG/ 22. veebruar 2017 09:09\nMa paneks ka minema kui mingi arulage reklaamiks koos krantsiga mingit eliksiiri(???)\nJan/ 22. veebruar 2017 08:56\nAvalikult julgevad rumalad olla vähesed, küll on aga mõnus rumal olla virtuaalselt.\nNeid imeeliksiire on ju lihtsalt nii palju juba läbi käinud ja ükski neist pole imesid teinud.\nÄkki selle tõttu, et imesid polegi olemas?\n22. veebruar 2017 09:54\nIme sünnib siis kui õhtulehe komentaariumis kaob kurjus ... aga see ei juhtu mitte kunagi\n22. veebruar 2017 08:56\nTa on nõrkustest karastunud, mitte murdunud.\noviot/ 22. veebruar 2017 08:54\nmiks lastakse sellisel inimesel koguaeg kõnelda Maksku Ärmatis kinni ja kadugu pildilt.Vaadake mis ta on maksumaksja rahaga teinud. Ma arvan et oravad on tema taga ja muutkui utsitavad mölisema Inimesed ärge hääletage oravate poolt ,näete mida nad teevad Loodame et liht inimesed saate aru\nMida siis see maksumsksjate raha on teinud!?\n......................................./ 22. veebruar 2017 11:15\nMa ei hääleta kunagi oravate poolt. Nad on enamjaolt petised.Oleksid veel 17 aastat valitsuses oinud. Kõigele tõmbas kriipsu peale Rõivas,sest ähvardas kogu eesti rahvast venemaaga. Huvitav kas valimiste aegu tema peakohal tiirlevad NATO lennukid.Palju see reklaam maksis ?\n./ 22. veebruar 2017 08:53\nKas ta on nüüd samas kategoorias, nagu "Strippar Marko", "Nõia Ints" "Vändra Aveli" "Seksi Kristi".\n!/ 22. veebruar 2017 08:52\nEi imesta üldsegi. Evelini jutt või.. Ka mina poleks sedakuulama jäänud.\nautorolla/ 22. veebruar 2017 08:49\npesavalik sai saatuslikuks....\njärjekordne karile jooksnud ponnistus?/ 22. veebruar 2017 08:47\n22. veebruar 2017 08:47\nteada puha need eliksiirid ja muud sarnased asjad. need on lollidele suure raha eest.\nhm/ 22. veebruar 2017 08:43\nRahval kadus huvi, sest sai jutusaatest kõik kõmulise teada.\nteiseks... inimesel on arstiharidus ja tegi ikkagi eksami hindele väga hea? vähemalt nii võis mõni aasta tagasi lehest lugeda. Miks ei jätka õpinguid residentuuris? Nagu mahavisatud aeg see õppimine siis ju?\nmargus/ 22. veebruar 2017 07:19\nsee naine mõjub nagu krants,kes on koduta ja ilma peremeheta. asjalikku ja normaalset juttu sellest suust ei kõla.pole kõlanud ja ei hakkagi kõlama.presidendiprouana laaberdas ka ringi,nüüd lällab,mis aga sülg suhu toob.\nTegelt vastupidi/ 22. veebruar 2017 08:53\nOn väga tubli, püüab oma tööga hakkama saada mitte ei palu almust\nMaali/ 22. veebruar 2017 09:14\nTegelikult on maksumaksja rahaga end üles puhvinud\nWelcome to Banaania/ 22. veebruar 2017 09:14\nPüüab oma tööga hakkama saada?!\nMis tööd ta siis teeb? Äkki näeme teda ukselt uksele käimas ja tolmuimejaid müümas. To next. Töötab nagu isailves 24/7. Küll viiuldajana, küll presidendiprouana, küll moedisainerina, küll koduperenaisena, küll saatejuhina, küll jutlustajana, küll arstina, küll kokana.\nKuidas ta seda kõike jõuab?\nAga see on hea, et ta almust ei palu. Enam. Nagu isailves. Jätkuvalt.\nah/ 22. veebruar 2017 09:22\nkas imeeliksiiriga petmine on töö\nBanaanile/ 22. veebruar 2017 09:58\nA mis tööd teed sina?\nSkoor/ 22. veebruar 2017 10:51\nNoh, banaan, rahvas ei usu, et sa käid tööle\n22. veebruar 2017 12:21\nmillie tööga? huntkriimsilam 9 ametit ja kasu ei idagi.\nrahune/ 22. veebruar 2017 12:47\nSinult ta ju almust ei palu!\nSa ju/ 22. veebruar 2017 13:22\nKassi omanik/ 22. veebruar 2017 09:58\nMiks sul ta nii mõjub, ilmselt jääb saladuseks. Võibolla süüdi on sinu oma jutukas peni, aga ringi nad laaberdavad kõik, lase ainult uksest välja\nmargus/ 22. veebruar 2017 10:28\nmis sinusuguste haukumisest kasu on.see ju koera amet.jääge vait,te möla on ainult lollide ajaviide.


Kunstis peab riskima - Kultuur\nVaba Lava etenduskunstide keskuse kuraatoriprogrammi saabus 244 projektiideed 35 riigist, Brasiiliast Valgeveneni, Norrast Jaapanini. Sõelale jäänud üheksa projekti, millest nelja taga on välismaised loojad, tegelevad demokraatia, masside vabastamise, avalike kohtade aktiviseerimisega, erivajadustega inimeste sotsiaalse integratsiooni, surma mõtestamise ja ühiste hirmude loomisega; erifookuses on sugudevahelised võimusuhted ühiskonnas.\nSel laupäeval esietendub Vaba Lava teatrikeskuses esimese kuraatorprogrammi hooaja eelviimane lavastus «fac!+do!+totum». Peeter Raudsepa ja Krista Köstri eestvedamisel tuuakse publiku ette tantsu- ja tekstilavastus, milles tantsijad ja näitlejad küsivad assotsiatiivsete rännakute kaudu: «Kuidas olla sundimata? Kuidas saada tugevaks?» Lõppeva hooaja kuraatorid olid rahvusvaheline teatriekspert Oleg Lojevski ning teatriteadlane ja -kriitik Madis Kolk.\n- Madli Pesti, sina koos Thomas Frankiga vastutad Vaba Lava uue hooaja kuraatorprogrammi eest. Kuidas hindad esimese hooaja kuraatorprogrammi?\nNähtud lavastuste põhjal ütlen, et esimesel hooajal puudus selge kunstiline visioon. Esimeste kuraatorite printsiip oli, et kui tegemist on vaba lavaga, siis nad ei piira ega suuna seda vabadust. See oli omamoodi eksperiment väljendada vabadust ja nii kujunes esimese hooaja programm suhteliselt kirjuks.\nErinevus esimesest hooajast on nüüd kindlasti see, et me näeme oma programmi tervikuna ja iga lavastus on kui osake meie kunstilisest ja temaatilisest visioonist. Meie eesmärk oligi teha väga selge fookusega kuraatorprogramm.\nMeie oleme oma valitud lavastustega äärmiselt rahul ja õnnelikud, aga me ei saa garanteerida, et neist tulevad suurepärased tööd, sest lavastuse õnnestumine pole kuraatori võimuses.\n- Millised piirangud olid teil kuraatorprogrammi lavastuste valimisel?\nVaba Lava andis meile täielikult vabad käed. Vaba Lava juhid kinnitasid, et nende eesmärk on teostada kuraatorite ehk minu ja Thomas Franki kunstilist visiooni.\nMeie visiooni peamised põhilised märksõnad on avatus, kogukond, teatri ja teatrist väljapool olevate inimeste sidumine.\n- Kui palju arvestas teie visioon siinse publiku maitsega?\nMaitse kui sellisega mitte, lähtusime puhtalt enda huvist. Mõtlesime, mida uut võiks Eesti teatriruumi tuua, seda nii temaatiliselt kui ka vormiliselt.\nMeile saadetud 244 projekti põhjal saab teha üldistuse, mis toimub maailma, eelkõige Euroopas ja lääne kultuuriruumis etenduskunstides. Üheks märksõnaks on kaasatus ehk osavõtuteater. Teiseks suureneb žanriteülesus, enam ei saa selgelt määratleda, kas tegemist on tantsu- või visuaalteatriga – lavastuses sulandatakse ühte video, sõna, tants.\nKolmandaks torkas silma nn päris inimeste kasutamine ehk dokumentaalsus. Ilmselt on lääne kultuuriruumi teater küllastunud valmis kirjutatud näidendite lavale seadmisest ja otsitakse laval tõelist, päris hetke.\n- Laval on nn tavalised inimesed, kuid samas on paljud head näitlejad alakoormatud.\n(Naerab.) Jah, nii see on, aga see on tavaline ka Euroopa teatriruumis.\nKui võrrelda teatriruume, siis Thomas Frank oli tohutult üllatanud eestlaste teatrihullusest. Kui tema juhitavas Viini interdistsiplinaarsete etenduskunstide keskuses «brut Koproduktionhaus» võiks selliseid lavastusi, nagu meie programmis on, mängida kolm-neli korda, siis Vabale Lavale planeerime populaarsematele nimedele 10–15 etendust. Kusjuures saalid on võrreldava suurusega.\n- Eestlased armastavad eelkõige siinset näitlejat ja eelistavad psühholoogilist teatrit. Kuid teie programmis on vähe eesti näitlejaid ja ükski lavastus ei põhine kindlal narratiivil, psühholoogilist teatrist pole. Kuidas te plaanite lavastused publikule maha müüa?