Euroopa Kohtu otsus (suurkoda), 23.4.2013.\nLaurent Gbagbo (C‑478/11 P), Katinan Justin Koné (C‑479/11 P), Akissi Danièle Boni‑Claverie (C‑480/11 P), Alcide Djédjé (C‑481/11 P) ja Affi Pascal N’Guessan (C‑482/11 P) versus Euroopa Liidu Nõukogu.\nApellatsioonkaebus – Ühine välis‑ ja julgeolekupoliitika – Isikute ja üksuste vastu suunatud piiravad meetmed – ELTL artikli 263 kuues lõik – Hagi esitamise tähtaeg – Vääramatu jõud – Relvastatud konflikt.\nLiidetud kohtuasjad C‑478/11 P–C‑482/11 P.\n23. aprill 2013 ( *1 )\n„Apellatsioonkaebus — Ühine välis- ja julgeolekupoliitika — Isikute ja üksuste vastu suunatud piiravad meetmed — ELTL artikli 263 kuues lõik — Hagi esitamise tähtaeg — Vääramatu jõud — Relvastatud konflikt”\nLiidetud kohtuasjades C-478/11 P–C-482/11 P,\nmille ese on Euroopa Liidu Kohtu põhikirja artikli 56 alusel 21. septembril 2011 esitatud viis apellatsioonkaebust,\nkeda esindas avocate L. Bourthoumieux,\nEuroopa Liidu Nõukogu, esindajad: B. Driessen ja M.-M. Joséphidès,\nkoosseisus: president V. Skouris, asepresident K. Lenaerts, kodade presidendid A. Tizzano, M. Ilešič (ettekandja), G. Arestis, J. Malenovský, kohtunikud U. Lõhmus, J.-C. Bonichot, A. Arabadjiev, C. Toader, J.-J. Kasel, M. Safjan ja D. Šváby,\nolles 19. detsembri 2012. aasta kohtuistungil ära kuulanud kohtujuristi ettepaneku,\nL. Gbagbo, K. J. Koné, A. D. Boni-Claverie, A. Djédjé ja A. P. N’Guessan paluvad tühistada oma apellatsioonkaebustes Euroopa Liidu Üldkohtu 13. juuli 2011. aasta määrused vastavalt kohtuasjas T-348/11: Gbagbo vs. nõukogu, kohtuasjas T-349/11: Koné vs. nõukogu, kohtuasjas T-350/11: Boni-Claverie vs. nõukogu, kohtuasjas T-351/11: Djédjé vs. nõukogu ja kohtuasjas T-352/11: N’Guessan vs. nõukogu (edaspidi „vaidlustatud kohtumäärused”), milles Üldkohus jättis ilmselge vastuvõetamatuse tõttu läbi vaatamata apellantide tühistamishagid, millega apellandid palusid neid puudutavas osas tühistada esiteks nõukogu 11. jaanuari 2011. aasta otsuse 2011/17/ÜVJP (ELT L 11, lk 31), nõukogu 14. jaanuari 2011. aasta otsuse 2011/18/ÜVJP (ELT L 11, lk 36) ja nõukogu 6. aprilli 2011. aasta otsuse 2011/221/ÜVJP (ELT L 93, lk 20), millega muudetakse nõukogu otsust 2010/656/ÜVJP, millega uuendatakse Côte d’Ivoire’i vastu suunatud piiravaid meetmeid, ja teiseks nõukogu 14. jaanuari 2011. aasta määruse (EL) nr 25/2011 (ELT L 11, lk 1) ja nõukogu 6. aprilli 2011. aasta määruse (EL) nr 330/2011 (ELT L 93, lk 10), millega muudetakse määrust (EÜ) nr 560/2005, millega kehtestatakse teatavate isikute ja üksuste vastu suunatud piiravad meetmed seoses olukorraga Côte d’Ivoire’is (edaspidi koos „vaidlusalused õigusaktid”).\nÜRO Julgeolekunõukogu võttis 15. novembril 2004 vastu resolutsiooni 1572 (2004), millega ta eelkõige kinnitas, et olukord Côte d’Ivoire’is ohustab jätkuvalt rahvusvahelist rahu ja julgeolekut piirkonnas ning otsustas kehtestada teatavad piiravad meetmed selle riigi suhtes.\nResolutsiooni 1572 (2004) artikliga 14 asutati komitee (edaspidi „sanktsioonide komitee”), mille ülesanne on eelkõige määrata kindlaks isikud ja üksused, kelle suhtes kohaldatakse reisipiiranguid ja rahaliste vahendite, finantsvarade ja majandusressursside külmutamist, nagu on nõutud nimetatud resolutsiooni punktides 9 ja 11, ning seda loendit ajakohastada.