The Chainsmokers, "Sick Boy", Disruptor/Columbia - Saatus&Saladused\nThe Chainsmokers on Ameerikast, New York Cityst, pärit DJ/produktsiooniduo, kuhu kuuluvad Axel Pall ja Andrew Taggart. Kontsertidel-tuuridel-videotetegemisel tõsi saavad nad täiendust, lisandub ka trummar Matt McGuire.\nTegutsemist alustasid nad seitsme aasta eest, 2012. aastal. Natuke hiljem said kuulsaks lauluga "Selfie". Debüüt lühiplaat, EP "Bouquet" ilmutati aastal 2015. Sealt leiab muuhulgas menuloo "Roses", mis murdis ennast US Billboardi edetabelisse.\n2017 sai The Chainsmokers maha oma esikalbumiga "Memories...Do Not Open", mis üsna soojalt vastu võeti. Vahest küll mitte niivõrd kriitikute, kui just rahva poolt. Samal aastal esines duo Eestis, Pärnus Weekend Festivalil.\nMuide The Chainsmokers on senise karjääri jooksul suutnud võita hulgaliselt tähtsaid muusikaauhindu, sealhulgas koguni Grammy Award´i kategoorias Best Dance Recording, parim tantsuloo lindistus.\nThe Chainsmokers kokkuvõttes siiski rabavalt originaalne tiim pole. Ta meenutab üldjoontes mõnda edukamat tüüpilist poistebändi, kes võluvad masse kindlasti eelkõige ilusate meloodiatega.\nEelmise aasta detsembris väljastatud "Sick Boy" on erakordne seetõttu, et kõik kümme lugu on eranditult eraldi singlitenagi ilmutatud. Ühesõnaga album on otsast otsani lööklauludest pungil. Mängijal keerleb plaat aga õige natuke üle poole tunni...\nLaias laastus võetuna sõelub The Chainsmokers muusikaliselt endiselt kusagil EDM, popi, elektropopi ja indie lõpututel väljadel.\nTaggart kinnitabki seda eri stiilide ühtlaselt mõnusaks kokteiliks segamist: "Meie muusikas kohtuvad indie, popmuusika, tantsumuusika ja hip-hop".\nMõjutatud on nad paljudest artistidest, näiteks Pharrell Williamsist ja Linkin Park´ist. Inspiratsiooni on lisaks andnud Blink-182 ja Taylor Swift.\nDuo omapäraks on vahest seegi, et lood kirjutatakse ja produtseeritakse põhiliselt ise, kuid nende esitamiseks kaasatakse palju külalislauljad. Nüüdki.\nKusjuures huvitav tähelepanek. Just need lood, kus domineerivad naislauljad, on ülejäänutest oluliselt paremad.\nKelsea Ballerini näitab talenti palas "This Feeling", Emily Warren teeb kaasa "Side Effects´is" ja Winona Oak albumi ühes parimas loos, eriti mõnusalt väljajoonistuva rütmiga "Hope".


Pöörasel kiirusel arenev eriala: arukad süsteemid tekitavad vajaduse uut laadi IT-spetsialistide järele - Digigeenius\nAsjade internet ehk nutistu loob meile pidevalt uusi võimalusi, mis omakorda tekitab tohutu vajaduse täiesti uut laadi inseneride järele.Foto: Shutterstock\nKas mõtleme igapäevaselt, kuidas saavad meie nutikellast andmed telefoni või kuidas jõuavad elektri ja vee kaugloendurite andmed teenusepakkujani? Asjade internet ehk nutistu loob meile pidevalt uusi võimalusi, mis omakorda tekitab tohutu vajaduse täiesti uut laadi inseneride järele. Selliseid insenere koolitatakse TalTech Virumaa kolledži õppekaval Telemaatika ja arukad süsteemid.\nAndmevõrgud ümbritsevad meid kõikjal\nAsjade internet (IoT) on interneti kaudu seotud seadmete võrk, kus jagavad ja vahetavad informatsiooni ning täidavad konkreetseid ülesandeid nii seadmed kasutajaga kui ka omavahel. Seadmed võivad olla nii nutitelefonid, köögitehnika, pesumasinad, autod, meditsiinitehnika kui ka tööstusseadmed.\n“Reaalses elus ümbritsevad meid kõikjal andmevõrgud, mida me isegi ei märka,” selgitab TalTechi Virumaa kolledži telemaatika lektor Larissa Joonas. Nii edastatakse andmed anduritelt tööstuslike võrkude kaudu kontrolleritele ja sealt edasi andmebaasi, kus need muudetakse töötlemise objektiks. “Ja need andmed kontrollivad siis asjade interneti seadmeid ja automaatseid süsteeme, tööstusroboteid,” märgib ta.\nTelemaatika on arvutiteaduse osa, mis tegeleb andmete edastamisega. “Eriala nimetuses on mainitud ka nutikad süsteemid, kuna me ei keskendu lihtsalt abstraktse tarkvara loomisele,” räägib Joonas. TalTechi Virumaa kolledžis õpetatav eriala puudutab kõike, mis on seotud erinevate tehnoloogiatega: asjade internet, tööstusautomaatika, robootika, andmevõrgud ja suurandmete töötlemine.\nTehnoloogia, mis võimaldab ühe seadmega koguda andmeid üle kogu linna\nÜks Virumaa kolledži huvitavamatest suundadest on kindlasti LoRa-tehnoloogia tundmaõppimine ja rakendamine, mida kasutatakse andmete edastamiseks autonoomsetes keskkonnaseire andurites ja kommunaalmajanduses. “Selle tehnoloogia abil suudab üks seade koguda andmeid anduritelt kogu linnas,” räägib Joonas.\nAsjade internet mängib tänapäeval, kui energiasäästliku mõtteviisi juurutamine on esikohal pea igas eluvaldkonnas, eriti tähtsat osa. Näiteks võtame linnaruumi – linna tänavavalgustust saab reguleerida inimeste liikumisharjumustest ja -sagedusest lähtudes. Tarkade süsteemide kasutuselevõtt ja digitaliseerimine aitab aega kokku hoida ning tootmist automatiseerida ja muuta võimalikult efektiivseks, et ökoloogiline jalajälg oleks võimalikult väike.\n“Kõik automatiseerimisega seotud tehnoloogiad on suunatud kulude vähendamisele ja ressursside säästmisele,” selgitab Joonas, kelle sõnul on näiteks kütte, ventilatsiooni ja kliima juhtimine asjade interneti seisukohalt prioriteetsed valdkonnad. “IoT tehnoloogiad pööravad palju tähelepanu energia säästmisele,” lisab ta.\nNäiteks on asjade internetti kasutatud Tallinnas Kalaranna tänava pilootprojektis, kus reguleeriti tänavavalgustus vastavalt etteantud tingimustele. Lisaks valgustusele sai jälgida ka liiklustihedust, mis aitas linnaametnikel näha vajadust ja nõudlust uute teelõikude jms järele.\nSamamoodi kasutavad asjade internetti isesõitvad autod ja robotid. Rääkimata tänapäevastest hoonetest, mille planeerimisel arvestatakse aina enam asjade interneti kasutusvõimalusi, paigaldades nutikaid seadmeid, mis oskavad muu maailmaga suhelda.\nAndmeedastuse valdkonnas ongi täna kõige suurem huvi just nimelt LoRa tüüpi protokollidel, mis võimaldavad hallata linna infrastruktuuri. “Lisaks on huvipakkuv teema võrkude turvalisus üldiselt, sealhulgas IoT-protokollid, mille haavatavused võivad põhjustada olulist füüsilist kahju,” selgitab Joonas.\nValdkond lähtub tegelikest vajadustest\nTelemaatika valdkond on lai. “Meie üliõpilased uurivad protsessi, mis hõlmab kogu tootmistsüklit alates IT- ja automaatikasüsteemide arendamisest kuni suurandmete töötlemiseni. Neil on võimalus valida oma huviala ja spetsialiseeruda sellele,” tutvustab Joonas, kui suur tööpõld ootab nende eriala lõpetajaid ees.\nVirumaa kolledžis õpetatav telemaatika ja arukate süsteemide õppekava ühendab telemaatika ehk andmeedastuse, side, tarkvara programmeerimise, automaatika ja küberfüüsikaliste süsteemide valdkonnad.\n“Meie eriala keskendub just targa tootmise ja tööstusliku asjade interneti tehnoloogiate õpetamisele,” selgitab Joonas. Tema sõnul annab see laiaulatuslikke teadmisi infotehnoloogia vallas.\n“Kuna õppe ajal läbib tudeng kaheksanädalase erialapraktika, siis lähtuvad kõik meie eriala valdkonnad tootmise ja tööstuse tegelikest vajadustest,” märgib Joonas. Sageli jõuavad tudengid pärast kolledži lõpetamist tööle samasse ettevõttesse, kus nad praktikal olid. “Selline ettevõtete ja kolledži tihe suhtlus võimaldab aru saada täpsemalt IT hetkevajadustest ning annab sisendi kohandada õppekavasid paindlikult, vastates hetkel aktuaalsetele vajadustele,” toonitab Joonas.\nÕppekava lõpetajad saavad tööd IoT insenerina või spetsialistina mõnes tehnoloogiaettevõttes, kelle ülesandeks ongi arendada IoT tehnoloogiaid. Lisaks võib lõpetaja leida end mõnel andmeinseneri, tarkvaraarendaja või näiteks infosüsteemide projekteerijana, kuna saadav IT-alane haridus võimaldab huvi korral leida lõpetajal just teda kõige enam huvitav ametikoht. Eriala lõpetajad saavad jätkata haridusteed magistri- ja hiljem ka doktoriõppes IT ja sellega seotud õppekavadel. Virumaa kolledžis on võimalik jätkata õpinguid Äriinfotehnoloogia magistrikaval.\nÕppekavale kandideerimise eelduseks on lõputunnistuse kõikide ainete keskmine hinne või laia matemaatika või enne 2014. aastat sooritatud matemaatika riigieksam või TalTechi matemaatika katse. Lisaks toimub ka vestlus. Õppekoha saamiseks peab keskmine hinne olema vähemalt 3,8 või matemaatika eksamil nõutav tulemus vähemalt 50 punkti ning vestluse tulemus vähemalt 5 punkti.\nMärksõnad: andmevõrgud, arukad süsteemd, asjade internet, nutikad seadmed, nutistu, TalTech, telemaatika