\nMe ei mõelnud sellele, kuidas lavastused maha müüa, kuidas publikut saali saada. Vaba Lava poolt ei tulnud mitte mingit survet, ei öeldud, et see või teine projekt äkki ei müüa. Valisime välja üheksa lavastust, mis kõik moodustavad sisulise terviku. Meie jaoks on tegemist septembrist maini kestva festivaliga.\n- Olen pisut segaduses. Sest kui Vaba Lava loodi, siis räägiti, et see on mõeldud Eesti sõltumatutele vabatruppidele, väiketeatritele. Teie programmis on üheksast lavastusest neli välismaised ja Eesti trupid on nendeks lavastusteks loodud erikooslused.\nEristan siin kahte aspekti, üks on kuraatorprogramm, teine on kogu ülejäänud programm, mis palju ulatuslikum kui kuraatorprogrammi üheksa lavastust.\nAvatud programmil on vaid üks piirang: see on ajaline, sest ööpäevas on 24 tundi ja seega mahub Vaba Lavale esinema vaid teatav arv truppe. Kui minna Vaba Lava nime tähenduse taha, siis ingliskeelne tõlge on open space, see tähendab avatud välja – ruumi, isegi kosmost. Vaba Lava toimibki avatud välja põhimõttel, see tähendab, et absoluutselt kõik on oodatud sinna esinema.\nSelle kõrval on kuraatorprogramm, mis pole avatud, vaid on kureeritud väga kindlate raamidega. Vaba Lava on lubanud tegeleda nii olemasolevate väike- ja projektiteatritega kui ka uute truppide ellukutsumisega – nii ongi kuraatoriprogrammis palju vabakutselisi ja nende uusi kooslusi, kõrvalprogrammis aga palju väiketeatreid.\n- Tõsi, Vaba Lava ruumi võivad kõik rentida, kuid vaid kuraatorprogrammi üheksa lavastust saavad kulkast peaaegu automaatselt toetust, selline on vähemalt suusõnaline kokkulepe.\nJah, kulka toetab neid.\n- Seega astub kulka rahvusvahelisse teatribisnisesse. Seni on ju vaid mõni üksik rahvusvaheline lavastus – mõned Kanuti Gildi Saali või Baltoscandali kaasprodutseeritud lavastused – valminud Eesti maksumaksja rahaga.\nJah, aga see on põhjendatud, sest need neli rahvusvahelist projekti annavad midagi Eesti kultuurile juurde ja kulka eesmärk on edendada eesti kultuuri. Välistruppidel oli kohustus kaasata eesti loojaid, kunstnikke, tehnikuid.\nVälisprojektid kaasavad eesti inimest ning ühendavad nad eesti kultuuri vereringe Euroopa vereringesse. Samuti panustavad need lavastused midagi meie ühisesse mõtlemisse, arusaama, seda nii teatrivaataja isiklikku kui ka laiemalt ühiskondlikku mõtteruumi.\nSeega on kulka toetus igati põhjendatud. Loomulikult on kõikidel välisprojektidel ka välistoetus.\n- Vaba Lava loomisel sain mina aru, et seda on vaja meie väiketeatrite arendamiseks. Ma ei saa öelda, et näen vastuolu, aga näen kuraatorprogramm, kus Vaba Lava ellukutsujate lavastusi pole, on täiesti teine ja erinev tee.\nJah, on kaks erinevat teed. Kuraatorprogramm on Vaba Lava juhtide idee selleks, et moodustaks kunstiline tervik, mida võime nimetada ka Vaba Lava visiitkaardis. Kuraatoriprogrammi idee on kutsuda ellu ka uusi kunstilisi kooslusi. Avatud välja programmis puuduvad kunstilised kriteeriumid, seal võivad kõik endale saali rentida ja etendusi anda.\n- Baltoscandal, Saal Biennaal (vanema nimega Augustitants), Talveöö Unenägu ja TREFF toovad Eestisse juba valmis lavastusi tuntutud tegijatelt. Teie tegite valiku puhtalt idee pealt. Miks on vaja Eesti teatriruumis vaja nii riskivat kuraatorprogrammi?\nMeie tahame, et ka välisprojektid seostuksid otseselt Eesti avalikkuse ja inimestega. Kõik need neli välisprojekti kaasavad Eesti inimesi erineval moel ja erinevat esteetikat ning lavastusmeetodit kasutades.\nKõik välismaised tegijad on Euroopa teatrifestivalidel esinejad. See polnud meil otseselt eesmärk, nagu ka geopoliitikale mõtlemine, lihtsalt saksakeelses teatriruumis toimubki kõige põnevam areng, samuti on Hollandi ja Belgia praegu elav etenduskunstide keskus.\nSisuliselt haakuvad meie lavastused nende festivalidega, mida nimetasid, aga eripära on, et nad suhestuvad Eesti tegelikkusega palju otsesemalt.\n- Aga teil ega meil pole garantiid, et valmiv lavastus seda ka teeb, sest idee ja lavale jõudev lugu võivad erineda.\nMe kohtusime kõikide tegijatega ja uurisime nende kontseptsiooni põhjalikult. Osa välislavastusi on nii-öelda esietendunud, st kontseptsioon on küll kunstniku välja mõeldud, kuid eri riikides teostatakse seda kohalike inimestega ja lavastus sünnib seega uuesti. Näiteks Doris Uhlichi «more than naked»/«alastusest enam».\nEesti kunstnikud pole harjunud avaliku ideekonkursiga, mis on normaalne, sest meil puudub selline praktika. Aga see omakorda tähendab, et nad pole harjunud täpselt oma ideed sõnastama; siin on ka erandeid, kuid üldistada võib.\nVälismaa kunstike seas on konkurents sadu kordi suurem ja rahastust on raskem saada. Meie Eesti kultuurirahastuse kallal võib viriseda, alati on midagi puudu, aga välismaaga võrreldes on olukord siiski hea. Nii et kui välismaa loojad soovivad oma ideed ellu viia, soovivad avalikku rahastust, siis peavad nad olema idee sõnastamisel ja kirjeldamisel väga täpsed. Meil pole põhjust neid mitte usaldada.\nAga kunstis peabki riskima. Ma olen väga õnnelik, et me saame seda teha. Mõningad projektid võtsimegi kavva selle alusel, et usume nende tegijatesse.\n«Tavalised inimesed: alastusest enam»\n- «alastusest enam». Idee ja koreograafia Doris Uhlich. Produtseerib Eestis Sõltumatu Tantsu Lava koos Vaba Lavaga. Laval on kakskümmend tantsijad, kes alasti olles otsivad vastust küsimusele, miks peaks keegi end laval paljaks koorima.\n- «Tõelised naised, tõelised mehed ja tõelised teised». Idee ja lavastus Tiina Sööt. Inimesed väljastpoolt teatrit räägivad laval soolisest ebavõrdsusest oma kogemusest lähtudes.\n- «sugu: n». Laval Evelin Võigemast, Mari-Liis Lill, Ursula Ratasepp, Hilje Murel\nLava taga Eva Klemets, Maria-Lee Liivak, Kairi Mändla. Produtseerib Kaarel Oja. Mida on öelda naistel, emadel, abikaasadel, koduhoidjatel ning ühiskondliku rahu ja harmoonia tagajatel, kes isegi teatris tõsisematest teemadel rääkides meeste kõrval tavaliselt sõna ei saa?\n- «Ärka üles! Aeg on surra.» Idee ja lavastus: Katrin Essenson ja Jarmo Karing. Lääne kultuuriruumis on matused üks vähestest müstilistest rituaalsetest sündmustest, mida veel praktiseeritakse. Publikut kutsutaksegi osalema selles rituaalis.\n- «Kes kardab pimedat?» Idee ja lavastus Jaanika Juhanson, tekst Martin Algus, Jaanika Juhanson ja Terateatri liikmed ning professionaalsed näitlejad. Pimedate-teemaline lavastus, mis sotsiaalkriitiliselt vahedas, kuid valusalt humoorikas punk-kabareevormis näitab ühiskonnas levinud hirme ja müüte, samuti kergitab katet pimedate igapäevaelult.\n- «Tavalised inimesed. Tallinna versioon». Idee autor ja lavastaja Jan Martens. Produtseerib Eestis R.A.A.A.M.\nLaval kohtuvad esmakordselt kaks võõrast tallinlast, kuid kas sadade silmapaaride ees on võimalik saavutada lähedus?\n- «Ühendus paratamatu ületamiseks. Sada sammu üleilmse rahuni». Autor ja lavastaja Cristophe Meierhans. Produtseerib Eestis Vaba Lava. Publik on restorani külalised, kes on jäetud omapäi, igaüks oma isude ja näljatundega, sest kokka, kelnerit ega ka retsepte lavale ehitatud köögis pole. Mis hakkab juhtuma?\n- «Vormides hirmu». Idee ja lavastus Julian Hetzel. Mis juhtub, kui inimeste pidevasse liikumisse, igapäevasesse sagimisse tekitada hetkeline katkestus, hetk, mil inimene on sunnitud peatuma, mõtlema ja otsustama? Esimene osa etendusest toimub Tallinna tänavatel, teine aga teatrisaalis.\n- «Me võime tantsida, kui me tahame». Idee ja lavastus: Sander Pukk. Karaoke-diskotantsustiilis «spontaansed» tantsunumbrid vahelduvad professionaalsete tantsijate etteastetega ja seda kõike Tallinna linna avalikul väljakul.


