Verejooksu häired, mis see on, mida teha - Düstoonia December\nUrioplatsentaalse verevoolu rikkumine on palju õigem nimetada terminit "emaka-loote verevarustuse rikkumine", sest emas-loote süsteemi vereringet saab jagada kaheks komponendiks:\nNendes süsteemides või mõlemas süsteemis verejooksu rikkumisi nimetatakse sünnitusabis kohe sünnitus- ja emaka-loote verevooluks.\nNende kahe süsteemi vahelist tingimuslikku piiri võib nimetada platsentaks - ajutiseks rasedusorganiks, mille moodustavad embrüo korioelse villase sissekasvatus emaka seina limaskestasse. Platsenta on filter, mis koosneb mitmetasandilistest laevadest, milles emasvere, mis ei segu puuviljadega, kannab hapnikku ja toitaineid loote ringlusse ning võtab tagasi kahjulikud ained ja metaboolsed tooted.\nPlatsenta on loote kõige olulisem organ, mis tagab selle normaalse toimimise\nProovime mõista seda keerulist verevoolu süsteemi:\nEmaka küljest toidab platsenta emade arterites - emakaarterites ja spiraalsetes arterites. Nad on rase emaka ja loote esimese verevarustuse komponendi komponent.\nSpiraalsed arterid toidavad platsentat, moodustades otse platsenta verevoolu.\nPlatsenta moodustab nabanööri või nabanööri - kolme veresoonte kompleksi - kaks arterit ja ühe veeni, mida ümbritseb eriline marmelaadne aine. Nabaveeni kaudu liigub hapniku ja toitainete sisaldus veres lootele nabanäärmesse, mis varustab veelgi maksa ja teisi loote elutähtsaid organeid. Vere voolud nabanõus moodustavad emas-loote süsteemi teise vereringe komponendi.\nVere ringluse kolmas komponent on suured loote arterid elutähtsates organites - aordis, ajuarteris.\nLoote vereringe. Suurendamiseks klõpsake fotol\nKui verevool on mistahes tasemel häiritud, puudub lootel toitainete ja hapniku sisaldus - loote emakasisene hüpoksia või hapniku puudumine. Intrauteriinne hüpoksia võib olla nii äge kui ka kiire, mis viib loote surmani ning krooniline - pikaajaline ja aeglane, mille peamiseks sümptomiks on loote kasvupeetus (lühendatud FGR-na).\nSõltuvalt verevarustuse häirete tõsidusest ja ulatusest saab seisundit jälgida ja ravida konservatiivselt (kui see ei ole väga ohtlik) või naise sünnitamiseks igas raseduse staadiumis, et päästa lapse elu.\nEmasloote süsteemis osalevad sünnitusarst-günekoloogid tihedas kontaktis perinataalse ultraheliuuringu arstidega, kuna otseste häirete ja nende kraadi määramise põhifunktsioon kuulub ultraheliarstidele.\nEmas-loote süsteemi vereringehäirete põhjused\nPlatsentatsiooni rikkumine - platsenta moodustumine ja toimimine. Sellised rikkumised võivad olla primaarsed - raseduse tekkimise staadiumis - platsentaarne katkestus, progesterooni puudumine, emaka defektne limaskest. Samuti võib kannatada juba moodustunud platsenta. See toob kaasa koagulatsioonisüsteemi, infektsiooni, platsenta vigastuse.\nHüübimissüsteemi häired - spontaanne ja indutseeritud tromboos. Trombid kattuvad emaka ja platsenta suurte ja väikeste harudega.\nIntrauteriinsed infektsioonid kahjustavad platsentat ja põhjustavad verehüüvete teket.\nRaseduse tüsistused - Rh-konflikt, preeklampsia, topelt varastav sündroom, platsenta katkestus, enneaegne sünnitus.\nToitainete ja vitamiinide puudumine - eriti rauapuudus - aneemia.\nEmade haigused - suhkurtõbi, hüpertensioon, trombofiilia, vaskulaarsed ja vaskulaarsed defektid, südame- ja kopsuhaigused.\nKahjulike keskkonnategurite mõju - kahjulikud tingimused töökohal, narkootikumide mõju, suitsetamine, alkoholism, narkomaania.\nStress ja närvisüsteem.\nVäliseid, neid sümptomeid nimetatakse, sest peamine meetod platsenta ja loote verevoolu häirete diagnoosimiseks on ultrahelimeetod koos Doppleriga, mida käsitletakse allpool eraldi osas.\nKuidas kahtlustate loote kannatusi enne ultraheli?\nRasedate kõhtu mõõtmise peamiste näitajate ebapiisav kasv või täieliku kasvu puudumine järgmisel manustamisel - emaka kõrgus ja kõhu ümbermõõt. Need kaks suurust on mõõdulindiga, mida arst mõõdab iga kord, kui ta on rase.\nEbapiisavad tulemused arsti poolt loote südame kuulamise ajal. Iga tulevase ema eksamiga kaasneb loote südametoonide kuulamine spetsiaalse toru abil - sünnitusabi stetoskoop. Kui arst täheldab loote südame löögisageduse muutumist, summutatud toone, südamekontraktsioonide reaktsiooni puudumist häiretele, peaks see arstile teatama.\nLoote liikumise ebasoodne profiil. See sümptom on naistel selgelt täheldatud. Rasedad naised võivad esitada kaebusi häirete, loote „vaikuse” pikkade aegade või ülemäära vägivaldse häiringu kohta. Kõige lihtsam test loote motoorse aktiivsuse jaoks on “Count to ten” test. Sellisel juhul peab rasedatele 12 tunni jooksul arvestama vähemalt 10 eraldi loote liikumist.\nCTG - kardiotokograafia häirivad või häirivad tüübid. See loote südame elektrilise aktiivsuse registreerimise protseduur viiakse läbi iga sünnitusjärgse kliiniku visiidi, alustades 28-30 nädalast. CTG on loote seisundi hindamiseks väga tundlik meetod, mistõttu kardiotokogrammi kõrvalekallete korral on vajalik loote kohustuslik ultraheliuuring ja selle verevool.\nNeed on neli peamist punkti, millele on objektiivsed põhjused kahtlustada emaka ja loote verevarustuse rikkumist. On ka suhtelisi näitajaid täiendavate diagnostiliste meetmete kohta seoses emaka-loote verevooluga:\nMitmikrasedus, eriti monokoorsete kaksikute olemasolu korral. Nendel kaksikutel on üks platsenta kaheks, nii et viimane ei vasta sellisele koormusele, eriti raseduse lõpus.\nPlatsenta struktuuri anomaaliad - platsenta hüpoplaasia, rullikujuline platsenta ja selle enneaegne vananemine.\nNabanööri struktuuri või selle tõeliste sõlmede anomaaliad - sellised sõlmed on moodustatud loote aktiivse liikumisega.\nEmakasisene infektsioon - viiruslik, bakteriaalne või muu.\nEma ja loote reesusekonflikt Rh-faktoril või veregrupil. Sellist konflikti diagnoosib peamiselt antikehade olemasolu ema veres.\nEma rasedusdiabeet, mis on tekkinud olemasoleva raseduse või olemasoleva suhkurtõve ajal.\nGestoos on raseduse hilinenud tüsistus, mida iseloomustab kõrge vererõhk, turse ja valk uriinis.\nEma arteriaalne hüpertensioon.\nIga ema südame- või veresoonte patoloogia.\nVere hüübimishäired - eriti tromboosi kalduvus. Sellised häired hõlmavad pärilikku trombofiiliat ja antifosfolipiidide sündroomi.\nKõik need tegurid suurendavad oluliselt emasloomade süsteemi verevarustushäirete tekke ohtu, mistõttu tuleb neid hoolikalt jälgida.\nKardiotokograafia abil saab loote südamelööki hinnata emaka puhkuse, liikumise ja kontraktsioonide korral.\nVere vooluhäirete diagnoosimine\nKullastandard perinataalse verevoolu häirete diagnoosimiseks on loote ultraheliuuring kohustusliku dopplomeetriaga. Doppleri meetod põhineb mõõtmiskiirustel, resistentsusindeksitel ja muudel veresoonte verevoolu indikaatoritel. Maailma meditsiiniline kogukond on iga laeva jaoks välja töötanud suure hulga tabeleid ja Doppleri mõõtmisi.\nSünnitusabi puhul hinnatakse loote ringlust järgmistes laevades:\nEmaka arterid - emas-loote süsteemi esimese seose hindamine. Rasedatel on südame ja veresoonte haigustega, aneemia, hüpertensioon, gestoos ja rasedusdiabeet.\nNabanööri laevad - emasloomade süsteemi hindamine - platsentast lapsele verevoolu indikaatorid. Kõige sagedamini hinnatakse nabavälja verevoolu näitajaid.\nKeskmine või keskmine ajuarteri on võimas veresoone aju. Veresoonte indikaatorid selles anumas on äärmiselt olulised ja olulised Rh süsteemi või veregruppide, loote aneemia ja loote väärarengute kahtluse korral.\nArst mõõdab verevoolu näitajaid mitu korda ja seob saadud väärtused tabelitega. Need on äärmiselt muutuvad näitajad, mis võivad sõltuvalt välistest ja sisemistest teguritest oluliselt erineda:\nRasedusaeg on kuni üks nädal.\nLoomade ja platsentade arv - kaksikud ja kolmekordistavad oma Doppleri näitajaid.\nEma vererõhk - ultraheli arst on alati oma raseduse ajal huvitatud rasedast naisest.\nEma hemoglobiini tase - aneemia korral võivad verevoolu näitajad oluliselt muutuda.\nSuitsetamine ja ema muud halvad harjumused.\nEmaka toon - tavaline hüpertoonilisus ja regulaarsed kokkutõmbed, näiteks sünnitusel.\nLisaks Dopplerile teostab arst nn fetomeetria - mõõdab loote suurust ja arvutab selle ettenähtud massi. Kui loote areng on keskmisest näitajast kaugel, on arstil õigus diagnoosida loote kasvupeetus või PD. Samasugust mahajäämust loote kasvu ajal täheldatakse kroonilise hüpoksia ajal - see tähendab, et lootel ei ole piisavalt pikka aega hapnikku ja toitaineid - mitu nädalat või isegi kuud.\nSaadud näitajate põhjal moodustab ultraheliuuringu arst diagnoosi: "Emaka-loote verevoolu rikkumine" ja näitab astet. Kui loote kasvu aeglustub, täiendab diagnoosi sõnastus “FGR”.\nNüüd räägime üksikasjalikult verevooluhäirete astmete liigitusest.\nEmaka ja loote verevoolu häired on kolm:\nMa kraad - väikesed rikkumised ühes konditsioneeritud vereringesüsteemis. Esimesel astmel on kaks alamjärku:\nI Ja - uteroplatsentaalse verevoolu rikkumised, kui salvestati feto-platsenta verevool. See tähendab vähest vereringet emakaarteri süsteemis.\nI B - feto-platsenta verevoolu rikkumine säilinud uteroplatsentaalse verevooluga. Sellisel juhul täidavad emaka arterid oma funktsiooni täielikult, kuid platsentaarsel tasemel on ebaõnnestumisi.\nII aste on samaaegne rikkumine mõlemas vereringes tavapärases vereringesüsteemis, mis ei jõua kriitiliste muutusteni. See tähendab, et hetkel on verevool nõrgalt häiritud ja see ei kahjusta lootele järgmise 24 tunni jooksul ega isegi mitu päeva. Selle astme oht on see, et keegi ei suuda ennustada, kuidas see edasi liigub ja kui kiiresti see järgmisele astmele läheb.\nIII astme - feto-platsentaarse verevoolu kriitilised rikkumised koos säilinud või kahjustatud uteroplatsentaalse toimega. Selline rikkumine viitab loote kriitilistele kannatustele, mis ilma meditsiinitöötajate kiire tegutsemiseta viivad mõne tunni pärast kaasa tõsise loote hüpoksia ja surma.\nEmaka emaka ringluse häirete ravi\nPeaaegu kõik verevarustuse häired vajavad kohustuslikku ravi. Küsimus on selles, milline on häiritud verevoolu tase ja kas sellega kaasneb loote kasvu viivitamine.\nKõige "ohutumad" on 1a astme uteroplatsentaalse verevoolu häired. On oluline mõista, et seda tüüpi rikkumine on mõnikord juhuslik leidmine järgmise ultraheliuuringu ajal. See seisund võib tekkida ema suurenenud vererõhu, erutumise, väsimuse, hemoglobiinitaseme languse taustal. See aste ei tähenda alati loote kannatusi ja läheb sageli iseenesest paari tunni jooksul pärast puhkamist või värske õhu käimist. Kuid see ei tähenda, et teil on vaja diagnoosida "loobuda". Rase naine peab tingimata läbima ultraheliuuringu 5-7 päeva jooksul ja nädala jooksul salvestama CTG mitu korda.\nPeamised loote verevarustuse häirete ravimeetodid:\nRasedate elustiili ja toitumise normaliseerimine. Oluline on kõndida palju värskes õhus, magada vähemalt 8 tundi öösel ja proovida puhata vähemalt tund aega päevas, vältida pikka aega ebamugavas asendis istumist, liigutada palju, süüa terve ja täis.\nVererõhu kontroll on üks olulisemaid emaka verevoolu põhjustavaid parameetreid. Hüpertensiooni esinemisel peate pidevalt võtma arsti määratud ravimeid ja jälgima iseseisvalt vererõhku.\nViirusevastaste ravimite ja antibiootikumide emakasisese infektsiooni ravi.\nEkstragenitaalse patoloogia ravi - suhkru taseme normaliseerumine, hemoglobiinitaseme normaliseerumine, kehakaalu kontroll, vere hüübimissüsteemi korrigeerimine. Viimane hõlmab väikese molekulmassiga hepariinide (Fragmin, Fraxiparin ja teised) ravimite võtmist.\nSpasmolüütikumide kasutamine - No-shpy, Drotaverina, Papaverina. Need ravimid lõõgastavad emaka ja spiraalarteri seina, suurendades verevoolu.\nMagneesiumpreparaatide vastuvõtmine - magneesiumil on lõõgastav mõju emaka seinale ja tugevale kaitsele loote kesknärvisüsteemile. Viimane tegur on hüpoksia arengu seisukohalt oluline.\n"Vaskulaarsete" ravimite kasutamine - suur hulk trombotsüütide vastaseid aineid, angioprotektorid ja parandab ravimite mikrotsirkulatsiooni ja koe trofismi. Kõige tavalisemad sünnitusabi ravimid on pentoksifülliin, dipüridamool, Actovegin ja nende derivaadid.\nKui Rh-konfliktile määratakse plasmaperees - puhastatakse ema verd spetsiaalsel aparaadil, et vähendada loote punaste vereliblede kahjustuste arvu.\nLoote ägeda hüpoksia korral II ja III kraadi verevarustuse halvenemise taustal, konservatiivse ravi ebaefektiivsus ning loote kasvu pidev aeglustumine on soovitatav varakult sünnitada, sõltumata raseduse kestusest. Kõige sagedamini kasutavad keisrilõiget, sest töö stimuleerimine on täiendav koormus juba kannataval lootel. "Väljaspool on parem kui sees" põhimõte on nende olukordade jaoks kõige sobivam.