Tarmo Tamming: March 2012\nReisi algusest 49 659 km\nPraegune asukoht: Namiibia, Windhoek\nCardboard Box Backbackers\nLahkun Sesriemist, sest Namiibia punased liivamäed on üle vaadatud nii päikeseloojangul kui ka päikesetõusul ja kell kaks on liiga vara, et siia veel üheks päevaks pidama jääda. Enne teele asumist külastan tanklat, Namiibia on piisavalt hõreda asustusega ning sellepärast kasutan iga võimalust tankimiseks. Saaks ka harvemini, praegu on iga 100-200 kilomeetri tagant olnud mingisugune tankimisvõimalus. Põhimõtteliselt on buss võimeline tavaliselt kaasasoleva kütusega sõitma ilma tankimata kuni 1500 km, aga ikkagi on kindlam, kui korralikku kütust on piisavalt. Diisli kvaliteedist – huvitaval kombel tundub siinne kütus olevat parema kvaliteediga, kui LAV-ist ostetud. Sest seal oli nii, et annad gaasi, ja tagant tuleb kõvasti musta suitsu ja jõudu ei ole ja edasi korralikult ei lähe. Mis sest, et tangitud korralikest kohtadest nagu Shell ja BP. Igatahes siin on teine lugu, ju siis ei segata korralikku diislit mingi sodiga.\nTanklas on kohvik, väljas on lauad ja nende ees seisab mootorratas Austraalia numbrimärkidega. Liiga haruldane kohtumine, et infot vahetamata edasi liikuda. Juttu jätkub järgmiseks paariks tunniks.\nSõidan põhja poole, vaatan kaarti ja hakkab silma tuttav nimi, Solitaire.\nTeen peatuse, siin on tankla, autoremonditöökoda, väike kohvipood. Ja ka siin on peatuspaiga kujundamisel kasutatud eelmise sajandi sõidukeid.\nPosted by Tarmo at 9:56 PM 2 comments\nNamiibia ja Sossusvlei suured punased liivaluited. Kui kuskil on müügil kasvõi kaks postkaarti, siis ühel on väga tõenäoliselt Sossusvlei luited.\nLuiteid soovitatakse külastada päikesetõusul või loojangul, sest varjud toovad välja luidete teravad piirjooned, keskpäeval on efekt väiksem.\nPosted by Tarmo at 9:31 PM 0 comments\nAsukoht Sossusvlei, Namibia\nLüderitz, Dias Point\nIndiasse mereteed otsides peatus meresõitja Bartolomeu Dias paigas, kus asub praegune Lüderitz. Lüderitzi eelmistest nimedest - 1487 aastal lõuna poole sõites andis Dias kohale nime Angra das Voltas, järgmine aasta tagasiteel Euroopasse nimetas ta koha ümber, uueks nimeks sai Golfo de Sao Cristovao (tema lipulaeva järgi, mille nimi São Cristóvão).\nJärgmisena seda kohta külastanud Vasco da Gama nimetas lahe ümber, uueks nimeks sai Angra Pequena (ingl.keelses “small cove”) ehk väike abajas.\nIndiasse mereteed otsides jättis Dias siia oma kolmest laevast kõige väiksema, laev jäi 9 meremehe valve alla, kuid hiljem tagasi pöördudes oli üheksast kaaslasest ellu jäänud ainult 3. Link . 6 oli tapetud kohalike elanike poolt, seitsmes oli raskelt haavatud ning suri kaaslaste saabudes. Väike laev oli samuti sedavõrd kehvas seisukorras, et Dias otsustas laeva põletada ning pöördus kahe laevaga tagasi Euroopasse.\nDias Point asub 18 kilomeetrit Lüderitzist läänes, neeme tipus. Esimene kivist rist ehk Padrao püstitas siia Dias 25 juulil 1488 aastal, ning see püsis vaatamata tuulele ja ilmastikule kuni 19 sajandini. 1825 aastal leiti rist purunenuna ja väiksemad tükid viidi Kaplinna muuseumi.\nSee pildilolev rist on siia paigaldatud 1988 aastal Diasi Festivali raames. Dias Point on Namibia National Monument alates 1973 aastast.\nPosted by Tarmo at 10:53 PM 0 comments\nAsukoht Lüderitz, Dias Point\nNamiibia, Diamond Area 1\nLüderitzist lõuna poole jääb piirkond, mille nimeks on saksa keeles The Sperrgebiet, "keelatud ala" või otsese nimega “Diamond Area 1”. Ala pikkus põhjast lõunasse on 320 km ja laius kuni 100 km, pindala on 26.000 km2, ehk siis suurem kui pool Eestit. Teemantite kaevandamist alustati siinkandis 1908 aastal, kui raudtee ehitamise käigus leiti esimene teemant.\nKaevandamine ei olegi see kõige õigem sõna, sest alguses korjati neid lihtsalt maapinnalt. Kaevandamine toimub siiani, iga aasta tõstetakse masinatega 33 miljonit tonni liiva.\nMõningaid fakte Namiibia teemantitest. Valdkonnas töötab 3200 inimest, ning 2010 aastal kaevandati 1,2 miljoni karaati, mis on 1,5 % maailma kogutoodangust. Kilogrammides teeb see aastatoodanguks 240 kg aastas (1 karaat on 0,2 grammi). Teemandid on isegi Namiibia vapil.\nPosted by Tarmo at 5:23 PM 0 comments\nAsukoht Sperrgebiet, Namibia\nLegendid kaovad ehk Wadi Halfa Ferry\nCape to Cairo. Algne idee oli ühendada kõik inglise kolooniad Ida-Aafrikas ja idee üks toetajatest oli Cecil Rhodes, ehkki Rhodes eelistas raudteed. Raudtee on aga siiani ehitamata.\nCape to Cairo on omamoodi legendaarne teekond läbi Ida-Aafrika. Ning selle juurde kuuluvad mõned kohad, ja mõned protseduurid, mis tuleb paratamatult läbida. Võiks öelda, et need on sellised “tempel mällu” olukorrad ja situatsioonid, mis kuuluvad lahutamatu osana selle legendaarse teekonna juurde.\nÜheks esimeseks on auto (või ka mootorratta) sissevormistamine Egiptusesse. Protseduur, mida ma püüdsin meeles pidada ja järjest üles kirjutada, aga pärast (vist) kümnenda ametniku külastamist läks lugu segamini.\nJärgmine oluline koht sellel teekonnal on Aswan. Kairost allapoole Aswani saab liikuda mööda erinevaid teid, võime sõita läbi Musta ja Valge Kõrbe ning oaaside, võime sõita mööda teid, mis on ehitatud Niiluse orgu, võime sõita teatud vahemaa maa mööda Punase mere äärset teed.\nAga kui on soov minna autoga Egiptusest Sudaani, siis sinna saab ainult laevaga. Tõelise laevaga, mitte kõrbelaevaga, nagu mõnikord kaamelit nimetatakse. Ja laev sõidab mööda Niiluse jõge või siis täpsemalt mööda Nasseri järve.\nPosted by Tarmo at 8:02 PM 0 comments\nNamiibia, Fish River Canyon\nReisi algusest 48716 km.\nPraegune asukoht: Lüderitz\nNamiibia lõunaosas asuvat 161 km pikkust, kuni 27 km laiust ja kohati kuni 550 m sügavust Fish River Kanjonit on reklaamitud kui Aafrika suurimat ja Arizona Grand Canyoni järel maailma suuruselt teist kanjonit. Sellist paika ei saa ju Namiibias olles ometi külastamata jätta.\nEsimene vaatepilt on võimas. Ainult et külastajaid ei ole. Ning mitte ainult et külastajaid, vaid ka kohalikke ei ole. Keegi ei paku ennast autot valvama, keegi ei müü midagi.\nPosted by Tarmo at 9:09 PM 3 comments\nAsukoht Namibia, Fish River Canyon\nEhk pikem pealkiri võiks olla hoopis “Miks on blogimises vaikus?”. Ja juba mitmendat nädalat? Mis on juhtunud? LAV-is ei olnud eriti võimalust seda mittekirjutamist sellega põhjendada, et näiteks korralikku netti ei ole, sest 3G levib peaaegu kõigis suuremates linnades. Ja seda ei saa ka öelda, et pole kirjutatud, kuna midagi pole juhtunud, pigem juba vastupidi. Juhtub hoopis liiga palju ja asjad ei tahtnud kuidagi selles riigis plaanipäraselt kulgeda.\nPlaanipäraselt??? See ei tohiks eriti üllatada arvestades siinoldud päevade arvu ja külastatud riike, sest asjad ei kulge Aafrikas kunagi plaanipäraselt, aga ikkagi. Murphy seaduse tuletused kehtivad siin maailmajaos 100 protsendiliselt ja rohkemgi veel.\nKui midagi ei saa untsu minna, siis midagi ikka läheb.\nMiski pole nii lihtne, kui ta paistab.\nKõik võtab kauem aega, kui te arvate.\nKui on võimalus, et mitu asja läheb untsu, siis tegelikult läheb untsu see, mis toob kõige rohkem kahju.\nHarilikult lähevad asjad omapäi sandist veel sandimaks.\nMida te ka teha ei kavatse, ikka tuleb enne midagi muud ära teha.\nKõik, mis on kokku pandud, laguneb varem või hiljem laiali.\nNii need asjad siin käivad. Alates viisapikendamisest ja jätkates mitmete tehniliste tõrgetega. Sest kui midagi on vahetatud kuu aja jooksul kaks korda, siis jõuab kohe kätte ka kolmas kord. Jutt käib tuttavast õlilekkest ja käigukasti mahavõtmisest.\nAga põhjuse midagi teha või tegemata jätta leiab alati, nii et parem on hoopis jätkata Namiibia tutvustamisega. Sest LAV-is oleku aeg sai otsa, viisa pikendati (ja pikendatigi!) kuni 29 veebruarini, ning sisemine hääl ütles, et ära jäta seda minekut 29 kuupäeva peale, mine tea, kas sealsed arvutisüsteemid ikka saavad aru,et see aasta on liigaasta. Ei jätnud, kahe päevaga sõitsin Kaplinnast ülespoole Namiibia piirini ja 28 veebruaril jäi LAV seljataha. Kahju oli lahkuda. Sest arvestades selle riigi suurust ja tema huvitavat ja kirevat ajalugu ja kõiki vaatamisväärsusi tuli ajast puudu. Võib ju öelda endale, et kõike ei jõua niikuinii ära vaadata, aga ikkagi.\nAga nüüd siis Namiibia. Pindala 825,4 tuh km2, või siis kujundlikumalt võib öelda, et Namiibia on peaaegu sama suur,kui Saksamaa ja Prantsusmaa kokku. Sõidad, ja otsa ega äärt ei ole. Elanikke on aga selles suures riigis ligikaudu 2 miljonit, mis tähendab seda, riik on peaaegu inimtühi.\nSelline näeb välja tüüpiline Lõuna-Namiibia loodus. Kaugusesse suunduv tee ja avarad vaated. Tühjus ja tuul.\nPosted by Tarmo at 4:07 PM 2 comments


Tallinnas avati regiooni suurim surugaasitankla | Bioneer\nAS Tallinna Linnatransport (TLT) ja Bioforce Infra OÜ avasid täna Tallinnas regiooni suurima ja võimekama surugaasitankla. 25 000 ruutmeetrisel alal asuvas tanklas on 120 tankimiskohta ja kaks kiirtankurit, mis varustavad surugaasiga 200 pealinnas sõitvat ühissõidukit – tegemist on võimsaima omalaadse tanklaga kogu Baltikumis ja Soomes.\nFoto: Gaasitankla avamisel esines ka kvartett / Sergei Zjuganov\n„Gaasibussidele üleminek ning uue infrastruktuuri väljaarendamine on oluline samm keskkonnasõbraliku transpordisüsteemi arendamises nii Tallinnale kui kogu Eestile. Seniste diislikütusel sõitvate ühissõidukite väljavahetamisel gaasibussidega ja keskkonnasõbralikumate kütuste kasutamine toetab Tallinna eesmärke olla roheline pealinn. Aastaks 2025 on TLT ja linna ühine eesmärk loobuda täielikult diislikütustest. Keskkonnasäästlikkuse kõrval on iseäranis oluline, et uuenenud bussipargiga hoitakse kokku vana ja kulunud taristu remondi- ja ülalpidamiskuludelt,“ sõnas Tallinna abilinnapea Andrei Novikov.\nTLT juhatuse esimees Deniss Boroditš rõhutas, et Peterburi teele loodud surugaasitankla viib Eesti ühistranspordisektori uude arenguetappi. „Kaasaegne bussiterminal koos surugaasitanklaga, mis on suurim ja võimsaim meie regioonis, on oluline samm edasi kogu ühistranspordi arengus. Üleminek gaasibussidele on teinud Tallinna linnatranspordist suurima transpordisektori surugaasi tarbija Eestis. Täna teenindavad pealinna juba 200 surugaasil sõitvat bussi ning lähiaastal lisanduvad veel 150 gaasibussi. Oluline on märkida, et planeeritud 350 gaasibussi tarbivad aastas ca 200 GWh surugaasi. Seega võib ühistranspordis gaasile üleminekut pidada viimaste aastate suurimaks keskkonnasõbralikuks uuenduseks – suurenenud nõudlus annab tootjatele põhjust tootmismahte suurendada, see soodustab konkurentsi ja seeläbi ka keskkonnasõbralike kütuste kättesaadavust,“ selgitas Boroditš.\nPeterburi teel asuva regiooni suurima surugaasitankla ehitas Tallinna ühistranspordi gaasihanke võitnud Bioforce Infra OÜ koostöös Verston ehitusega. Bioforce Infra OÜ juhatuse esimees Henry Uljas sõnas, et vastvalminud surugaasitanklas on 120 aeglase tankimise kohta ja lisaks kaks kiirtankurit.\n„Kui aeglase tankimise alas saab 4 tunniga üheaegselt laadida kuni 120 sõidukit, siis kiirtankuriga võtab surugaasibussi tankimisprotsess aega kõigest 6-8 minutit. Kuna valdavas enamuses tangitaks pealinna ühissõidukeid öösel, mil liinivedusid ei toimu, siis katab tankla ära kõigi 200 sõiduki vajadused,“ sõnas Uljas, lisades, et samal ajal ehitavad nad uut jaama Kadaka teele, kuhu lisandub juba kuu aja jooksul 200 aeglase tankimise kohta ja kolm kiirtankurit.\nUljas lisas, et viimase kolme aastaga on biometaani tootmine Eestis kasvanud kolm korda. „Kui täna on Eestis viis biometaani tootmisüksust, siis lähiaastad toovad kindlasti turule vähemalt kolm uut biometaanijaama, sest nõudlus keskkonnasõbraliku ja kodumaise biometaani järele suureneb veelgi. Näiteks ehitab Bioforce OÜ Aravetele uut tootmisjaama, mis hakkab aastas tootma ligikaudu 35 GWh rohegaasi. Investeeringu maksumus on 4 miljonit eurot ja uus jaam peaks tööd alustama järgmise aasta veebruaris,“ ütles Uljas.\nSurugaasibusside arv jõudis 200-ni\nRegiooni suurima gaasitankla avamisel esitles TLT uusi täiendavaid surugaasibusse, mis on liinile jõudnud alates juulist.\nLisanduvatest bussidest 75 on Urbino 12 bussid ja 25 Urbino 18 liigendbussid. Mõlemad sõidukitüübil on 235 kW-ne mootor, mis on kohandatud surugaasi kasutamiseks. Mõnevõrra on uuenenud busside sisemus ning tehniline lahendus – avaras konditsioneeriga bussisalongis saavad reisijad sõidu ajal kasutada nutiseadmete laadimiseks USB-pesasid, bussid on varustatud kaameratega, et tagada turvalisust ning suurendada bussijuhi vaatevälja. Automaatse reisijate loendussüsteemiga bussid mahutavad Urbino 12 puhul vähemalt 80-reisijat ja Urbino 18 puhul 140 reisijat.\nVarasematest surugaasibussidest on uutel sõidukitel täielikult suletud juhikabiin, mis suurendab sõidukijuhi turvalisust ja muudab töökoha ergonoomiliseks. Bussi juhtpaneelile on lisatud tulekahju avastamise signaalid ning tagurdussensorid. Lisaks pakuvad juhile abi nii vihma- kui ka hämaruse andurid, kui tuleb sõita ebasoodsates ilmastikutingimustes.\n12. 02. TLT testib Tallinnas trammi välimusega elektribussi\n07. 02. TLT soetab riigihankega 15 elektribussi ning vajaliku laadimistaristu\n05. 10. Deniss Boroditš: autovaba(n)dus – tänastel otsustel on pikaajaline mõju\n06. 07. Tallinna trollid muutuvad osaliselt autonoomseks\n29. 04. TLT: Sotsiaaltransporti vedama valiti Mercedes Benz Sprinter bussid\n26. 02. Erivajadustega inimeste transport Tallinnas vajab kvaliteeditõusu\n04. 05. Tallinna Linnatransport sõlmis ühistranspordi suurima gaasihanke lepingu\n22. 09. Jäätmejaama võib minna igaüks\n07. 05. Bioforce ehitab Aravetele biometaani tootmisjaama\n30. 01. TLT: sel aastal uueneb 70% Tallinna bussipargist\n28. 09. CNG-gaasiautode müük jõudis Eestis kõigi aegade rekordtasemele