Liikluses hukkunute arv vähenes\nLiikluses hukkunute arv jääb eeldatavasti 70 aasta madalaimaks\n08:13 26.12.2017 (Uuendatud 07:28 26.12.2017)\nLiikluses hukkunute arv jääb lõppeval aastal eeldatavasti viimase 70 aasta väikseimaks, esimese jõulupüha seisuga on meie teedel ja tänavatel elu jätnud tänavu 47 inimest, kuid kogu 2016. aasta peale oli hukkunuid 71\nTALLINN, 26. detsember — Sputnik. Jalakäijad on sel aastal surma saanud üheksa, viimase kümne aasta jooksul on hukkunud 242 jalakäijat, teatas ERR viitega Politsei- ja Piirivalveametile.\nKõige rohkem jalakäijaid saab viga õhtul kella 5 ja 6 vahel, reede õhtul ning ülekäiguradadel. Kõige rohkem jalakäijaid on sel aastal viga saanud Tallinna linnas, 175 inimest, sellest järgmisel kohal on Tartu linn, kus on ainult 26 vigastatut.\nRoolijoodikuid ootab ees šokivangistus\nAlkoholiralli kasvatas liiklusõnnetuste arvu Valgamaal>>\nPurjus juhid on tänavu osalenud 475 liiklusõnnetuses ja kõige rohkem juhte on tabatud kriminaalses joobes: 6000 roolijoodikust 2500 olid rahvakeeli öeldes maani täis. Neid, kelle joove oli alla ühe promilli, oli 1200. Enamik nendest õnnetustest on juhtunud päeval kella 14 ja õhtul kella 22 vahel.\nValvsad kodanikud aitavad purjus juhte tabada>>\nNelja inimese surma põhjustas tänavu tõenäoliselt kõrvaline tegevus autoroolis, politsei lubab järgmisel aastal muu liiklusjärelevalve kõrval enam tähelepanu pöörata just roolis kirja saatjatele, internetis surfajatele ning kõikvõimalikele muudele tegevustele, mis autojuhtide tähelepanu hajutavad.\npolitsei, PPA, hukkunud, Eesti\nRoolijoomarlus ja toimingud surnukuuris: purjus autojuhte ootab karm karistus\n14:52 18.05.2019 (Uuendatud 12:11 18.05.2019)\nMoldovas karmistati karistust roolijoomarluse eest – vahelejäänud autojuhid peavad läbima spetsiaalse koolitus- ja ümberkasvatusprogrammi.\nTALLINN, 18. mai — Sputnik. Purjuspäi rooli taga vahele jäänud autojuhtide koolitus- ja ümberkasvatuskava mõju tajuvad lähikondsed 26–36 kuud, ütles riikliku kriminaalhooldusinspektsiooni juht Andrei Javorsky intervjuus Moldova Sputniku portaalile.\nSee programm kestab kuni kolm kuud ja koosneb 12 õppetunnist, millest kolm peetakse individuaalselt ja üheksa grupis.\nKohus saatis raskes joobes autot juhtinud mehe vangi>>\nSamal ajal peab isik külastama haiglat, kus ravitakse liiklusõnnetuste ohvreid.\nPraegu on kursusi läbi tegemas 24 inimest.\nJavorski hinnangul ei ole autojuhi ümberkasvatuskava, sealhulgas surnukuuri külastamine mõnede teiste riikidega võrreldes siiski samavõrd karmkaristus.\n"Näiteks Saksamaal kaotab isik, kellelt on juhiluba joobeseisundis juhtimise eest ära võetud, mitte ainult õiguse sõidukit juhtida, vaid ta ei tohi ka pool aastat alkoholi tarbida. See tähendab, et oma vabal ajal ei tohi ta alkoholi, juua," lausus vestluspartner.\nMaanteeamet: autorool ja alkohol ei kuulu kokku>>\nEnamgi veelgi, jätkas ekspert, kriminaalhooldaja võib kutsuda selle isiku iga kell meditsiinikeskusesse testimaks alkoholi leidumist organismis.\n© Фото : Politsei- ja Piirivalveamet\nPolitseinikud on 112-le tehtud kõnede abil tänavu kinni pidanud 160 joobes sõidukijuhti\nPurjuspäi rooli istunud juhtide ümberõppeprogramm kuulub alkoholivastaste seaduste paketti. Moldova valitsus otsustas möödunud aasta lõpul sealseid vastavaid õigusakte karmistada.\nJavorski sõnul seisneb seaduserikkujatest autojuhtide ümberkasvatusprogrammi mõte nende inimeste taas-sotsialiseerimises võitluses kõnealuste juhtumite kordumise vastu, et nad enam kunagi joobeseisundis rooli ei istuks.\nKusjuures mõned neist, kes on juba seda kursust läbimas, külastasid surnukoori pealinna Korolenko tänavas. Seal tegid nad paar tundi ühiskasulikku tööd, pestes liiklusõnnetustes hukkunute surnukehasid ja abistasid koguni lahkamisel.\nAndrei Javorski intervjuu täisversiooni leiate SIIT.\nLiiklus ei ole koht, kus püüda aega "tagasi võita"\n14:25 23.04.2019 (Uuendatud 12:13 23.04.2019)\nEestis algab liiklusohutuskampaania "Võta aega, mitte elu". Kampaania eesmärk on liiklejatele teadvustada, kui rasked võivad olla kiiruse ületamise tagajärjed ja kuivõrd vähe me kiirust ületades tegelikult oma aega kokku hoiame.\nTALLINN, 23. aprill — Sputnik. Möödunud aastal oli 26. hukkunuga liiklusõnnetuses üks põhilisi riskitegureid kiirus – selle ületamine või teeoludega mittearvestamine. Liiklus ei ole rallisõit, kus kiirust suurendades püütakse aega tagasi võita. Need mõned võidetud sekundid ei korva kunagi hävitatud või rikutud elusid. Õnnetuste tappev jõud tuleneb just sõidukiirusest.\nMehed satuvad liiklusõnnetustesse kolm korda sagedamini\n"Piirkiiruse eiramine ei mõjuta ainult ühte ohukomponenti, vaid mõjub doominoefektina rohkematele teguritele. Kiiruse kasvades aheneb juhi nägemisväli ning seetõttu ei jõua roolisolija märgata kõike eesolevat, pikeneb pidurdusteekond ning sõiduki täielikuks peatumiseks kuluv aeg," selgitab Maanteeameti ennetustöö osakonna ekspert Sirli Tallo pressiteate vahendusel. "Enda arvates kiirust ainult natuke ületades seame pidevalt ohtu nii enda kui ka kaasliiklejad. Liiklemine peaks lähtuma põhimõttest võtta aega, mitte elusid."\nIsegi vähene kiiruseületamine on äärmiselt ohtlik. Seal, kus 50-ga sõitnud auto on ohtu märgates pidama saanud, liigub 60-ga sõitnud auto veel 43 km/h.\nSelline kiirus võib saada saatuslikuks jalakäijale, ratturile ja mootorratturile.\nSel aastal on politseinikud kinni pidanud üle 13 500 kiiruseületaja, lisaks on automaatsed kiiruskaamerad fikseerinud selle aasta esimese kolme kuuga ligi 21 000 kiiruseületamist.\nPolitsei pani posti mustad jõulukaardid\nEelmiste aastate kogemus näitab, et suviste teeolude ja ilusate ilmadega kipuvad inimesed gaasipedaali veel agaramalt vajutama.\nInimesed alahindavad kiiruse ületamisest tulenevaid riske>>\nPolitsei- ja Piirivalveameti juhtivkorrakaitseametnik Sirle Loigo sõnul juhtuvad liiklusõnnetused erinevate asjaolude kokkulangemisel. Kiirusest sõltub aga see, kui rasked on liiklusõnnetuse tagajärjed.\n"Kui kõik seisaks paigal, siis ei juhtuks ka ühtegi õnnetust. Maailm on aga mõeldud liikumiseks. Liigeldes õigel ja ohutul viisil, väheneks liikluses vigastatute ja surma saanud inimeste arv märkimisväärselt," toonitab politseikapten Sirle Loigo.\nInimesed alahindavad kiiruse ületamisest tulenevaid riske.\nHukkunuga liiklusõnnetuste peamised riskitegurid on turvavarustuse mittekasutamine, alko– või narkojoove, kõrvalised tegevused ning kiiruse ületamine. Just kiirus on see, mis inimesi tapab ja vigastab, teatas varem Sputnik Eesti.\nMaanteeameti andmetel toimus 2018. aastal 1464 inimkannatanuga liiklusõnnetust, milles hukkus 67 ja sai vigastada 1824 inimest. Eriti traagiliselt jäävad eelmist aastat meenutama jaanuar, juuni ja juuli, sest neil kuudel hukkus liikluses kümme või rohkem inimest.\nVõrreldes 2017. aastaga hukkus 2018. aastal liikluses oluliselt rohkem inimesi ning hukkunute arv jäi sarnasele tasemele 2015. ja 2016. aastaga.\nMaanteeameti liiklusohutuskampaania "Võta aega, mitte elu" kestab 23. aprillist 20. maini. Kampaania eesmärk on liiklejatele teadvustada, kui rasked ja pöördumatud võivad olla kiiruse ületamise tagajärjed ja kuivõrd vähe me kiirust ületades tegelikult oma aega kokku hoiame.\nmaanteeamet, Eesti, piirkiirus, kiirus, autoliiklus, liiklus