\nPrognoos sõltub täielikult verevoolu häirete astmest, nende kestusest ja raseduse kestusest. Mida pikem on hüpoksia kestus ja mida suurem on verevoolu kiirus ja mida lühem on raseduse periood, seda halvem on prognoos. Pikaajaliste emakasisene kannatuste all sündinud lapsi iseloomustavad kasvupeetus ja vaimne areng, eriti pärast erakorralist sünnitust kuni 37 rasedusnädalani.\nHilise diagnoosi ja vereringehäirete ebapiisava reageerimise korral võib olukord järsult süveneda - tekib äge loote hüpoksia, mis on täis tema surma või kesknärvisüsteemi raskeid kahjustusi.\nVerevarustuse häired on palju raskemad ekstragenitaalse patoloogia või gestooside taustal. Umbes 40% gestoosist raskendab emas-loote süsteemi vereringehäired.\nPiisava ja õigeaegse ravi korral võib haigusseisund täielikult, kui mitte täielikult ravida, vähemalt stabiliseeruda. See võimaldab teil "kasvatada" last maksimaalsele võimalikule ajale, mille järel tema sünnitus on ohutu.\nRasedad naised ja nende sugulased ootavad tavaliselt ühe vastuse ultraheliuuringust, milline on lapse sugu. Sünnitusarst-günekoloogi jaoks on uuringumeetod vajalik, et õigeaegselt tuvastada kahjustatud verevarustust raseduse ajal, ebanormaalset loote arengut.\nErinevad põhjused võivad põhjustada uteroplatsentaalse verevoolu rikkumist. Nende hulka kuuluvad tavalised emade haigused:\nkrooniliste nakkusprotsesside äge ja ägenemine - põhjustab vastava platsenta põletiku, veresoonte turse ja vähenenud verevarustuse, mis võib esimesel trimestril põhjustada raseduse katkemist.\npidev närvisüsteem, mis on seotud sotsiaalse või majapidamishäirega;\nnõuetekohase toitumise naiste rikkumine.\nMilline verevarustuse häire põhjustab platsenta puudulikkust?\nDoppler on Doppler. Ta nimetatakse ametisse, kui:\nRase naise juhtimise protsessis on väga oluline õigeaegselt diagnoosida selline patoloogia kui klassi 1a uteroplatsentaalse verevoolu rikkumine. Selle probleemi kõrvaldamiseks vajalike meetmete õigeaegseks rakendamiseks ja selle ulatuse määramiseks viiakse selleks ettenähtud seadmetele läbi ultraheliuuring. Uuringu tulemuste põhjal valivad eksperdid raseduse jälgimise taktika. Ka individuaalselt valitud vahendid ja ravimeetodid, mille eesmärk on säilitada lapse elu.\nKuidas vereringe toimub ema ja loote vahel\nLoomulikult peetakse emaka-loote verevoolu keskse lülina platsentat, kuid veresooned täiendavad vereringesüsteemi loote ja ema vahel. Seetõttu võib väita, et uteroplatsentaalne süsteem koosneb järgmistest komponentidest:\nTagab vere ülekande emalt lootele nii, et nende veri ei seguneks. See saavutatakse süsteemi keerulise anatoomilise struktuuri tulemusena. Platsenta seotakse emaka seina külge selleks ettenähtud villi abil, mis, nagu see oli, on sukeldatud emaka limaskestasse. Tegelikult tungivad need viljad otse emaka veresoonte seintesse, kus kõik vajalikud toitained kantakse ema verest loote verele. Ja tagasi lapse verest on lagunemissaaduste tagastamine.\nSellised metaboolsed protsessid viiakse läbi rakutasandil ja ainult hemoplatsentaarne barjäär eraldab need - mitmed rakukihid, mis moodustavad mingi barjääri platsenta ja ema vere vahel. Ja platsentas esinevad kaks verevoolu: lapselt emale ja vastupidi.\nEmaka arterite terminalid\nNende peamine tunnusjoon on see, et kuni viljastamise hetkeni sisaldavad nad lihasrakke, mis on võimelised sõlmima laeva avamise sulgemise. Selle nähtuse tõttu peatab menstruatsiooni ajal emaka verejooks. Kuid raseduse ajal kaob lihaskiht (see juhtub 4–5 nädala jooksul), mille tulemusena suureneb vereringe platsentasse. Ja neljanda raseduskuu lõpus toimub nende arterite täielik transformatsioon.\nSee on üks veen ja kaks arterit. Vere ringlus lootel on järgmine: arterid kannavad vere (ja sellega kasulikke aineid) lapse kudede ja organite suunas ning veen annab vereringe pöördumise transporti platseeni suunas. Olukorras, kus sellel tasemel toimub verevarustuse rikkumine, nimetatakse seda loote-platsentaadiks ja on alust lootele ebasoodsaks prognoosimiseks.\nPõhjused, mis võivad põhjustada verevarustuse vähenemist\nEksperdid on leidnud, et uteroplatsenta 1a verevoolu rikkumine võib põhjustada järgmisi tegureid:\nAneemia tekkimine rasedatel naistel. Alumine rida on see, et hemoglobiinitaseme langus toob paratamatult kaasa verevoolu suurenemise veresoontes, sealhulgas emakaarterites. See on seletatav asjaoluga, et sellises olukorras on kogu keha reservi eesmärk suurendada hapniku transportimise kiirust veres. See on tingitud vereringe suurenemisest veres.\nPlatsenta manustamise kõrvalekalded. See võib olla platsentatsioon või madal previa, mis on tingitud verevoolu intensiivsuse vähenemisest. See on võimalik olukorras, kus platsenta on kinnitatud emaka randi piirkonnas, mis jäi keisrilõike poolt tehtud varasemate tarnete tulemusena. Sel põhjusel on võimatu tagada täielikku verevoolu ja loote normaalseks arenguks ei ole sissetulev veri tavaliselt piisav.\nHiline toksilisatsioon. Kui gestoos on väikeste veresoonte lüüasaamine, mis toob kaasa vererõhu languse uteroplatsentaalses süsteemis.\nNakkushaigused. Põhjuseks on see, et patogeensed mikroorganismid võivad platsenta koes põhjustada mitmesuguseid patoloogilisi muutusi. Selle nähtuse tulemusena võib tekkida platsenta puudulikkus.\nKõrge vererõhk. Suurendab veresoonte kaudu kiirust, mis võib põhjustada verevoolu rikkumist.\nMitmikrasedus. Enamikus olukordades on sellele iseloomulik halvenenud verevarustus. See on tingitud mitmete puuviljade arengust. Ka mõnel juhul läheb enamik verevoolust üle ühele puuviljast, mille tõttu väheneb vastavalt teises (või teistes).\nDiabeet. Selle vältimatu tagajärg on patoloogilised muutused arterite siseseintes, mis mõjutab negatiivselt verevoolu.\nEmaka fibroidid. Raseduse ajal kalduvad müoomisõlmed kasvama, mis omakorda tähendab nende verevarustuse suurenemist. Seega saab lootele palju vähem verd kui olukorras, kus fibroid on puudunud.\nImmunokonflikti rasedus. Mõningatel juhtudel võib tekkida loote hemolüütiline haigus, hemoglobiin langeb ja loote aneemia tekib.\nPatoloogia endomeetriumi tasemel. Sellele nähtusele võivad eelneda põletikulised haigused (endometriit), samuti kirurgilised sekkumised (mitmekordsed abordid) ning sellele aitavad kaasa ka ebatervislikud harjumused, nagu suitsetamine ja alkoholi kuritarvitamine.\nNabanööri laevade patoloogiad. Mõnes olukorras näitavad diagnostiliste uuringute tulemused veresoonte arvu muutust, mille tagajärjel võib verevool häirida.\nEmaka ebanormaalne areng. Kõige levinumate patoloogiate hulka kuuluvad ka kahe sarvega emakas. Sellistes olukordades jaguneb emakas omamoodi partitsiooniks, jagades selle kaheks osaks. Sel juhul on loote arengu protsess lokaliseeritud ühes neist osadest, mis tähendab selle verevarustuse rikkumist. Selle põhjuseks on asjaolu, et kahe sarvega emakal puuduvad seosed emakaarterite vahel, arterivõrgu laienemist ei toimu, mistõttu platsentasse voolab ebapiisav kogus verd.\nKõik ülaltoodud põhjused on alust uurida rasedat naist dopplograafia abil.\nDopplograafia on peamine meetod fpc ja ipc tuvastamiseks raseduse ajal. Kuid siiski on mitmeid väliseid märke, mis võimaldavad ära tunda verevarustuse rikkumist rasedatel naistel varases staadiumis. Selle haiguse kõige levinumate sümptomite hulka kuuluvad:\nPuudulikud loote südame löögisageduse tulemused. Südametoonide kuulamine toimub stetoskoopiga. Seda tüüpi uurimise tulemusena võib täheldada vaigistatud toone, muutusi südame kontraktsioonide sageduses.\nRasedate kõhu mõõtmise tulemustel põhinevate peamiste näitajate ebapiisav kasv (või selle täielik puudumine). Reeglina mõõdab spetsialist kõhupiirkonda ja emaka põranda kõrgust.\nEbapiisavad kardiotokograafia tulemused. Kontrollige loote südame elektrilist aktiivsust 30 rasedusnädalaga. Negatiivsete muutuste korral on vaja ultraheliuuringut lootele.\nÜlaltoodud nähtused annavad õiguse rääkida verevarustuse rikkumisest emaka- ja nabavõrkudes, platsenta või nabanööri laevadel. On ka mitmeid näiteid, kui on vaja kindlaks teha, kas uteroplatsentaalne verevool on normaalne, nädala, kuu ja trimestri järgi. Need on eespool nimetatud riskitegurid, mis hõlmavad mitut rasedust, rasedate naiste aneemiat, südame-veresoonkonna haigusi, trombide tekke kalduvust ja muid põhjuseid, mille tõttu ultraheli määratakse.\nUteroplatsentaalse ringluse rikkumise aste\nEmaka ja loote verevoolu rikkumisi on kolm:\nEsimene aste tähendab väikeste rikkumiste olemasolu, sisaldab järgmisi sorte:\n1a - sellel määral esineb emakaarteri süsteemis emaka-platsenta verevoolu vähenemine, samas kui feto-platsenta verevool jääb normaalseks.\n1-kraadise kraadi defektid - emakasisese platsenta verevoolu ei ole rikutud (see vereringe on säilinud) ja patoloogiad mõjutavad platsentaarijärgset taset, mis võib olla fetoplatsentaalse loote verevarustuse vähenemise tõendiks.\n2. astme puhul täheldati kahel tasemel korraga uteroplatsentaalse vererõhu langust: feto-platsenta ja uteroplatsentaalne. Samal ajal puudub kriitiline halvenemine, mis tähendab, et lähitulevikus ei ole tõsist ohtu loote arengule. Oht on, et negatiivsed muutused võivad tekkida igal ajal. Seetõttu nõuab see seisund arsti tähelepanelikku tähelepanu.\nKolmas aste tähendab kriitilisi muutusi feto-platsenta vereringes ja uteroplatsentaalne verevool võib olla kahjustatud või säilinud. Sellised rikkumised nõuavad viivitamatut arstiabi ja ootava ema pidevat jälgimist, kuni riik on täielikult stabiliseerunud.\nSõltuvalt rikkumise astmest valitakse rasedate naiste juhtimise taktika ja kasutatud ravimeetmete tüüp.\nDopplomeetriat peetakse kõige tõhusamaks viisiks emaka loote verevarustuse diagnoosimiseks. See meetod on kõige tõhusam ja võimaldab tuvastada väikseimaid muutusi vereringe protsessis loote ja ema vahel.\nLisaks kasutatakse laialdaselt sekundaarseid patoloogiadiagnostika meetodeid, mis võimaldavad saada loote täieliku ülevaate loote seisundist ja vältida võimalikke negatiivseid tagajärgi. Muidugi võivad nad näidata ainult kaudselt vere vooluhäirete esinemist, kuid mõnel juhul ei saa ilma nendeta teha.\nDopplograafiat peetakse ultraheli tüübiks. Seda tehakse tavalisel seadmel, kuid see nõuab spetsiaalse tarkvara olemasolu. Seda tüüpi uuring annab võimaluse saada piisav hinnang erinevate veresoonte vereringe intensiivsusele (kõige sagedamini uuritakse nabanööri ja emaka veresoone).\nKaasaegne varustus võimaldab mitte ainult hinnata verevoolu intensiivsust, vaid ka teada saada verevoolu kiirust, samuti selle suunda kõigis tüüpi veresoontes (naban, emakas), samuti saada kogu teave, mis on seotud vereplasma-sisese vereringega.\nSee meetod võimaldab teha kõige täpsemat loote arengu prognoosi. Fakt on see, et emaka-loote vereringe rikkumised reeglina eelnevad kliinilistele muutustele (südamerütmihäired, kaalulangus). Vereringehäirete avastamine võimaldab võtta õigeaegseid meetmeid kõrvaltoimete vältimiseks.\nSee diagnoosimeetod ei mõjuta kahjulikult rasedat ega last.\nSamas on emaka platsentaarse verevoolu dopplograafia hind igas raviasutuses erinev. See varieerub 600 rublast ja võib ulatuda 5 000 rubla. Kui me räägime suurlinna kliinikutest ja meditsiinikeskustest, siis on selle diagnostilise protseduuri keskmine maksumus 2 000 rubla.\nSekundaarsed diagnostilised meetodid\nSekundaarsed meetodid uteroplatsentaalse ringluse häirete diagnoosimiseks hõlmavad järgmist:\nPatsiendi kaebuste kogumine ja analüüs - tavaliselt vererõhu languse korral - ilmneb loote hüpoksia, mis väljendub füüsilise aktiivsuse intensiivsuse suurenemises.\nStetoskoopiga lapse südamelöögi kuulamine - hapniku nälg võib viidata rütmi kiirenemisele või vähenemisele, mis ei vasta normaalsetele füsioloogilistele indeksitele.\nKardiotokograafia - loote hüpoksia diagnoosimiseks piisab 40 minutist.\nLisaks on olemas mitmeid ultraheliindikaatoreid, mis võimaldavad teil hinnata loote halvenemist. Siin võib kasutada biofüüsikalise profiili, platsenta enneaegse vananemise uurimist.\nMis on ohtlik NMPC lootele\nPraktikas on tõestatud, et emaka verevoolu vähenemine raseduse ajal toob paratamatult kaasa lootele hapniku nälga. Ja selliste rikkumiste tagajärjed võivad olla kõige ettearvamatumad, sealhulgas enneaegne sünnitus või isegi lapse surm.\nKõige sagedasemad tagajärjed, mis tulenevad uteroplatsentaalse vereringe kahjustumisest, on järgmised:\nLoote suuruse ja kehakaalu vähendamine, mis näitab emakasisene kasvupeetuse sündroomi olemasolu.\nErinevad kõrvalekalded lapse hormonaalses süsteemis.\nRasvapopulatsioonide märkimisväärne vähenemine - lapse kehakaalu vähenemine.