13 viisi karantiinis liikumiseks nagu proff\nKas teil on salongipalavik? Siit saate teada, kuidas jääda enneolematul ajal füüsiliselt ja vaimselt vormis\nCOVID-19 puhangust tingitud ootamatu rahvatervise olukord on enamuse meist karantiini pannud, peavarju paigas või muul viisil madalamal. On loomulik tunda end rahutuna, kuid jällegi, need, kellel on interjööri ja disaini jeen, saavad seda ümber kujundada kui võimalust endale lubada seda, mis me tegelikult kõik oleme: pesitsemine. Sellegipoolest kaasneb kodumaal olemisega ilmselgeid puudusi, nii et kui teil on igav, pettunud, ärevus (ja kes pole?) Või lihtsalt otsides midagi teha, jääge positiivseks, hoides samal ajal nõu nende meeleolu ja kodu hoidmiseks tellimus.\nPeaaegu kõik eksperdid, kellega rääkisime, rõhutasid, et regulaarse rutiini loomine on selle jaoks hädavajalik normaalse tunde loomine, "eriti kui teie juur on juuritud," ütleb tootlikkuse ekspert Paula Rizzo. Nii et äratage äratus, tehke oma voodi, riietuge, pidage kinni uneajast. "Teil on vaja teekaarti, eriti kui teie ümber on nii palju häirivaid tegureid," lisab Rizzo - eriti head nõu kodus töötavatele töötajatele. "Mida struktureeritumad on teie päevad, seda rohkem eesmärki ja motivatsiooni tunnete," nõustub Ameerika Psühholoogide Assotsiatsiooni kaasesimees ja kliiniline juht Brian Wind\nTeekond puhas tervishoiukeskused. Samuti aitab see ära hoida igavust, "mis sageli suurendab üksindust," lisab ta.\nPraeguses olukorras on loomulik tunda ärevust, kuid on oluline kaitsta oma vaimset tervist. Paljud terapeudid pakuvad teenuseid telefoni või videovestluse teel; abiks võib olla ka selline veebirakendus nagu Talkspace või Happify. Rääkides oma muredest või hirmudest - sõpradele, perele või spetsialistile -tõesti aitab. Kui hakkate paanikat tundma tõusmas, tuletage endale meelde, et ärge minge halvima stsenaariumi juurde. Selle asemel määrake ajalised piirangud stressirohkele tegevusele, näiteks pangaväljavõtete ülevaatamine, ja minge millegi üle, mida saate hetkel kontrollida, näiteks söögi valmistamine või vannis käies soovitab finantsterapeut ja Prudential's Financial Wellness Advocate Amanda Clayman: „kõik, mis seab esikohale enesehoolduse ja tekitab tunde hea. "\nPiirake oma meediumitarbimist\nKui iga värskendus tundub pakiline, võib olla raske uudistest eemale hoida, kuid meediatarbimise suhtes tähelepanelik suhtumine aitab teil emotsioone hallata ja ärevust vähendada. "Me ei saa kontrollida, mis maailmas toimub," ütleb wellness-treener Alexandra Ellis, "Kuid saate kontrollida seda, mida lubate oma vaimsesse ruumi." Lisaks hoiatab suhteekspert Destin Pfaff (Bravo omad Miljonäride kosjasobitaja), "Isolatsioonist kogu aeg kuulmine võib seda teie jaoks alateadlikult võimendada." Nii et kui asi puudutab sotsiaalmeediat, jätke vahele meeletu kuulsuste pilk toetavate veebikogukondade jaoks, mis suurendavad teie huve ja loovad isikupäraseid ühendused.\n’Käes on kevadise koristamise hooaeg, miks mitte siis mõni koht valida ja see sügavpuhastada? Alustage madalalt rippuvast viljast, annab nõu organisatsiooni ekspert Stasia Steele, asutaja Väikesed detailid. Puhastage rämpspost, korraldage sahver, visake kulunud sokke. "Kõige olulisem on kogeda väga edukat ja vähese stressiga tegevust," ütleb Steele, kes pakub veebitöökodasid, "et te ei põleks läbi." Kas olete valmis oma külmkapiga tegelema? Peakokk Kim Canteenwalla ja seadmetootja True toimetavad professionaalsed näpunäited ühe kõige keerulisema ülesande saavutamise eest.\n"See kõlab lihtsalt, kuid enesehooldus on asi, mida paljud inimesed unustavad teha," ütleb psühholoog Wind. Vannis käimine, kudumine - mis iganes see aitab teil lõõgastuda - on oluline tegevus. "Looge hubane nurk, olgu see siis lugemisnurk või treeningruum, mis annab märku rahulikust tundest," ütleb Katherine King, konsultatsioonifirma Invisible Culture tegevjuht, kes edendab kultuuridevahelist koolitust Fortune 500-le ettevõtted.\nFoto: Michael Duva / Via Getty Images\n"Võib-olla aitab meeles pidada, et see on ajaloos eriline aeg, ja oma tunde fikseerimiseks ja väljendamiseks võib päeviku loomine aidata," lisab King. Mediteerimise ja tähelepanelikkuse rakendused - proovige Pearuum, Rahulikja Breethe- võib olla abiks ka. Kõik pakuvad praegu tasuta sisu.\nVõitlege üksinduse vastu, kasutades rakendusi nagu Zoom või FaceTime, et suhelda pere ja sõpradega. Kui tunnete end kitsikuses, on tõenäoliselt ka nemad. "Karantiin peaks olema füüsiline, mitte emotsionaalne," ütleb psühhiaater Jared Heathman. "See on ideaalne aeg sõpradele helistamiseks ja üksteise elule järele jõudmiseks."\nHallake suhteid targalt\nKui kool, töö ja suhtlemine toimub ainult kodus, testitakse tõenäoliselt ka kõige tugevamaid partnereid ja peresidemeid. Kui hakkate nägema lõhesid, soovitab sotsiaaltöötaja Jenn Bovee teha järgmised sammud: muuta suhe prioriteetseks; tehke kindlaks, miks tunnete end lahti olevat; hoidke vestlusi kiirnuppude teemadel fookuses; ja kasutada õiglase võitluse suunised. "24–7 üksteise peal olemine võib palju kahjustada," ütleb suhteekspert Pfaff. Paarid peaksid varuma ka üksi aega, mil iga inimene „saab teha kõike, mis neid rõõmustab või lõdvestab”.\nKodune jooga või HIIT-treening võib tunduda imelihtne, kuid programmiga sammu pidamine on lihtsam öelda kui tehtud. Isiklik treener Brian Kiselstein soovitab luua spetsiaalse ruumi treenimiseks, kuna see on "lihtne meeldetuletus, mis aitab teil vastutada". Seejärel lisage ainult teile meeldivad harjutused. "Parim treeningkava on see, mida te tegelikult järgite," ütleb Kiselstein. Ja kui asjad lagunevad või lähevad lühikeseks, jätkake iseendaga. "Pidage meeles, et see on ikkagi treening, kui jagate selle 10- või isegi 5-minutilisteks sammudeks," ütleb Jaclyn London, WW-i toitumis- ja heaolujuht (endised kaalujälgijad).\nNautige toitu (natuke)\nMugav söömine ja klaas veini (või kaks) on praegu täiesti lubatud. "Stressisöömine on normaalne ja ei pea teie tervisega seotud eesmärke kahjustama," ütleb London. "Nii et kui teil on raske päev ja soovite lihtsalt nautida kummeusseid usse, ärge unustage, ärge pekske ennast." Kui mõistlik kohtlemine suurendab teie moraali, toetab see teie heaolu, mitte ei riku seda. Hoidke seda lihtsalt mõõdukalt.\nOle valmis sisustama\nKeegi ei tea kindlalt, kui kaua peame oma kohale varjuma, kuid panustame kihlvedudele, et selleks ajaks, kui see on läbi, on paljud meist valmis oma interjööri üles kasvatama. Kui teil on sügelus uute aknaprotseduuride, vaipade või tapeedi järele, pakuvad mõned sisekujundajad virtuaalseid konsultatsioone. Või uuendage oma vannituba Duraviti tsiviliseeritud kõrgtehnoloogilise Sensowashi dušši-tualetiga - kombineeritud tualettruumi ja bideega. Tere tulemast tualettpaberi järgsesse ajastusse: varujatel pole midagi peal.\nSeadistage oma tööjaam paremale\nKuna paljud meist kohanevad kaugtööga, on meie töökoha - ja tervise - jaoks hädavajalikud sobivad kodukontorid. Ergonoomika juht Humanscale on käivitanud veebikonsultatsioonid mugavuse suurendamiseks ja korduvate stressivigastuste (ja vaimse läbipõlemise) vähendamiseks; Inimskaala töö kodust juhend on ka hea koht alustamiseks.\nPuhkus pole lihtsalt lõbus võtta; neid on ka põnev planeerida. Ja kuigi te ei pruugi varsti kuhugi minna, on „paremate aegade ette mõtlemine oluline ja võimas,“ ütleb reisiekspert Scott Keyes, kes juhib Scotti odavaid lende. Kuigi paljud lennufirmade hinnad on praegu märkimisväärselt madalad, soovitab Keyes broneerida vähemalt kolm kuud ja valida piletihinnad maksimaalse paindlikkusega.


system December 7, 2018, 12:47pm #21\n(Pandres kirjutab): Nii piinlik, ongi. Sony versioon on küll vist ilma VC-ta, vähemalt G2 puhul, mis võib tähendada väiksemat stabika efektiivsust, aga kas see praktikas midagi loeb, on iseasi muidugi.\nTamron 150-600mm on nii Nikoni, Canoni kui ka Sony\nsystem December 7, 2018, 2:31pm #22\n(Pandres kirjutab): jälle õigus.\nsystem December 7, 2018, 2:52pm #23\n(vabatahtetu kirjutab): Aga kas sa võtad nende(kes ütlevad, et ei saa poolkaadriga pildistatud) argumente tõsiselt, või milline on sinu enda arvamus?\nsystem December 7, 2018, 3:15pm #24\n(J kirjutab): Tegelt ma olen küsimuse esitades teinud ühe väikse vea.\nsystem December 7, 2018, 3:48pm #25\n(AV kirjutab): No sedasi läheb väga abstraktseks. Kas miski on parem või pahem kui miski muu… nojaa.Kui 750 on kallim ju ikka milleski ka parem. Neid peensusi võid veebist ise otsida ja võrrelda.Kas nüansid mida esimesel on ja teisel võibolla ei ole on konkreetselt sinule reaalses pildistamisprotsessis olulised või mitte- jumal seda teab.Minul D610-ne kasutajakogemus ka puudub. Mina seda kolmesadat ei haletseks ja võtaks 750-ne. saad ikka seda mille eest maksad.\nTiit_Veermäe December 7, 2018, 4:19pm #26


Tõlkimine - Mis siis ikkagi on ja kellele? Mille jaoks?\nLugedes sõna tõlkimine, võib iseenesest tunduda, et mis siin keerulist on? Tegelikult ei olegi. Kuid paljud siiski ei mõista selle mõiste täieliku olemust. Tõlkimine õigupoolest ongi algse teksti mõnda teise keelde ümber kirjutamine, jätmaks tähenduse samaks. Tõlkekunst ise on sama vana kui inimkultuur. Juba aegade algusest peale on leitud viise, kuidas erinevaid ideid, sõnumeid või mõtteid liigutada üle keelepiiride. Meie ühiskonnas on ühest keelest teise keelde asjade liigutamine saanud nii tavaliseks, et üldjuhul me isegi ei taju, et tegu võiks olla tõlkega.\nMis siis ikkagi on tõlkimine?\nTõlkimine hõlmab endas väga palju erinevaid liike: suuline tõlge, kirjalik tõlge, sõnasõnaline tõlge, sünkroontõlge, akadeemiline tõlge, kirjanduslik tõlge jne. Tänapäeva virtuaalühiskonnas on tavaline ja suure tähtsusega see, et tõlgitakse kõike. Vaadates erinevaid veebilehti on üsnagi tavapärane, et külastaja saab valida, mis keeles ta seda lehte soovib näha. Muidugi, ka otsetõlke puhul võib juhtuda seda, et tekivad siiski mingid erinevused. Keeled on väga erinevad ning vahel lihtsalt on võimatu otsetõlget teha.\nPraeguses maailmas on üsnagi tavaline, et inglise keelt peetakse justkui „maailmakeeleks“. See tähendab, et on üsnagi tavaline, et veebilehtedel on lisaks kohalikule keelele võimalus valida keeleks inglise keel. Inglise keel on maailmas kõige laialdasemaks kasutatav keel. See on ühtlasi ka keel, mille abil on võimalik jõuda rahvusvahelisel tasandil asetsevate isikuteni.\nMuidugi on ideaalne olukord see, kus peale emakeele ning inglise keele on veebilehel võimalik valida ka teisi erinevaid keeli. Siiski, olles alles oma ettevõtlusteekonna alguses, on esmatähtis mõelda inglise keele peale. Nähes, kas ja kuidas võõrkeelne koduleht tõmbab külastajaid ligi, on võimalik edasi mõelda, kas ja millisesse järgmisesse võõrkeelde võiks veebilehe ära tõlkida.\nKellel jaoks on tõlkimine?\nVõiks täiesti julgelt öelda, et tõlkimine on vajalik kõigile. Eriti kui Sa oled alles alustav ettevõtja. Või ka omal alal juba pikemalt tegutsenud professionaal. On oluline, et suudaksid end reklaamida kaugemale, kui oma kodulinn. Just riigipiiride ületamiseks ongi tõlkimine teise keelde vajalik. On garanteeritud, et kui potentsiaalne klient, kes eesti keelt ei räägi, vaatab Sinu kodulehte ning näeb, et see on tema jaoks võõrkeeles, siis ei tekigi tal huvi või tahtmist edasi uurida. Samas aga, kui on võimalus keelt vahetada näiteks inglise keeleks või mõneks muuks laialdasemalt kasutatud keeleks (näiteks vene keel või saksa keel), on võimalus suurem, et soovitakse sel veebilehel asju edasi uurida.\nTihti arvatakse, et kodulehe võõrkeelde tõlkimine pole niivõrd oluline, kui eestikeelse kodulehe täiendamine. See arusaam tuleks heaga seljataha jätta. Need kaks asja on täiesti võrdselt olulised. Võiks isegi öelda, et praeguses ühiskonnas on võõrkeelne koduleht isegi kasulikum. See kõnetab suuremat arvu inimesi ning suudab Sinu eest infot paremini esitada. Päris tihti arvatakse ka seda, et tõlkimine on raske või vaevarikas ja aeganõudev töö. Ja mistõttu otsustataksegi, et see pole esmatähtis. Reaalsuses pole see aga nii – tuleb vaid natukene pühenduda.\nTõlkimine on üks neist töödest, mida on lihtne teistele delegeerida. Seega, ära muretse, kui Sul pole aega sellega ise tegeleda – meie teeme selle Sinu eest ära.\nüleüldine kodulehe sisu tõlkimine;\nSee kõik on täiesti tehtav ja Sa ei pea sellega üksi tegelema. Meie spetsialiseerumegi tõlkesuundadel inglise-eesti-inglise ja vene-eesti-vene. Seega, ole mureta – kõik vajalik saab meie poolt uude keelde pandud. Virtuaalassistent tuleb Sulle selles osas appi ning enne kui märkadki, oledki tõlkimise abiga viidud rahvusvahelisele tasandile. See aga aitab Sinu ettevõttel märksa paremini edasi areneda ja uute kõrgusteni jõuda.\nTootearendus ja programmide haldus


Pole küll võimalik ennast targaks süüa, kuid läbi õige toitumise saab vaimset võimekust parandada. Nii puudulik toitumine kui ka ebatervislik toitumine mõjutavad aju tegevust negatiivselt.\nAjule on kasulik tasakaalustatud segatoit, kus igas päevas viis portsjonit puu- ja juurvilja, vähe loomseid rasvu ning suur osa kiudainerikkaid toitaineid, täisteratooted ja kala. Gaasilisi ja rasvaseid toite peaks vältima või tarbima harva.\nVarustamine vitamiinidega on ajule tähtis. Vitamiinid E, C ja karotenoidid kaitsevad rakke vabade radikaalide eest. E-vitamiini perekonna liikmed on ainulaadsed ja hetkel tuntakse kaheksat looduslikku ainet, mis toimivad E-vitamiinina. Uurimused näitavad, et tokotrienoolid omavad tugevat kolesteroolitaset alandavat ja närve kaitsvat mõju, mida tokoferoolide puhul tihti ei mainita.\nMe peaksime E-vitamiini saama just sellises koosluses nagu nad looduses esinevad. Toidulisandis peab olema looduslik d-alfatokoferool. Dl vorm on sünteetilne, mis isegi takistab looduliku d-vormi sisenemist rakku. Kõik kaheksa E-vitamiini vormi looduslikul kujul on esindatud toidulisandis Wheat Germ Oil Vitamin E. Looduses leiab E-vitamiini nisuiduõlis, polüküllastamata köögiviljaõlides, seemnetes ja pähklites. Head allikad on spargelkapsas, avokaado, tomat ja täisteravili, lõhe, või, päevalilleõli, maapähkliõli, porgandiõli ja porgand.\nFiled Under: Toiduainete valik Tagged With: Aju, D-alfatokoferool, E-vitamiin, Kala, Karotenoidid, Kolesterool, Vaimne võimekus, Vitamiinid


Kui Kaua, Kuni Anavar On Oma Süsteemi - ONESTU\nby Mehis Valk\t July 23, 2021\nKaua Kuni Anavar Kas sinu süsteemi\nKas sa otsida kui kaua läheb Anavar Kas sinu süsteemi info? Miks peaks hämmingus? See ei ole raske avastada kõik kirjeldatud info, mis on seotud selle fantastilise lihaste hoone objekt. Jah, kõik tunnevad, et see küsimus on üks üks ideaalne esemed kulturismi avastada turul. Kui sa tõesti soovivad mõista, miks see toode nii populaarne, pead loe see Anavar info siin. Niisiis, kus saab leida?\nMeil on parim kodulehel otsima kui kaua läheb Anavar Kas sinu süsteemi info. Siin on meil teavet selle hämmastav toode fitness, Anavar. Te mõistate, rohkem ja rohkem kuidas see toode töötab koos teiega. Te kindlasti näha üksikasju ja teavet, kuidas see toode on valmistatud. Anavar tavaliselt on mõned funktsioonid kasutada mõnes objekte. Sellest hoolimata on põhjalik tarbimine võib toimuda kulturismi objekt. Te võite võtta kasu, et aidata teil saada oodatud keha välimus, et tervist.\nPuudub nõue hämmingus, et teil saada kõike terviklik üksus. Te kindlasti näha, kuidas element kohanema kasutamist ja ka tööd teile. Füüsilist sobivust ühena kõige teha naistel ja ka meeste saanud üks tegureid mõned inimesed tarbivad Anavar. Lisaks allpool, et leida parim üksikasjad, saate otsida sobiva üksikasjad nähes peamine veebilehelt Anavar. Klõpsa reroute sisse kodulehel ning omandada täpselt, mida sa tahad, et oodata.\nKlõpsates veebilehel, siis võiks seda kasutada, et võtta mõned eelised. Siin me tõesti tunne tõesti naudingut aitab teil leida parimad kulturismis toote süüa. See on mitte ainult arendada oma keha aga samuti lisades vastupidavusele, et tervist. Noh, nähes seda kodulehel, siis on teinud esimese sammu, et saada kõik nõuks jõuab hästi. Niisiis, millised täpselt on ikka ootab? Vaatame parim Anavar kindel selles kohas.