Ian Juby Baughi loomise tõestusmuuseumis loengute pidamine\nLoogika ja looming\nHmmm, tundub, et isegi geoloogiliselt segased 'yabba-daba-doo' kaupmehed on hüpanud anti-loodusteadlane vagun. Daamid ja härrad, tere tulemast madala rippuva vilja juurde. Juhul, kui te seda pätti ära ei tunne, on tema nimi Carl Baugh; või anda talle ametlik akadeemiline tiitel Carl Baugh. Ta on kreacionistlikes ringkondades kurikuulus, kuna on nii ebakompetentne, et isegi teised pähklijuhud, keda pole väärt kuulata - näiteks Vastused 1. Moosese raamatus , Creation Ministries International ja Ken Ham - on väljendanud muret, et ta võib kogu kontserdi puhuda.\n- YouTuber Gary Edwards Baughil\nCarl Baugh (1936-) on sidus Noor Maa kreacionist kreacionisti suhtes nii saamatu vabandust paluvad et isegi Ken Ham on hoiatanud enda peale lootmise eest jama . Samuti on ta kurikuulus rippuva staccato sõna salati kõneviisi poolest, mis paneb tema esitluse kõlama nii, nagu oleks selle keegi hiina keelest tõlkinud Puuriterad afaasia. ' Samuti just nagu 'Dr.' Dino , Baughil on rekord usaldusväärsus põhineb mõnel, hm, värisev dokumentatsioon . Tema eluloos on märgitud, et ta on otsinud vähemalt ühe ekspeditsiooni Noa laev Ararati mäel.\nkaks Loomingu tõendusmuuseum\n3 'Märkimisväärsed' teosed\nPlaneedi kohale riputatud kristalne taevas filtreerus välja lühilaine kiirgus ja selle füüsiline struktuur on universaalne raadio signaalid serenadivad maad hommikuste meloodiatega. Planeetid Päikesesüsteem jaotati harmooniliste intervallide kaupa suures ulatuses, kooskõlas energiaväljadega, mida seemned väikeses mahus toodavad.\n—Proov Carl Baughi veidrast kolinast loomingu tõendamismuuseumist Texas veebisaidil.\nMis puutub tema kreacionistlike väidete sisusse, siis Baugh on haakunud kõige naeruväärsema ja läbipaistvama nariga (seega Answers In Genesise ettevaatusega temale lootma jääda) ja on selle kõige juurde jäänud kaua aega pärast seda, kui veidi vähem nõmedad apologeedid on kaotusi vähendanud ja distantseerunud ennast sellest. Näited hõlmavad kõike alates Paluxy jõe rajad (mida Baugh jätkas kaitsmist aastal Inimese salapärane päritolu ), Moabi mees ja et Londoni vasar on ehe kohapealne artefakt ja tõendeid hiljutise loomingu kohta. Tõepoolest, Daily Show valgustas Baughi ja tema vaateid juba 2001. aastal, kui see teda intervjueeris ja ta väitis, et inimkonna ajalugu on sarnane Tulekivid ( ilma naljata… ).\nTal on tõeliselt mõtlemapanev paber pealkirjagaKristallilise varikatuse teooria, mis on postitatud tema veebisaidile, kuid vaatamata sellistele avaldustele nagu: 'Astronoomilise polarisatsiooni andmete hiljutine analüüs näitab, et universum on optilise teljega ja universum näib käituvat sarnaselt a-ga kristall optilise aktiivsusega ', pole sellel midagi pistmist kristall woo . Selle asemel, nagu veidi arusaadavam selgitus, mille pakub CreationWiki teeb selgeks, Baughi kristallvarikatuse teooria hüpotees idee on variant väitest, et Noa üleujutus tuli a varikatus Maa kohal ja 'kristalliline' viitab Baughi arusaamale, et varikatus oli valmistatud jääkristallidest.\nBaugh asutas Loomingu tõendusmuuseum (algse nimega Creation Evidences Museum) kahekordse laiusega haagises 1984. aastal Texases Glen Rose'is Dinosaurus Valley State Parki lähedal 23 aastat enne Ken Hami kurikuulsamat Loomemuuseum aastal Kentucky . Hiljem mõnevõrra atraktiivsemaks rajatiseks täiendatud pseudomuuseum on „vormitu mass… asju, ideid ja asju, mis” pole isegi vale 'ja geneerilised kivimid ning hüperbaarilised kambrid ja mitteseotud fossiilide klaaskorpused evangeelne kitš. ' Muuseumis on 'koopia' Noa laev väidetavalt demonstreerides Arki ehitamisel kasutatavat insenertehnikat. Muuseum sisaldab seletamatult ka Ameerika jalgpallitreeneri Tom Landry elust suuremat kuju.\nVabandame, määratud programm ei kehti.\n—Trinity Broadcast Networks, a peatatud kell kirjeldab täpselt Carl Baughi telesaadet.\nBaugh esitles programmi nimegaLoomine 21. sajandilpeal Trinity ringhäälinguvõrk , kus esinevad sellised külalised nagu Ian Juby 'keemikuteadlane' John Morris Pendleton. Selle seeria vastu astus YouTube'i vlogger Logi sisse seerias nimegaTeadus 12. sajandil. Tundub, et programmi on pärinud David Rives.\nCarl Baugh Ameerika Loonsi entsüklopeedias\nLoomingu tõendusmuuseumi aruanne loodushariduse riiklikus keskuses\n↑ Pendleton on automehaanik autotehnik, kellel on B.S. keemias Wisconsini-Madisoni ülikoolist, kellele meeldib end laborimantlisse riietada ja kes väidab end olevat 'töötanud vähiuuringutes 1 1/2 aastat'. Ta on olnud Tere, ma olen teadlane debunking seeria poolt YouTuber Logicked.\nInimeste spontaanne abort


Loeng „Kaassõltuvuse juured“ | HOLISTIKA INSTITUUT\nLoeng „Kaassõltuvuse juured“\nOled teretulnud 26. septembril Holistika Instituuti Kert Grünbergi loengule: „Kaassõltuvuse juured.“\nKaassõltlane ei taju, et ta pingutab liiga palju enda arvelt. Ta usub, et suhtes kannatamine tähendab kirge ja armastust. Tema jaoks on ainult töö nimel elamine normaalne. Välised saavutused ja enda salgamine annab talle väärtuse. Keerulised inimesed on põnevad, erutavad ja huvitavad.\nLoeng aitab teadvustada:\nkuidas sinu elu on selliseks kujunenud nagu ta on;\nmiks sa nii tunned ja mõtled;\nmuuta harjumusi ja käitumismustreid;\nliikuda suurema rahulolu ja sisemise tasakaalu poole;\nkogeda lähedust ilma hirmuta.\nMe oleme kõik halva kohtlemisega kokku puutunud, kuid me ei oska seda tihti ära tunda. Oleme pidanud väärkohtlemist normaalseks. Laps sõltub täielikult enda hooldajatest, mistõttu ta õpib valusaid tundeid summutama ja ignoreerima. Täiskasvanuks saades jätkame enda tunnete ja vajaduste summutamist. Oleme niimoodi harjunud. Kaitsemehhanismid ehk tunnete summutamine ei lase sul näha tegelikkust, mille tõttu ei suuda sa märgata ka enda kaassõltuvust.\nLoeng toimub 26. septembril kell 18.00 – 21.00 Holistika Instituudis, Endla 15, korrus IV, saalis 3.\nLoengu tasu: 20 eur kohapeal\n6. oktoobril algab aastane enesearengukoolitus „Kaassõltuvusest vabaks“ Vt. lisa: www.hingamistuba.ee


Alo Raun: valimised võitsid Putin ja protest - Arvamus\nAlo Raun: valimised võitsid Putin ja protest\n2. märts 2015, 20:52\nKui paari kuu eest defineeriti kolm võimalikku valimiste peateemat – julgeolek (Vene kaart), toimetulek (maksud, toetused) või stagnatsioon (võimu kaugenemine rahvast) –, siis kuigi räägitakse, et seekord ükski neist peateemaks ei kujunenud, ei taha ma sellega nõustuda. Minu meelest näitab lõplik valimistulemus kahe teema – julgeolek ja stagnatsioon – omamoodi combot, kirjutab politoloog Alo Raun.\nEsiteks, Reformierakond suutis tõesti mobiliseerida kõhklejad Keskerakonna ja Putini hirmus enda selja taha, mistõttu läks neil valimistel paremini, kui ükski küsitlus ennustas. Ühtlasi tehti nii suur osa kihutustööst ka Edgar Savisaare eest ära.\nTeiseks, kolm protestiparteid – Keskerakond («Teeme teisiti!»), Vabaerakond ja Konservatiivne Rahvaerakond (EKRE) – said kokku 42 kohta. Eriti just Vabaerakonna ja EKRE 15 kohta näitab, et stagnatsioon oli neil valimistel reaalne teema. Arvestades, kuivõrd nähtamatu oli kahe viimase kampaania, on see hääl ülejäänud «valgete jõudude» käitumise ja kooseluseaduse vastu, mitte niivõrd tõusuparteide programmide poolt.\nKolmandaks, nii julgeoleku kui stagnatsiooni telg olid eelduslikult kahjulikud Isamaa ja Res Publica Liidule (IRL) ja sotsidele, ning nii ka läks – just need kaks jõudu kaotasid valimisküsitlustega võrreldes enim. Hääled läksid Vene kaardi tõttu Reformierakonnale ning protesti tõttu EKRE-le ja Vabaerakonnale.\nKokkuvõttes jõuamegi neljanda tõdemuseni. Nende valimiste tõenäoliselt kõige kurvem paradoks protestivalijatele on see, et kui nad tahtsid karistada oma käitumisega esmajoones Reformierakonda, siis tegelikult tegid nad «karuteene» sotsidele ja IRLile, kes on nende jaoks eelduslikult meeldivamad valikud.\nKusjuures, sotsid ja IRL said karistada osalt seetõttu, et nad otsustasid jääda mõnes punktis mõistlikumaks või maailmavaatelisemaks kui see, mis oleks tagantvaates neile rohkem edu toonud. Jah, viitan siin eelkõige teada-tuntud kooseluseadusele.\nKriitik soovitab: neid Eastwoodi filme vaata tema sünnipäeval Loe artiklit\n«See on iga kirjaniku kohutav saatus, et igaüks võib teda uurida» Loe artiklit\nNädala tegija ⟩ ELi ühisraha tõstab majanduse uuele tasemele Loe artiklit Kuula saadet\nPraht, linn ja filmirežissöör ehk Rainer Werner Fassbinder 80 Loe artiklit\nJuurikas. Lennuliiklus Universumis on taastumas Loe artiklit\nMuuli ja Riikoja ⟩ EL ostab ära valitsuse toetuse ühislaenule (5) Loe artiklit Kuula saadet\nLobjakas vs. Vooglaid ⟩ Võõrtöölistest ja Euroopa majanduse taaskäivitamise paketist (13)\nJuurikas. Oh maasikas, magus mari! Loe artiklit\nVIDEOLOENG ⟩ Kuidas lugeda mittelineaarset või ilukirjanduslikku teksti ning pilte Loe artiklit Vaata videot\nKOLUMN ⟩ Aleksandr Popov. Kombineeritud lähenemine õppimisele olgu järjepidev, mitte ärgu sõltugu mõnest nakkushaigusest Loe artiklit\nMart Luik: miks Kõlvart tahab turismile jalga taha panna? (5) Loe artiklit\nFOTOD ⟩ Narva kordoni teenistuskoerte kodu maksab üle 900 000 euro (2) Loe artiklit Vaata galeriid\nOtsus ⟩ Eestis ei pea uuest nädalast karantiini jääma 22 riigist saabujad (2) Loe artiklit\nLuik teeb ettepaneku Marrani jätkamiseks välisluureameti juhina Loe artiklit\nVÄLISBLOGI ⟩ Šveitsis nõudis viirus imiku elu (145) Loe artiklit\nRiigikogu loob 300 000 euro eest kaugtöörakendust (8) Loe artiklit\nJulgeolekuohuks peetud meretuulepark sai valitsuselt rohelise tule (4)\nHollywoodis esimese filmikakluse üle elanud eestlanna: ma ei ole loodud koduperenaiseks Loe artiklit\nUSKUMATU ⟩ Uues tõsielusarjas võistlevad 15 meest selle nimel, kes saab võõrale naisele tite teha Loe artiklit\nSaksa eliitsõdur peitis tagaaias varastatud lõhkeainet ja relvastust (3) Loe artiklit\nVIDEO ⟩ Minneapolise meeleavalduste ohjeldamiseks kutsuti appi rahvuskaart Loe artiklit Vaata videot\nSaksamaa loob lihatööstuses korda Loe artiklit\nTwitter märkis Trumpi säutsu vägivalda ülistavaks (2) Loe artiklit\nErnesto Preatoni lahkus kõigist Pro Kapital Grupi ettevõtete nõukogudest Loe artiklit