\nErinevad ebaregulaarsed südamelöögid - kõige sagedamini diagnoositud bradükardia ja tahhükardia, kuid võib tekkida ka arütmia, mis tuleneb muutustest vere elektrolüütide koostises.\nHappe-aluse tasakaalu rikkumine beebi kehas.\nEt teha kindlaks, kas ema ja loote vahel on vereringet rikutud, hindab spetsialist emakaarterite, nabanööri anumate verevoolu kiirust seoses Doppleri sonograafia tulemusena saadud tulemustega.\nUteroplatsentaalse verevoolu häirete ravi\nVäärib märkimist, et kõikidel juhtudel on vajalik emaka-loote ringluse häirete ravi. Kõige ohutumad on tingimused rikkumiste esimeses astmes. Kuid platsenta vereringe kriitiline rikkumine nõuab kohest ravi. Mida kiiremini võetakse meetmeid, et kõrvaldada kriitilised muutused verevoolus, seda suurem on võimalus lapse elu säästa.\nFetoplatsentaalse ringluse häirete peamised ravisuunad on järgmised:\nrasedate naiste elustiili ja toitumise normaliseerimine;\nantibiootikum ja viirusevastane ravi, kui esineb emakasisene infektsioon;\nPlasmofereesi kasutatakse väga edukalt Rh-konflikti raseduse ajal;\nmagneesiumi preparaatide kasutamine;\nspasmolüütiliste ravimite kasutamine;\nvaskulaarsete ravimite võtmine.\nKui verevarustuse halvenemise tõttu on äge hüpoksia, mida võib seostada teise või kolmanda astmega, rakendatakse varajast manustamist. Seda meedet kasutatakse olukordades, kus konservatiivne ravi ei anna tulemusi.\nPrognoos sõltub suuresti emaka-loote ringluse rikkumise astmest, selliste muutuste kestusest ja raseduse kestusest. Selliste rikkumiste tagajärjed ei ole nii ohutud, kui see võib esmapilgul tunduda. Väga suur on oht, et selline seisund saab teiseks vereringehäirete astmeks.\nKuigi leitakse, et emaka platsentaarse vereringe 1 a rikkumine ei ole liiga ohtlik, on ravi soovitatav alustada sellest ajast, mil muutused ei ole tõsised ja neid saab vähimalgi määral kõrvaldada. See võimaldab oluliselt vähendada ohustatud abordi riski ja ennetada loote surma.\nVõimalikud tagajärjed hõlmavad erinevaid arenguhäireid lapsel, mis on tema elule ohtlikud.\nEnnetavad meetmed platsenta-emaka ringluse rikkumiste vältimiseks, mille peamine eesmärk on:\nekstragenitaalsete patoloogiate kõrvaldamine;\npärast tervislikku eluviisi - peate järgima dieeti, mis peaks hõlmama kõiki vajalikke toitaineid, vabanema halbadest harjumustest ja vältima stressirohkeid olukordi;\nnakkushaiguste riski vähendamine - selleks tuleb vältida võimaliku nakkuse allikaid.\nEmaka verevoolu häirete vältimiseks tuleb sellise patoloogia esimesel sümptomil jälgida normide vastavust nädalatele. Kui eeldused häire tekkeks uteroplatsentaalses vereringes, on dopplomeetria kohe soovitatav selliste muutuste ulatuse määramiseks ja efektiivse ravi määramiseks.\nLapse kandmise perioodil võib naine silmitsi olla sellise probleemiga, mis rikub 1a astme emakasisese platsenta verevoolu. Sellisel juhul säilib platsenta funktsioon ja patoloogilised muutused on väikesed. Kuid ilma ravita võivad hemodünaamilised häired olla ohtlikud ema ja lapse tervisele.\nHemodünaamiliste häirete põhjuseid võib jagada kahte rühma. Endogeensed tegurid, mis on seotud villi ebakorrektse küpsemisega ja kahjustunud platsentatsiooniga. See viib ensümaatilise vaskulaarse puudulikkuse tekkeni. Eksogeensed põhjused hõlmavad mitmeid tegureid, mis viivad vereringehäirete platsenta ja emaka vormi.\nVerevoolu katkemist raseduse ajal võib põhjustada:\nNeed tegurid viivad platsenta anatoomiliste patoloogiateni, nimelt selle struktuuri, asukoha ja kinnituse patoloogiatesse. Sellisel juhul areneb esmane platsenta puudulikkus. Seda täheldatakse peamiselt naistel, kelle diagnoos on viljatus. Sekundaarne rike on põhjustatud tüsistustest raseduse ajal või günekoloogiliste haiguste esinemisel.\nSotsiaalsed tingimused, nagu ebatervislik toitumine, füüsiline ja psühho-emotsionaalne stress lapse kandmise perioodil, suitsetamine, alkoholi joomine, varajane või vastupidi, hilinenud rasedus võivad tekitada uteroplatsentaalse puudulikkuse arengut.\nRasedad naised, kellel on ekstrateritaalsed ja sünnitushaigused, on ohus. Sellised haigused nagu preeklampsia, emaka fibroidid ja alloimmuunne tsütopeenia võivad põhjustada loote-platsenta verevarustuse häireid. Väliste provokatiivsete tegurite hulka kuuluvad teatud ravimite võtmine, ioniseeriv kiirgus ja kemikaalide või mürkide tekitatud kokkupuude.\nRaseduse ajal võivad aneemia põhjustada hemodünaamilised häired. Sellisel juhul väheneb hemoglobiini tase ja kiireneb vereringe kõigis veresoontes ja arterites, sealhulgas uteroplatsentaalses süsteemis.\nRaseduse ajal on infektsioonid eriti ohtlikud. Patogeensed mikroobid suudavad hävitada platsenta kudesid. Naise ebastabiilne südamerõhk võib negatiivselt mõjutada vereringe kiirust ja mahtu uteroplatsentaalisüsteemis. Üheks võimaliku ebaõnnestumise põhjuseks on nabanööri üks arter.\nMõningatel juhtudel võib 1-astmelise emaka-platsenta verevoolu põhjustada mitmed abordid, kirurgia või diagnostiline curettage.\nUteroplatsentaalse ringluse rikkumine on kolmel määral arenenud. Esmase platsentaarsete häirete korral hinnatakse loote seisundit rahuldavaks. Ilma vastava ravita pärast kuu möödumist muutub see staadium raskemaks.\nEsimene etapp on jagatud 1a ja 1b kraadi. 1a aste on kõige lihtsam vorm. Sel juhul ei ole loote-platsenta tsirkulatsioon praktiliselt häiritud. Sellise rikkumise põhjuslik tegur on peamiselt emakasisene infektsioon. Meditsiinilise statistika kohaselt on 85-90% juhtudest arengus mahajäänud. Kui 1 b astme vererõhk säilib, on platsenta süsteemis funktsionaalsed muutused. Viivitatud loote arengu tõenäosus on antud juhul 80%.\nSekundaarset platsenta puudulikkust iseloomustab mõlema vereringesüsteemi rikkumine. Kui selles etapis meditsiinilist abi ei anta, muutuvad hemodünaamilised häired nädala pärast raskeks. Kolmandas etapis täheldatakse uteroplatsentaalse verevoolu järsku muutusi ja defekte. Sellisel juhul on laps kriitilises seisundis.\nSeda klassifikatsiooni kasutavad arstid platsentahaiguste taseme kuvamiseks. Hemodünaamiliste häirete arengu raskusastme järgi muudab patsiendi juhtimise taktika.\nKui verevoolu häire esimene aste diagnoositi õigeaegselt ja selleks määrati asjakohane ravi, on tagajärjed minimaalsed. Rasedus on antud juhul säilinud. Konservatiivse ravi abil saab vältida lapse surma. Teise või kolmanda etapi ravimiravi loetakse ebaefektiivseks. Suremus on 50%. Lapse surma vältimiseks teevad arstid "keisrilõiget".\nPN kliinilised sümptomid sõltuvad patoloogia iseloomust. Raseduse igal trimestril võib tekkida äge ebaõnnestumise vorm. Rikkub platsenta gaasivahetusfunktsioon, mis võib põhjustada loote hüpoksia. Äge vorm areneb platsenta või vaskulaarse tromboosi enneaegse eraldumise tõttu.\nSageli saavad kroonilise puudulikkusega naised kliinikusse. Ta teeb ennast teatavaks 2 trimestril. Fibrinoid moodustub platsenta pinnal, mis katkestab transplatsentaalse metabolismi.\nKroonilises kursis võib platsenta puudulikkus esineda kompenseeritud, dekompenseeritud, subkompenseeritud ja kriitilises vormis. Esimesel juhul on patoloogilised muutused väikesed. Õige ravi korral on terve lapse tõenäosus suur.\nDekompenseeritud vormi korral on südame rikkumine ja loote edasilükkamine. Sellisel juhul on lapse sünnieelne surm. Kui subkompenseeritud puudulikkus tekib üsna raske. Platsentaalpuudulikkus ei liigu ilma jälgedeta. Erinevate tüsistuste tekkimise oht on väga suur. Kriitiline vorm on pöördumatu. Seda vormi iseloomustavad morfofunktsionaalsed patoloogilised muutused. Lapse jaoks on kriitiline vorm surmav.\nKrooniline vorm on sageli asümptomaatiline. Paljud mummiad võivad kahtlustada selle olemasolu. Patsientide puudulikkust saab avastada ultraheliga.\nDekompenseeritud vormi saab määrata loote aktiivsuse järgi. Laps hakkab 28 rasedusnädalal aktiivselt liikuma. Ema päevas võib tunda kuni 10 häiret. Kui loote aktiivsus on oluliselt väiksem, peate kohe pöörduma arsti poole.\nPlatsentaalpuudulikkus võib mõjutada kõhu aeglast kasvu. See sümptom on tingitud murenemise hilinemisest. Seda funktsiooni on peaaegu võimatu ennast tuvastada. Arstid jälgivad muutusi kõhu kasvus, nii et naine on kohustatud läbima rutiinse kontrolli.\nKui raseduse ajal on naistel verejooks, võib see olla lapse elule ohtlik. Täheldamine on platsenta enneaegse eraldumise sümptom.\nEmakasloomahaiguste diagnoosimine toimub patsiendi kaebuste ja füüsiliste, laboratoorsete ja instrumentaalsete uuringute tulemuste põhjal.\nFüüsiline läbivaatus hõlmab selliste parameetrite hindamist nagu kõhu ümbermõõt, kõrgus ja kaal, aktiivsete loote liikumiste arv, emaka toon ja vaginaalse väljalaske olemasolu. Platsenta hormonaalse toimimise määramiseks on laboriuuring. Platsenta funktsiooni hindamine määratakse vere- ja uriinianalüüsi põhjal.\nInstrumentaalse eksamina teostatakse ultraheli ja kompuutertomograafia. Ultraheliuuringud ja CT võivad määrata platsenta paksuse, struktuuri ja asukoha, samuti turse ja ekstrateritaalsete haiguste olemasolu.\nInstrumentaalsed uuringud raseduse ajal viiakse läbi kolm korda. Esimene - 11-14 nädalat, teine - 20-24, kolmas - 32-34.\nKui on olemas sünnitusabi või ekstrateriaalsed patoloogiad, võib osutuda vajalikuks konsulteerimine teiste arstidega.\nÕige diagnoosimise ja ravi korral on tagajärjed minimaalsed.\nRavirežiimi määrab raviarst saadud tulemuste, ebaõnnestumise vormi ja astme, naise tervise individuaalsete tunnuste alusel. Emaka lihaste lõõgastamiseks määravad arstid toolüütikumid. Sellesse rühma kuuluvad Ginipral ja Partusisten. Need ravimid vähendavad vererõhku veresoontes ja arterites, normaliseerivad vererõhku. Trocolytics võib põhjustada kõrvaltoimeid, nagu südamerõhu langus, jäsemete värisemine, iiveldus ja külmavärinad. Kui need sümptomid ilmnevad, määravad arstid Isoptini või Verapamiili.\nNo-shpa, Trental ja Eufillin on vasodilatatiivsed. Lisaks parandavad nad verevoolu. Kõrvaltoimete hulgas on võimalik migreen, iiveldus, oksendamine ja kõrvetised. Nende ravimite vastuvõtmine on vastunäidustatud nii südame, kilpnäärme kui ka epilepsiahaiguste korral.\nVerehüüvete vältimiseks määravad arstid trombotsüütide vastaseid aineid. Curantil ja aspiriin kuuluvad sellesse kategooriasse. Neid ravimeid võetakse enne 34 rasedusnädalat, vastasel juhul tekib sünnituse ajal verejooksu oht.\nEmakakaela tsirkulatsiooni rikkumise korral hõlmab konservatiivne ravi Actovegini võtmist. See ravim põhjustab loote hüpoksia vastu resistentsust. Lisaks stimuleerib see rakkude taastumist. See ravim on ette nähtud ka profülaktilistel eesmärkidel. Ravi kestus toimub kogu raseduse ajal.\nPlatsentaapuudulikkuse diagnoosimisel määratakse rasedale naisele instenon. See tööriist aitab parandada aju vereringet ja südant. Instenoni määramine soovitab arstidel loobuda tugevast kohvist ja teest, kuna need joogid nõrgendavad selle terapeutilist toimet.\nRavikuur ja ravimite doos, mille arst määrab individuaalselt.\nSõltuvalt raviarsti efektiivsusest määrab arst kindlaks ravimeetodi. Kui esimene aste või krooniline kompenseeritud tööjõud viiakse läbi loomulikult. Kõigil teistel juhtudel teevad arstid "keisrilõiget".\nSelleks, et ära hoida uteroplatsentaalse ringluse rikkumise tekkimist, soovitavad arstid füüsilise ja psühho-emotsionaalse stressi kõrvaldamist. See aitab vähendada veresoonte survet. Vastasel juhul on võimalik muutusi verevoolu mahus ja kiiruses. Mitte-narkootikumide ennetamine hõlmab magamaminekut ja rahvahooldusvahenditega ravi. Kasulikuks peetakse rahustavaid ravimeid ja taimseid infusioone. Nendeks maitsetaimedeks on palderjan, sidrunipalm, emaluu, kummel ja immortelle. Nende maitsetaimede taimset kogumist peetakse kasulikuks. Segage kõik koostisosad võrdsetes kogustes ja valage 1-1,5 supilusikatäit 200 ml keeva veega. Võtke infusiooni kogu päeva vältel väikestes sipsides.\nLisaks tuleb erilist tähelepanu pöörata toitumisele raseduse ajal. See peaks olema tasakaalustatud ja kasulik. Söödet soodustavaid toidulisandeid peetakse kasulikuks.\nFertiilses eas on vaja välistada kahjulikud tegurid, mis võivad põhjustada platsenta puudulikkuse arengut, näiteks suitsetamine või alkoholi tarvitamine.\nAlates 14. rasedusnädalast võib ravikursusi määrata ennetusabinõuna. Selleks määratakse rasedatele naistele antispasmoodilised ja detoksifitseerivad ravimid. Õigeaegne profülaktika ja ravimiravi vähendavad raseduse ja sünnituse tüsistuste riski ja tõsidust.\nHüperkoagulatsioon (hüperkoagulatsiooni sündroom): põhjused, vormid, sümptomid, testid, ravi\nKui kõrge vererõhk sageli piinab teid, on hüpertensiooni tõenäosus kõrge. Ärge ärritage ja joonistage ennast lootusetust tulevikust, kui arst diagnoosib, et teil on see haigus.