Vali koju õige vaip – see võib olla nii neutraalne taust kui ka tõeline pilgupüüdja\nUrve Vilk , 27. august 2019\nKlassikaline muster, kuid uudselt musta ja valgega. (Antero Tenhunen / Asuntomessut)\nJustkui vanaema juures – aastakümnetetagune vaibamuster. (Antero Tenhunen / Asuntomessut)\nSeinaga toon toonis. (Tomi Glad / Asuntomessut)\nLoodusteemale vastandub romantiline muster, kuid värvigamma on sama. (Antero Tenhunen / Asuntomessut)\nSeda tüüpi vaibad on praegu moes. Ruumis tagasihoidlikud, pehmed astuda. (Asuntomessut)\nIseloomuga vaip, kuid tagasihoidlikes värvides. (Antero Tenhunen / Asuntomessut)\nKodukirja sisustusuudiseid / September\nKodukirja lugejad kirjutavad\nLooduslähedane ja polaarvalgusega\nKalamaja sulnid varjundid\nSandra Ashilevi 10 ägedat eset\nVaip annab ruumile viimase lihvi\nVannituba lapsele turvaliseks\nPastelne pulm septembris\nKogukonnaaed tehase territooriumil\nVõided: leivale ja suupisteks\nKodukirja köögiuudised / September


- Valu suure sormega\nVõib-olla on iga inimene vähemalt korra elus kokku puutunud sellise probleemiga nagu paistes varbad. Olen aastane ja Küsimus nr 22 Tere, mul avastati aasta tagasi vasakust jalast tromb, olin sellega pikalt haiglas, sain süste, sõin tablette ning jalg valutas pikalt ka pärast kodus. Kusihappe ja selle soolade tase tõuseb ning seejärel need kristalliseeruvad, kogunevad ja ladestuvad liigestesse, ärritades kudesid, provotseerides põletiku teket.\nKui pole haige ja pole tervislik, pole see kõige parem seisund. Vaadake kindlasti järgmist videot Palju lihtsam on leida natuke aega enda jaoks, hoolitseda enda eest, teha põhiprotseduure ja unustada ebamugavused pärast täielikku tervenemist. Kui teil on lülisamba, liigeste, lihaste erinevate haiguste efektiivse ravi kogemusi, jätke oma kommentaar artikli alla - ehk muudate kellegi elu pisut paremaks!\nMõne jaoks võib teie kogemus olla väga kasulik! Võitleme probleemidega koos!\nMida saate ise teha, kui teie varvas on paistes ja valus? Võib-olla on iga inimene vähemalt korra elus kokku puutunud sellise probleemiga nagu paistes varbad. See on tõepoolest täiesti normaalne, kui kõnnite pikka aega või seisaksite mitu tundi reas, samuti kui kannate kitsaid kingi.\nEbameeldiva sümptomi kadumiseks on tervel inimesel sageli vaja ainult jalanõud ära võtta ja puhata. Mõne inimese jaoks pole kõik siiski nii roosiline, kui esmapilgul võib tunduda.\nPaistes sõrm võib näidata, et kehas toimub mõni patoloogiline protsess, mis nõuab kiiret meditsiinilist konsultatsiooni. Nende haiguste korral on varba valu ja turse "jäämäe tipp". Mis on peidus meie keha "tumedate vete" pinna all ja mida edasi teha? Ainult arst saab seda kindlaks teha. Miks mu varbad valutavad ja paisuvad? Varvaste liigesed võivad hoolimata nende väiksusest olla paljude patoloogiliste seisundite sihtmärk.\nSelle sümptomi ilmnemiseks on rohkem kui 50 erinevat haigust.\nVigastus ja nihestused Põhjuste väljaselgitamisel, miks varvas valus ja turses, tuleb välistada vigastused ja muud välismõjud. Jala kõige haavatavam osa on väike sõrm ja just tema võtab enda kanda lõviosa varvaste vigastustest. Seda saab kahjustada otsene löök näiteks uksepiibule või diivani jalalesamuti tihedate kingade kandmisel. Selle tagajärjel väike sõrm valutab, paisub, selle funktsioon võib olla häiritud.\nPatsiendid kurdavad, et nende varbad küpsevad, nagu oleksid, nad paisuvad, punastavad, muutuvad jäigaks. Lõppkokkuvõttes nad deformeeruvad ja võivad oma funktsiooni täielikult kaotada. Süsteemsed infektsioonid Mõne nakkushaiguse korral on väikeste liigeste kahjustus kõige iseloomulikum sümptom. Nii et pseudotuberkuloosiga, mille on põhjustanud perekonna Yersinia mikroorganism ja mis avaldub seedetrakti häirete ja lööbe korral, valu suure sormega iseloomulik sõrmede ja varvaste mitme artriidi teke.\nTeine haigus on puugihammustusest põhjustatud borrelioos ehk puukborrelioos. See avaldub mitmesuguste sümptomitena, alates meningiidist ja nahakahjustustest kuni käte ja jalgade liigeste põletikuni. Kohalikud nakkused Muidugi võivad kohalikud nakkuslikud ja põletikulised protsessid põhjustada ka varvaste turset ja valulikkust.\nNende hulka kuuluvad esiteks panaritium ehk sõrme pehmete kudede põletik ja paronühhia - küünealuse põletik. Patsiendid märgivad sõrme talumatut tuikavat valu, selle teravat turset ja punetust; sageli mädane fookus on selgelt nähtav.\nTuleb märkida, et panaritiumi ja paronühhia anatoomiliste tunnuste tõttu arenevad need sageli sõrmedes, mitte jalgades. Hüperurikeemia ja podagra Suure varba valu ja paistetus on lihatoidu, ubade, šokolaadi ja õlle paadunud südamega armastajate seas tavaline nähtus. Kirjeldatakse tugevaid valusähvatusi rindkeres, ka täpselt südame piirkonnas.\nKui haige näitab valu esinemise kohta ühe sõrmega, võib enam-vähem kindel olla närvivalus. Stenokardia ja teised südamest tingitud valud esinevad suuremal alal ja sageli rinnaku taga, mitte vasemal pool rindkeres.\nOn siin mingeid vastunäidustusi? Ette tänades. Valu suure sormega kirjast saan aru, et tegemist on värske süvaveenitromboosiga. Seega üldtunnustatud soovituste järgi ei soovitata aktiivset sportimist esimese kuu jooksul. Vajalik on kanda kompressioonsukka ning kindlasti on näidustatud regulaarne tavapärane liikumine, kuid aktiivsest spordist tuleks esialgu loobuda. Juuli kohta ei saa soovitusi anda toetudes ravijuhistele, kuna need selliseid soovitusi ei sisalda.\nOma kogemusest ja praktikast saan vaid öelda, et mina soovitaksin juulikuise võistluse vahele jätta sel ajal Teil veel tromboosiravi kestab. Venitusharjutuste tegemiseks mingit vastunäidustust ei ole. Sukles Küsimus nr 75 Tere. Üleeile õhtul trepist üles astudes tundsin parema jala sääremarjas järsku tugevat valu. Nagu oleks keegi kiviga või vasaraga tugeva hoobi andnud.\nKäärisin püksisääre üles aga mingit jälge ei leidnud,ega pole seda tänase päevani näha. Valu sääremarjas oli nii tugev,et käia ei saanud. Abikaasa aitas voodini jõuda. Ööuneks panin jala alla tekikuhja.\nHommikul jalga liigutades tundsin valu. Astudes toetuda ei saanud,ehk siis hüppasin teise jala peal.\nSiiski oli valu pisut nõrgem kui eelmine õhtu. Sääremari oli paistes. Panin külmakott ja Arnicare geeli. Istudes jalg ülespoole valu enam ei tundnud. Täna on paistetus ja ka valu vähenenud veelgi. Astudes saan juba natuke toetuda ka paremale jalale,kuid vaid varvastega teatud nurga all. Täistallaga astuda püüdes lööb tugev valu jalga. Kas tegu võib olla veresooned lõhkemise,lihasrebendi või tromboosiga? Oleme külas sõpradel soomes ja perearstiga pole veel konsulteerinud. Kuna algul ei osanud suurt midagi tõsist karta pole ka siin kiirabi poole pöördunud.\nOlen 24 aastane neiu. Mure veenilainenditega.\nIse ravisin neid eelnevalt Troxevasin geeliga ja valu suure sormega ka Aescuven tablette ning kandsin tugisukki. Ilma muutusteta! Pöördusin arsti poole alles hiljuti. Tema soovitas Troxevasin geeli ja Lioton ´t ja Mobiven kapsleid. Teise arsti juurde mind kohe saata ei tahtnud. Kui ma tööl 8 tundi püsti jalu Glukoosamiini Chondroitin Plus koos OSTA-ga olema, betoon põrandal siis õhtuks on küll jalad väsinud ja valutavad.\nÖösiti on ka jalad krampi kiskunud. Kuid seda pole ammu olnud, võtsin vahe peal Magne B6, võibolla see mõjus. Olen internetist uurinud varikoosi kohta päris palju ja olen aru saanud, et ega need geelid, rohud ja sukad neid laiendeid ära ei võta. Kuidas saab neist lahti kui perearst ei taha määrata teise arsti juurde? Kui hullud need siis olema peavad? Kuluta raha ravimitele, kui samas selle raha eest oleks võibolla valu suure sormega laienditest lahti saanud, või vähemalt osadestki.\nAga kõik sõltub näidustusest mille pärast ravimit tarvitate ja kas seda võib teha peab ikkagi otsustama arst, kes teab kogu Teie haiguse kulgu. Kui Trompax on südameaspiriini mingi firma nimetus, siis enamus juhtudel aspriini koos marevaniga pole vajalik tarvitada, jällegi otsustab raviarst personaalselt. Need on keerukad otsused, kui te sööte 9 ravimit, siis peab haigusi mitu olema ja neid kõiki aspekte tuleb arvestada. Kaljusaar Küsimus nr 69 Kui tõsine on minu arterite ja veenide olukord, kui minu haigusnäitajad on sellised: UH:GSV 1cm diameetris refluksiga SFJ tasandil 0,83diameetriga reie tasandil refluksiga.\nParimaga, Heli Kaljusaar Küsimus nr 66 Nimelt mul on 2 last ja teise raseduse ajal 7 kuu pealt diagnoositi mul tromboflebiit, ehk siis trombid pindmistes veenides. Veenilaiendid on mul väga suured ja probleemsed juba pikki aastaid, perekonnas on olnud see päritud emaliini pidi. Süstisin enne sünnitust 2 kuud Clexani, peale sünnitust oli verekadu ml verd, tehti vereülekanne ja 2 päeva pärast sünnitust valu suure sormega uuesti tromb pindmises veenis, süstisin jälle clexani 2 kuud.\nEsiteks on arstil patsiendist rohkem vaja teada kui olemasolev jutuke, teiseks ega me analüüse ju läbi Interneti teha ei saa. Ja kes vastutab kui ma valu suure sormega valesti nõu annan. Diagnoose püstitakse ja ravi määratakse endiselt arsti kabinetis ka interneti ajastul.\nIsiklikult soovitan dr. Nõukast, kes tromboosispetsialistidest tegeleb kõige enam naistetromboosiga. Aga ka teised arstid on kenasti asjaga kursis. Anne Kirssi vastuvõtule. Kaljusaar Küsimus nr 65 Läbisin ndal aastal insuldi ja südameoperatsiooni. Mul on südameklapid asendatud proteesidega. Kasutan Marevani. Normaalsel inimesel IRN referents on 0, 1, Haiget treeningu kaed peaks olema minu vastav näitaja ja millest see sõltub?\nIgale mehhaanilise klapiproteesi tüübile ja vastavalt sellele, milline südameklapp on asendatud, on ettenähtud INR vahemik, kus Marevanravi on efektiivne st hoiab ära trombide tekke proteesklapil. INR alla 2,0 pole marevanravi piisavalt efektiivne, Polvevalu pusiv hoida ära trombide teket, sel juhul suurendatakse marevani kogust.\nVastus: Tere! Kui kaebused püsivad, siis olege hea ja pöörduge perearsti poole. Sukles Küsimus nr 63 Tere, minu emal 73a diagnoositi a. KATE südameseiskumisega,eduka taaselustamisega. Jäi peale seda Marevan ravile. Patoloogia arengut näitab valu ilmumine sagedamini kui üks kord nädalas, selle intensiivsuse järkjärguline suurenemine.\nPõletikulise või hävitava protsessi kaudseteks tunnusteks on liigese kohal oleva naha turse ja punetus, selle jäikus. Artriit Kui patsient kaebab valu suure varba liigeses, soovitab arst kõigepealt reumatoidartriidi arengut. See on tõsine patoloogia, mida ei saa veel lõplikult ravida. Kuid ravimite pikaajaline kasutamine võimaldab teil saavutada stabiilse remissiooni, aeglustada põletikulist protsessi. Samuti võib valu põhjustajaks olla nakkav artriit, mis tekib patogeensete bakterite tungimise tõttu liigeseõõnde.\nAntibiootikumravi aitab kõrvaldada kõik patoloogia sümptomid. Harvemini provotseerib ebamugavate aistingute ilmnemine reaktiivset artriiti, mis areneb immuunsüsteemi ebapiisava reageerimise tõttu nakkuslike või allergiliste ainete sissetoomisele. Artroos Varbavalu ilmneb II raskusastme artroosiga.\nKui valu suure sormega ei otsi meditsiinilist abi, siis muutub kõõlusepõletik krooniliseks. Valu sõrmes ilmub ilma muutudes, hüpotermia, SARS. Järk-järgult muutub kõõluse struktuur patoloogiliselt, mis põhjustab kõnnaku rikkumist. Tendovaginiidi korral on ka sidekoe nöörid põletikulised, kuid ainult need, millel on vaginad.\nSportlased ja seisvas asendis töötavad inimesed on ohus. Mortoni neuroomi iseloomulik tunnus on võõras eseme olemasolu tunnetamine kingades. Aja jooksul võib varvaste valulikkus taanduda, kuid tihedate kingade kandmisel ilmneb veel üks ägenemine. Diabeet Isegi "tähelepanuta jäetud" liigeseprobleeme saab kodus ravida! Pidage ainult meeles, et määrige seda korra päevas.