7Vaadet: Reisielamused Kihnust\nKarl mõtleb pisut Kihnust...\nEestlastele on minu arvates justkui geenidesse sisse kodeeritud, et kusagil peab olema käega katsuda mõni veekogu. Alati justkui ei tahakski olla kuival. Kui mõni veekogu ongi käega katsuda, nagu näiteks järv, tiik või koguni jõgi, siis alati tekib isu justkui mõnikord mere järgi. Eks usun, et see mereisu innustas meidki suunduma pisikesele retkele väikesele saarele - Kihnule. Kui jätta nüüd Eesti vetes ringituuritavad kilpkonnad ja kured kõrvale (Hiiumaa ja Saaremaa), siis tundub justkui Kihnu selline väga pisike saareke olevat. Tegelikult on Kihnu üpriski mitmekesise loodusega ning tundub justkui oleks tegu suure saarega. Kihnlastel on ju koguni oma lennujaam. Kihnu Põhjaosa on suuremalt jaolt roostiku all, Lääneosas on kadakased niidud ning mõnusalt kivised rannad. Lõunaosas asub päris suurte kividega rand ning samuti ka majakas. Idaosas asuvad mõnusalt liivased rannad ning sadam.\nEks viibisime saarel kaks tervet ning kaks poolikut päeva. Esimesel päeval oli minu jaoks vaimustus suur, kuna kõik neli küla olid täis kenasid hooneid, inimesigi tundus suhteliselt vähe olevat, kuigi saarel pidavat olema ligikaudu 650 püsielanikku sisse kirjutatud. Eks kõndisime saare teise otsa algselt jalgsi. Tee äärde jäid ilusad männimetsad oma samblaste vaipadega. Õhtul sai tehtud ka esimene tuur mere äärde. Rannas oli näha välku ja pauku ning oli kuulda isegi kõminat, peagi hakkas ka mõnusat jämedat vihma sadama. Öösel üritas vähemalt mind telk mingit veidrat moodi lämmatada. Süü oli õnneks hoopisiki tormis, mis oli kogu Eestit tabanud.\nTerve öö otsa sadas vihma, telk rappus jne. Eks sel tormisel päeval pidid vast neli matkajat siiski suunduma randa, et pisutki tormi pildistada. Eks me vist kaua mere ääres ei passinudki, arvatavasti pisut üle tunni, kuna soolast vett pritsis nii näkku kui ka optikale ning tuul ja vihmasadugi muutusid natukene hullemaks. Eelneval päeval läbitud lahesopp oli totaalselt muutunud. Lõputu liivaga kaetud tühermaa oli sel päeval tervenisti vee all. Terve päev tuli kannatada hoovihmade terrori all. Õnneks siiski õhtul asi paranes pisut ning suundusime Põhja.\nJärgmine päev oli pisut kõik juba parem, lahesopis oli õnneks vesi veidikene langenud ning kohata võis üpriski palju erinevaid kurvitsalisi. Kõige rohkem jääb vähemalt mulle meelde väiksusega üllatanud veetallaja, kes tuli paigalseisu ajal koguni nii lähedale, et oleks koguni pai teha saanud. Pai jäi veetallaja jaoks seekord ära. Vahepeal sai saarele ka tiire peale tehtud. Kihnu metsad ning niidud on täis ööviiulit, mida mandril peab tuletikuga taga otsima tihtipeale. Meenusid kohe vana-vanaema jutud, kuis tollest õitsejast olid vanasti niidud valgeks värvunud just juulikuus. Mõni aasta tagasi ma seda juttu eriti ei võtnud kuulda, kuid nüüd tõepoolest usun seda, et nii võis ka tegelikult olla. Prügi ja muud rämpsu sellel saarel eriti ei kohta, eks nii võikski jääda. Muidugi on väikene nurin, et prügi veetakse mandrile, kuid anname kihnlastele selle andeks.\nÕhtul kohtas ka päris ilusat päikeseloojangut. Saime ööbida päeva või koguni kaks suhteliselt muude inimestega mitte kokku puutudes, kuid viimase päeva õhtul olid juubelipidulistel omad plaanid. Nimelt oli telkide lähedal kihnlaste keeles 'roheline telk', mida mandriinimesed tunneksid pigem suure rohelise kuuri nime all. Alguses oli kuulda tollest kuurist elavat kihnu rahvalaulu, kuid mida aeg edasi, seda hullemaks repertuaar muutus. Öö vaieldamatuks lemmikuks kujunes arvatavasti Trafficu Discoshow.\nNeljandal päeval oli ette nähtud meil praamipeale minek, püüdsime siis jätta saarega hüvasti. Ma peaks mainima, et saarel suuri ulukeid ei kohta. Küll aga on saarel mõni suur monstrum, kellele meeldib grillvanne ümber paisata või on siiski tegu linavästrike bandega.\nEks midagi jäi kindlasti ka mainimata, egas kõike ei saagi ära rääkida. Kes tõepoolest tahab rohkem teada, see pakib kobinad kokku ning võtab pisikese reisu ette.\nMina olin ainuke neljast, kes oli enne Kihnus (10 aastat tagasi) käinud ja imekombel paar kohta tulid täitsa tuttavad ette. Näiteks Kurase pood, mis oli täpselt samasugune nagu aastaid tagasi. Selle sama poe ees nägin ma tol korral oma esimest päikesevarjutust. Kihnu eripära ongi vist huvitavad loodusnähtused, sest mõlemad korrad, kui ma seal käinud olen, on midagi erilist olnud. Eelmisel korral oli näiteks eriti vinge äikesetorm pluss veel päikesevarjutus, mis on siiani meeles. Ka sellel korral vedas. Nii lühikese aja sisse (3,5 päeva) on keeruline midagi rohkemat mahutada –äike, võimas torm, oranz loojang, soe selge suvepäev, paduvihm, kuutõus, vikerkaar ja palju muud. Kõike seda pildile saada oli üsna keeruline, aga mälestus on võimas. Ühesõnaga mina jäin reisiga väga rahule, kuigi makaronidest, mida iga päev sai söödud, on natukeseks ajaks kõrini.\nMõned minu pildid:\nSee veetallaja oli ikka väga julge isend. Isegi mina, kes ma olen väga algaja linnupildistaja, sain linnule lähemale kui 1,8 m. Aga eks see loodufotograafia üks õnnemäng olegi. Seekord oli õnne.\n„Vaikus enne tormi“\nSellel pildil paitavad tagaplaanil äikesepilved, kust lõi ka kohati äikest. Vaimusilmas nägingi seda pilti koos äikesenoolega ette, aga äike lõi liiga harva ja liiga erinevates suundades. Tabada õiget suunda ja hetke, sealjuures veel mingi normaalse kompositsiooniga, oli üsna lootusetu. Kahju, et ei õnnestusud.\nEelviimane õhtu oli eriti vaikne. Raske oli uskuda, et eelmisel päeval oli nii kõva torm, et praamid ei sõitnud ja püstiseismine oli raskendatud.\n„Õhtusöök (makaronid) vikerkaarega“\nKorraks tuli päike välja, aga mäletamistmööda see kaua ei kestnud nagu hoovihmale omane.\n2009_07_08 Selle aasta esimene suplus meres Kui jõudsime laagriplatsile, avastasime, et meri on väga lähedal. Seadsime telgid üles ning asusime ümbruskonda uurima. Mööda rannaäärt kõndides märkasin "huuli"- lohku kogunenud veesi koos liivaga kivil. Hiljem üritasime jäädvustada ka äikest, kuid pikse pildistamiseks oli veel liiga valge. Vahepeal hakkas sadama laia vihma, mis tegi riided märjaks. Otsustasime Tõnisega ette võtta suplusretke merre. Õhk tundus soojem kui vesi. Õhtul tegime lõket ja rääkisime juttu. Mõnus oli olla koos sõpradega.\n2009_07_09 Tormine meri, mida pildile keeruline püüda Hommikune uni oli magus ja rahulik, sest vihma sadas ja tuul sahistas telke. Teadsime, et pildistamisega ei ole kiiret. Kui vihm jäi vaiksemaks, keetsime Tõnise gaasipliidiga kuuma vett, et einestada Mevina ja muude kiirnuudlisegudega. Järgnes retk Kihnu tuletorni (EVA 840) juurde, kus vesi ja tuul möllasid nagu tahaksid nad tõestada midagi. Tõestasidki, sest päeval saime teada, et Kihnu-Pärnu liinil sõitev laev Liisi ei väljunud sadamast tugeva tormituule tõttu. Päeval külastasime ka Kihnu muuseumi, kus võis näha Mati Kose näitust "Kihnu pulm". Õhtuks tuul rahunes ja vihm vaibus. Laagriplatsile naastes märkasime, et meie "prügila" oli ümber aetud. Kahtlusalusteks langesid nii tuul, linavästrikud kui ka hallvares, kes päeval lõkkeplatsil ennast olid näidanud.\n2009_07_10 Veetallaja ja loojang Veetallaja hommikul, ilus loojang õhtul. Senikaua kuni Villem, Karl ja Tõnis veetallajast Shelli pilte tegid, olid minu kaaslasteks lestad. Punased ja karvased, kes siblisid pidevalt adruvallides ringi. Hetkel, kui reisielamusi kirja panen, ei tea veel, mis liigiga täpselt oli tegu. Õhtuks tegime jälle Mevina kiirnuudleid. Öösel selgus juhuslikult ka prügila laialiajaja- must kass.