Hiina teadlastel õnnestus esimest korda makaake kloonida | gbtimes.com\nHiina teadlastel õnnestus esimest korda makaake kloonida\nHiina teadlastel õnnestus somaatilistest rakkudest edukalt kloonida kaks makaaki, kasutades selleks sarnast meetodit, nagu lammas Dolly puhul.\nErinevalt embrüost kloonitud loomadest on Shanghai bioloogiateaduste instituudis vastavalt 2017. aasta novembris ja detsembris sündinud Zhong Zhong ja tema õde Hua Hua esimesed somaatilistest rakkudest kloonitud primaadid, raporteerib China News Service.\nEsimene somaatilisest rakust kloonitud imetaja oligi Dolly, kes sündis 1996. aastal tuumamaterjali ülekandeprotsessi abil. Pärast seda on sama keharaku abil kloonitud nii lehmi, koeri kui ka kasse, kuid mitte kunagi varem primaati.\nMurrangulise tulemuse abil loodetakse järgmise aasta jooksul kloonida suur hulk sama geneetilise taustaga makaake, mis võib teadlaste arvates olla vajalik simulatsioonimudeli loomiseks ajuteaduse ja inimeste haiguste uurimisel.\n"Kui katsealustel on erinev geneetiline taust, siis ei ole kontrollgruppide peal läbi viidud eksperimentide tulemused eriti veenvad," selgitas Shanghai bioloogiainstituudi teadlane Sun Qiang.\nSuni sõnul kasutatakse samal põhjusel meditsiinikatsete jaoks kiiresti paljunevaid rotte. Roti aju on aga inimese omast väga erinev, mistõttu näriliste peal testitud ravimid ei pruugi inimesele samamoodi mõjuda.\nMakaakide kloonimistehnoloogia võib oluliselt kiirendada Alzheimeri, autismi, immunsussüsteemi haiguste, kasvajate ja ainevahetushäirete teadusuuringuid.


Rada7 -- Mikk Tammepõld: Maailm ilma muusikata oleks nukker koht, kus elada\nartiklid » foorumid » bändid ja reliisid » Mikk Tammepõld: Maailm ilma muusikata oleks nukker koht, kus elada\n24-01-2012 | kirjutas: Roosipõld\nKäesoleval reedel täitub Dramamama ja Brides in Bloomi solistil Mikk Tammepõllul 30. aasta oma sünnist. Sünnipäeva puhul toimub 27. jaanuaril klubis Rockstar's ka avalik kontsert, kus astuvad üles ansamblid Dramamama ja The Purple Gang ning nagu intervjuust selgub, siis ka võib peale sattuda ka mõningatele teistele kollektiividele. Pidasime Mikuga maha väikese vestluse, et rääkida mõningatest muusika-alastest tegemistest, millesse ta ennast senise 30 aasta jooksul pühendanud on.\nMillal ja miks Sa hakkasid muusikaga tegelema?\nLapsepõlves oli meie kodus palju muusikat. Vanemad mängisid kitarri ja laulsid. Muusikat kuulati palju, kuid valikuliselt. Ilmselt oli aga esimeseks eelduseks muusikaga tegelemisel lihtsalt see, et meie kodus oli klaver (Tartus kokku pandud vana Rässa) ja kaks akustilist kitarri.\nEelpool mainitud klaveri peal olid enne mind klimberdanud juba kolm põlvkonda, aga mina olin esimene, kel veidi rohkem püsivust jagus. See klaver kõlab siiani väga hästi. Lõpetasin lastemuusikakooli klaveri eriala ja põhikooli lõpu poole hakkasin tundma huvi kitarri vastu.\nVanem vend tegi sellist bändi nagu Jaxy ja mängis kodus kitra. Ta näitas mulle paar akordi. Sellest tingituna sain juba oma lemmiklugusid mängida. See tundus oluliselt põnevam, kui klaveri taga noodi veerimine ja heliredelite harjutamine. Umbes 12-aastaselt hakkasin laulujupikesi kirjutama. Pidasin ennast tõsiselt geniaalseks heliloojaks.\nKuidas vanemad ja vend 12-aastase poisi heliloomingusse suhtusid?\nMa ei julgenud oma laule eriti teistele esitada, aga olin kindel et need on shedöövrid. Isale mängisin. Tema viitsis kuulata ja kiitis. Vend oli ausam. Jalutas tavaliselt poole loo pealt toast ära.\nVanemad pigem jälgisid, et ma etüüde ja heliredeleid harjutaksin. Kui olin kindel, et nad enam pealt ei kuula, siis hakkasin vaikselt jälle oma lugusid klimberdama või Lennoni „Imagine'it“ maha võtma. Ma ei saanud aru, miks muusikakoolis ei võiks õppida sellist muusikat, mis mulle meeldib. Tegelikult lõpuklassides sai juba Gershwini mängitud. See mulle juba sobis.\nEelpool mainisid, et kui vend oli Sulle paar akordi kitarril selgeks õpetanud, siis said hakata oma selleaegseid lemmiklugusid mängima. Mis nendeks lemmikpaladeks olid?\nMäletan, et paar esimestest lugudest, mille kitarril selgeks sain, olid Biitlite "Girl" ja „Michelle“. Kuulasin päris palju ka Queeni. Isegi haiglaselt palju, aga eks kõigil ole nooruses selline fanatismi periood. Samal ajal, kui teised lapsed väljas palli tagusid, proovisin kassettidelt lugusid maha võtta. Tabulatuurid ja muu selline abimaterjal oli siis veel kättesaamatu värk. Queeni või Biitleid kuulan hea meelega ka tänapäeval. Kindlasti on nad mõjutanud päris palju seda, kuidas ma oma laule kirjutan.\n2003. aastal alustas tegutsemist Brides in Bloom. Kas olid teinud kaasa ka mõningates varasemates kollektiivides?\nOma esimese bändiproovi tegin täpselt päeval, mil 18. aastaseks sain. See on võrdlemisi hiline aeg sellise tegevusega alustamiseks. Varem lihtsalt ei tundnud oma ümbruskonnast ühtegi kampa, kes pilli mängiks ja bändi teeks. Nii ma siis kodus üksi nokitsesin, kuni üks hetk kutsuti bändi laulma, kuna eelmine laulja oli sõjaväkke läinud. Aitäh, Mildon! Selle esimese bändi nimi oli Freeday. Möllasime Viimsi Kultuurikeskuses ja esinesime erinevatel noortebändide festivalidel ja konkurssidel. Kõik selle bändi liikmed on siiani head sõbrad. Kahega neist teen nüüd sellist rokenrolli bändi nagu The Purple Gang.\nPärast Freeday tegevuse lõpetamist oli mul lühikest aega bänd nimega Lolita ja mõnda aega tegutses ansambel NoStation. Mõned kihvtid lood, aga erinevatel põhjustel ei saanud neist bändidest suuremat asja.\nBrides in Bloom oma erinevates koosseisudes sai alguse ülikooli ajal. Panime bändi kokku koos kursavenna Martti Leetsarega. Bridesiga sai juba tihemini esinetud ja stuudios salvestatud.\nVäga häbi tunnistada, aga kahjuks ei ole Purple Gangi loomingust väga palju kuulnud. Mis muusikat viljelete ja kes mis instrumendi taga musitseerib?\nThe Purple Gang on igihaljast rokenrolli viljelev meelelahutuslik tantsuansambel, mis omaloomingut ei produtseeri. Meie repertuaar jääb 50. ja 60. aastatesse.\nSelle bändi lauljaks on Kalle Sepp. Väga hea häälega ja artistlik tegelane. Mina laulan tausta ja mängin kitarri. Kaarle Kanelmäe mängib trumme ja Kristjan Must basskitarri. Nende kahe viimasega alustasingi seda esimest bändi Freeday.\nFoto: Urmas KukkKas Sul on ka teisi alasid, kus oled peale muusika tegev? Kui Sa ei tegeleks laulmisega, mis võiks siis sel juhul Sinu peamiseks tegutsemisalaks olla?\nOlen lõpetanud Tallinna Ülikooli telerežii eriala ja mõnda aega töötanud ka teleproduktsiooni firmas. Aeg-ajalt tegelen monteerimisega. Võimalik, et oleks endiselt aktiivselt tegev selles valdkonnas, kui muusikalõksus poleks. Võib-olla oleks hoopis kondiiter või meremees, ma ei tea. Oleks üks mees, kes viisi ei peaks.\nMillised on Su enda lemmikud ansamblid ja artistid Eestist?\nHetke üks lemmikuid on Nevesis. Väga tasemel ja pühendunud tüübid Paidest. Mõnus groov on ka Elephants From Neptune’il. Häid ja andekaid bände ja pillimehi on Eestis palju, nii noori kui ka vanu. Õnneks jätkub ka ruumi ka nendele viimastele, kuigi arvestatavaid tegijaid tuleb aina enam juurde.\nKas on Eestis pillimehi, kellega sooviksid musitseerida? Mis oleks Su n-ö unistuste kollektiiv, kui Sa ei tohiks sinna kaasata neid pillimehi, kellega oled juba koos kirjutanud/mänginud?\nNeid muusikuid on palju, kellega tahaksin koos lava jagada või stuudiotööd teha. Mul on ka õnnestunud mõningate suurepäraste pillimeestega koos musitseerida. Näiteks hiljuti kutsus Ivo Varts mind oma juubelikontserdile koos vana Ruja proge perioodi koosseisuga paari lugu esitama. See oli vägev elamus ja midagi, millest 15 aastat tagasi vaid unistasin.\nHetkel väga palju siiski koostööprojekte ei plaani. Pühendun oma loomingus Dramamamale.\nRääkides Dramamamast, siis mis on see, mis Sind selle ansambli muusika-alase tegevuse juures kõige enam paelub? Miks naudid Lauri, Viljari ja Otiga musitseerimist?\nMulle meeldivad need muusikud, kuna nad on väga hea energiaga improviseerijad. Kui tähtede seis parajalt soodne, tuleb meil koos mängides fantastilisi improvisatsioone, millest tihti võivad paraja kiiksuga lood sündida. Bänditegemise juures ei tule muidugi kõik kergelt, aga need hetked, kui töö vilja kannab või spontaansed ideed kollektiivselt paika klikivad, on kogu muu jantimine ka ennast ära tasunud.\nOtt on mänginud Dramamamaga peaaegu aasta. Ta on väga mõnusa fiilinguga rokktrummar, kes sobib meie bändi ideaalselt. Mõnus mootor. Villu ja Lauri kohta saan ka pilduda vaid kiidusõnu. Mulle meeldib nende püsivus ja distsipliin. Andekusest rääkimata.\nTe kõnnite Dramamamaga peamiselt bluusi radadel. Mis on tinginud selle, et üpriski noored muusikud mängivad bluusi, mitte mingit muud žanri?\nBluus ja varajane rock’n´roll on rokkmuusika vundament. Oleme võrdlemisi noor bänd ja miks mitte alustada sealt. Aeg näitab, milliseks me edaspidi kujuneme. Hetkel oleme n.ö retroroki ja bluusi saundiga bänd.\nMis on Teie lähiaja plaanid? Kas on oodata ka teist albumit?\nPraegu käib prooviruumis uute lugude vormimise kallal usin töö. Peatselt läheme taas Linnahalli Matrix stuudiosse, et lõpetada sügisel alustatud salvestusperiood. Kui kõik õigesti paika loksub, on plaat märtsi lõpuks valmis.\nKas tahad ja oskad tuua välja mingeid erinevusi ja sarnasusi võrreldes esimese albumiga?\nKui esimese plaadi tegemisel jooksime ühest stuudiost teise ja lood olid väga erinevatest aegadest pärit, siis uus plaat saab salvestatud ühes stuudios. Oleme nüüdseks Linnahalli Matrixis Elmu Värgi abiga juba pool plaadist üles võtnud. Ühes erinevuseks veel on kindlasti ka see, et kõikide lugude põhjad mängime lives sisse 24-realisele lintmakile. Nii jääb rohkem elusat tunnet alles. Veebruaris läheme taas stuudiosse.\nMuusikaline keel on esimese plaadiga ikkagi sarnane. Samad mehed kirjutavad lugusid ja vahepeal ei ole regemeesteks hakanud.\nUus album pole küll mingi kontseptuaalne teos, aga kindlasti terviklikum plaat kui esimene.\nKuidas lindistamine legendaarse Elmuga sujub?\nElmu on väga konkreetne. Ütleb, kui midagi valesti on. Otse ja ilma keerutamata. Temaga töötades peab teadma, mida tahad. Meil sujub koostöö temaga kenasti.\nMillised lood Su enda lemmikuteks Dramamama loomingu seast on?\nEsimese plaadi lugudest meeldib kindlast näiteks „November Cold“ ja Lauri „Dark Days“. Aga vist on loomulik ka, et hetkel lemmikuteks on pigem uued lood. Lood, mida avalikkus veel kuulnud pole, v.a paar erandit: „Dead Town Blues“ ja „Hard To Leave“.\nUus singel "World Without Music" meeldib mulle ka väga. Kirjutasin selle ühest unenäost. Sellised lood on kuidagi erilised, mis tulevad ise sinu juurde. (Kõne all olev singel ilmub Dramamamal 30. jaanuaril).\nMillest uus singel täpsemalt räägib?\nMaailm ilma muusikata. See oleks üks nukker koht, kus elada. See on ka veidi selline metafoor mainstreami pihta. Palju head läheb kaotsi.\nKas on mingeid unistusi ka, kuhu sooviksid Dramamamaga jõuda?\nSooviks kindlasti esineda väljaspool Eestit. Mitte, et Eestis kehva esineda oleks, aga kohalikud kontserdikohad on lihtsalt aastate jooksul risti-rästi läbi kammitud.\nLähiajal on plaanis paar kontserti Soomes ja paar mängu veidi kaugemal, aga nendest on vara rääkida.\nMida reedeselt sünnipäevakontserdilt oodata võib?\nSünnipäevakontserdil kuuleb Dramamamat. Kutid Nevesisest lubasid tulla. Jaxy teeb väikse etteaste ja rahvast tantsutab The Purple Gang. Kindlasti on veel esinejaid ja lava pole lukus. Ehk siis: oodata on korralikku pidu.