Veidi õigustest ja musa/filmitööstusest... - Tehnokratt!\n« Aasta lõpuga seoses on silma jäänud…\nKaks IDC tuleviku-ennustuste teemalist… »\nVeidi õigustest ja musa/filmitööstusest…\nAutor Peeter Marvet | Avaldatud: 27. dets. 2002\nVeidi õigustest ja musa/filmitööstusest: New York Times kirjutab möödunud aasta müügihittidest (#1 rap, #2 country, #3 rock) ja arvab, et tarbija on hakanud aru saama musatööstuse marketingiplaanidest ning teeb oma otsuseid ise. FurdLog viitab siia juurde PBS’i Frontline Report’i pealkirjaga The Merchants of Cool mis räägib popkultuuri müügist tiineritele ja varasema NYTimes’i loo CD-läbimüügi kahanemisest (kahjuks ei leia siia juurde lugu mis väidab, et läbimüügi kahanemine on tõenäoliselt tingitud väiksemast välja antud plaatide hulgast).\nSlashdot viitab Washingot Post’i loole, mis spekuleerib senati Commerce Committee esimehe vahetuse teemal Ernest ‘Fritz’ Hollings -> John McCain. Teadupoolest peetakse Hollings’it Disney&Co poolt ära ostetud senaatoriks, kes toetab asju nagu trusted computing, broadcast flag jne (tõsi, artiklis keskendutakse pigem tema kummalisele käitumisele broadband’i reguleerimise/dereguleerimise vallas). Igastahes väga huvitav lugemine.\nLATimes kirjutab aga sellest, et vaatamata video-piraatlusele on kinokülastused sellel aastal rekordtasemel. Jack Valenti (MPAA) on hämmastunud.\nScientific American arutab kasutajate õiguste teemal: Fair Use and Abuse.\nJa Wired British Pathe ajalooliste uudisnuppude arhiivist veebis, mis ilma igasuguse digitaalse kopeerimiskaitseta (peale British Pathe logo pildi nurgas) suudab raha sisse tuua: A Peek at History, Piracy-Free.\nMuideks, kohtuotsus võib panna musatööstuse maksma aastatel 95-2000 USAs CDsid ostnud kodanikele tagasi 5-20$.


Toomas Jürgenstein: paljuteadja või mõistja? - Arvamus\nToomas Jürgenstein: paljuteadja või mõistja?\nTartu Treffneri gümnaasiumi õpetaja Toomas Jürgenstein religiooniõpetuse tunnis. Foto: Margus Ansu\nHugo Treffneri Gümnaasiumi õpetaja Toomas Jürgenstein kirjutab värskes Õpetajate Lehes, et õpilastel oleks vaja suuremat tähelepanu pöörata asjadest arusaamisele, probleemide analüüsimisele ning võimalike lahendusteede hulgast optimaalseima leidmisele.\nHaridus- ja teadusminister Jaak Aaviksoo augustikuine mõte koolis toimuva õpilasele huvitavaks muutmisest ja ainekavade ulatuslikust ülevaatamisest («Kas Eesti kool on huvitav?», ÕpL 23.08) tõi mulle esmase emotsioonina meelde hiina mõttetarga Lao-zi ütluse: «Mõistja pole paljuteadja, paljuteadja pole mõistja.» Olen ministriga sarnaselt tunnetanud, et sageli oleks õpilastel vaja suuremat tähelepanu pöörata asjadest arusaamisele, probleemide analüüsimisele ning võimalike lahendusteede hulgast optimaalseima leidmisele. Need tegevused vajavad aga süvenemiseks aega, mida tihe ainekava sageli ei võimalda.\nTeisalt, eelkõige seoses ainekavade poole võrra kärpimise ideega meenus mulle, et midagi sarnast ütles umbes viisteist aastat tagasi ka tolleaegne Eesti lastevanemate liidu esimees professor Ago Künnap: «/…/ õpilaste ja õpetajate koormus kaks korda väiksemaks, õpetajate palk kaks korda suuremaks!» (PM 20.11.1997, «Laste ülekoormamine koolindusega on ebainimlik»). Raivo Juuraku meenutuse põhjal oli professor Künnap õpilaste suurt koormust kommenteerides emotsionaalselt resoluutne: «Mu sõbrad, kas me oleme hullud?»\nSamas näen päris olulist tähtsust ainekavadest kõige olulisema väljaselekteerimisel, nii nagu seda haridusministri artiklis mainitud oli. Õppeainete tuumale keskendumine annab süvenemiseks lisaaega ja võimaluse vajadusel õppeaine algtõdede juurde naasta. Näiteks filosoofias aitab pinna jalge alt kaotanud õpilasi tavaliselt taas järjele võimalus tegelda uutesse teemadesse mattumist kartmata rahulikult Jostein Gaardneri puust ja punaseks tegeva «Sofie maailmaga».\nKui ainekava ei läbita kiirustades, võib õppetöös senisest laialdasemalt julgustada kriitiliselt suhtuma õpetaja esitatud materjalisse, toetada isiklike arusaamade väljaütlemist, sagedane poleemika võiks veel otsustavamalt saada osaks koolielust jne. Kui õpilane vaidluse mõnes punktis õpetajat ületab, on see õpetajale suur kompliment. Olen ammu leppinud tõsiasjaga, et IT vallas, matemaatikas või võõrkeeles ületavad õpilaste oskused mäekõrguselt minu omi, aeg-ajalt on õpilaste seisukohad lubanud mul näha ka minu õpetatavaid aineid, filosoofiat ja usundilugu, uuest vaatenurgast. Vahel tundub isegi, et tundides kordub ajalugu. Näiteks religiooni ja loodusteaduste teema käsitlemisel olen tajunud, kuidas oma vaateid on korrigeerinud nii usklikud kui ka ateistlikud õpilased. Nii on olnud ka ajaloos, Darwini evolutsiooniteooria sundis paljusid usklikke oma vaateid muutma, jesuiidi preestri Le Maître'i Suure Paugu teooria mõjul pidid paljud ateistid oma vaateid kohandama.