\nOlles seisukohal, et resolutsiooni 1572 (2004) rakendamiseks on vaja Euroopa Ühenduse meetmeid, võttis Euroopa Liidu Nõukogu 13. detsembril 2004 vastu ühise seisukoha 2004/852/ÜVJP Côte d’Ivoire’i vastu suunatud piiravate meetmete kohta (ELT L 368, lk 50).\nKuna nõukogu leidis, et ühises seisukohas 2004/852 kirjeldatud meetmete rakendamiseks ühenduse tasandil on vaja määrust, võttis ta 12. aprillil 2005 vastu 12. aprilli 2005. aasta määruse (EÜ) nr 560/2005, millega kehtestatakse teatavate isikute ja üksuste vastu suunatud piiravad meetmed seoses olukorraga Côte d’Ivoire’is (ELT L 95, lk 1).\nÜhise seisukoha 2004/852 kehtivust pikendati ja seda muudeti korduvalt ning seejärel tunnistati see kehtetuks ja asendati nõukogu 29. oktoobri 2010. aasta otsusega 2010/656/ÜVJP, millega uuendatakse Côte d’Ivoire’i vastu suunatud piiravaid meetmeid (ELT L 285, lk 28).\n31. oktoobril ja 28. novembril 2010 toimusid Côte d’Ivoire’i Vabariigi presidendi valimised.\nÜRO peasekretäri Côte d’Ivoire’i eriesindaja kinnitas 3. detsembril 2010 presidendivalimiste teise vooru lõpliku tulemuse sellisena, nagu sõltumatu valimiskomisjoni esimees selle 2. detsembril 2010 välja oli kuulutanud, kinnitades presidendivalimiste võitjaks Alassane Ouattara.\nNõukogu rõhutas 13. detsembril 2010, kui tähtsad olid 31. oktoobril ja 28. novembril 2010 toimunud presidendivalimised Côte d’Ivoire’is rahu ja stabiilsuse taastamiseks, ning kinnitas, et Côte d’Ivoire’i elanike suveräänselt väljendatud tahet tuleb tingimata austada. Samuti võttis ta teadmiseks ÜRO peasekretäri Côte d’Ivoire’i eriesindaja järeldused tema valimistulemuste kinnitamise volituse raames ning õnnitles A. Ouattarat Côte d’Ivoire’i Vabariigi presidendivalimiste võidu puhul.\nEuroopa Ülemkogu kutsus 17. detsembril 2010 kõiki Côte d’Ivoire’i tsiviil- ja sõjalisi juhte, kes seda seni teinud ei olnud, üles alluma demokraatlikult valitud presidendi A. Ouattara võimule. Ta kinnitas Euroopa Liidu plaani võtta kasutusele sihipärased sanktsioonid kõigi vastu, kes jätkuvalt takistavad Côte d’Ivoire’i elanike suveräänselt väljendatud tahte austamist.\nSelleks et kehtestada reisipiirangud teatavate isikute suhtes, keda ÜRO Julgeolekunõukogu või sanktsioonide komitee ei ole kindlaks määranud, kuid kes takistavad rahu ja riigisisest lepitusprotsessi Côte d’Ivoire’is ja eelkõige kujutavad endast ohtu valimisprotsessi edukale lõpuleviimisele, võttis nõukogu 22. detsembril 2010 vastu otsuse 2010/801/ÜVJP, millega muudetakse nõukogu otsust 2010/656 (ELT L 341, lk 45). Nende isikute nimekiri asub otsuse 2010/656 (muudetud otsusega 2010/801) II lisas.\nOtsuse nr 2010/656 (muudetud otsusega 2010/801) artikli 4 lõige 1 on sõnastatud järgmiselt:\n„Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed, et takistada oma territooriumile sisenemast või seda läbimast järgmisi isikuid:\nI lisas loetletud isikud, kelle on kindlaks määranud sanktsioonide komitee […];\nII lisas loetletud isikud, kes ei ole kantud I lisas olevasse nimekirja ning kes takistavad rahu ja riigisisest lepitusprotsessi ja eelkõige kujutavad endast ohtu valimisprotsessi edukale lõpuleviimisele.”