Usaldus on oluline - Eesti Kirik\nUsaldus on oluline\n29.11.2017 | Rita Puidet | Rubriik: Persoon kaasajast\nLauluraamatu 463. laul ja eriti sõnad „Su rahu peagi täidab taas lapse südame“ sobivad hästi iseloomustama Vivian Laksi elu ja mõtteid.\nEesti Kiriku lugude kogumise võistlusele „Minu kodukogudus“ saatis oma kirjatöö ka Paldiskis elav Vivian Laks.\nTema lugu lugedes meenus Juhan Liivi jutustus „Peipsi peal“, kus mehed uppumissurmast pääsemise eest lubasid kirikule kroonlühtri kinkida, aga piirdusid lõpuks küünlajalaga. Vivian Laks on seevastu sümboolselt annetanud kirikule kroonlühtri, kui mõelda sellele, et ta käib iga nädal Paldiskist Tallinna Kaarli kirikus laulmas. Ka puudutas tema lugu kuidagi isiklikult ja seepärast võtsin autoriga ühendust.\nPaldiski eesti koolis sekretärina töötav Vivian ütleb, et paarkümmend aastat tagasi andis ta Jumalale lubaduse saada kristlaseks ja sündiv poeg ristida. Nii ta tegigi ega jõua nüüd Teda ära kiita. Iga kord, kui Vivian poega vaatab, meenub lubadus. Nii juba 21 aastat. Vahel räägib ta pojaga Jumala teemal ja muutub selle käigus kirglikuks. „Mul on hea meel, et räägime. Mina olen oma tee leidnud, eks poeg peab oma leidma. Isegi täiskasvanud uurivad siit ja sealt, mis on õige,“ ütleb ta poja kahtlusi mõistes.\nTa loetleb kirikuõpetajaid, kes tema arvates väga häid jutlusi peavad: Haamerid, Aare Kimmel, Jaan Tammsalu. Nemad tulevad esimese hooga meelde, aga on teisigi. „Nemad puudutavad isiklikult inimese hinge. Väga loodan, et rahvas pöördub õigele teele tagasi,“ on Vivian lootusrikas.\nJuhus või siiski mitte\nVivian ütleb, et tema pere elas Kassisabas vanas puumajas, mille eest hoolitsemine käis üle jõu. Uus elukoht leiti Paldiskisse, kuid esialgu tuli Vivianil siiski terve aasta pealinna tööle sõita. Siis läks ta Paldiski linnavalitsusse tööd küsima. Seal öeldigi, et eesti kool otsib sekretäri. Toona tundus see juhusena, aga nüüd leiab Vivian, et see oli Jumala juhtimine. Nüüdseks on ta sellel ametikohal töötanud 18 aastat.\n„Igal inimesel on elus oma missioon. Igaüks on loodud religioosseks, aga iga inimene ei jõua selle tunnetuseni. Olen oma elule mõelnud, Jumal on mind mitu korda kutsunud. Pannud olukorda, kus olen pidanud järele mõtlema. Kui hakkasin leeritunnis käima, tuli teadmine, et pean oma suhte Temaga avalikustama,“ jutustab Vivian.\nSõnum on tähtis\nTallinnaga seovad Viviani endiselt tugevad sidemed: sõbrad, kogudus ja naiskoor. Kooriproovid Kaarli kirikus tähendavad, et naine kingib Jumalale ja koorikaaslastele nii väärtuslikuks hinnatavat aega: tund aega rongisõitu, siis on proov ja siis tund aega tagasi. Mõtet koorist ära tulla tal pole. „Minu hing igatseb naiskoori järele,“ sõnab ta.\nKui on sügis ja pime ning talv, on ta proovist puudunud küll. Samas ütleb Vivian, et saab proovist tugeva energialaengu. See tuleb sellest, et ta teeb Jumalale meelepärast asja ja kasutab oma andi. „Laulmine on suur asi, see on üks teenimise viis,“ jagab ta oma mõtteid.\nKõige rohkem meeldivad talle eestikeelsed laulud, siis saavad inimesed sõnumist aru. Näiteks toob ta Kappeli „Õhturahu“, millel on ilus viis ja sõnad, mis väljendaksid just kui Viviani mõtteid. Aga näiteks ka Gounod’ missa. Ta ütleb, et kooril on hea repertuaar. Vahel on küll raske, aga laulu sõnum on väga tähtis, sest kirikukoor teeb ju muusikalist misjonit.\nKa Eesti Kirik teeb misjonit. Vivian on kirikulehe pikaaegne lugeja ja leiab lehest alati midagi huvitavat lugeda. Kui tal vahel öösel uni ära läheb, otsib ta paberi välja ja hakkab luuletusi kirjutama. Võistlustööna kirjutatud lugu oli temas olemas, vaja oli see vaid endast ära anda. Kirja pani ta selle mõttega, et äkki keegi saab tema loost innustust ja laseb oma lapse ristida või läheb kirikusse laulma. „Jumalasse tuleb mitte ainult uskuda, vaid Teda tuleb usaldada,“ sõnab ta lõpetuseks.\nEelmine: Jaan Bärenson: Piibel on ja jääb ajast aega\nJärgmine: Kõik, mida inimene teeb puhta südamega, on Jumalale meelepärane


“Kuldkalake” tuli mõrda kahel korral « Hiiu Leht\n15.aprill, 2016 Uudised\nOrjaku kalameeste Indrek Kääramehe ja Tormi-Madis Kääramehe mõrda jäi üliharuldane kala – tuur. Mis kõige kummalisem, ilmselt sama kala käis samas mõrras kaks korda.\nEsimest korda oli 70 sentimeetri pikkune tuur mõrras laupäeval, 9. aprillil, kalamehed tegid tast pilti ja lasid vette tagasi, kuna tegu on kaitsealuse kalaga. Suur oli meeste üllatus kui esmaspäeval, 11. aprillil oli samas mõrras uuesti ilmselt sama tuurakala. Ka nüüd lasksid mehed kala vette tagasi, paludes enne “kuldkalakesel” täita kolm soovi – et kala rohkem oleks.\nEile tuli teade, et ilmselt sama kala oli kolmapäeval, 13. aprillil Jaan Nõmmerga võrkudes.\nKalal märgiseid küljes ei ole, seepärast pole võimalik tuvastada, kas tegu on Läänemerre taasasustatava haruldase Atlandi tuuraga või kusagilt kasvandusest lahti pääsenud Siberi tuuraga. Ka pole selge, kas tegu on ikka sellesama kalaga. Keskkonnaameti veeelustiku spetsialist Märt Kesküla ütles, et tuur liigubki kalda lähedal ja kuna tuura Läänemerre asustatakse, on taolised leiud ilmselt sagenemas.\nKesküla ütles, et fotode järgi ei osanud teadlased öelda, kas tegu on just Atlandi tuuraga. Igal juhul soovitas ta püünisesse sattunud kala lahti lasta ja leiust teada anda. Eriti oodatud on teated märgistatud kala leidmisest, kala pikkust võiks mõõta ja märgisest teha foto ning kala uuesti merre lasta. Leiust võib teatada näiteks keskkonnaametisse, kust Kesküla info teadlastele edastab.\nTuur Läänemerre tagasi\nAtlandi tuura puhul on tegemist üliharuldase kalaga, kelle populatsiooni Läänemeres praegu taastada püütakse. Eesti loodushoiu keskuse kalateadlased lasksid riigi rahastatud projekti raames 2013. aasta oktoobris Narva jõe alamjooksul vette 400 aastavanust tuura. 2014. aasta augustis kirjutas ajaleht\nPõhjarannik, et Narva jõkke lastud märgistatud tuurasid on leitud nii Soomes kui Venemaal. Üks, kes kõige kaugemale läände ujunud, leiti Muuga sadama lähistelt.\nProjekti “Tuurapopulatsiooni taasloomine Eestis, I etapp 2014” aruandes on kirjas, et Atlandi tuurade populatsioonide taastamise töid on Euroopas tehtud ka Visla ja Odra jõe valgaladel, samuti Neemenis, Daugavas ja Narva jões.\nNii taasasustati 2013. aasta septembris Daugava alamjooksule 1500 noort Atlandi tuura. Kaks aastat tagasi kirjutas Pärnu Postimees, et osa Daugavasse lastud tuurakaladest on jõudnud Pärnu lahte, aga ka Uulu, Kabli ja Suurna sadama piirkonda. Asustatud kalade märgistusel on kiri RIGA BIOR ja viiekohaline number.\nEelmine tuur 68 aastat tagasi\nEesti vetes on 19. sajandi lõpust saadik tabatud üle 30 tuura, neist enamik Narva jõest, kus nad enne sõda käisid arvatavasti kudemas. Lisaks on tuurade kogunemist täheldatud ka Pärnu ja Kasari jõgede sissevoolude läheduses.\nLooduslikku päritolu tuura nähti Läänemerel viimast korda teadaolevalt 1996. aastal, kui Muhu kalurid püüdsid\n290 cm pika ja 136 kilo kaalunud isendi, kes sai nimeks Maria. See oli tuura leid pärast 26aastast vaheaega. Kala vanuseks arvati olevat üle 45 aasta.\nTeaduskirjanduses on fikseeritud tuurade tabamise juhtumid 20. sajandil – vaid 21 leidu terve sajandi jooksul! Neist ainult üks, 1948. aastal Hiiumaal, Kõrgessaares – 17 kilo raskune ja 153 cm pikkune emane tuur – ehk Hiiumaal nähti tuura viimati 68 aastat tagasi.\nLäänemeres elutsev Atlandi tuur (Acipenser oxyrinchus) on keskmiselt 1–2 m pikk ja 100 kg raske ning võib elada kuni 60 aasta vanuseks. Suguküpseks saavad emased kalad 14–17 ning isased 12–14 aasta vanuselt. Järglasi saab emaskala iga kolme-nelja aasta tagant. Tuur toitub limustest ja koorikloomadest, samuti väikestest kaladest. Tuur on siirdekala, kes ujub merest kudema jõgedesse. Eesti tuntumad tuura koelmud olid Narva jões. Kudemispaikadesse rändavad tuurad lumesulamise ajal. Tuur on hinnatud maitsva söögikalana ja delikatessiks peetava marja, kullahinnalise musta kaaviari tõttu. Tuuraliike on maailmas 24, neist Atlandi tuur kõige haruldasem.\nTuural soomuseid pole – 200 miljonit aastat tagasi ehk Juura ja Kriidi ajastul, mil nad maailmameres välja kujunesid, polnud luiseid soomuseid evolutsiooniliselt veel tekkida jõudnudki. Nii katavadki tuurade pead ja piklikku keret hoopis luukilbid. Tuura lamenenud pea tipneb teravalt väljavenitatud ninamikuga/nokisega. Pea alaküljel on väike ja keha pikiteljega ristiasetsev väljasopistuv suu.\nAtlandi tuura alahuule keskel on katkestus. Nokise tipu ja suu vahel on kõigil tuurlastel neli poist. Kuni kolmekuistel noortel tuuradel esinevad suus hambad, mis oma kujult meenutavad veidi haide hambaid, kuid koosnevad sarnaselt sõõrsuudega (jõe- ja oja-silm) sarvainest. Kõik suguküpsed tuurad on aga hambutud. Tuura keha lõpeb erihõlmalise sabaga, st sabauime ülemine sagar on alumisest oluliselt pikem.


Jako Salla | Vanglamäss suitsetamiskeelu vastu jääb ära. Kõik tagasi lebosse! - Eesti Päevaleht\nJako Salla | Vanglamäss suitsetamiskeelu vastu jääb ära. Kõik tagasi lebosse!\nEesti vangistusmudel võtab kinnipeetavalt vastutuse igapäevasteski asjades ja jätab uute kuritegude ennetamise tagaplaanile.\nOktoobrist peavad Eesti vanglad olema tubakavabad, nii et vangla territooriumil ei tohi suitsetada vangid ega vanglatöötajad. Suve jooksul on sellist keeldu ellu viidud ka Inglismaa kõrgema turvaastmega vanglates, kus see on toonud kaasa vastuhakke, põlenguid ja vigastusi. Varem on sama juhtunud Austraalias. Siiski on kogemusi vähe, sest suitsetamiskeeldu rakendavad üksikud riigid.\nÕiguskantsleri hinnangul ei aita suitsetamise keeld vangistuse eesmärkide saavutamisele kaasa, sest erinevalt näiteks alkoholitarvitamisest pole see seotud kriminaalse käitumise riskiteguritega. Vastupidi, see keeld suurendab stressi ja tekitab pingeid, mis takistavad kinnipeetaval taasühiskonnastavatele tegevustele keskendumast. Analoogsetel põhjustel pole suitsetamist keelatud ka paljudes psühhiaatriahaiglates ega uimasti- ja alkoholisõltlaste ravikeskustes.\nVanglate võitlus tervise nimel?\nVanglateenistus on suitsetamiskeeldu põhjendanud vajadusega hoolitseda vanglas olevate inimeste tervise eest. Passiivsest suitsetamisest hoidumise argument on igati kaalukas, kuid vanglad ei ammendanud enne täiskeelu rakendamist muid, ennetavaid võimalusi.\nKahjuks ei paista vanglateenistuse huvi vangide tervist säästa ja edendada samavõrd välja muudes tegevustes. Näiteks kinnipeetavate sportimisvõimalused on minimaalsed, piirdudes enamasti ühe korraga nädalas.\nKui kinnipeetav peaks püüdma ise sportimisvahendeid valmistada, saab ta vanglalt karistada, olgu tegemist rullikeeratud sokiga jalgpalli mängimisega (nn sokipall) või lihastreeningu eesmärgil raskusega täidetud kilekottide tõstmisega. Ka kõigest ühetunnist õues jalutamise aega pakutakse enamasti aladel, mis ei võimalda sportlikku liikumist.