Ilm ja inimesed: 21. nädala ilm (23.–29.05.2016)\nMillal see antitsüklonite seeria lõppeb ükskord ometi?\nSoomes on kolmapäeval üsna kindlalt äikest tulemas, Eesti äikesetuse mõistes Läänemere ainsa idakaldamaana jääb tõenäolisimalt äikeseta jälle.\nJah, vast saavad antitsüklonid ka lõpuks otsa ja mõjule pääseb Accu´ prognoos.\n23. mai 2016 13:29\nHILRAMi järgi on kolmapäeval lootust õnneks isegi laussajule.\n23. mai 2016 19:02\nLoodame siis vaheldusele.\nTasub vist taas hakata prognoosidest pilte tegema, et võrrelda, kui palju need aja saabudes muutuvad nagu eelmistel aastatel. GFS'i viimases väljundis arvutatud labiilsus järgmiseks nädalaks võtab kõhedaks küll. Samuti peaks siis ka selle aasta esimene tõeline kuumalaine saabuma.\n23. mai 2016 19:34\nkõhedaks võtab hoopis gfsi uskumatu ebatäpsus. ei julgegi pesu õue kuivama viiagi, hakkab äkki sadama, kuigi gfs näitas lõõskavat päikesepaistet, jne\n23. mai 2016 20:50\n@ 23. mai 2016 20:50\nPigeb ju vastupidi - GFS ennustab sadu, aga ei saja ja/või isegi päike paistab. See iseloomustab tänavust aastat ideaalselt.\n23. mai 2016 22:44\nPriit kommenteeris ka viimaks: https://www.blogger.com/comment.g?blogID=3103394870987873447&postID=2564692806863729516\n23. mai 2016 23:08\nKas praegune agressiivse äiksetegevus pika vööndi läbi Horvaatia - Saksamaa - Taani - Rootsi põhjus võib olla ka viimaste päevade Etna aktiivsusega? Minule teadaolevalt vulkaanipurske ajal tekib peaaegu alati tolmupilves pikne, mis on lõunatuulega laetud osakese edasi kandnud? Saksamaal on kõva äike!\n23. mai 2016 23:27\nPõhjuseks on terav õhumasside vastasseis (polaarne vs. troopiline). Üldiselt on tugevaimad äikesed seotud meridionaalse frontaaltsooniga, mis siit hästi näha: http://www.dwd.de/DWD/wetter/wv_spez/hobbymet/wetterkarten/bwk_bodendruck_na_ana.png\nPraegu on sisuliselt 2001. a juuli olukord, kuid seekord Kesk-Euroopas.\n23. mai 2016 23:53\nTeine oluline erinevus 2001 juhtumiga see, et praegune õhumass seal on veidi külmem tollasest siin.\n24. mai 2016 01:04\nVõib juba vist täie kindlusega hõisata, et mai tuleb keskmisest tublisti soojem. Loodetavasti siis ikka talvekuude arvelt, mitte juuni.\nSaksamaal näib hetkel tõepoolest päris ilus ja suur äikesekolle olevat. Ulatuse poolest kataks pea kogu mandri-Eesti ära. Tuleks Eestisse taolise ulatuse ja intensiivsusega öine äike, siis mäletaks seda vist aastakümneid.\n24. mai 2016 02:35\nEga ükski juhtum ei olegi täpselt samasugune, see on lihtsalt sünoptiliselt analoogne.\n24. mai 2016 09:17\nGFS'i ja GEM'i viimase väljundi järgi on kuumalaine ja labiilsus peaaegu olematuks arvutatud, aga Euroopa mudel ei jäta jonni ja prognoosib hoopis leitsaku intensiivistumist.\nIsotermi võrdlused järgmiseks kolmapäevaks:\n@ 24. mai 2016 10:49\nSee on kergendav uudis!\nMingi vastik kuumalaine oleks nagunii küll ülim viimane asi mida oodata praegu. Päevi kestvat padukat on enne vaja :/.\nKas kuumalaine 15 kraadise isokaga või külm -10 kraadise isokaga, siis pigem teine variant!\nHIRLAM näitab homme õhtuks Lõuna-Soome sademeteala järgi nagu midagi pagijoonelaadset.\nGFS on 30. mai keskpäevaks päris muljetavaldava mudeli tekitanud Lõuna-Eestile. On lootust, et sellised kenad päikesepaistelised ilmad lõpuks ka merevee juunikuu jooksul soojaks kütavad, mis on olnud suhteliselt ebatavaline viimastel aastatel, põhjarannikuvetest rääkimata.\nMis seal lõuna-eestis see muljetavaldav mudel on siis? See, et Eesti jälle sünoptilises piiripunktis? See piiripealisus on Eesti puhul sama tavaline kui sügisel puude raagumine.\n24. mai 2016 16:06\nKisub kuumaks ja põnevaks!\nSoomes peaks homme tulema suht korralik äikesepäev, sest norrakate portaal eraldi kuvab vastava ilmaelemendi ikooni tekstiga "regnbyger og torden". Eesti puhul pole ma sel aastal mitte ühelgi korral mitte üheski linnas seda täheldanud ning ka lähipäeviks ei kuvata seda ikooni.\nJu siis Soomes midagi erilist homme. Seda siis Tammeforsist Kuopioni eelkõige.\nJah, see tähendab rain showers and thunder. Ju siis on eriline või väga suur äikesevõimalus.\n@23. mai 2016 20:50\nKas mitte Euroopa mudel polnud esimene, kes seda kuumalainet prognoosis? Nüüd on hea võimalus võrdlusest näha, kuidas too GFS'i ja GEM'i imiteerima hakkab ja kolmapäevaks arvutatud 14 kraadise isotermi meie territooriumilt kaotab. See, kui GFS ei prognoosi ootustele/lootustele vastavat ilma, ei tähenda see seda, et ta ebatäpsem on. Arusaamatuks jääb hoopis Euroopa mudeli haipimine.\nÄikese tavalistest TOP 3-e riikidest on Valgevenes lähema 7 päeva jooksul pidev olukord, kus mõõdukas labiilsus katab peaaegu kogu riigi ehk et piiripunkti dünaamikat pole. Aga Eestis peaaegu kõigil neil päevadel see on.\nOlen päris kindel, et labiilsuse lõunasse taandamine jätkub, st piiripealisus siit igavama variandi kasuks taandatakse.\nEuroopa mudelit kasutavad ka suuremad ilmakeskused, kuid eriti usinalt Ilmateenistus. Ilmselt on sel mingi põhjus.\n24. mai 2016 19:45\nEesti võiks jah olla 500 km kagu või lõuna pool. Oleks 7 järjestikust äikesepäeva siingi siis..\n24. mai 2016 19:53\nKahju, et see piiripunkti dünaamika on järjepidev.\n24. mai 2016 23:29\nHomse võimaliku äikesejahi sihtkohtadeks soovitan valida V.-Maarja ja/või Jõgeva.\nNii, Soomes esimene välk registreeritud.\nMul on suur mure põua jätkumise pärast ning seetõttu sooviks teilt teada, millal laussadu oodata võib? Tartus on maapind minu hoovis juba ca pool meetrit kuiv, pealt tolmkuiv, kuid terve hoovi kastmine on väga kulukas. Muru on juba laiguline nagu sõdurivorm:(. Kardan, et tänavused loodusandid ja kultuurtaimed ikalduvad.\nTartus korralik laussadu oli viimati 28. aprillil.\n25. mai 2016 13:56\nJah, neisse kohtadesse tahaks homme minna, ehk saab midagi.\nTere. Tartus on sadanud kogu mai jooksul vist ainult 2 mm, kusjuures kõik kahjuks ei mõista olukorra tõsidust.\nLaussadu on mais vähetõenäoline, aga 26. mail siiski sademeid võib tulla, samuti 30. ja 31. mail, ent laussaju võimalus on <15%. Võib olla juunis siiski olukord muutub. Häid uudiseid lauassaju osas pole anda.\n25. mai 2016 14:48\nSoovitan jälgida Ilmateenistuse radaripilti. Minu meelest, õhtupoole on täitsa võimalik ju sademeteks Tartus küll. Peipsi poolt liigub kõrgeid pilvi Eestisse. Viljandi ümbrus on samuti juba rünkpilvedega ümbritsetud.\nÜle Peipsi jõuab harva midagi ja ka siis peab see olema laussadu või mingi eriti tugev äike. Kui Tartus üldse tuleb hoovihma, siis peab see arenema siinpool järve. Muidugi pole välistatud, et hoovihmad muutuvad järve ületades laussajuks.\nMinu 1 tuttav paar aastat tagasi teatas, et sai piki Peipsit läheneva äikese eel vapustava elamuse üsna raevuka tuule ja pritsiva vee näol (mitte vihm!). Ta oligi kusjuures läheneva äikese ootuses Peipsi ääres, kuna talle meeldib ööpildistamine, eriti äike vee kohal. Äike olevat lõunast tulnud ning liikunud Jõhvi peale. Pidavat ikka korralik märul olema, aga see kestis lühikest aega.\n25. mai 2016 17:23\nAeg oli tema sõnade kohaselt ööl vastu 21. maid 2014 kui õigesti meeles.\nSamas Tallinnas pole tormist äikest vist olnudki oma 15 aastat vähemalt. (20+ m/s pagi)\nAssa raks, milline rünksajukate areng on Edela-Soomes käivitunud. Tallinnassegi paistab hästi välja. Ehk peavad pimedani vastu, saab vähemalt põuavälkegi näha.\nSelle kõige juures ei saa mainimata jätta, et Eesti ainsa valge varesena on idakaldamaadest taas äikeseta jälle!\nOskad Jüri ehk sünoptiliselt seletada Soome juhtumi tagamaid ning seda, miks Eestis jälle midagi pole?\nJah, see on midagi erakordset, kui äike tuleb üle Peipsi, igal aastal ei juhtugi seda. Aga see kirjeldatud juhtum tuli lõunast ja kagust, st Lätist. Peipsilt tuleku mulje pidi tekkima siis Peipsi põhjarannikul.\nKas kellelgi on statistikat, millal loodenurgas oli viimati äikeseraju?\nEestit ümbritsevad igast küljest, v.a lõunast, veekogud, teiseks on Soome palju suurem. Aga peamiselt on äikeseid mujal rohkem seetõttu, et Eestit ümbritsevad igast küljest veekogud (Eesti on poolsaar tegelikult, maakaardil hästi näha). Eestis ümbritsevad veekogud vähendavad äikeste hulka umbes 60% võrra.\nEnamik äikeseid, mis Eestis, tulevad siia kas lõunakaartest, merelt või siis arenevad koha peal.\nPostituses on link, kus näeb Soome juhtumi kohta selgelt (DWD ilmakaart).\n25. mai 2016 18:03\nVastikud veekogud jah. Lisaks äikeste hajutamisele rikuvad nad meie kliimat, jne.\nJah, need veekogud on suures osas kurja ja hea juur.\nValgamaal pidavat suur ala metsa põlema, on kellegil informatsiooni?\nOligi aja küsimus, millal kuskil tulekahju puhkeb.\nKa homme peaks Lõuna-Soomes üsna suure tõenäosusega äikesepäev tulema. Eestis on äike üsna vähetõenäoline.\n25. mai 2016 19:28\nJep, hetk tagasi lendas üle Viljandi piirivalve kopter ka ilmselt asja uurima.\nKopter läks vett viima. Uurimine käib nüüd droonidega. Minu juurest linnulennult ehk 7-8 km sinna.\n25. mai 2016 21:34\nSooviks Peipsi järve kohta üht täpsustust, kas praegu juba piisavalt soe pole seal vesi? Tegu on ju madalaveelise järvega, mistõttu soojeneb üsna kiiresti. Kas mõnesmõttes võib Peipsi olla hoopis toiteks Venest saabuvatele pilvedele?\n25. mai 2016 23:09\n@ 23. mai 2016 13:01\nPaningi oma "ilmatarga ennustusega" täppi, veenduda saab siit:\nEi ole kunagi kuulnud, et Peipsi võiks midagi võimendada, neid jutte on tulnud peipsiääreelanikelt. Küll võib kevadel olla udu, mis püsib järve mõjul kogu päeva.\nSademed tulid Virumaale ka just Soome lahe ja Peipsi vahelise maakitsuse kaudu. Siit on ka ilmekalt näha, et järve kohal sajud kaovad, aga Eesti poolel tekivad taas (ilmselt frondi tõttu): http://www.ilmateenistus.ee/ilm/ilmavaatlused/radaripildid/komposiitpilt/\n25. mai 2016 23:51\nSoomes päris raju äike tekkinud...\n26. mai 2016 00:15\nJah, see võtab juba joonpagi mõõtmed.\n26. mai 2016 00:34\nOlen päris kindel, et see 30. mai ainus lähiaja, nii piiripealne labiilsus kui üldse olla saab, taandatakse Eesti kohalt lõunapoole.\nJuuni algus toob hoopis ilmselt tugevapoolsed kirdetuuled ning külma ilma.\nSeega see ennustuste 180 kraadi pööramine toimib imehästi. (Keegi ju lubas suure suuga kuumust ja meeletuid ööäikeseid juuni algusesse)\n26. mai 2016 12:02\n@26. mai 2016 12:02\nJah, isegi 24 tunni prognoose ei saa tõsiselt võtta. Veel eile arvutati tervele idapoolsele Eestile korralikku äikesevõimalust, CAPE ja Li indeksite järgi oli Väike-Maarja piirkonnas koguni kollane ala(CAPE kuni 700), millest pole enam midagi järel. Minimaalne labiilsus on veel ainult kirdenurgas. Ilmateenistuse prognoositud 28-kraadist järgmisel kolmapäeval tuleb ka ilmselt 10 kraadi madalam temperatuur.\nJah, praegu möllab äike Virumaal, eriti Vasknarva kohal.\n26. mai 2016 13:25\nTallinnas aga "möllab" taaskord päike. Õnneks täna sai ärgata lauspilves ilma saatel, mis siin oli viimati alles 14. mail.\n26. mai 2016 14:36\nSoomes taaskord ägedad äikesed.\nGFS ei näita Lääne-Eestile vähemalt 5. juunini sademeid, mujale paar mm.\nSamas Edela-Soomes peaks olema mitmes paigus ööpäevaga juba mitukümmend mm sadanud.\nVarsti tuleb 1 kuu niru suusailma üle elada, mis kannab nime "juuni", ning alles pärast seda tasub uuesti äikest ja suvesooja loota..\nVähem kui kuu aja pärast päevad juba lühenevad!\nOleks see tsüklon Ojamaa juures, siis ka Eesti saaks palju äikest täna.\nTartus on taevas hetkel lauspilves ja on küllaltki jahe (ainult 13 kraadi). Varahommikul sadas natuke vihma. Tõsi, sajuhulka võiks mõõta mitte millimeetrites vaid piiskade arvuga ruutmeetrile. Asfaldi tegi pealt õrnalt niiskeks. Samalaadse efekti võib mõnikord anda ka tugev kaste.\n26. mai 2016 15:29\nKindel on see, et millalgi loodus selle põua tasa teeb, iseasi millega ja kuidas. Eelmise aasta põud tasandati detsembris vihmatormiga ning jaanuaripõud ülisajuse veebruariga ning märtsi-aprillipõud aprillilõpu padusadudega.\nIlmselt taastub juunis lõpuks ometi edelavool ja läänetsüklonid ning seda kogu suveks!\n26. mai 2016 16:22\nAprill oli väga sajune, põuast saab vist rääkida ainult kuuüleselt ehk kui mingi osa aprillist pidada märtsi kuivuse jätkuks. Meeletult sajune aprill – nii öeldi nt Tõraveres, sest seal oli see kuu uskumatult sajune.\nMai võib saada rekordkuivaks, mõnel pool on alates 29. aprillist ju alla 5 mm sadanud.\nJuuni jah on pigem kevadkuu, mai on sagedamini suvise näoga. On huvitav, et juuni on ainsa kuuna aastas keskmiselt jahedamaks ja sajusemaks läinud, teised kuud on kas soojemaks muutunud või jäänud samaks (sügisel). Sellest tegi ettekande H. Meitern (http://lepo.it.da.ut.ee/~cbarcus/kokkutulek_2015.htm).\n26. mai 2016 16:32\nNagu näha, siis külm veekogu pole hetkel suureks takistuseks äikese tegevusele (Botnia lahe lõunaosas).\n@ 26. mai 2016 16:32\nEt siis umbes nii, et klimaatiline suvi näib jagunevat 2ks, 1. osa mais ja 2. osa juulist?\nKui juunid on külmenenud (iseasi kas ka sajunenud - 2015 juuni oli eriti põuane), on detsembrid minuarust juuni arvelt tublisti soojenenud. Viimased 3 aastat lausa järjestikku, mis on erakordne.\nSeega tulevikus on nii:\nJuunis suve tasub oodata ehk Musta mere ääres?\n26. mai 2016 17:46\nBotnia laht -> Põhjalaht. Jah, seal on tegu aktiivsete frontidega https://www.aro.lfv.se/Links/Link/ViewLink?TorLinkId=229&type=MET. 25. mail lähenes Eestile idast väheaktiivne oklusioonifront ja äikesed ei arenenud / ei pääsenud üle Peipsi. Siiski on neid juhtumeid palju rohkem, kui mere kohal on äike, olgugi, et meri on külm, aga Peipsist üle äike ikka ei tule (mere pindala lihtsalt suurem; idast, kagust, kirdest vähem fronte?).\nJah, mingil põhjusel on nii, et mais on mingi suvise ilma periood, aga juunis tavaliselt see ei jätku või tuleb vähemalt katkestus sisse, eriti teravalt oli 2010., 2011., 2014. aastal nii, aga neid näiteid leiab kindlasti veel ja veel. Mitmed tuttavad on koguni öelnud, et nende jaoks on pigem mai suvekuu, aga mitte juuni. See tähendab, et sooja maiga on juuni tõenäoliselt jahe (või on seal oluline jahe periood), aga kui mai on jahe, siis ei tähenda see juuni kohta midagi.\nEi ole suudetud tõestada, et mingite kuude soojus tuleb teiste arvelt. Pole näidatud, et kusagil on keegi, kes vajutab nuppe, et kui nüüd juuni on jahe, siis peab detsember olema soe jne. Kui jätta üleloomulikud jõud kõrvale, siis saaks mõnede kuude vastasfaasilisust selgitada nt tsirkulatsioonis esinevate seaduspärasustega, aga samas minu teada puudub nondel ilmamustritel teadvuslik seisund, mis teeb midagi millegi arvelt.\nSiin oli hiljuti juttu veekogudest ja Eestist.\nHIRLAMi järgi on näha, kuidas Soome laht Põhja-Eestis ilusa suveõhtu ära rikub - "sooja" siin kell 21 vaid 14 kraadi, samas Lõuna-Eestis üle 20 kraadi (ja mujalgi Euroopa sisemaa riikides üle selle)\nJutt siis 28. mai õhtust.\nVõib olla pakub huvi see Botnia lahe-Põhjalahe küsimus, täpsustan siis: algul tundus, et nüüd soovitatakse Põhjalahte, aga kui tegu pole teadustöö või populaarteadusliku artikliga, siis pole vaja parandada, võib ka Botnia olla, ent kontrollisin ja viimase seisuga polegi Botniat mööndavaks jäetud. St õige ongi ainult Põhjalaht, vt http://www.eki.ee/cgi-bin/mkn8.cgi?form=mm&lang=et&kohanimi=Bothnia&f2v=Y&keel=&f3v=Y&allikas=&staatus=&nimeliik=&maakond=&vald=&kihelkond=&asum=&f10v=Y&f14v=Y&of=tb (sest kui Botnia oleks mööndavaks vormiks jäetud, oleks see KNAB-is kirjas, aga pole.)\nKuna sel kevadel lõpetab kaks minu juhendatavat (ja üks ootab sügisel oma järge, diplomitöö tuleb joonpilvedest) ja olen pedantsusega rohkem harjunud, sest pean ju üliõpilaste lõputöid läbi vaatama, parandama ja retsenseerima, siis kandub see harjumus ka siia edasi.\nJah, veekogudel on suur mõju, vahel tundub, et seda mõju on koguni raske üle hinnata, ehkki juhtub sedagi. Loodame siis imele, et seda suveõhtu rikkumist ei tule.\n26. mai 2016 19:35\nKirdetuulelt on seda imet paraku liiga hea loota.\nKui just lõunatsüklon vahele ei astu, mida on aeg-ajalt mõnes mudeli väljundis esinenud.\n26. mai 2016 20:04\nPraegune ilm sunnib lausa kolima, mis värk selle Eesti ja äikesega on.\n26. mai 2016 21:56\nJüri ütles, et värk on selles, et Eesti on kui poolsaar, mida ümbritsevad veekogud vähendavad äikesi siin umbes 60%, seega üle poolte äikestest "lähevad lihtsalt kaduma".\nEhk et 10 äikesest tervelt 6 tuleb n.ö. maha kanda.\nEga jah, Soome edestab äikeselisuselt Eestit pika ninaga. Seda nii eelmisel kui sel aastal.\nViimases GFS'i väljundis on taas labiilsust kõvasti kärbitud ja olulist sajuvõimalust lähima nädala jooksul see ei lubagi. Ei kujuta ette, kui ekstreemseks tuleoht ja põud niiviisi läheb, sest juba praegu on Ilmateenistus hoiatuse väljastanud.\nMis äikest puudutab, siis selle osas tahaks tõesti mingit head seletust kuulda, kui samal lainel sügiseni välja läheb nagu möödunud aastal, aga praegu on veel pikk suvi ees ja kõik võib muutuda.\nMidagi pole teha, veekogudel on suur mõju, sest vee ja maismaa omadused aluspinnana on ju täiesti erinevad. Ja see asjaolu vist ei kuulu ka vaidlustamisele, et Eestit ümbritsevad pea igast küljest, v.a lõunast, veekogud. Vaielda võib selle üle, kui palju need veekogud mõjutavad ja kuidas see mõju täpselt avaldub.\nTeine kogum põhjuseid on seotud pindalaga: kas ja kui palju loeb nt Soome ja Eesti suurus.\nMõnel aastal on olnud palju äikest ju Eestiski. Kui me arvestame erinevaid põhjuste kogumeid, mida juba mainisin, siis peab selgitama aastatevahelisi erinevusi tsirkulatsiooni iseärasustega. Näiteks: missugused tsirkulatsioonitüübid on Eesti jaoks nn äikesetüübid ja millised mitte? Õnneks on seda uuritud, ühe ettekande slaidid: https://drive.google.com/file/d/0B0lV2piPv8fBU0dSTk95d3BuZFU/view?usp=sharing\n26. mai 2016 22:52\n@ 26. mai 2016 22:45\nEelmisel aastal oli ju täpselt sama mõte mais, et pikk suvi ees, aga tegelikkuses lühike suvi augustis.\nJuuni võite suvest juba välja jätta, pea kõik mudelid näitavad põhjavoolu kehtestumist, mis aga äikest 2/3-s Eestist ei soosi.\n26. mai 2016 23:32\nEesti ja Soome suurus on tõesti erinevad, aga ei saa ju jätta arvestamata asjaolu, et suur osa lõunapoolsest Soomest on veekogude rägastik. Eestis aga seda pole.\nMõned portaalid on sademete osas ikka eriti pessimistlikud. Yr.no ja Weather.com prognoosivad Tartusse lõputut põuda.\nEesti ja Soome suurus on tõesti erinevad, aga ei saa ju jätta arvestamata asjaolu, et suur osa lõunapoolsest Soomest on veekogude rägastik. – Just, et suurus iseenesest ei kuulu vaidlustamise alla, aga kuidas see põhjuste kogumina äikest mõjutab, on omaette küsimus. Või teine põhjuste kogum veekogud vs. maismaa: et palju pisikesi järvi liigestatud maastikul soosib äikest nagu ka rabad, aga monoliitne suur järv (mitte järvestik) pärsib äikeste arengut? Selliseid küsimusi peaks selle põhjuste kogumi kohta esitama. Ja kolmas põhjuste kogum on siis seotud tsirkulatsiooniga.\nIsegi kui suudame iga põhjuste kogumi täpsed mõjud äikesele välja selgitada, siis jääb ikkagi küsimuseks, kuidas need põhjuste kogumid omavahel suhestuvad (maismaa ja veekogude jaotus, maismaa-veekogude osatähtsuse mõju jne) ja nõnda edasi.\nTallinnas Nõmmel sadas 15. mail viimati.\n27. mai 2016 00:25\n2010.aasta Virumaa tuleoht oli üle 10000 ühiku. Seega Kagu-Eestil on umbes 10 päeva jäänud, et see piir ületada.\n27. mai 2016 00:28\nParandagu mind keegi, kui ma eksin, aga minu mäletamist mööda 2002. aasta suvel küündis tuleohuindeks lausa umbes kusagil 25000-ni. Venemaal Pihkva oblastis olid tohutud metsapõlengud, Tartu taevas oli põuasombust ja kaugete tulekahjude suitsust pruunikashall. Võrumaal oli üldse kõik mingisse pruunikasse hämusse mähkunud. Toona oli ka siiamaani ainus kord, kus ma olen töötavate vilkuritega operatiivautost mööda sõitnud - kimasin Võru-Sänna teel oma Kadetiga rahulikult ühest GAZ-53 baasil tuletõrjeautost mööda, mis millegipärast üle 80km/h kuidagi liikuda ei suutnud :D.\n27. mai 2016 02:14\n2002. ei mäleta, kuna polnud siis veel ilmahuvi. Huvi tekkis 2007. aasta mais.\n2010. tuleohu juhtum on meeles, kuna jälgisin radareid ja oli näha, et Virumaale ei tahtnud ega tahtnud sadu kuidagi jõuda.\nIlmateenistus eksitab saju osas mõnuga 31. mai öö kui ka päeva kohta.\n"Vahelduva pilvisusega ilm. Mitmel pool sajab hoovihma, kohati võib äikest olla. Puhub ida- ja kirdetuul 4-10, rannikul puhnaguti 14 m/s. Õhutemperatuur on 12..17°C."\n"Vahelduva pilvisusega ilm. Mitmel pool sajab hoovihma, kohati võib äikest olla.\nPärastlõunal sadu lakkab. Puhub ida- ja kirdetuul 4-10, rannikul puhnaguti 14 m/s. Õhutemperatuur on 19..25°C."\nMudelid näitavad selleks ööpäevaks Eestisse täiesti selget ilma, ühes taevaluuana puhuvat mõõdukat kirdetuult, mis pühib sajulootuse ja labiilsuse edelasse.\n@27. mai 2016 13:34\nLoodetavasti siis ei tule enne 1.juunit sadu, et võiksid rekordid sündida, kui juba nii kaugele on asi läinud. Aga ma ei kujuta ette, mis saab siis, kui lõpuks sajud algavad. Pärast sellist kuiva ja sooja maid ilmselt liguneme terve ülejäänud suve.\nVähemalt nüüd saavad sajuhuvilised tunda sama, mida eelmine suvi pidid kogema kuivade ja ilusate ilmade nautijad.\n27. mai 2016 14:12\n@ 27. mai 2016 14:12\nEelmine suvi olid kuivi ja ilusaid ilmu küll ja veel - nii juuni kui august olid põuased.\n27. mai 2016 14:29\nTeine asi 1. juuniga seoses rekordiga on see, et sadu pole vähemalt 4. juunini oodata. Põua jätkumine 1. juunini on Lõuna-Eestis umbes 80%-lise tõenäosusega, Põhja-Eestis ja Hiiumaal-Vormsil 100% lähedase tõenäosusega. (Sest 30. mai pisikese labiilsuse ajal on õhuvool põhjast ja tuul kirdest - mõlemad siin põhjas äikest välistavad tegurid)\nParandagu mind keegi, kui ma eksin, aga minu mäletamist mööda 2002. aasta suvel küündis tuleohuindeks lausa umbes kusagil 25000-ni. Jah õige, tegelikult see 2010. a juhtum 10 tuhande ühikuga ei vääri selle kõrval isegi mainimist (tegelikult väärib, aga ikkagi erinevus niivõrd suur). Tuleohukaardi skaala ülempiir 30 tuhat ühikut ongi võetud just 2002. a järgi. Tollal ei sadanud mõnes kohas 40 päeva tilkagi ja ei esinenud isegi hommikust kastet, sest oli niivõrd kuiv.\nIlmateenistus eksitab saju osas mõnuga 31. mai öö kui ka päeva kohta. Kuna kasutatakse prognooside alusena Euroopa mudelit, mis näitab tugevaid sademeid, siis sellest on ka vastav prognoos koostatud. Pole mingit ühiskokkulepet ega Euroopa Liidu direktiivi, et kasutame ainult seda või toda mudelit, vaid mudelite valik on lai ja keegi kasutab rohkem üht, teine teisi mudelit, mõni vaatab kõiki jne.\nJah, rekord võib tulla. Einaril Alatskivist on näiteks kirjas selline juhtum: Vaatasin oma andmeid ja leidsin,et suurim vihmasadu Alatskivil oli 19-20 juulil 1973. aastal ,kui ööpäevaga sadas siin 131 mm. Algul äikesega,mis kestis 5 tundi.Hiljem jätkus laussadu.Enne seda oli olnud 31 päeva sajuta.Sooja oli 19.juulil +21-23 ja 20.juulil +18-21\n27. mai 2016 17:17\n2002. aasta septembris arvutati indeksiks Valgas 20581, 1992. a juulis Tartus 19608.\n27. mai 2016 22:05\n@ Jüri 27. mai 2016 17:17\n"Tollal ei sadanud mõnes kohas 40 päeva tilkagi ja ei esinenud isegi hommikust kastet, sest oli niivõrd kuiv."\nSiit siis küsimus, et kui praegune põud jätkub, siis on lõpuks niivõrd kuiv, et isegi labiilse õhumassi korral ei tekiks rünksajukaid?\nTeine küsimus on see, et kas kellelgi on mälestusi 2002. aasta põuast? Millised olid rohttaimed heinamaadel, alusmetsas, hoovis? Milline oli saak, kas puudel lehed kollased? Jne.\nMul on ausaltöeldes sügav hirm praeguse põua jätkumise pärast. Seega teie mälestused ehk julgustavad mind, et mis ees võib oodata kui 40 päeva ei saja :/.\n27. mai 2016 23:56\nSee on nii õhumassi omaduste kui sünoptilise olukorraga määratud: nt kontinentaalses troopilises õhumassis (see formeerub steppide, poolkõrbete ja kõrbete kohal) võib olla kondensatsioonitasapind väga kõrgel ja sademeid seetõttu ei pruugi tekkida. Samas õhumasside omadused sõltuvad aluspinna omadustest: kui õhumass tuleb tekkekohast teistsuguse omadustega aluspinna kohale või aluspind muutub, siis muutuvad ka õhumassi omadused. Näiteks on nüüdsetele kuivadele ilmadele vaatamata mai jooksul õhk olnud pigem niiske, sest õhumassi varustatakse aprillist jäänud sademeveega, mis tuleb tasapisi transpiratsiooniga veeauruna parajasti valitseva õhumassi koosseisu.\n2002. a augustis oli tegu enamasti kuivade (kontinentaalsete) õhumassidega, mida esialgu võis küll transpiratsioon pinnasest pärit veega varustada, aga lõpuks ammendub seegi veevaru, nii et õhumass muutub kuivemaks ja hommikune kaste võib siis lõpuks kaduda.\nOmetigi ei tähenda ka väga kuiv õhumass ja kuiv pinnas, isegi kui selline olukord püsib kuu aega järjest, et ei võiks sademeid tekkida. Nt tekkis 15. augustil 2002 Harjumaal ootamatult äike, mis kestis 10-15 minutit, andis meeletu sajuhoo ja siis hajus. \nKokkuvõtlikult on küsimusele vastus ei. Vastus on jah vaid teatud inversiooni korral (CIN, vt http://www.theweatherprediction.com/habyhints/306/).\nJah, see põud on hästi meeles. Esmalt kolletusid vist kased, augustil keskel oli vähemalt Laitses üldine metsade ilme kollane. Sellises kuivuses ei olnud isegi enam rohtu või siis vähemasti see ei kasvanud.\n2002 oli üldse väga kuiv, eriti kevad ja suvi. Olulisi sademeid esines vaid üksikutel päevadel, nt 31. juulil ja 1. augustil, kusjuures neil kahel päeval ei ulatunud sajud Lõuna-Eestisse.\nTagasi praegusesse. Alatskivil ja mujalgi jõudis 15. mail järjestikku sademeteta päevade hulk 17ni, siis sadas 1–2 mm, taas oli kuiv ja nüüdne õhumassivahetus tõi sinna vaid mõned piisad (Kalle kirjeldas). Palju paremas olukorras on Lääne-Eesti ja saared, sest 14. ja 15. mail sadas seal palju, isegi kümneid mm-d.\nLähiajal ei pruugi muutust tulla. Eesolevad päevad võivad ainult üksikuid hoovihmu tuua, võib olla ei saja kuskil midagi. Juuni alguses näib, et sajuvõimalus on suurem, aga elame-näeme!\n28. mai 2016 00:34\nAitäh täpsustamast, Ain! Seega oligi mul see tuleohuindeksi arv pisut valesti meelede jäänud (mitte ca. 25000 vaid ca. 20500).\nMis põuda puutub, siis nii kuivaks Eestimaa nüüd küll ei saa, et labiilse õhumassi ja kõigi muude tingimuste sobivuse korral rünksajupilved lihtsalt niiskuse puudumise tõttu tekkimata jääksid. Märgalasid ehk soid ja rabasid leidub piisavalt, jõgesid-järvi jätkub samuti. Minu maakoduski on see hästi jälgitav - olgu põud nii suur kui tahes, aga kui muud tingimused sobivad, tuleb Endla raba kohalt mõni äikesepilv ikka üles. Mis suunas ta liikuma hakkab, on muidugi iseasi. Lisaks toovad niiskust meile ka niiskematelt aladelt pärit õhumassid.\n2002. aasta suve ma mäletan üsna hästi, kuna tol suvel ehitasin ma maal omale kasvuhoonet. Täpsemalt: maikuus ehitasin ja hiljem juba hoolitsesin kasvavate taimede eest. Ilus kuiv ja soe suvi oli, öökülmadki ei kimbutanud (algasid alles millalgi septembris). Soojust oli tegelikult üsna mõõdukalt, mingit tapvat leitsakut ei mäleta. Aasta varem olid üsna troopilised ilmad ja juulis oli periood, mil pea iga päev käis Tartust mõni äike üle. Sadas ka rahet ja pilved olid vähemalt ühel korral nii võimsad, et päeval kella 3 paiku läks sedavõrd pimedaks, et tänavalambidki süttisid. Mingit märkimisväärset looduskatastroofi 2002. aastal tegelikult ei olnud. Kaevus ainult veetase langes tublisti ja peenarde kastmisega tuli omajagu vaeva näha. Puud aga olid ikka lehes nagu harilikult ja rohi roheline. Venemaal olid ulatuslikud metsatulekahjud, nende suits levis ka Eesti kohale ja taevas oli põuasombust hallikaspruun, õhus oli igal pool tunda kerget suitsulõhna. Sügis aga jäi tol aastal praktiliselt ära - suvi püsis 20(?) septembrini, 5. oktoobril tuli lumi maha ja jäigi.\n28. mai 2016 00:54\n28. mai 2016 01:04\n@27. mai 2016 23:56\nKõigepealt natuke praegusest seisust siin Kagu-Eestis. Linnas kastetakse juba kruusateid veega, muru ei kasva aias ning on kiiresti pruuniks/kollaseks minemas, üldpilt looduses meenutab kangesti sügise algust, kuna lehed pole enam erkrohelised, vaid tuhmunud rohekas-pruunikas-kollased, eriti linnas sees. Kuna põud algas lehtimise alguses, siis paljud taimed on arengust maas, näiteks viinapuud ei taha kuidagi lehte minna ja tervet aeda tuleb käsitsi kasta.\n2002. a palju mälestusi pole, kuid meenub see, et tollal oli linnas enamus kõrvalteid kruusakattelised, mis tekitasid tohutult tolmu. Osad vedasid tolmu vältimiseks vihmutid tee ääre, teised kastsid survepesuriga, osad puistasid teele mingit valget pulbrit, mis hoidis selle kaua niiskena. Aias oli muru nagu kulu, üleni kollane, paljud tiigid põhjani kuivanud ning täiesti veevabad jne.\n28. mai 2016 01:35\nGFSi öise uuenduse järgi oleks Poolas kuni 4. juunini k.a. oodata iga päev mõõdukaid ja tugevaid äikeseid. Kaetus labiilsusega keskmiselt 95% riigist.\n28. mai 2016 01:37\n@ 28. mai 2016 1:35\nTänud sullegi põneva lugemise eest, kuigi reaalsuses on olukord päris tõsine.\n28. mai 2016 01:43\nKahjuks saavad põuahuvilised nüüd võidurõõmu tunda eriliste tingimuste pärast.\n28. mai 2016 02:10\nAjakirjandus on ka lõpuks ärganud. Igaaastane klassika - oma ruuterite, digibokside jm. elektriseadmete kaitsmine välgulöögi eest.\nÄikesehuviliste foorumis on sellest samuti juttu:\n28. mai 2016 02:14\nLeedukatel ja Lätlastel huvitavad päevad ees, kuum ilm ja äikesed. Meil vist ainult kuum ilm ja päike.\n28. mai 2016 11:07\n@ 28. mai 2016 11:07\nJah, aga Poolas paremad võimalused, eriti kui Lätiga võrrelda. Sama teemat ma oma 28. mai 2016 1:37 kommentaaris mainisin ka.\n28. mai 2016 11:36\nKas keegi on tuleohukaarte salvestanud, milline on hetkel trend, mitu ühikut päevas tuleoht tõuseb (Kagu- Eestis)? Ilmateenistus on oma prognoosidest täielikult sajuvõimaluse kaotanud.\nVõib olla tuleb äikest ainult Valgevenes ja Kesk-Euroopas. Praegu näitab Euroopa mudel kuuma ja kuiva ilma, mis kohe kajastub ka siin: http://www.ilmateenistus.ee/ilm/prognoosid/4-oopaeva-prognoos/\nEsimesed tuleohukaardid on salvestatud 2004. a. 2010. a tuleohukaart 10 tuhande ühikuga õnnestus leida üles http://www.upload.ee/image/5839495/tuleoht.png (31.07.2010). Mingil põhjusel ei leidnud tollast augustit üles, võib olla on see teises arvutis või ketta peal.\nJah, kõik tuleohukaardid on olemas nii eraldi failidena kui wordis, viimase laadisin siia: https://drive.google.com/file/d/0B0lV2piPv8fBQXYyRTFCYUEwajA/view?usp=sharing\n28. mai 2016 13:36\n@ 28. mai 2016 12:36\nJah, olen. Keskmiselt 300 ühikut ööpäevas.\nHIRLAMi lõunane uuendus näitab esmaspäevaks mandrile ühtlaselt koguni 28..30 kraadi, rannikualadel ja Põhja-Eestis on lootust jahutavale kirdetuulele. Saaremaa keskosaski 28 kraadi hetkeandmetel tulemas.\n28. mai 2016 13:56\nSeda oli ju arvata, et Euroopa mudel hakkab taas GFSi pilli järgi tantsima. Sellest ka see Ilmateenistuse ennustuse muutus. Olnuks nad kohe GFSi järgi ennustanud, siis poleks mainele negatiivset mõju, kuna GFS kaotas labiilsuse juba 3 päeva tagasi.\n"...aga Virumaal pilvisus tihenes, sest sinna jõudis külma frondiga seotud pilvemass, kuid püsib sademeteta, pilves ilma tõttu jääb seal õhutemperatuur valdavalt alla 15 °C."\nAnnab tunda jah siin Tallinnaski tuul päris jahe ja tugev, kirdest ehk puhubki frondi poolt.\n28. mai 2016 15:54\nNn suvepakane Virumaal. Einar: Lääne Eestis jah kõige soojem 22-23 kraadi.Nüüd on taevas Alatskivil mähkunud kiudpilvedesse.\nKalle kirjeldus 2002.a polegi eriti märkimisväärne. Ometi mäletatakse seda kui katastroofiliselt kuiva aastat.\nIga päev üllatusi täis.\n28. mai 2016 17:54\nTundub, et ülehomne konvektsioon tipneb Eestis kihtrünksajupilvede tekkena. Enamat pole K keskme küljeall mõtet loota.\nSee on laskumisinversioon, mis pärsib pilvede arengut. Aga kes teab, mis üllatused ees ootavad.\nKui suur on võimalus, et homme on ilm lauspilves?\nSoe front tuleb lähemale, õhk läheb niiskemaks (absoluutse niiskuse näitaja kastepunkt võib tõusta üle 15 kraadi), samas tuult eriti ei pruugi sisemaal olla. Hommik võib olla udune ja selgineda alles ennelõunal või keskpäeval (tõenäosus ca 55%).\nMeeldiv teada. Udu annab vähekenegi kuivusele leevendust. Loodetavasti püsib pilvisus niikaua kui võimalik.\nLoodame, sest muidu läheks põud liiga karmiks liiga ruttu.\n29. mai 2016 18:47\nKagupoolt hakkab vaikselt pilvisemaks minema?\nMetsik äike on täna kesk-euroopas!\n29. mai 2016 23:36\nJah, seal on lõunatsükloni kese. Aga kagu poolt läheneb pilvi ja sajualasid.