\nL. Gbagbo ja A. P. N’Guessani nimed lisati otsuse 2010/656 (muudetud otsusega 2010/801) II lisas olevasse nimekirja otsusega 2010/801.\nNõukogu võttis 11. jaanuaril 2011 vastu otsuse 2011/17, et Côte d’Ivoire’is valitseva olukorra tõsidust arvesse võttes lisada teisi isikuid otsuse 2010/656 (muudetud otsusega 2010/801) II lisas esitatud nimekirja.\nK. J. Koné ja A. D. Boni-Claverie nimed lisati nii otsuse 2010/656 (muudetud otsusega 2010/801) II lisas olevasse nimekirja otsusega 2011/17.\nNõukogu võttis 14. jaanuaril 2011 vastu otsuse 2011/18, et kehtestada täiendavad piiravad meetmed, eelkõige rahaliste vahendite külmutamine.\nOtsuse 2010/656 (muudetud otsusega 2011/18) artikli 5 lõiked 1 ja 2 näevad ette:\n„1. Külmutatakse kõik rahalised vahendid ja majandusressursid:\nmis kuuluvad I lisas loetletud, sanktsioonide komitee poolt kindlaks määratud […] isikutele või on nende otsese või kaudse kontrolli all, või mida valdavad üksused, mille omanikuks on või mida otseselt või kaudselt kontrollivad kas eespool nimetatud isikud või nende nimel või nende juhtimisel tegutsevad sanktsioonide komitee poolt kindlaks määratud muud isikud;\nmis kuuluvad II lisas loetletud isikutele või üksustele, kes ei ole kantud I lisas sisalduvasse loetellu ning kes takistavad rahuprotsessi ja rahvuslikku leppimist ning eelkõige ohustavad valimisprotsessi nõuetekohast läbiviimist, või on nende otsese või kaudse kontrolli all, või mida valdavad üksused, mille omanikuks on või mida otseselt või kaudselt kontrollivad kas eespool nimetatud isikud või nende nimel või nende juhtimisel tegutsevad muud isikud.\n2. Rahalisi vahendeid, finantsvarasid ega majandusressursse ei anta otseselt ega kaudselt lõikes 1 osutatud isikute või üksuste käsutusse ega nende toetuseks.”\nEt tagada kooskõla otsuse 2010/656 (muudetud otsusega 2011/18) I ja II lisa muutmise ja läbivaatamise protsessiga, võttis nõukogu 14. jaanuaril 2011 vastu määruse nr 25/2011.\nMääruse nr 560/2005 (muudetud määrusega nr 25/2011) artikkel 2 on sõnastatud järgmiselt:\n„1. Külmutatakse kõik rahalised vahendid ja majandusressursid, mida I või IA lisas loetletud füüsilised või juriidilised isikud, üksused ja asutused omavad või mis on nende valduses või kontrolli all.\n2. Rahalisi vahendeid ega majandusressursse ei anta otseselt ega kaudselt I või IA lisas loetletud füüsiliste või juriidiliste isikute, üksuste või asutuste käsutusse ega nende toetuseks.\n3. Keelatud on teadlikult ja tahtlikult osaleda tegevuses, mille eesmärgiks või tagajärjeks on otsene või kaudne kõrvalehoidmine lõigetes 1 ja 2 osutatud meetmetest.\n4. I lisas on loetletud füüsilised või juriidilised isikud, üksused ja asutused, kellele on osutatud otsuse [2010/656] (muudetud kujul) artikli 5 lõike 1 punktis a.\n5. IA lisas on loetletud füüsilised või juriidilised isikud, üksused ja asutused, kellele on osutatud otsuse [2010/656] (muudetud kujul) artikli 5 lõike 1 punktis b.”