Valu pluss-falange liigese Kuidas ravida pintsli liigeste valu\nValu pluss-falange liigese. Jalakonstruktsioon\nSee on seotud selliste vahendite kasutamisega, mis leevendavad põletikku ja valu, parandavad keha soolade protsessi. Põletikuline protsess Kui sõrmede liigesed paistavad ilma nähtavate põhjuseta ja te ei saa tavalisi liikumisi teha, peate nägema arsti, kes teeb vere- ja röntgeniproovide põhjal asjakohased järeldused kudede seisundi ja nendes esinevate põletikuliste protsesside kohta. Kondroprotektorid on kõige efektiivsemad osteoartriidi ravimisel sõrme fantaxis.\nMeniscus Valu jalaliigeste ja varba liigestel Alamad jalad võtavad kogu keha kaalu, nii et nad kannatavad vigastuste, erinevate häirete, sagedamini kui teised luu-lihaste süsteemi osad. See kehtib eriti jalgade kohta, mis kõnniteel saavad igapäevaselt šokkukoormust: need on haavatavad ja seetõttu võib neis esinev valu näidata tervet haiguste või patoloogiate loendit.\nMillised liigesed kannatavad sagedamini kui teised ja kuidas neid aidata? Traditsiooniliselt on jalg jagatud 2 sektsiooniks: esikülg, mis koosneb metatarsuse ja sõrmede tsoonidest kaasa arvatud jalgsi luugede falangid ja tagaosa, mis on moodustatud tarsuse luudest.\nEsiosa kuju on sarnane metakarpuse käppade torukujulistele kontraktsioonidele ja sõrmedega, kuid see on vähem liikuv. Üldine skeem on järgmine: Phalanges - komplekt 14 torukujulist lühikest luudest, millest 2 kuuluvad pöialt. Ülejäänud kogutakse kolmes tükis. Metatarsus - lühikesed torukujulised kondid koguses 5 tükki, mis asuvad falangete ja torso vahel.\nTarsus - ülejäänud 7 luud, millest suurim on kannaosa. Ülejäänud talu, navikuliinne, kuboid, kiilukujuline vahe, külgne, keskmine on palju väiksemad. Mis on suu liigesed? Liiguvad liigendid Valu pluss-falange liigese ühendatud paar lingid, mis tagavad skeleti luude liikumise, mis on eraldatud piluga, on pinnale sünoviaemembraan ja on ümbritsetud kapslis või kottes: see määratlus on antud ametlikus meditsiinis seotud liigestele.\nTänu neile on inimese jalg mobiilne, sest nad paiknevad painde ja laienduse, pöörlemise, röövimise, supination pööramine väljapoole. Liikumised tehakse nende lihaste abil, mis ühinevad nende liigestega.\nLiigese omadused Varbaosa segmentideks asetsevad falangid on interpalsaarsed liigendid, mis ühendavad proksimaalset proksimaalset vahesaadust ja vaheainet distaalse kaugel vahel.\nVahepealsete liigeste kapsel on väga õhuke, sellel on madalam armee taimsed sidemed ja külgmised tagatised. Jalade metatarsuse osakondades on veel 3 liigeseid: Talus-kand subtalar - on ram- ja kannaosade ühendus, mida iseloomustab silindri kuju ja kapsli nõrk pinge. Iga luu, mis moodustab ramakapsli liigendi, on ümbritsetud hüalakõhestikus.\nMe ütleme, mida teha, kui liiges on sõrmega turses - Randmepael April\nKubukoob - moodustub kuboidkona tagapinnalt ja kõhunäärme kuboidpinnast. See toimib kui ühepoolne kuigi sellel Solvestab kuunarnuki ravi folk oiguskaitsevahendeid sadulakujulinesee on kapsli ja isoleeritud liigeseõõne kitsas pingus, seda tugevdatakse kahte liiki sidemetega: pikk istutõbi ja kand-kuboidest istmepõsk.\nMängib rolli ülalnimetatud liigeste liikumise amplituudi suurendamisel. Ristsuunaline liigesekoha liiges on kaltskaanokuboidi ja hüppeliigese-navikuliinide liigesed, millel on S-kujuline joon ja üldine põiksideme tänu millele need on kombineeritud. Kui me leiame metatarsuse tsooni, on siin lisaks juba mainitud vahefaasidega seotud liigesed segunenud.\nNeed on ka väga väikesed, vajalik, et ühendada metatarsaalsete luude alused. Igaüks neist on fikseeritud kolme tüüpi sidemetega: vastastikune ja istmikuline metatarsaal ja seljaosa. Lisaks nendele tarsali tsoonis on selliseid liigeseid: Pütarsus ja tarsus - esindavad 3 liiget, mis on ühendusteedeks metatarsuse ja tarsuse piirkondade luude vahel.\nNeed asuvad vahel mediaalne kiilukujulise luu ja esimese pöialuu sadul-liigeste vahepealse külgmiste kiilu ja 2. Kõik liigesed kapslid kinnitatakse hüalinnakõhrele ja see on Valu pluss-falange liigese 4 tüüpi sidemetega: tarsus-metatarsaalne Valu pluss-falange liigese ja istmikunurk ning vahelduv kumerus ja metatarsaal.\nPluss-phalangeaalne - sfääriline kuju, mis koosneb varvaste proksimaalsete falangeetide alusest ja 5-poolustest kontraktsioonidest. Igale liigendile on oma kapsel, mis kinnitatakse kõhre servadele. Selle pinge on nõrk, seljapoolsel küljel ei ole tugevdust, alumisel küljel on istmikunähud ja külgmised küljed. Lisaks sellele tagab stabiliseerumise ristlõikega metatarsaalse sideme, mis kulgeb sama nimega kontide vahel. Suu Valu pluss-falange liigese haigused Alumised otsad on allutatud igapäevasele stressile, isegi kui see ei põhjusta kõige aktiivsemat eluviisi, seetõttu võib jalgade liigeste eriti keha kaalu langetavate vigastuste esinemissagedus erineda.\nSellega kaasneb deformatsioon ja põletik, viib motoorse aktiivsuse piiramine, mis suureneb haiguse progresseerumisega. Määramaks, miks jalghaiguste liigesed, on diagnoosimise röntgenograafia, MRI, CT põhjal ainult arst, kuid kõige sagedasemad on: Venitamine - liigeste ja sidemete kahjustus, mis tekib nende stressi suurenemise tõttu. Enamasti kannatavad selle probleemi tõttu sportlased.\nJalavalu täheldatakse pahkluu juures, kõndimise ajal raskendatud, liikumise piiramine on keskmine. Nõrgest venitusest tingib valulikkus vaid ebamugavust, kui soovitakse jalgsi kaaluda. Kahjustatud piirkond võib paisuda, sageli esineb ulatuslik hematoom. Dislokatsioon on liigese konfiguratsiooni rikkumine, jättes lihakapsli sisu väljapoole. Äge valu sündroom, takistab liikumist täielikult. Liigendit ei ole võimalik juhtida, jalg jääb lukustatuks vigastuse ajal saadud kohale.\nSpetsiaali abita ei saa probleemi lahendada. Luumurd on luu terviklikkuse rikkumine, mis on tingitud peamiselt löögijõu mõjust sellele. Valu on terav, terav, põhjustab liikumise täiesti võimatust. Jalal on deformeerunud, paisub. Hematoomid võivad esineda naha punetus hüperemia.\nMurde ja selle olemust avatud, suletud, nihkega Valu pluss-falange liigese võimalik määrata ainult röntgenkiirguse abil. Artroos on liigeste kõhrkoesse degeneratiivne protsess, mis mõjutavad järk-järgult külgnevaid pehmeid koesid ja luid. Liigesekapsli järkjärgulise konsolideerimise taustal väheneb liigese liikumise amplituud.\nTofuse või kasvu välimus; Kohaliku temperatuuri tõus ja mõnel juhul põhjustab käte turse kehatemperatuuri tõusu; Paljud inimesed, kes seda haigust põevad, ilmneb valu peamiselt hommikul enne lõunat.\nMis on polüoosteoartroos ja kuidas seda ravida - Vigastused\nValud jalgade artroosi korral on nägivad, rahulikult nõrgestavad. Jalutades on liigeste hõrenemine. Artriit on liigeste põletikuline protsess, mida ei saa täielikult peatada.\nVigastused, infektsioonid, diabeet, podagra ja süüfilis võivad põhjustada artriiti. Allergiline olemus pole välistatud. Valu sündroom esineb ainult ägenemise perioodidel, kuid väljendub sellise jõuga, et isik ei suuda liikuda. Bursiit on jalgade liigeste põletik periartikulaarsete kotikeste piirkonnas, peamiselt liigeste koormuste tõttu jalgadel see on diagnoositud kõrge sagedusega sportlastel.\nHome » Valus luu pöidla ilma operatsioonita Valus luu pöidla ilma operatsioonita Prev Next Kui otse konnasilma ehk teisisõnu kõva keratiinikihi all on luu, võib konnasilma tuuma surve hakata isegi luuümbrist ärritama seda juhtub sageli varvastel.\nValu jalajälgmetsaosas Meniscus Plyus on suu kõige laiem osa, mis tavaliselt ei kõnnite maas.\nSee mõjutab peamiselt pahkluu, mille pöörlemine suureneb. Ligamentiit on põletikuline protsess jalalõõsas, mis on põhjustatud traumast võib tekkida luumurd, dislokatsioon või pingetaluvus või nakkushaigus.\nLigamentoos on haruldane seoses eespool loetletud probleemidega patoloogia, mis mõjutab jalgade sidemete aparaati ja degeneratiivse-düstroofilise olemusega. Seda iseloomustab kiuliste kõhrkoe proliferatsioon, millest moodustuvad sidemed, ja selle edasine kaltsineerimine. Osteoporoos on üldine süsteemne patoloogia, mis mõjutab kogu luu- ja lihaskonna süsteemi.\nSeda iseloomustab luukoe nõrkuse suurenemine luukoe muutuste tõttu, liigeste vigastamine kuni müra minimaalse koormuseni. Varbade kurguosed - mida Valu pluss-falange liigese Liikumist tagavad mitmed tingimused. Vähemalt minimaalne lihasmass, kõõluste süsteem on vajalik, samuti on seotud liigesed. Kõik need kehaosad on üksteisega seotud ja nende tervis on kohustatud hoolitsema. Jalade liigeste lüüumine toob kaasa valu. Selleks tuleb - närvilõpmed mingil põhjusel peavad olema ärritunud ja struktuurid võivad olla täiesti erinevad.\nAinsaks erandiks on liigesekõhre. See moodustumine on pigem luu, selle struktuuris ei ole närvilõpmeid, samuti - iseloomulik teistele vaskulaarorganitele.\nPolüraalhiaga võib valu esineda vähemalt 5 liigeses. Kui kirjeldate valu tekkivaid omadusi - asjakohasemaid termineid nagu "biomehaaniline" või "neurogeenne". Reeglina ei põhjusta seda häiret tavaliselt ühtne orgaaniliste omaduste mehhanism. Kui räägime osteoartroosist - tihtipeale on valu Valu pluss-falange liigese biomehaanika, põletiku ja erinevate vaskulaarsete harjumuste põhjustega. Tegelik psühho-emotsionaalsete häirete kontroll. Nagu teate, on arst alati eelneva vestluse.\nTema ülesanne on saada vastuseid teatud olulistele küsimustele. Täpsustatud funktsioonid, näiteks: Viimasel juhul on vaja mõista, mis see valu on: nõristumine, või see toob kaasa lõikamise tunne, põletamine, pulseerumine ja nii edasi. Oluline on määrata valu sündroomi kestus. Seda saab katkestada minut või - palju kauem.\nSelgub, et on olemas nn kerged intervallid. See on aeg, mil valu pole.\nSamuti on kõigil sündroomi erinevus intensiivsuses ja valu võib olla püsiv või võib see suureneda. Tavaliselt üritab patsient mingil viisil oma valu siduda mis tahes teguriga, samuti teavitab ta seda spetsialisti. On olemas teatavad tingimused, mida nimetatakse "riskifaktoriteks", mille alusel luu ja ühiste süsteemide kahjustused arenevad.\nNende hulgas on näiteks nakkushaigus, mille patsient kannatas eelmisel päeval. Haigus võib tekkida infektsiooni ägenemise tõttu, eriti kui see on krooniline. Tihtipeale võib liigeste haiguste põhjuseks olla liigesekahjustus, liigne aktiivsus, glükokortikoide suundumused, kui esineb luu osteonekroosi oht.\nSageli põhjustab luude sündroomi teket nakkusi, allergiaid.\nSiis saab arst mõista, kuidas seletatakse artriidi rünnakut. Kui ajalugu näitab selgelt teavet püsiva traumatiseerimise, füüsilise koormuse tagajärgede kohta lihas-skeleti süsteemide elementidel - kõige tõenäolisemalt on see näide patoloogilise protsessi degeneratiivse-düstroofilise olemuse kohta. Tuleb välja selgitada, kas valusündroomi mis tahes liikumine "karistati". Niisiis ilmneb sündroom sageli kõndides ülakorrusel või - laskuv mööda maanteed. Valu luudes nimetatakse ossalgiaks.