Räägime sellest kuidas sai Venemaa alguse. Sai alguse 862. Novgorodi kandist ja huvitav oli see, et riigi rajajad olid hoopis viikingid ja enamus elanikud soomeugrilased. Hiljem vallutati Kiiev ja siis algas venestumine. Vahepeal lagunes riik laiali ja tuli mongolite võim ja hiljem sai Moskva venemaa keskuseks. Huvitav on ka see, et Kiievi-Venel oli Moskva peaaegu idapoolne ääreala ja peale Moskvat ei elanud kuskil mingeid venelasi.\n(selle postituse viimane muutmine: 10-05-2019 16:55 Mannu.)\nRE: Venemaa sünd\nEt siis sellised faktid ja puha ongi vä, või siiski pigem kellegi soovmõtlemisega tegu? Et viikingid olid siis soomeugrilased? Vabandan oma ajaloo teadmiste sügavamat puudumist, aga tundub et ajaloos on samuti rohkelt igasugust valet liikvel.\nPigem oli siin võtme-teguriks "Moskva garnisoni asutamine" ... nii moodustus suur hulk "muidu-sööjaid" (põllu-töid nad ei teinud, harjutasid vaid sõjardlust-tapmist) ... ajapiku sigis-sagis taolisi muidu-sööjaid juurde ... lõpuks oli neid niipalju, et nad vallutasid Novgorodi ja Kiievi endale ... mingit sügavat kultuuri ja maailmapilti taolisel tibla-karjal polnud (ristiusu kiriku ühisväli täitis taoliste lamedike individuaalset tühjust) ... ainuke ühendav osa oli omasugustele bladnoi-pättidele truuduse vandumine (milleks töö: röövime-alistame oma naabreid) ... nii see pätikari üha laienes, kuni põrkus läänes Euroopa mõjusfääridega, Lõunas Türgi & Hiina mõjusfääridega, ning idas Ameerika & Kanada mõjusfääridega.\n(selle postituse viimane muutmine: 25-04-2019 20:35 lahendused.)\n(25-04-2019 18:40 )Valge ordu hundi Kirjutas: Räägime sellest kuidas sai Venemaa alguse. Sai alguse 862. Novgorodi kandist\nVäike kõrvalepõige - Peterburg sai alguse Saksamaalt. Peterburg on saksa nimi.\n(26-04-2019 07:26 )Beliar Kirjutas: Ei olnud nii, Usa-st tulid inimesed ja rajasid selle.\nCIA (eesti keeles Luure Keskagentuur) suurprojekt.\nMuide ka Yale College rajati Peterburiga samal ajal. Juhus? Ei usu.\n(selle postituse viimane muutmine: 26-04-2019 09:49 KuKr.)\nVenemaa alguseks võiks pidada millist tärminit? Ma puusalt proovin.\n1) Mulle kargab kohe pähe 18. sajandi algus (1720 kopikatega) ja Peeter Esimene ühest väiksest Moskva vürstiriigist, kes kuulutab end keisriks ja oma riigi Venemaa Keisririigiks.\n2) 200 aastat hiljem tehakse Peterburis riigipööre, millele järgnenud segaduses suudavad võimule jääda kommunistid (tänu rängale terrorile mõistagi) ja Venemaa nimetatakse liiduvabariigiks, mis liitub NSVL-iga.\n3) 20. sajandi lõpus läheb NSVL laiali ja endine Vene liiduvabariik nimetab enese Vene Föderatsiooniks.\nMillisest Venemaast räägib teema-algataja?\n(selle postituse viimane muutmine: 26-04-2019 11:45 KuKr.)\n2019. aastal on palju varem ilmunud ja ka ilmumata jäänud materjalide põhjal koostatud raamat, autor Enn Haabsaar "Vene riigi saamine", koostaja Karl Kello.\nMa olen ise lugemisega päris alguses, kuid see autor kirjutab Vene riigi saamisest just sama nurga alt kui teemaalgataja algpostitus. Vähemalt Novgorodi, viikingite ja soomeugrilaste osas.\nNovgorodi "Venemaa" ei olnud miski Venemaa, slaavlasi seal juba mõnel määral elas küll, mida hilisem aeg, seda rohkem - ma praegu puusalt tulistan. Ja Vene õigeusk oli see, mis soome-ugri rahvastele saatuslikuks sai. Ja samas vene maagias on kõva ugrimugri element sees (allikasse kastmine nt), mille tegelikku päritolu aga eitatatkse. Loode Venelased on geneetiliselt suures osas soomeugrilased.\nSiin teemas tundub, et käib senini testimine kuihästi keegi teab kooliajalugu.\nVõttes kokku lühidalt kõik selle mis antud temaatika kohta SIIN foorumis on avaldatud\ntekib küsimus - kas on veel keegi kes seda kõike jäägitult usub mis õpikus kirjas?\nMis riigi ja mis riigikorra õpikutest jutt?\n(26-04-2019 18:00 )KuKr Kirjutas: Mis riigi ja mis riigikorra õpikutest jutt?\nENSV ja EE/EU - vahet pole - bolsevistlik ajupesu on sama.\nÕnneks on paljudel siin lihtne- pole, mida pesta...\nÕige jah ammu enne Moskva vürstiriiki oli ju Kiievi-Vene.\nJa see Moskovskoje tsarstvogi oli ju tegelikult tatarlaste uluss...kust küll sai Poklonskaja gora oma nime, mh, ah?\nEhk viitsid avita? Ma hakkasin Poklonskaja gora nime päritolu uurima aga esimesed lingid ei andnud vastust...\nMa olen seda meelt, et mis omal välja uuritud see seisab korralikult meeles aga napib aega.\nNäh, mul on näpp vääratanud, Poklonnaja oli ikka...rahvasuu pajatab, et sel Smolenski teel asuval künkal võeti vastu Kuldhordi saadikuid, ulussipealik, tsar Moskovski kummardas sügavalt (poklonjalsa) ja talutas saadikute ratsud päitseist hoides Moskvasse...\nVanga ennustus on täitunud: Venemaa kohta olla ta veel 70ndatel öelnud: „Kõik sulab nagu jää. Ainult üks jääb püsima - Vladimiri kuulsus, Venemaa kuulsus... Keegi ei suuda Venemaad takistada."\nDiktaatoritele iseloomulikult, teab maailm Putini nime aga ei tea näiteks Saksamaa presidendi v Lõuna-Korea presidendi nime.\nJa keegi ei suuda takistada Venemaa langust.\nAga riikide puhul järgneb surmale taassünd. Huvitav, milliseks sünnib uus Venemaa? Jälle mingiks revanšistlikuks värdjaks?\n(selle postituse viimane muutmine: 30-04-2019 10:22 KuKr.)\nStepanova, N.I. "Zagovorõ Sibirskoi tselitelnitsõ" 2004: kiirtõlge\nKüsimus. Minu sugulane elab Lätis. Kas on võimalik, et Läti ja Venema kunagi taasühinevad?\nVastus. Tuleb aeg, kus Venemaaga taasühinevad Kasastan, Valgevene ja Ukraina ja teised endise NSVL vabariigid, kuid mitte kunagi Eesti, Läti ja Leedu.\nIseendast nii jube (teiste liiduvabariikede osas) kui ka mõnus ennustus.\nKasahstan kohe kindlasti mitte...või kui, siis ainult juhul, kui Venemaast on saanud kena islamiriik ja Kasahstan asunud taandarengu teele. Ja ka siis pole kindel, kumb kummaga ühendub. Ukraina ja suure tõenäolsusega ka Valgevene on aga juba igaveseks läinud.\n(selle postituse viimane muutmine: 30-04-2019 10:54 I'll be back.)\nMa pean sind seekord tänama Ibbb , ma hoian ka Kasastanile pöialt\nTegelikult neile teistele ka.\n(selle postituse viimane muutmine: 30-04-2019 10:29 Mannu.)\nMis siis saabub? Õigeusu prohvet räägib et Siberist tuleb Romanovide emaliinis miski tegelinski, kes on tugev vaimult ning kindel usus ja võtab valitseda. Aga temagi aeg ei kesta kaua.\nEi tea kas too prohvet ehk rääkis hiinlastest?\nOtsin üles selle prohveteeringu ja tõlgin ära esimesel võimalusel.\n(30-04-2019 10:13 )I'll be back Kirjutas: Kasahstan kohe kindlasti mitte...või kui, siis ainult juhul, kui Venemaast on saanud kena islamiriik ja Kasahstan asunud taandarengu teele. Ja ka siis pole kindel, kumb kummaga ühendub. Ukraina ja suure tõenäolsusega ka Valgevene on aga juba igaveseks läinud.\nHuvitav kas te geopoliitikast ka kunagi kuulnud olete?\nTibake ikka...irw. Mis siis? Geopoliitikast- uurige, miks löödi Valgevenes neil päevil kamm turja ühele kõrgele riigiametnikule ning ühele kommunikatsiooniseadmetega tegelevale kodanikule. Või seda, kuidas Batka on viimase kümnekonna aasta jooksul tasapisi toitnud valgevenelaste rahvusteadlikust. Et Ukraina on Venemaa mõjusfäärist lahkumas, on ilmselge. Ka Valgevene on minemas sama teed. Kasahhid flirdivad Hiinaga ning teisalt lähevad üle kirillitsalt ladina tähestikule. Kumbki fakt ei kõnele Venemaa mõjusfääri jäämise kasust. Mida lugupeetav seal geopoliitikast pajataski? Venelastel pole sel alal mõjusalt toimetamiseks enam ei raha ega jõudu ning hoomatavas tulevikus pole ses osas ka mongeid muutusi ette näha. Isegi nafta eksporti ei suudeta enam tagada, muust rääkimata.\nGeopoliitilise malekäiguna võiks vist ära mainida ka Inguššide maa kinkimise Tšetšeeniale?\nPole asja kohta uurida jõund aga talupoja mutsuga kahtlustasin esimese asjana Mordori rahapuudust.\n(selle postituse viimane muutmine: 04-05-2019 20:38 KuKr.)\nOlemata eriline asjatundja geopoliitika alal, mainin siiski arvatavasti ühte aluspõhimõtet. Nimelt ei valgevene, ukraina, kasahhia aga eriti aga venemaa ei lähe mitte kuhugi. Nad jäävad ikka sama koha peale kus seni. Sealjuures venemaa alahindamine on juba ajalooline viga.\nSee suur ja mõistetamatu Venemaa!? excubitoris 4,263 763,316 04-04-2017 19:00\nNATO ja Eesti vs Venemaa Savipats 259 77,120 01-01-2017 21:59