\nNõukogu jättis otsusega 2011/18 ja määrusega nr 25/2011 L. Gbagbo, K. J. Koné, A. P. N’Guessani ja A. D. Boni-Claverie nimed otsuse 2010/656 (muudetud otsusega 2011/17) II lisas sisalduvasse nimekirja ning kandis need nimed määruse nr 560/2005 (muudetud määrusega nr 25/2011) IA lisas esitatud loetellu.\nÜRO Julgeolekunõukogu võttis 30. märtsil 2011 vastu resolutsiooni 1975 (2011), mille I lisas loetletakse rida isikuid, kes on takistanud rahu- ja lepitusprotsessi Côte d’Ivoire’is ning ÜRO operatsiooni Côte d’Ivoire’is (UNOCI) ja muude rahvusvaheliste osaliste tegevust selles riigis ning kes on tõsiselt rikkunud inimõigusi ja rahvusvahelist humanitaarõigust. Kõnealuses I lisas olid loetletud L. Gbagbo, A. Djédjé ja A. P. N’Guessani nimed.\nNõukogu võttis 6. aprillil 2011 vastu otsuse 2011/221 ja määruse nr 330/2011, milles mõlemas ta kehtestas eelkõige täiendavad piiravad meetmed ja muutis otsuse 2010/656 (muudetud otsusega 2011/18) I ja II lisas ning määruse nr 560/2005 (muudetud määrusega nr 25/2011) I ja IA lisas toodud isikute ja üksuste loetelusid.\nOtsusega 2011/221 kustutati muu hulgas L. Gbagbo ja A. P. N’Guessani nimed otsuse 2010/656 (muudetud otsusega 2011/18) II lisa nimekirjast ja lisati need sama otsuse (muudetud) I lisa nimekirja.\nOtsusega 2011/221 lisati ka A. Djédjé nimi otsuse 2010/656 (muudetud otsusega 2011/18) I lisa nimekirja.\nMäärusega nr 330/2011 kustutati omakorda L. Gbagbo ja A. P. N’Guessani nimed määruse nr 560/2005 (muudetud määrusega nr 25/2011) IA lisa loetelust ja lisati need sama määruse (muudetud) I lisa loetellu.\nMäärusega nr 330/2011 lisati ka A. Djédjé nimi määruse nr 560/2005 (muudetud määrusega nr 25/2011) I lisas sisalduvasse loetellu.\nOtsuse 2010/656 (muudetud otsusega 2010/801) artikkel 7 sätestab:\n„1. Kui julgeolekunõukogu või sanktsioonide komitee määrab loetellu kantava isiku või üksuse, kannab nõukogu selle isiku või üksuse I lisasse.\n2. Kui nõukogu otsustab kohaldada isiku või üksuse suhtes artikli 4 lõike 1 punktis b osutatud meetmeid, muudab ta vastavalt II lisa.\n3. Nõukogu edastab oma otsuse, sealhulgas loetellu kandmise põhjused asjaomasele isikule või üksusele kas otse, juhul kui aadress on teada, või teatise avaldamise kaudu, ning annab asjaomasele isikule või üksusele võimaluse esitada oma märkused.\n4. Kui on esitatud märkusi või olulisi uusi tõendeid, vaatab nõukogu oma otsuse läbi ning teavitab sellest asjaomast isikut või üksust.”\nMääruse nr 560/2005 (muudetud määrusega nr 25/2011) artikli 11a lõige 3 sätestab:\n„Nõukogu edastab oma otsuse ja loetellu kandmise põhjused lõikes 1 ja 2 osutatud füüsilisele või juriidilisele isikule, üksusele või asutusele kas otse, juhul kui aadress on teada, või teatise avaldamise kaudu, ning annab asjaomasele füüsilisele või juriidilisele isikule, üksusele või asutusele võimaluse esitada oma märkused.”