Seletage palun “rumalale” see ära.\nMeil on võimekus endal kogu elekter toota ja elektri tegelik tootmise omahind on umbes 30 eur MW/h.\nHetkel maksame umbes 10-20 korda rohkem. Miks ja kellele see on vajalik? Kas see on Eesti inimeste huvides maksta elektri eest üüratut hinda?\nMiks me ei saa sealt lahkuda. Vastus ei ole, et vastasel juhul peaks EL-st lahkuda? Norra on börsil, aga samas on neil hind fikseeritud 70eur MW/h eest.\nPole spetsialist, aga ilmselt ollakse börsil varustuskindluse tagamiseks. Kui loota ainult enda tootmise peale, oleks olukord liiga ebakindel? Sest praegu ju sõltume lisaks ka Venemaa elektrist.\nNorra on rikas riik, need võrdlused mõttetud.\nEsmalt: Norra ei ole Euroopa Liit. Norra võiks muu maailma kukeseenele saata ja oma üüratuid nafta ja maagaasi varusid põletada ning sisuliselt oma kodanikele tasuta energiat pakkuda, aga…?\nEesti võiks põlevkivist toota energiat, aga Euroopa Liiduga liitudes võeti kohustus kliima osas ja CO2 “trahvid” on sellised, et odavam on börsilt elektrit osta. Samas teised EL riigid lasevad tuumaenergial odavat särtsu toota, lihtsalt loll eestlane täidab EL ettekirjutust ülitäpselt, ja siis ka kontrollib veel üle, et kas sai ikka ülitäpselt nõuded täidetud.\nSaksamaal ~ 32s/kW ja juba kauemat aega. Pole mõtet ka hakata siin rääkima, et Eestis palgad madalamad kui Saksamaal jne bla bla bla. Seda me teame kõik. Lihtsalt mu postituse mõte on see, et niisama pole motet lahmida, et teistel odav.\nEestil tegelikult ei ole piisavalt endal tootmisvõimsusi. Ja piisab et kusagil suuremas jaamas on rike või remont, ja olemegi käpuli nagu detsembris juhtus.\nPõlevkivist elektri tootmine on ju plaanis 2030. aastast lõpetada ja asemele pole mitte kuraditki planeeritud ehitada. Tuul ja päike meid ei aita, sest need pole stabiilsed ja juhitavad.\nSelles on probleem ja meie valitsuste ogarus.\nJutu jätkuks lisan, et põlevkivist energia tootmise peame lootma jääda ei saa ka siis, kui vilistada kesnkonnanõuetele. Seda lihtsal põhjusel ,et põlevkivivarusid jätkub meil vaid u 15ks aastaks. Rohkem lihtsalt pole. Seega pole mõtet põlevkivist rääkidagi, saati siis veel uusi kaevandusi rajada / vanu moderniseerida.\nKüll aga imestan ma, et suur kaagutaja irl ei kommenteeri nüüd sõnagagi, et miks pidas J. Parts omal ajal nordpooliga liitumist väga edumeelseks sammuks. Ajakirjandus võiks pigistada seda Partsi veidi. Ja nb, toonagi oli valitsuskabinet RE kontrolli all.\nJa kus olid konkurentsiameti silmad, et lubas allkirjastada lepingu, kus elutähtsa teenuse eest tuleb tarbijail maksta sedavõrd absurdse skeemi järgi?! Ilma sõnagagi kritiseerimata, ilma riske hindamata?\nSelline mulje, et selle ameti ees otsas 14a (!!!) istunud vanal oleks ammu aeg koht mõnele hoolsamale tegelasele üle anda, sest ka muudes asjades jõuab enne Euroopa Komisjon Eestis säru teha, kui kohaöik rasvaselt toidetud konkurentsiamet üldse tööle hakkab või probleemi näeb. Tundub, et 14a ees pukis istunud vana on mugav käpiknukk, kes oskab hästi silmi kinni pigistada, muud miskit.\nküll Vurru ütleb miks ja kuidas tuleb mõelda, et rumal kvalifitseeruks oma peaga mõtlejaks\nBördopaketi omanikel oli ju kuni novembrikuuni elekter odavam kui kindla paketi omanikel. Täna muidugi viimasd rôômustavad.\nNaljakad on muidugi kurtjate jutud osasid tôsiselt vôtta ei saa. Pensionärist papi kurdab et tal elekter 700 eurot ja pension pole ka nii suur. Mul igatahes tekivad küsimused. Kui suur on papi elamine vôi elab ta puukuuris. Kas eelmine arve I 300 eurot oli tal taskukohane?kui ta elabki üksi suures majas siis ta ei kasuta ju ükdinda 5-6 tuba, kütku seda tuba kus reaslselt elab ja kui elab papi suures majas laste ja lastelastega siis ei ole ju see 700 eurone arve mitte tema oma mida peab maksma oma pensionist vaid ikka noorpere oma. 700 eurone arve viitsi ikka päris suurele majale vôi puukuurile.\nEt hakkamegi pesema ainult kindlaid intiimpiirkondasid ja koguma ämbritesse toidunõude pesuvett ,et seda WC kasutada jne nagu täna keegi Hedvig Hansoni poeg Õhtulehes soovitab? Suur kokkuhoid pidavat ju ka see olema kui vett kasutada ainult number 2 ajal:) Eskimod ei pidavat ennast üldse pesema ! Võtame nendest eeskuju?\nVesi läks ka kallimaks vôi? Sulata siis lund\nlink aga eks ta läheb ju muidugi !Noorhärra räägib seal vist sooja veega pesemisest ,aga isegi külmavee kättesaamiseks on elektrit reeglina vaja\nPaar aastat tagasi oli juttu, et Eestisse kuhugi Tartu lähedale on plaan tuumajaam ehitada aga rahvas kukkus kohe lärmama: ei taha, ei tohi jne. Siis on hambus kõigil need tuulepargid, küll lind ei saa lennata, müra palju jne. No ma ei tea, mis variante meil veel oleks, kui sõltuda teistest, kes endale sobiva hinnaga energiat müüvad?\nAinuke variant ongi tuumaelektrijaam. Eks tulevad merre ka tuulepargid.\nMeil ei suudeta ühte külmkappigi töös hoida, kaua see tuumajaam töötaks enne kui sulama hakkab?\n700 ühe papi kohta on palju muidugi. Aga meiegi maja on ehitatud nii, et ruumide kaupa kütet välja võtta ei saa. Suures osas avatud planeering. Ise loll, et sihuke maja? Jah, ilmselt küll, aga ega see teadmine nüüd arvet väikesemaks ei tee.. Tegelikult ma väga ei nuta, meil kamin ka igaks juhuks olemas. Aga ei ole alati nii lihtne, et ela ühes toas ja ära vingu.\nNoh, Hedvig Hanson elab vist maakohas (vähemalt siis elas, kui ta maja süütamine meediast läbi käis). Kas Sulle tuleb üllatusena, et maakohta ei tule vesi enamasti mitte veetrassi mööda, aga see tuleb elektripumba abil oma kaevust? Nii et maal elavad inimesed reeglina ei maksa eraldi vee eest, nende vee tarbimine kajastub elektriarves. Ning juhul kui on elektriboiler (enamasti on), siis sooja vee tarbimine kajastub eriti valusalt elektriarves.\nRiik ei peaks üksiku papi 700 eurost arvet kindlasti hüvitama\nJa milline oleks piir, mida hüvitada? Kui papi elab oma kolhoosiaegses korteris, kust on keskküte välja võetud, maja soojustamata, siis võib tavaline elektriradikas üsna suure arve tekitada. 700 ehk mitte, aga 300 küll detsembri hindadega. Kui sinna juurde panna elektripliit ja ehk vaatab papi veel telekatki ja paneb vahel tuled põlema.. Kes selles süüdi on, et ta oma selle korteri raha eest ei suuda mõistlikuma küttega kohta kolida? Kes on süüdi, et kuskil põllul olevad korterid on selles kehvas seisus? Kas see papi? Jah, KOV võiks mõistlikku sotisaalpinda pakkuda, aga kui ei paku?\nja kus on see piir mida riik peaks papile kinni maksma 1000 või 2000 või lõpmatuseni?\nIkkagi kolhoosikorter. ja mis siis et kolhoosile kunagi kuulus juba 30 aastat ei ole kolhoose. Korterit võiks soojustada, aknad vahetada ja mõelda näiteks õhksoojuspumbale. Kõigepealt muidugi peab alustama kui suur see papi elamine ka on ja kas talle nii suurt elamist ka vaja on. Kuni kahe toalise korteri kütmine kindlasti normaaltingimustes ei maksa 700 eurot kuus. Papil tuleks endal ka natuke vaeva näha, mitte aga ainult näidata näed mul nii suur arve. Kui puukuuri kütma hakata siis see arve vast veelgi suurem, aga see ei tähenda et maksumaksja selle hüvitama peaks.\nMillegipärast arvan, et see papi juhtum on propaganda eesmärgil väljamõeldis. Vat kus õnnetu papi elektri arve suurem kui inimese pension.\nInimesi tuleb aidata, aga siiski normaalsuse piirides. Antud juhtum seda ei ole.\nJah, ma ei rääkinudki 700-st, aga 300-400 elektriarvest. 700 tõesti detsembris veel ei saanud sellise korteri eeselektriarve tulla, 300-400 aga küll. Ja ka see 300-400 on liiga palju pensionärile, kelle pension on 500 või natuke rohkem. Sul on muidugi väga head soovitused. Et soojustagu – üksi terve kortermaja või? Ok aknad saab tõesti vahetada, aga sellest üksi on ikka väga vähe, see neid arveid oluliselt väiksemaks ei tee, kui seinad hõredad on. Ja seinu paraku tuleb soojustada ikka ühiselt tervel majal. Sa vist pole elus Tallinnast väljas käinud, ei kujuta ette, millistes tingimustes inimesed elavad. Ja soovitus, et koligu väiksemasse on ka hea. Kuidas seda teostada, seda mina küll ei tea. Tavaliselt tähendab väiksemasse korterisse kolimine seda, et suurem müüakse maha ja ostetakse väiksem. Mis sa arvad, mitu soovijat sellisele nõukaaegse paneelika kütteta korterile on? Vaata kasvõi kinnisvara kuulutusi, need on aastate kaupa müügis, mitte keegi ei soovi selliseid osta. Need on väljasurevad piirkonnad, paljud korterid majas on tühjad, mingit terve maja soojustamist ei saa teha, ses pole huvilisi, paar üksikut elanikku ei jaksa ju maksta kogu maja soojustamist, kui pooled korterid huvitatud ei ole. Jne. Tõsiselt, kui juhuslikult saad Tallinnast välja, siis vaata ringi, igal pool on selliseid kortermaju, kus on näha, et mingit perspektiivi ei ole enam. Seal elavadki reeglina pensionärid.\nNüüd küsid, miks nad 30 aastat tagasi midagi ette ei võtnud? Praegu 80-aastased olid 30aastat tagasi 50-aastased. Arvad, et 50-aastasel oli üheksakümnendatel kerge? Ei, ei olnud. Just see põlvkond oli see, kes tol ajal kõige rängemalt pihta said. Pensioniile nad veel ei saanud ja pensioniiga hakkas tõusma, nihkus järjest tulevikku. Samal ajal kanti nad töökohtadelt kähku maha ja jäid töötuks. No ei olnud enamusel neil lihtne hakata kähku endale paremaid kortereid hankima või olemasolevaid soojustama ja korda tegema. Ja samal ajal vanus lisandus ning jaks vähenes.\nTäitsa üllatav, mu eile kirjutatud kommentaarile sarnase olukorra kohta on täna delfis artikkel. On sul soovitusi ehk, kuidas see 80-aastane tädi oma elektriarve odavamaks saaks? Või soovid ehk ise tema korteri ära osta hea hinnaga, et ta saaks kuskile soodsamasse kohta elama?\nSa üritad mulle selgeks teha et no kohe üldse ei ole midagi teha, no ei ole ka hea tahtmise juures. On ikka küll kui on tahtmine. Mul ei olnud terve maja elektriarve ka 700 eurot peaaegu kolmandik väiksem. Meil elamine samuti ei ole soojustatud, aknad osaliselt vahetamata jne. See on terve pere elamine meil. Jutt käib praegu üksikust papist ja 700 eurosest elektriküttest. reaalselt papi kasutab 1-2 tuba, pigem ühte.+ köök+vannituba. Õhksoojuspump on odavam kui tavaline elektriradikas, vannituppa sobiks elektri radikas selleks ajaks kui kasutad. 1-2 toa kütmine ei ole kindlasti ka 300-400 eurot, vast piirdunuks 200-250 euroga. Kõrged elektri hinnad ju. Täiesti normaalne ja riik abistaks 100 euroga. 700 eurose arve juures abi 100 eurot on tilk meres. Mõtetult kulutatud maksumaksja raha.\nPaar aastat tagasi oli juttu, et Eestisse kuhugi Tartu lähedale on plaan tuumajaam ehitada aga rahvas kukkus kohe lärmama: ei taha, ei tohi jne.\nKas eestlaste elu ja tervis on vähem tähtis kui sakslaste oma? https://www.err.ee/1608453038/saksamaa-sulges-aasta-lopus-kolm-viimasest-kuuest-tuumajaamast\nKisada on vaja.\nkuskile taheti kanala ka ehitada. Kisa taevani kindlasti mitte siia, naaber külla vôib. Samas häda maal ei ole inimestel tööd. Lspsi on vähe ja koolid suletakse.\nJutt käib praegu üksikust papist ja 700 eurosest elektriküttest. reaalselt papi kasutab 1-2 tuba, pigem ühte.+ köök+vannituba.\nJah, algselt käis jutt sellest. Mina tõin näite, kus see arve oli detsembris 300-400 ja näiteks ka konkreetse artikli. Jah, detsembris oli selle artikli näites arve 350 mitte 700 (ja küttis ta ainult ühte tuba, magamistoas on ainult 10 kraadi sooja!), aga jaanuari börsihinnad on hullemad veel, nii et pea see 700 ei tule nii. Ja isegi kui keegi taipas seda 80-aastast tädi aidata ja ta tegi detsembris paketi ümber fix hinnale (kahtlen, ise ta nii digipädev ei ole ja ilmselt ei osanud ja taibanud), siis jaanuaris kehtib ikka veel see ülikallis börsihind.\nÕhksoojuspump on tavalisest radikast odavam nii umbes kuni -7 kraadi juures, jaanuaris oli meil päris palju -20, siin enam see odavam ei ole. Lisaks ei ole 80-aastane tädi ehk enam nii asjalik, et seda õhksoojuspumpa endale organiseerima hakata. Ja ega rahagi selleks ole… Laenu talle vist enam ei anta. Jah, oleks võinud 10 aastat tagasi teha, siis oli jaksu ehk veel rohkem. Aga oleks on paha poiss, ei aita teda praegu enam kuigivõrd. Tegelikult oleks päris huvitav teada, kui suur sääst tegelikult on õhksoojuspumbaga kütmisel võrreldes tavalise elektriradikaga. Arvestada tuleb, et sääst on ainult siis, kui õues väga külm ei ole, õhksoojuspumba ja paigalduse hinda ning igaaastase hoolduse hinda. See kõik kokku ei olegi väga odav..\nÜhesõnaga minu mõte on selles, et ei tasu siin lahmida, et on aga ise süüdi ja kõik valesti teinud. See süüdistamine ei aita ju. Hetkel on seis selline ja me ei saa ju neid inimesi lihtsalt surema jätta, kes kas asjaolude või enda valede valikute tõttu sellise seisus on.\nNeed 2 erinevat juhtumit ju\nKüsiks sinu käest miks lahmid, võimalik ei ole kohe üldse odavamalt hakkama saada, 80 aastased on nii ebapädevad jne. 80 aastane ja vanem võib olla väga virtaalne ja igaljuhul taibum kui mõni noor inimene, kõik oleneb ikka inimesest. Ega need vanurid üksi maailmas ela ehk on neil ka lapsed ja ka lapselapsed. See on sul õigus, et soojapump on efektiivne umber kuni -10 kraadini, külmema ilmaga efektiivsus on väike. Palju detsembrikuus neid -20 kraadiseid päevi oli, oli aga mitte palju. Kui inimene ise ei saa seadmete hankimise ja paigaldamisega hakkama siis saab ka abi küsida ja õhksoojuspumba paigaldab firma kust seadme ostad, hooldus pole küll mingi eriline probleem. Hea tahtmise juures saab kõik. Nagu eelnevalt olen ka kirjutanud kõige tähtsam on tahtmine midagi muuta. Seda memme artiklit ma nägin. Sellel memmel ju elektriarve 350 eurot. Ühe toa ja köögi kütmiseks + soevesi ja +pliit. ikka natuke palju. Soojapumbaga oleks odavam olnud. Õhksoojuspump maksab umbes kuni 1000 eurot. Tasuvusaeg on pikk muidugi, aga kuskilt peaks ikka peale hakkama ka see memmeke. Akende vahetus annab palju juurde. Vast saab aidata kohalik OV eraldada väiksema soojema korteri. Ise peab uurima. Kõige lihtsam on öelda EI saa\nNB! Mina sulle seda niinust ei lisanud. Miks peaksin igal ühel on oma arvamusele õigus, olenemata et ma kõiki sinu seisukohti ei jaga.\nValitsus keerab oma rohepöördega rahva elu tuksi ja te süüdistate siin seda õnnetut hammasrataste vahele jäänud pensionärit.Riigil on ju oluline enamus elanikkonda vaesena hoida arvatavasti ,et nad siis oleksid elus püsimiseks nõus igasugu ” orjatööga” lihtsalt.\nKüsiks sinu käest miks lahmid, võimalik ei ole kohe üldse odavamalt hakkama saada, 80 aastased on nii ebapädevad jne. 80 aastane ja vanem võib olla väga virtaalne ja igaljuhul taibum kui mõni noor inimene, kõik oleneb ikka inimesest.\nJah, loomulikult on igasuguseid 80-aastaseid. Nende hulgas ka neid, kes ei ole digipädevad, Nt see artiklis kirjeldatud naine ei kasutanud netipanka, ei saanud sealt oma kontonumbrit vaadata, seega kuulub just digimaailmas mitte väga kodus olevate inimeste hulka. Nii et see, et kuskil on ka vitaalsed ja vabalt netis surfavad ja ametiasju ajavad 80-aastased, ei muuda olukorda, et on ka neid, kes nii hästi hakkama ei saa.\nNii et kordan oma küsimust, kas Sinu meelest peaksid need inimesed, kes ei ole nii vitaalsed, osavad ja asjalikud lihtsalt elamagi külmumise piiril või peaks siiski keegi neile appi minema? Esialgu elektriarve tasumisega, aga edasi sobivaima paketi valimisega ning ka nt sotisaalkorteriga või õhksoojuspumbaga või mis iganes siis konkreetse inimese puhul see parim lahendus olla võiks.\nHea mõte ju sotsiaalkorter sellistele vanuritele. Sotsiaalkorterid võivad juba iseenesest üsna kallid olla, aga ju on igasuguseid, ei ole nende valikutega kursis. Lahendus igal juhul. Nagu kirjutasin, et ega selline vanur ju päris üksi ka ei ole, see ka ju üldjuhul, lapsed ja lapselapsed ehk ka aitavad vanuril digimaailmast läbi närida ja tänapäevast võimalikult optimaalset küttelahendust leida. Kui on lastetu vanur siis tuleb vast appi KOV. Lihtsalt halada, et midagi ei ole ja midagi ei saa ja midagi pole võimalik on kõige lihtsam, aga kas ka kõige mõistlikum. Tulemuseks ongi ebamõistlikult suured elektriarved ja sinu küsimus.