\n2009_07_11 Kohustuslik öömuusika ja Viimane hommik Kihnu rannal Kella poole kuueni hommikul lasti meile korralikku tantsumuusikat, ka telgis oleks võinud vabalt tantsu vihtuda. Oli näha, et inimesed mandrilt on väikese reisi Kihnu ette võtnud ja tujud valla lasknud. Tümpsusessioon lõppes lauluga "Koit", mis sobis hommikuse päikesetõusuga nagu 600mm toru kaamera ette. Sammusin mööda ärkavat hommikust randa, kus tõusva päikese kiired hakkasid puudutama kaluripaatide ninasid. Mõne tunni pärast saab Kihnust mälestus, loodetavasti mitte viimane loodusretkede reas.\nKuna ma enne Kihnul käinud ei olnud ja sellest suurt midagi ei teadnud, siis uurisin enne minekut võrgu vahendusel saare kohta välja võimalikult palju, mis huvi pakuks. (Siiski, vähemalt üht Kihnuga seotud inimest teadsin ka mina, nagu kogu ülejäänud Eesti rahvas. Kahjuks oli aga Kihnu Virve sel ajal mandril ja nii me teda kodusaarel ei näinud.) Peamised andmed Kihnust leiab üles võrgupaigast http://www.kihnuvald.ee/, kus üleval nii saare pindala-16 ruutu, transpordiinfo kui ka kuulus rand-ogaputk.\nLähtudes välja kaevatud infost ja oma oletustest, seadsin endale ka umbkaudsed sihid, mida ja keda pildistada. Kuna plaanisime saarel viibitud 4 päeva jooksul ikkagi loodust pildistada, siis külaelu jäädvustamine jäi järgmiseks korraks. Arvestades meie laagerdamispaika vägagi mere ääres, oli õigustatud lootus keskenduda peamiselt (mere-)linnupildistamisele. Ehkki väga muutlik, oli ilm üldiselt ikkagi meie poolt ja see aitas pildistamisele kõvasti kaasa - ootused täitusid.\nKihnu saarest jäi meelde vägagi muutlik ja mandriinimesele suisa ettearvamatu tunduv ilm, linnurohke ja kivine rannik, mõnusad rannaniidud kadakatega, väikesed valgusküllased männikud, kitsad külateed ja üsna omapärane taimestik, kuid imelik tundus ka suuremate metsloomade puudumine. Kihnlased teavad, et neil on ilus saar ja huvitavad traditsioonid, seepärast küsitakse kõige eest ka raha. Väike soovitus kui tahad minna Kihnule loodust pildistama - nädala sees on rahulikum. Ja soovitus mulle endale: kui oled hommikuks äratuse pannud, siis mine ikka pildistama, ehkki lähedal peetav tümpsune simman võib olla kindlustanud sügava une.\nKui teised jõudsid ikka loojanguks mere äärde välja nagu plaanitud, siis minu võtsid rajalt maha (peab tunnistama, et tee ei olnud sugugi pikk) pea iga kadakapõõsa otsas istuvad linavästrikud. Enne ma suure vee äärde ei saanudki, kui päikeseketta alumine serv juba merd puudutas.\nOsa rislaparvest, kes sageli rannikul tiirutas. Kihnu linnustik tundus vähemalt minusugusele sisemaainimesele väga rikas.\nKarl pildistab üht sealset enimnähtavat lindu - randtiiru. Ise istub mõnusalt vees, kuid eks Shelli piltide nimel tuleb mugavustest mööda vaadata:-)\nSadade ja tuhandete Kihnu ranniku kivide seast leidsime sellise sildiga varustatu ja otse loomulikult tegime ühispildi - ju on tähelepanuväärne koht, pärast kena albumisse torgata.


- Suurim indeksi kauplemise strateegia\nSiiski saab seda kasutada lühiajaliseks marginaalseks kauplemiseks, kasutades tänapäevaseid tehnilise analüüsi meetodeid ja riskide kontrollimist. Igal maailma börsil ja igas riigis on mõjuvõimsamate ettevõtete aktsiate võrdlusindeks ja mõnes suuremas riigis on lausa mitu aktsiaindeksit. Vaatleme nüüd, millal esinesid eelmainitud 4 reeglit:. Dow Jonesi indeks hõlmas Ameerika Ühendriikide 12 suurimat ettevõtet. Üks kauplejate seas populaarsemaid aktsiaindekseid on DAX30, mis esindab 30 suurimat ettevõtet Frankfurdi börsil turukapitalisatsiooni järgi. Tänu indeksitele on kauplemisinstrumentide sortiment märkimisväärselt laienenud.\nInteraktiivsed maaklerid TWS - parim spetsialiseerunud investoritele. MetaTrader 4 kauplemisvõtted, MetaTrader Suurim indeksi kauplemise strateegia ja ka cTrader - parimad jaeinvestoritele.\nEdasi liikumine Kui olete tegelikult valinud, milline kauplemissüsteem sobib teie kauplemisviisiga palju paremini, lubage vaadata oma ülevaadet SP kauplemiseks. Kui soovite rohkem teada saada volatiilsusega kauplemise kohta, vaadake palun järgmist: Volatiilsusega kauplemise strateegia - kasum ilma hinna suuna prognoosimata. Ameerika Ühendriikide indeksitega saate kaubelda järgmiselt: Lepingud erinevuse jaoks CFD-dmis jälgivad aluseks oleva tööriista intressimäärade aktiivsust.\nBörsil kaubeldavad fondid ETFmis on ka palju parem.\nNii saate raha teenida ka siis, kui turg väheneb. Vaadake meie ajaveebisait arvukate standardite vahetamise tehnikate ümberpaigutamise kohta. Kuid kõige tõenäolisemalt kaasame ka otsese kauplemistehnika. Mis on esimesed äratuntavad intressimäärade harjumused, mis teie silmadesse süvenevad?\nSissepääsu- ja lahkumisreeglid langevad kokku, kuid selleks, Suurim indeksi kauplemise strateegia jääda päevasisest põhihelist välja, kasutame tõenäoliselt igapäevast graafikut filtrina, järgides järgmist: Kui igapäevane graafik näitab 3-SMA kõrgele liimitud määra, läheme tõenäoliselt üle 5-minutilisele ajavahemikule või minutilisele graafikule ja võtame ka lihtsalt pikki ameteid.\nLaiem otsene kokkupuude Ameerika Ühendriikide väärtpaberituruga.\nLõpuks ei pea vähemalt hoolitsema omaenda eest ja kasutama ka õiget ohuseire strateegiat. Iga kaupleja, kes kaupleb Binance'i börsil krüptoraha, soovib teada saada müntide väärtuse eelseisvast pumpamisest, et saada lühikese aja jooksul tohutut kasumit. See artikkel sisaldab üksikasjalikke juhiseid selle kohta, kuidas teada saada, millal ja milline münt osaleb järgmises "Pumbas".


Kooritud valge sorgo, 400g / Fior di Loto - Bio4You\n> MAHETOIT>Kuivained>Teraviljad>Kooritud valge sorgo, 400g / Fior di Loto\nSorgo on üks hirsi sortidest - maheda maitsega teravili, mida kasutatakse peamiselt Aafrikas, Aasias ning ka Vahemeremaades. See sobib salatite valmistamiseks, juurviljade lisandiks (näiteks taimsetes kotlettides) ja suppide valmistamiseks.\nValmistamine: arvestada tuleks 70g sorgot inimese kohta. Ühe osa sorgo keetmiseks kulub kaks osa vett, keetmisaeg on 30-35 minutit.\nToitumisalane teave 100g toote kohta: energiasisaldus 1474kJ/349kcal. Sellest rasvad 3,5g (millest küllastunud rasvhapped 0,6g), süsivesikud 65,4g (millest suhkrud 2,5g), kiudained 6,7g, valgud 10,6g, sool 0,005g.


Dagens Industri: väline audiitor hoiatas Swedbanki rahapesu ja korrumpeerunud personali kohta Eestis, aga midagi ei tehtud\nVäline audiitor juhtis varem sel aastal tähelepanu „suurtele rahapesuvastaste kohustuste rikkumistele” Swedbanki tegevuses Eestis, ütlesid allikad Rootsi majanduslehele Dagens Industri. Audiitor viitas ka „ilmsele riskile”, et panga töötajatel oli vandenõu kahtlaste klientidega.\nVeebruaris teatas Rootsi televisiooni SVT saade „Uppdrag granskning”, kuidas 50 Swedbanki klienti, millel on kõigil selged kahtlustatava rahapesu hoiatussignaalid, said läbi Swedbanki liigutada ligi 40 miljardi Rootsi krooni väärtuses raha.\nSee tekitas küsimusi Swedbankile, kas ta kavatseb lasta teha välise auditi SVT andmete kohta, aga Swedbanki tegevjuht Birgitte Bonnesen ei näinud selleks alguses vajadust.\nPanga suuromanike survel oli Bonnesen aga sunnitud meelt muutma ja nüüd on SVT materjali analüüsimine tehtud ülesandeks Briti konsultatsioonifirmale FRA.\nVähesed teavad aga, et Swedbank palkas enne seda teise välise audiitori uurima tegevust Balti riikides, teatasid mitmed allikad Dagens Industrile.\nAlles sel aastal esitas see audiitor oma järeldused Swedbanki juhtkonnale. Dagens Industri kesksete allikate sõnul maaliti väga sünge pilt Swedbanki tegevusest Eestis.\nVäline audiitor kirjeldas muu hulgas „suuri rahapesuvastaste kohustuste rikkumisi” Swedbanki Eesti tegevuses ja osutas eriliselt panga niinimetatud kõrge riskiga mitteresidentidest klientidele. See on lühend inglise keelest - „high risk non resident” („kõrge riskiga mitteresident”).\nDagens Industri allikad teatasid, et väline audiitor jõudis järeldusele, et Swedbanki juhtkond Eestis ei järginud rahapesuga seotud keskset reeglistikku, mis võimaldas niinimetatud kõrge riskiga mitteresidentidest klientidel kasutada panka rahapesuks.