\nNõukogu avaldas 18. jaanuari 2011. aasta ja 7. aprilli 2011. aasta Euroopa Liidu Teatajas teatised isikutele, kelle suhtes kohaldatakse piiravaid meetmeid, mis on sätestatud vaidlusalustes õigusaktides (ELT C 14, lk 8, ja ELT C 108, lk 2 ja 4). Neis teatistes tuletab nõukogu meelde nende meetmete olemasolu, viitab iga loetelusse kandmise põhjuse osas asjakohastele õigusaktidele ning juhib tähelepanu võimalusele taotleda asjaomase liikmesriigi pädevatelt asutustelt luba külmutatud rahaliste vahendite kasutamiseks põhivajaduste rahuldamiseks või teatavate maksete tegemiseks. Lisaks täpsustab nõukogu, et asjaomased isikud ja üksused võivad esitada talle uuesti läbivaatamise taotluse. Lõpuks tuletab ta meelde võimalust vaidlustada nõukogu otsus Üldkohtus ELTL artikli 275 teises lõigus ja ELTL artikli 263 neljandas ja kuuendas lõigus sätestatud tingimuste kohaselt.\nMenetlus Üldkohtus ja vaidlustatud kohtumäärused\nApellandid nõudsid Üldkohtu kantseleisse 7. juulil 2011 saabunud hagiavaldustes vaidlusaluste õigusaktide tühistamist neid puudutavas osas. Oma hagide põhjenduseks väitsid nad esiteks, et on rikutud nende kaitseõigusi ja õigust tõhusale õiguskaitsevahendile, ning teiseks, et on rikutud nende omandiõigust ja õigust vabalt liikuda.\nLisaks väitsid apellandid, et Üldkohus peab tunnistama nende hagid vastuvõetavaks, sest ELTL artiklis 263 ette nähtud kahekuuline tähtaeg hagi esitamiseks ei ole nende suhtes kohaldatav, kuna neid ei teavitatud vaidlusalustest õigusaktidest.\nÜldkohus jättis vaidlustatud kohtumäärustega hagid ilmselge vastuvõetamatuse tõttu läbi vaatamata.\nÜldkohus meenutas kõigepealt väljakujunenud kohtupraktikat, mille kohaselt on ELTL artikli 263 kuuendas lõigus ette nähtud hagi esitamise tähtaeg imperatiivne, kuna see on kehtestatud õiguslike olukordade selguse ja kindluse tagamiseks ning õigusemõistmise käigus diskrimineerimise või meelevaldse kohtlemise ärahoidmiseks, ning liidu kohtu ülesanne on omal algatusel kontrollida, kas seda tähtaega on järgitud.\nÜldkohus tuvastas seejärel, et vaidlusalused õigusaktid olid avaldatud Euroopa Liidu Teatajas:\n15. jaanuaril 2011 otsused 2011/17 ja 2011/18 ning määrus nr 25/2011 ja\n7. aprillil 2011 otsus 2011/221 ja määrus nr 330/2011.\nSeega hakkas Üldkohtu seisukohast hagi esitamise kahekuuline tähtaeg vastavalt Üldkohtu kodukorra artikli 102 lõikele 1 kulgema nende avaldamisest neljateistkümne päeva möödumisel ning see möödus sama kodukorra artikli 102 lõiget 2 kohaldades:\n8. aprilli 2011. aasta keskööl, mis puudutab otsuseid 2011/17 ja 2011/18 ning määrust nr 25/2011, ja\n1. juuli 2011. aasta keskööl, mis puudutab otsust 2011/221 ja määrust nr 330/2011.\nKuna hagid esitati Üldkohtu kantseleisse 7. juulil 2011, siis leidis Üldkohus, et hagid olid esitatud hilinenult.\nÜldkohus lükkas tagasi apellantide argumendid, et kahekuuline hagi esitamise tähtaeg ei olnud nende suhtes kohaldatav, sest neid ei teavitatud vaidlusalustest õigusaktidest. Üldkohus sõnastas oma sellesisulise seisukoha järgmiselt:\n„Nimelt, kuivõrd hagi esitamise tähtaegade eesmärk on tagada õiguskindlus, vältides liidu õiguslikke tagajärgi tekitavate aktide lõputut vaidlustamist, on akti avaldamise kuupäev – kui akt on avaldatud – otsustav kriteerium hagi esitamise tähtaja kulgemise algusaja kindlakstegemiseks (Euroopa Kohtu 25. novembri 2008. aasta määrused kohtuasjas C-500/07 P: TEA vs. komisjon, [...] punkt 23, ja