Disainispurt - ajurünnak ja lahendused - EENA / BPW ESTONIA\nDisainispurt – ajurünnak ja lahendused\n20. oktoobril toimus Tallinnas EBS-i ruumides programmi „Naised ettevõtluses – ROHELINE JA HOOLIV MAAILM“ raames esimene ümarlaud „Disainispurt“. Läbi viidi kiire ja tõhus ajurünnak, et leida ühiselt lahendusi takistustele või lünkadele teadmistes, mida naisettevõtjad on rohepöörde sooritamisel kogenud.\nNaisettevõtjate kogemused ja küsimused, mis olid ideede genereerimise aluseks, koondati eelnevalt kokku. Lahendused vormusid konkreetseteks ettepanekuteks. Keskenduti sellele, mida saaks ellu viia ettevõtja ise või riiklikul, kohalikul ja ametkondlikul tasandil.\nDisainime Eestile uue rohemõtlemisel põhineva ettevõtluskeskkonna!\nNaisettevõtjatele suunatud programmi eesmärk on anda oskusi ja teadmisi vähemalt 100 Eesti naisettevõtjale sellest, kuidas muuta oma teenused ja tooted senisest rohelisemaks ning millised on võimalused, et alustada ettevõtlusega rohesektoris. „Meie soov on luua teadlik kogukond vähemalt 500 naistest, kes suudaksid ühiskonnas muutuse ellu viia. Programmi seminarid, arutelud ja teavitused soovime viia kuni 20 000 inimeseni Eestis,“ ütleb programmi idee autor ja projektijuht Siiri Tiivits-Puttonen.\n#roheliseltonvõimalik #naisedettevõtluses #rohelineeena #naisedonrohelised #bpwestonia


Eelinformatsioon 3.- 9. aprillini 2006 - Riigikogu\nEelinformatsioon 3.- 9. aprillini 2006\n31.03.2006 / Eelinfo\nRiigikogu VII istungjärgu 10. töönädal\n3.- 6. aprillini\nKell 15 algaval istungil vastab Eesti Panga Nõukogu esimees Mart Sõrg arupärimisele defektiga rahatähtede käibelelaskmisest. Justiitsminister Rein Lang annab vastuse arupärimisele justiitsministeeriumi ülesannete kohta (nr 200). Põllumajandusminister Ester Tuiksoo vastab arupärimisele AS Werol Tehased riigile kuuluva osaluse erastamise (nr 202) ja Euroopa Liidu vahendite kasutamise kohta (nr 211). Rahandusminister Aivar Sõerd vastab arupärimisele kaugkütte hinnatõusu kompenseerimise kohta (nr 205). Pärast arupärimistele vastamist algab vaba mikrofon, kus Riigikogu liikmed saavad üles astuda vabalt valitud teemadel.\nKultuurikomisjonis – põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse, erakooliseaduse, kutseõppeasutuse seaduse ning koolieelse lasteasutuse seaduse muutmise seaduse eelnõu (828 SE).\nMaaelukomisjonis – arutusel tasakaalustatud regionaalareng, kutsutud rahandusminister Aivar Sõerd.\nMajanduskomisjonis – Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik, eelnõu ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsuse tolli ja kaubanduse paberivaba keskkonna kohta eelnõu arutelu ja arvamuse andmine ELAK-le.\nPõhiseaduskomisjonis – välismaalaste seaduse ja sellega seonduvalt teiste seaduste muutmise seaduse eelnõu (829 SE); Riigikogu valimise seaduse, rahvahääletuse seaduse ja Euroopa Parlamendi valimise seaduse muutmise seaduse eelnõu (836 SE); poliitilise välireklaami reguleerimise edasise menetluse arutelu; Riigikogu otsuse "Riigieelarve kontrolli komisjoni moodustamine" muutmise eelnõu (871 OE).\nRiigieelarve kontrolli komisjonis – riigikontrolli auditi „ Siseministeeriumi tegevus riigile kuuluvate hoonete haldamisel ”, sealhulgas Kopli sadamates jääkreostuskolde likvideerimise arutelu. Kutsutud siseministeeriumi ja keskkonnaministeeriumi esindajad .\nRiigikaitsekomisjonis – informatsioon Eesti kaitseväe üksuste osalemisest rahvusvahelistel missioonidel Iraagis, Afganistanis, Kosovos ning Bosnias ja Hertsegoviinas; kutsutud kaitseväe juhataja viitseadmiral Tarmo Kõuts. Kaitseväeteenistuse seaduse § 160 muutmise seaduse eelnõu (843 SE); Punase risti nimetuse ja embleemi seaduse eelnõu (795 SE).\nSotsiaalkomisjonis – lastekaitse teema arutelu. Eesti Vabariigi valitsuse ja Soome Vabariigi valitsuse sotsiaalkindlustuse kokkuleppe ratifitseerimise seaduse eelnõu (860 SE).\nVäliskomisjonis – ülevaade Lääne-Euroopa Liidu Assamblee (WEU) Eesti delegatsiooni tegevusest, kutsutud delegatsiooni juht Maret Maripuu. Välissuhtlemisseaduse eelnõu (365 SE). Arutelu Euroopa Liidu tuleviku üle olulise tähtsusega riikliku küsimusena Riigikogu täiskogu istungil 6. aprillil.\nÕiguskomisjonis – prokuratuuriseaduse, karistusseadustiku, väärteomenetluse seadustiku, kriminaalmenetluse seadustiku ja infoühiskonna teenuse seaduse muutmise seaduse eelnõu (791 SE); karistusseadustiku muutmise seaduse eelnõu (599 SE).\nKell 11 – Riigikogu esimees Toomas Varek annab intervjuu Saksa avalik-õiguslikule telekanalile ZDF. Kell 13.30 kohtub Varek USA suursaadiku Aladona Wos’iga.\nKell 10 algaval istungil on kavas menetleda kolme esimesele lugemisele tulevat eelnõu. Muu hulgas ka Isamaaliidu fraktsiooni algatatud t ulumaksuseaduse muutmise seaduse eelnõu (817 SE).\nKeskkonnakomisjonis – metsaseaduse eelnõu (833 SE). Otsuse „Keskkonnainvesteeringute Keskuse nõukogu liikmete nimetamine” eelnõu ja keskkonnatasude seaduse muutmise seaduse eelnõu algatamine.\nKultuurikomisjonis – arstiõpe Tartu Ülikooli Kliinikumis, arutelu koos TÜ Kliinikumi Sihtasutuse nõukoguga.\nMaaelukomisjonis – Eesti seisukohad Euroopa Komisjoni teatise “Loomade kaitset ja heaolu käsitleva ühenduse tegevuskava kohta aastateks 2006–2010” suhtes – arvamuse andmine ELAKile.\nMajanduskomisjonis – liikluskindlustuse seaduse § 22 muutmise seaduse eelnõu (737 SE). Riigivara tasuta võõrandamise küsimused.\nPõhiseaduskomisjonis – Eesti Vabariigi omandireformi aluste seaduse § 7 lõike 3 kehtetuks tunnistamise seaduse eelnõu (830 SE); olulise tähtsusega riikliku küsimuse „Euroopa tulevik” põhiseaduskomisjoni ettekande arutelu; Pühade ja tähtpäevade seaduse muutmise seaduse eelnõu (834 SE).\nRahanduskomisjonis – Riigikogu otsuse "Eesti esindaja nimetamine Põhjamaade Investeerimispanga kontrollkomiteesse" eelnõu (870 OE). Arvamuse andmine Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse eelnõule, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsuse tolli ja kaubanduse keskkonna kohta; käibemaksuseaduse § 15 muutmise seaduse eelnõu (825 SE). Ülevaade Finantsinspektsiooni 2005. aasta aruandest ja tegevusest.\nRiigikaitsekomisjonis – k aitseministeeriumi valitsemisala hoonete ja rajatiste riigikontrolli kontrollaruanne ning ministeeriumi kinnisvara haldamise esialgne kava; kutsutud kaitseministeeriumi ja riigikontrolli esindajad.\nSotsiaalkomisjonis – hambaarstide erialaliitude pöördumine.\nVäliskomisjonis – ülevaade olukorrast Ukrainas pärast 26. märtsil toimunud parlamendivalimisi, kutsutud välisministeeriumi esindajad. Ülevaade olukorrast Gruusias. Samuti ülevaade Iisraelis pärast 28. märtsil toimunud parlamendivalimisi. Informatsioon 20.-22. märtsil toimunud majandus- ja kommunikatsiooniminister Edgar Savisaare töövisiidist Moskvasse, kutsutud majandus- ja kommunikatsiooniministeeriumi esindajad. Riigikogu otsuse eelnõu ”Ülemaailmse Tasakaalustatud Keskkonna Tagamise seadusandjate organisatsiooni Eesti delegatsiooni moodustamine” kehtetuks tunnistamine (869 OE).\nÕiguskomisjonis – olulise tähtsusega riikliku küsimuse "Õiguspoliitika ja ärikeskkonna areng" algatamise arutelu. elektroonilise side seaduse, infoühiskonna teenuse seaduse, karistusseadustiku, kriminaalmenetluse seadustiku ja väärteomenetluse seadustiku muutmise seaduse eelnõu (800 SE); halduskohtumenetluse seadustiku ja sellega seonduvate seaduste muutmise seaduse eelnõu (857 SE); lepinguliste kohustuste suhtes kohaldatava õiguse konventsiooniga ning selle protokollidega ühinemise konventsiooni ratifitseerimise seaduse eelnõu (865 SE).\nKell 9 – Riigikogu esimees Toomas Varek kohtub Kreeka suursaadiku Christos Karapanos’ega. Kell 11 Leiab aset kohtumine Ukraina suursaadiku Pavlo Kiriakov’iga. Kell 13 – avab Varek Riigikogu hoone II korrusel Eesti teatri ajaloo ülevaatenäituse III osa „Pilvede värvid“. Tegemist on Eesti teatri ajaloo ülevaatenäituste viimase osaga, mis hõlmab aastaid 1945 – 1990. Näitus jaguneb kaheks: traditsiooniline stendinäitus ning mänguline osa teatrikostüümide, lavamakettide ja nupumasinatega. Näituse koostasid Teatri- ja Muusikamuuseumi teadurid, peakunstnikuks oli teatrikunstnik Liina Unt.\nKell 13 algab infotund, kus Riigikogu liikmete küsimustele vastavad justiitsminister Rein Lang, keskkonnaminister Villu Reiljan ja kultuuriminister Raivo Palmaru. Kell 14 algaval istungil on kavas menetleda 8 eelnõu, millest 1 tuleb kolmandale, 5 teisele ja 2 esimesele lugemisele. Kolmandale lugemisele tuleb valitsuse algatatud Punase risti nimetuse ja embleemi seaduse eelnõu (795 SE).\nKell 12.30 – Toompea lossi kunstisaalis avatakse graafik Maie Helmi tööde näitus.\nKell 10 algaval istungil toimub esimese päevakorrapunktina olulise tähtsusega riikliku küsimuse „Euroopa tulevik” arutelu. Ettekannetega esinevad Euroopa Liidu asjade komisjoni esimees Kristiina Ojuland, väliskomisjoni esimees Enn Eesmaa ja põhiseaduskomisjoni esimees Urmas Reinsalu. Kolmandale lugemisele tuleb valitsuse algatatud postiseaduse eelnõu (815 SE).\nKultuurikomisjonis – põhikooli ja gümnaasiumi riiklik õppekava, arutelu koos õppekava nõukoguga.\nÕiguskomisjonis – politseiseaduse ja politseiteenistuse seaduse muutmise ning sellest tulenevalt teiste seaduste muutmise seadus eelnõu (500 SE).\nEuroopa Liidu asjade komisjonis – Eesti seisukohad 10.-11. aprillil toimuval üldasjade ja välissuhete nõukogu kohtumisel; kutsutud välisminister Urmas Paet. Seisukoha andmine Euroopa Komisjoni teatisele loomade kaitset käsitleva ühenduse tegevuskava kohta aastateks 2006-2013; kutsutud põllumajandusministeeriumi esindaja. Seisukoha andmine Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse eelnõule, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik, ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusele tolli ja kaubanduse paberivaba keskkonna kohta; kutsutud rahandusministeeriumi esindajad.\nVäliskomisjonis – Eesti seisukohad 10.-11. aprillil toimuval Euroopa Liidu üldasjade ja välissuhete nõukogu istungil ning arengukoostöö ministrite kohtumisel, kutsutud välisministeeriumi esindajad.\nKell 9 – Riigikogu esimees Toomas Varek kohtub Norra suursaadiku Stein Vegard Hagen’iga.\nKell 11 – Riigikogu esimees Toomas Varek võtab osa tervishoiu konverentsist Pärnu Raekojas.\nMaaelukomisjoni liige Rein Aidma ja keskkonnakomisjoni aseesimees Aivar Õun osalevad Rootsis, Gävles Parlamentidevahelisel INSPIRE (Ruumilise informatsiooni infrastruktuur Euroopas) konverentsil.\nRiigikogu Balti Assamblee Eesti delegatsiooni juht Andres Taimla osaleb\nRiias Balti Assamblee ja Põhjamaade Nõukogu konverentsil „Heaolu kasv Põhja Euroopas – regiooni üldise konkurentsivõime alus”.\nRiigikogu NATO PA Eesti delegatsiooni liige Margus Hanson osaleb Chişinaus Genfi relvajõude haldava tsiviilkontrollikeskuse korraldatud julgeoleku teemalisel parlamentaarsel seminaril.\n5. – 7. aprill\nVäliskomisjoni liige Juhan Parts osaleb Brüsselis Euroopa Liidu ja Jaapani vahelisi suhteid käsitleval sümpoosionil.\nRiigikogu Balti Assamblee Eesti delegatsiooni liikmed Väino Linde ja Küllo Arjakas osalevad Siguldas Balti Assamblee õigus- ja julgeolekukomisjoni töös.\nRiigikogu ENPA delegatsiooni liige Sergei Ivanov osaleb Strasbourgis ENPA liberaaldemokraatliku poliitilise grupi seminaril „Kosovo tulevane staatus”.\n8. – 10. aprill\nPõhiseaduskomisjoni aseesimees Evelyn Sepp osaleb Viinis Euroopa Liidu parlamentide siseasjade komisjonide esimeeste kohtumisel.