DELFI SAKSAMAAL | Aivar Pohlak Martin Reimist: meeskonna toetus on tal olemas. Kaotus Saksamaale ei ole koht, kus treener emotsionaalselt vallandada - Jalgpall\nDELFI SAKSAMAAL | Aivar Pohlak Martin Reimist: meeskonna toetus on tal olemas. Kaotus Saksamaale ei ole koht, kus treener emotsionaalselt vallandada\n12.juuni 2019 00:41\nEesti Jalgpalli Liidu president Aivar Pohlak lausus pärast 0:8 kaotust Saksamaale, et ta ei näe, et antud olukorras oleks peatreeneri Martin Reimi vallandamine õige otsus.\n"Arvan, et oleks väga rumal tõstatada see küsimus nii lühikese valiktsükli alguses ja pärast mängu Saksamaaga - oludes, kus kõigile, ka treeneritele on selge, et nad viivad läbi põlvkondade vahetust. Ükskõik kui suur see kaotus ka ei ole, hakata pärast Saksamaale kaotamist treenerit vahetama oleks rumal," sõnas Pohlak mängu järel ajakirjanikele.\nVutijuhi sõnul erineb praegune olukord kardinaalselt 2016. aasta septembrist, kui pärast 0:5 kaotust Bosniale vallandati toonane loots Magnus Pehrsson. "Magnusel ei olnud meeskonna sees enam tuge. Osa meeskonnast toetas teda, osa mitte ja selles olukorras ei olnud enam võimalik temaga edasi minna. Reimi puhul on toetus olemas, käisin just garderoobis ja nägin, mis nägudega mehed seal olid. Parem on lasta see vanker kraavist välja tirida kui hakata emotsionaalseid otsuseid tegema."\nPohlaku väitel oli aga sellest hoolimata tänane mängupilt kohutav.\n"Tänase mängu kontekstis sattus meeskond väljakule väga staatilises seisundis. Mingit dünaamikat polnud, esimesest minutist peale. Ehk mõtlesid treenerid üle? Sakslased mängisid justkui maketi peal olevate nuppude vastu. Tahtejõu pealt seda mängu ei mängi, kui sa tuled väljakule nii staatiliselt."\nMärksõnaks võiks lähiajal olla põlvkondade vahetus, millele vihjas Reim juba pärast mängu Põhja-Iirimaaga.\n"Põlvkondade vahetus on natuke pooleli. Kõik ootavad ja loodavad seda. Ma ei tea, kas me üldse kunagi nii vana koosseisuga oleme mänginud - seitse mängijat algkoosseisus olid sünniaasta järgi vähemalt 30-aastased. Ehk saamegi sellest olukorrast nii üle, et järgmine põlvkond tirib meid sellest välja," arutles Pohlak.\nKas Reim suudab seda meeskonda piisavalt motiveerida? "Ma ei tea, kas seda meeskonda suudab - võib-olla korraldati ühele põlvkonnale poolvägisi lahkumismäng, nagu ma enne viitasin. Järgmine põlvkond on see, kes tuleb mängima panna. Kolm päeva tagasi ei mängitud ju halvasti, kuigi tulemus oli sitt."\nDELFI SAKSAMAAL | Aivar Pohlak Martin Reimist: meeskonna toetus on tal olemas. Kaotus Saksamaale ...\nTreener: 0:8 pole põhjus, vaid tagajärg. Nii Eesti jalgpalli kui ka kergejõustiku juhtimine on autoritaarne ja ebademokraatlik (144) 12.06.2019