kohtuasjas C-501/07 P: S.A.BA.R. vs. komisjon, [...] punkt 22; 9. juuli 2009. aasta määrus kohtuasjas C-498/08 P: Fornaci Laterizi Danesi vs. komisjon, [...] punkt 22; Euroopa Kohtu 11. novembri 2010. aasta otsus kohtuasjas C-36/09 P: Transportes Evaristo Molina vs. komisjon, [...] punkt 37). Selle kulgemise algusaja edasilükkamiseks ei saa hageja tugineda asjaolule, et ta sai vaidlustatud aktist teada pärast selle avaldamist (eespool viidatud määrused TEA vs. komisjon, punkt 23; S.A.BA.R. vs. komisjon, punkt 22, ja Fornaci Laterizi Danesi vs. komisjon, punkt 22). Sellest järeldub, et kui [vaidlusalused] õigusaktid on avaldatud, siis tuleb hagi esitamise tähtaega arvestada alates nende avaldamisest (vt seoses niisuguse hagi esitamise tähtaja arvestamisega, millega vaidlustatakse otsus, mis kehtestab piiravad meetmed alates otsuse avaldamisest, Üldkohtu 18. novembri 2005. aasta määrus kohtuasjas T-299/04: Selmani vs. nõukogu ja komisjon, [...] punkt 61), isegi kui neist ei ole [hagejaid] teavitatud. Selles osas tuleb ka märkida, et nõukogu avaldas […] teatised isikutele, kelle suhtes kohaldatakse piiravaid meetmeid, mis on sätestatud [vaidlusalustes õigusaktides], milles nõukogu juhtis eeskätt asjaomaste isikute tähelepanu võimalusele vaidlustada tema otsus Üldkohtus ELTL artikli 275 teises lõigus ja ELTL artikli 263 neljandas ja kuuendas lõigus sätestatud tingimuste kohaselt.”\nLõpuks märkis Üldkohus, et apellandid ei tõendanud ega isegi väitnud ettenägematute asjaolude või vääramatu jõu olemasolu, mille tõttu oleks võimalik teha erand asjaomasest tähtajast Euroopa Liidu Kohtu põhikirja artikli 45 teise lõigu alusel.\ntühistada vaidlustatud kohtumäärused ja tunnistada nende esimeses astmes esitatud hagid vastuvõetavaks,\nsuunata kohtuasjad tagasi Üldkohtusse sisulise otsuse tegemiseks ja\njätta apellatsioonkaebused rahuldamata ja\nmõista kohtukulud välja apellantidelt.\nEuroopa Kohtu presidendi 14. detsembri 2011. aasta määrusega liideti kohtuasjad C-478/11 P–C-482/11 P kirjaliku ja suulise menetluse ning kohtuotsuse huvides.\nEuroopa Kohtu kantselei teatas 11. mai 2012. aasta kirjas, mis saadeti pooltele faksiga ja tähtkirjaga, et kohtuistung suuliste seisukohtade ärakuulamiseks toimub 26. juunil 2012, ning palus neil hiljemalt 15. juuniks 2012 vastata kirjalikult kohtukutsele lisatud Euroopa Kohtu küsimustele.\nNõukogu vastus esitatud küsimusele saabus Euroopa Kohtu kantseleisse 14. juunil 2012. Kirjaliku vastuse esitamise tähtaeg möödus aga 15. juunil 2012, ilma et Euroopa Kohus oleks saanud vastust apellantidele esitatud küsimusele ega vastust selle kohta, kas nad kavatsevad kohtuistungil osaleda.\nApellantidele määrati lõplik tähtaeg kohtuistungil osalemisest teatamiseks. Kuivõrd see tähtaeg möödus 21. juunil 2012 ning apellandid ei olnud selleks ajaks oma vastust esitanud, tühistati kohtuistung suuliste seisukohtade ärakuulamiseks.