Enn Kaljo: Eesti loodus ja selle alistamise jätkuv lugu linnulennult - Elurikkuse Erakond\nEnn Kaljo: Eesti loodus ja selle alistamise jätkuv lugu linnulennult\nby Siiri Tiivits Puttonen | veebr. 20, 2019 | Karussell, Keskkond, Laastamata mets, Nutikas majandus, Puhas keskkond\nEnn Kaljo, siseökoloog ja loodusega Sina peal olev praktik\nKõik vajab parema nägemise huvides perspektiivi ja distantsi.\nKui vaatame suuri asju, nagu maastikud ja isegi suuri maale, erinevaid kunstiteoseid, siis distants annab neile tervikliku tajumise ja hoomamise. Lähedalt võib näha hästi detaile, aga mitte iial kogu tervikpilti. Ka linnulennult võime palju näha ja paremini mõista, isegi siis, kui suudame linnuna tõusta maiste sebimiste ja askeldamiste kohale, vaadeldes kõigele hoopis erinevast rakursist ja hoomates selle sebimise tegelikke põhjuseid.\nSoovides saada tervikpilti Eestist ja Eestis toimuvast, on tihti kasulik ja pigem isegi vajalik minna võõrasse keskkonda, võõrasse kultuuri ja paika, kasvõi lühikeseks ajaks – et saada aru inimeste hulgas ja nende peades toimuvast … ka pikemaajaliste protsesside puhul.\nOlles oma elus palju reisinud, erinevaid kultuure näinud ning neis toimuvat tähele pannud, oskan ma teha järeldusi ja tõmmata paralleele nende vahel. Ka Eestis, mitmes paigas elanuna, olen näinud meiegi rahva hulgas erinevaid hoiakuid ja mõttelaade. Sellest selgusest sünnibki tõdemus, millest siin nüüd teile kirjutan.\nLähenev kevad annab endast märku ka Eestis, ehkki seda ei pruugi veel tunda. Päevad ometigi juba pikenevad ja valgust on nii toas kui õues rohkem ja lampe ei pea põlema panema, päike paistab juba täies hiilguses aknast sisse.\nPortugalis särab päike päeval imeliselt ja juba saab nii mõnigi endale näole jume. Sõites peale kolmeaastast vaheaega taas Portugali ja suheldes inimestega, paistab tihti silma teadmatus sellest, et loodusel on omad seadused ja inimeste omad seda ei muuda. Kui neid ei arvestata, siis maksab loodus karmilt kätte. Nii juhtus paar aastat tagasi, kui Kesk-Portugali tabas metsatulekahjude laviin, mis levis tugeva tuule ja kuivusega kõikjale, kus isegi oktoobris ületas temperatuur väljas +35 C.\nTuli levis siis üle mägede ja mööda eukalüptisalude latvu mängleva kerguse ja möllava orkaanina.\nPikem lugu on aga see, kuidas siinsed metsa- ja maaomanikud eukalüptikultuse võrku langesid. Paberitööstuse gigandid on tuntud oma poliitika poolest, kus otsitakse kiiresti kasvavaid puuliike ja kohti, kuhu seda umbrohuna levivat sorti kasvama panna. Portugalis kasvab eukalüpt tõeliselt kiiresti ja puud ei jõua isegi täiskasvanuks ja jämedaks saada kui juba lõigatakse nad maha ja saadetakse paberivalmistuseks.\nBrasiilia ja Portugal on mõlemad ühte keelt kõnelevad maad, kus on eukalüpti lihtne kasvatada. Portugalis kasvavad eukalüptid pigem keerulises kohas: mägede nõlvadel ja sügavates orgudes, kuhu masinad naljalt ligi ei pääse. Nüüd aga turritavad põlenud puude lehtedeta pulgad kõikjal. Mis veel veidram, alt ajavad eukalüptid lõpmatult palju juurevõsusid peale, keegi ei jõua tegeleda põlenud puude mahavõtmisega. Rahvas räägib, et taolised põlengud juhtuvad iga 7-10 aasta tagant, seega pole lootustki, et neist puudest kunagi täiskasvanud metsad saavad.\nKülastasin hästi hoolitsetud maamõisa, mis pääses sellest põlengust tänu sellelele, et neil oli vana kulu ära koristatud, kuivanud puud ka maha võetud ja aiad kastetud.\nKes hooletusse jätsid oma maad ja metsad, need jäid neist ka ilma.\nEukalüptihullus tekkis siis kui leiti, et puidu pealt saaks ilmatult palju kasu lõigata. Selleks võeti maha Portugali tüüpilised okaspuumetsad ja osad lehtpuumetsadki – olgugi, et lehtpuud oleks päästnud segametsades paljud metsad tulehävingust. Monokultuur on kasuahnuse ja rumaluse musternäidis, mille taolist esineb igas maailmanurgas, palju kahjuks ka Eestis.\nTulemused on nüüd aga kõigile näha – loodus võttis siit oma tolli. Metsaomanikele jäi rikutud ja pooleldi hävinud mets, mille all lokkab nüüd juurtest tärganud uus eukalüptivõsa. Osa materjali saab veel kütteks kasutada, kui võsa alt ära koristada. Portugalis on levinud kultuurmaastik, metsikut metsa on üsna vähe. Sellest on kahju. Mägede vahele on rajatud paisjärved hüdroenergia tootmiseks. Tänu sellele ei kiirusta Portugal eriti päikeseenergiat kasutusele võtma, erinevalt Hispaaniast on siin päikeseenergia jaamu rajatud vaid käputäis. Siinne päikeseenergia potentsiaal on samas palju suurem kui Saksamaal, ometigi ei kasutata seda niisuguses ulatuses ära. Hüdroenergiat saaks toota ka nii, et jõgesid ei paisutataks üles, et kaladele jäetaks alles nende looduslik rännutee ja koelmualad, veelindudele nende pesitsuspaigad ja -alad.\nTaolisi hüdroenergialahendusi on edukalt juurutanud Austria, kel on oma suured jõed olemas. Väiksemate jõgede tarbeks on leiutatud jõepõhja asetatavad ja spiraalina sissepoole keerleva vee pöörisenergiaga generaatorid.\nEelneva pika jutu mõte on nüüd selles, et näidata, milliseid suundi Eesti ei peaks arendama. Meil on võimalus minna ekstensiivse arengu teelt kvalitatiivse arengu teele. Võtta kasutusele Kirde-Eesti aherainemäed, arukate lahenduste juures on seal ladestatud materjali võimalik kasutada veel sadu aastaid, sest need koonuspüramiidid sisaldavad paljusid haruldasi ja väärtuslikke keemilisi elemente. Oleks asjatu neid lihtsalt seal hunnikus hoida.\nEesti peab minema loodust hoidvat teed, mitte nagu mõned maad, kus veel ei teatagi, et loodus on suur väärtus. Mitte valima nende riikide teed, kus keskkonda on üleliia püütud allutada isekatele plaanidele.\nOmeti kuuleme ka Eestis pidevalt uutest ja suurtest ja veel suurematest projektidest, mille arendajad on kas asjatundmatud või on neil silme ees kogu aeg terendamas suured rahamäed, suur hulk nulle mingi numbri taga segab neil reaalsusse tagasi tulla.\nToon siin ühe lihtsa ja paljudele teada võrdluse tööstuslikust kanepist saadava tselluloosi ja puidust saadava tselluloosi hulga kohta. Kõige kiiremini kasvab jällegi too eukalüpt, mis on materjaliküps juba 12-20 aastaga, ent võiks kasvada vabalt ka 50 ja 100 aastaseks. Eestis ei ole ühtki puuliiki, mis nii kiiresti kasvaks. Meil peaks puidust tselluloosi saamise aluseks olema 70 aastane mets. Tavapärane paberipuu sisaldab kõigest 35% tselluloosi. Üleliigne ligniin ja veel muu materjal uhutakse kemikaalide abiga sealt välja. Kanepi puhul on saak küps igal aastal, tselluloosi osakaal on kuni 75%. Kui asendada mõnedki kultuurid Eestis kanepiga, võtta uuesti kasutusele söötis maad, siis saaks kasvatada nii tselluloosi, tekstiili, kui ka väga tugeva loodusliku plastiku jaoks suurel hulgal kanepit. Ja tööstuslik kanep, ehk õlikanep ei ole see, mida mõned arvavad, et ta on: ta ei tõsta kedagi „pilve“ ja ei ole keelatud ainete nimekirjas.\nTulles metsa juurest näiteks Rail Balticu juurde, siis isegi metsapuitu ei ole meil nende rongidega vedada. Milleks me peaksime olema mingi toorainemaa, kui me tahame olla arenenud riik? Olulist kaubavedu ei ole siitkaudu ette näha ka Venemaalt, sest suurem osa käib neil laevadega oma sadamatest.\nRaudtee puhul on oluline, et see teeniks kõigepealt kohaliku rahva huvi. Meil on olnud rikkaliku raudteevõrgustikuga riik – see tuleb taastada ja viia raudteeharud igasse linna ja alevitesse. Ei, rongid ei pea hakkama igasse alevisse sõitma. Mitmes maailma riigis, näiteks Saksamaal on arendatud välja trammiteelt rongiteele sõitmise võimalus. Trammid saaksid raudteed kasutades jõuda väiksemate kohtadeni, kuhu rongidel ei peaks olema otstarbekas liikuda. Võimalus on arendada välja elanike vajadusi kattev väikebusside- või nõudmisvedude süsteem.\nTrammiliikluse arendamine oleks koos rongiliikluse tihendamisega siin ja kohaliku võrgustiku taastamisega meie jaoks arengut loov nähtus. Paljud äralõigatud Eestimaa paigad saaksid tihedamalt ja puhtamalt liituda üleriigilise transpordivõrgustikuga, ilma õhusaastet juurde loomata. Praegune bussiliiklus on iga aastaga tihenev ja see muutub kahtlemata probleemiks, sest õhusaaste sellest ju suureneb.\nLisaks kõigele eelpoolmainitule tuleks riigi reservmaade oksjonile panemine lõpetada ja hakata jagama noortele maale ümber asunud peredele pikaajaliseks kasutuseks põllu ja metsamaad. Kui selline pere on end maal paika sättinud ja neile tuleb juurdekasvu, siis võib maa noorele perele kinkida. Nii saab toetada, et maakohad ei jääks tühjaks.\nEesti ei ela üle otsuseid, mis on tehtud ahnuse ja rumaluse laineharjalt. Loodusrikkused on meie kõigi omad ja rahvana peame seisma nende säilimise ja rikastamise eest. Loodus on osa meist ja meie osa loodusest, muud valikut ei ole.\nLinnakultuur on tekkinud tarbimisele, see on kunstlik ning ei saa kaua sellisena kesta. Siin tuleb samuti sisse tuua säästev liin, mis muudaks ka linna looduslikumaks ja tervislikumaks. Tuleb luua ja kasutada meetmeid, mis ärgitavad arukaid inimesi maale ümber kolima.\nInimene on õnnelik vaid omas elemendis – selleks on kahtlemata Loodus suure algustähega.\nArmastagem teda ja hoidkem teda!\nArtikkel kajastab autori isiklikke seisukohti ja tähele pandud teostatavaid ideid.


Uinumisraskus 19.08.12 / Psühhiaatria\nTere. Asi on selles, et mul on juba päris ammu probleeme magama jäämisega. Nimelt kui ma olen üksi voodis, siis ma ei saa magama jääda ja ma kardan, et keegi katsub mind ja vaatab mind kogu aeg ja ma olen juba aastaid maganud täiesti üleni teki all kogu aeg ja nii ka suvel. Ma ei saa ka siis magada, kui ma magan kellegi teise voodi kõrval. Ma pean alati magama kellegi vastas või siis teisel juhul kui ma olen väga väsinud, siis jään ma ka magama. Aga muidu on see väga raske ja on ka nii, et kui pesema lähen, siis tunnen, et keegi on teiselpool ja vaatab ja ootab mind.\nÖö ja päeva probleemid on omavahel tihedalt seotud, seega ka unega (uinumisega) seotu sõltub päeval tehtust. Võrdlen uinumisprobleeme külakiigega. Et kiik ühes suunas (uinumise suunas) kaugele liiguks, peab seda enne (päeval, kehalise aktiivsusega) teises suunas õigesti lükkama\nArvatakse, et unetus on ainult eakate inimeste probleem. Aga ei. Teadlased on uurinud meie koolipoisse-tüdrukuid ja selgub, et vähemalt veerandil 11-15-aastastel koolilastel on unehäired. Seega, päevaprobleemistikule õiged lahendid, seda esiteks.\nAitavad ka harjutused.\nIse teen juba mitu viisaastakut ja kõigile soovitanud järgmist harjutust (võib ka toas teha):\nMõnusalt ringutades näpud taeva poole (lae suunas), nina üles, õlad taha, rind ette ja kõht sisse, naeratus suule. Seejärel painutus ette; kael, kukal ja vöökoht lõõgastada nagu märg pesu nööril, pea alla rippumas nagu kõrvits nööri otsas. Ja rahulikult jälle lähteasendisse - püstiasendisse. Nõnda teha kolm...viis korda, aeglaselt, mõnuga.\nEnne und ei tasu kõhtu eriti täis süüa. Hilisõhtul ei või tõsist trenni teha. Tuba olgu tuulutatud, riietus ei tohi pigistada jne. Aga kõik see on väga individuaalne.\nSoovitan psühhiaatri jutul käia - ta annab veidi abistavat arstirohtu.\nHead harjutamist! Ja kõik saab korda.\nMul on selline mure, et juba peaaegu aasta aega ei suuda ma öösiti korralikult magama jääda. See ei ole küll iga öö, kuid siiski tihti. Kõik algas sellest, kui ma eelmine aasta olin ...\nApteegi vabamüügist rahustav tee ja seda juua. Teha minu Palve-Meditatsiooniharjutust. Kehaline aktiivsus (jalutuskäigud või kerge trenn). Kindlal ajal õhtul magama ja seda regulaarselt. Järgnevad soovitused ...


"Võta või jäta" valiti maailma ühe mainekaima filmifestivali - Kultuur\n"Võta või jäta" valiti maailma ühe mainekaima filmifestivali võistlusprogrammi (1)\nVasta kommentaarile 27. september 2018 20:54\nFilm - "Võltsitud mailma".\nPealinna jaanituled avab taas Kristiine\nKolmapäeval, 19.juunil kell 19 toimub Löwenruh pargis Kristiine jaanituli, mis ühtlasi avab juba teist aastat järjest pealinna jaanituled ning on suvise kontsertsarja avapeoks.\nTallinn otsib enampakkumisel Viru lillekioskile uut rentnikku\nTallinna ettevõtlusameti hallatav asutus Tallinna Turud otsib ühele Viru tänaval asuvale lillemüügikioskile kirjalikul enampakkumisel uut rentnikku.\nVIDEO! Dirigent Loitme: ma olen trammitüdruk\n"Juba esimesest klassist alates põrutasin ma trammiga kooli," ütles tütarlastekoori Ellerhein dirigent Tiia-Ester Loitme. "Praegu ma tulin selle trammiga. Tore oli sõita."\nÜRO: maailma rahvastik kasvab 2050. aastaks 9,7 miljardini\nÜRO hinnangul maailma rahvastik vananeb ja selle kasvutempo on aeglustunud, kuid prognooside järgi peaks see siiski kasvama praeguselt 7,7 miljardilt 2050. aastaks 9,7 miljardi inimeseni.\nGALERII! Ivo Eensalu: etendus peab toimuma!\n""Baskin on elus!" kõlas üle kogu haigla Galja hüüatus, kui seni koomas viibinud Eino Baskin silmad lahti tegi," kirjeldas maestro lesk Vera Tolli Baskin, lahkunud abikaasa 90. sünniaastapäeva tähistamisel.\nTallinn sai Sinise südame\nTäna avati Tallinnas Katariina kail juubelilaulupeo ruumiinstallatsioon Sinine süda, mis jagab huvilistele vajalikku teavet ning annab igaühele võimaluse end laulukaare taustal jäädvustada.\nStatistikaamet reastas Tallinna rikkamad ja vaesemad asumid\nTallinna linnaosades oli elanike kuu keskmine brutotulu 2018. aastal kõrgeim Kesklinnas ja madalaim Lasnamäel. Linnaosade siseselt eristuvad veel omakorda kõrgema ja madalama keskmise brutotuluga asumid.\nPõhja-Tallinna kerkib seenioride maja\nPõhja Tallinna linnaossa Maleva tn 18 kinnistule seenioride korterelamu ehitamise riigihankel tunnistati edukaks Nordlin Ehituse OÜ pakkumus.\nLasteaia hoovide asfaltkatteid uuendatakse\nSellel nädalal alustatakse üheksa Tallinna lasteaia territooriumi teekatete taastusremonttöödega - uuendatakse lasteaedade sisehoovides paiknevate teede amortiseerunud asfaltkatted, korrastatakse töömaale jäävad kaevud ning teedega piirnev haljastus.\nSotside juhatuse liiget kahtlustatakse seksi ostmises 15-aastaselt poisilt\nNädal aega tagasi Sotsiaaldemokraatlikku Erakonna juhatusse valitus Tõnu Ints astus pühapäeval erakonnast välja, kuna politsei kahtlustab teda seksi ostmises 15-aastaselt, teatas Eesti Ekspress.\nJaaniõhtu viib esimest laulupeosõitu vaatama\nVabaõhumuuseumi Kerase platsil peetakse 1995. aasta laadis suvealguse pidu, kus muuhulgas selgub tugevaim turvamees ning seksikaim sekretär.\n19:47 Neljaosalisest Tallinna ajaloost sai kaante vahele kaks raamatut\n19:41 Vaheri kinnitusel ei ole tema magistritöö plagiaat\n19:15 Ratas: Eesti ja Horvaatia koostöös on palju võimalusi\n18:59 Tallinna peaarhitekt Endrik Mänd lahkub ametist\n16:55 Tallinn otsib enampakkumisel Viru lillekioskile uut rentnikku\n16:45 Pealinna jaanituled avab taas Kristiine\n15:56 Kitseaia kaskaad hakkas jälle tööle\n15:30 VIDEO! Dirigent Loitme: ma olen trammitüdruk\n15:22 FOTOD! Tallinnas saab laenutada elektritõukerattaid\n14:32 Veest päästeti poi külge klammerdunud laps\n14:23 Linnaosavalitsus: palun kasutage rannas sanitaarkonteinereid\n12:55 Karilaid: EKRE alles õpib valitsemist\n11:52 Taani kuninganna roosiaed ootab külastajaid\nJätab külmaks (43)\n20:43 GALERII! Ivo Eensalu: etendus peab toimuma!\n00:00 Sõit arstile läheb puudega inimestele soodsamaks\n11:14 Ülemiste büroomaja arhitektuurikonkursi võitis Arhitektuuribüroo Pluss\n13:27 Tallinna Kunstikooli direktoriks saab Märt Sults\n19:26 GALERII! Tiit Terik: Tere tulemast, tulevik! Maailma esimene vesiniklaev Tallinnas\n23:23 GALERII: Ristiti Eesti Antarktika ekspeditsiooni jaht S/Y Admiral Bellingshausen\nNeljaosalisest Tallinna ajaloost sai kaante vahele kaks raamatut\nVaheri kinnitusel ei ole tema magistritöö plagiaat\nRatas: Eesti ja Horvaatia koostöös on palju võimalusi