\nOma apellatsioonkaebuste põhjenduseks esitavad apellandid kaks väidet. Esimeses väites väljendavad nad seisukohta, et Üldkohus rikkus õigusnormi, kui jättis möönmata, et tegemist on vääramatu jõu juhtumiga. Oma teises väites heidavad apellandid Üldkohtule ette, et viimane kohaldas nende suhtes hagi esitamise tähtaega ja selle aluseks olevat õiguskindluse põhimõtet vaatamata sellele, et käesolevates asjades ei tehtud esiteks vaidlusaluseid õigusakte teatavaks ja teiseks ei olnud kohaldatav Üldkohtu kodukorras ette nähtud lisatähtaeg seoses suurte vahemaadega.\nKõigepealt tuleb analüüsida teist väidet.\nApellandid väidavad esiteks, et Üldkohus eiras tõhusa kohtuliku kaitse põhimõtet ja rikkus seega õigusnormi, leides, et kuna vaidlusalused õigusaktid olid avaldatud, siis tuli hagi esitamise tähtaega arvestada alates nende avaldamise päevast. Apellantide arvates oleks Üldkohus pidanud võtma arvesse asjaolu, et vastupidi eeskätt otsuse 2010/656 (muudetud otsusega 2010/801) artikli 7 lõikes 3 sätestatule ei tehtud vaidlusaluseid õigusakte teatavaks, see tähendab neist ei teavitatud individuaalselt nii, et kõnealustel isikutel oleks olnud võimalik nendega tutvuda.\nApellandid väidavad teiseks, et Üldkohus ei oleks pidanud Aafrika riigis elavate apellantide suhtes kohaldama Üldkohtu kodukorra artikli 102 lõikes 2 sätestatud lisatähtaega seoses suurte vahemaadega, seda enam, et asjassepuutuv Aafrika riik oli relvastatud konflikti olukorras.\nNõukogu väidab, et käesolevate kohtuasjade menetluslik raamistik erineb menetluslikust raamistikust, mida Euroopa Kohus analüüsis 16. novembri 2011. aasta otsuses kohtuasjas C-548/09 P: Bank Melli Iran vs. nõukogu (EKL 2011, lk I-11381). Selles kohtuotsuses leidis Euroopa Kohus, et piiravate meetmete võtmise põhjustest individuaalselt teavitamise kohustus tuleneb nõukogu 19. aprilli 2007. aasta määruse (EÜ) nr 423/2007, mis käsitleb Iraani vastu suunatud piiravaid meetmeid (ELT L 103, lk 1), artikli 15 lõikest 3. Kuid erinevalt määrusest nr 423/2007 nägi otsuse 2010/656 (muudetud otsusega 2010/801) artikli 7 lõige 3 ette teatise avaldamisega teavitamise võimaluse juhtudel, kui asjassepuutuva isiku aadress ei ole nõukogule teada.\nNõukogu väidab, et ta teavitas käesolevas asjas apellante vaidlusalustest õigusaktidest teatise avaldamisega vastavalt otsuse 2010/656 (muudetud otsusega 2010/801) artikli 7 lõikele 3. Nõukogu ei oleks saanud neist teisiti teavitada, kuna apellantide kodused aadressid ei olnud teada.\nIgal juhul tähistab vaidlusaluste õigusaktide avaldamise kuupäev nõukogu arvates ELTL artiklis 263 kehtestatud tähtaja arvestamise algust. See tõlgendus tuleneb tema arvates õiguskindluse nõuetest, mis on aluseks menetlustähtaegu reguleerivatele normidele.\nNõukogu märgib lõpuks, et apellantide argumendid, mis puudutavad suurte vahemaadega seotud lisatähtaega, on ilmselgelt põhjendamatud ning sellega vaidlustatakse sisuliselt Üldkohtu kodukorra artikli 102 lõike 2 kehtivust. Samas on see säte üksnes ELTL artikli 263 kuuendas lõigus ette nähtud tähtaja pikendus.\nKõigepealt tuleb märkida, et Üldkohus leidis õigesti, et ta on pädev kontrollima omal algatusel hagi esitamise tähtajast kinnipidamist, kuna nimetatud tähtaeg on imperatiivne (vt eelkõige 7. juuli 1971. aasta otsus kohtuasjas 79/70: Müllers vs. EMÜ ja Euratomi majandus- ja sotsiaalkomitee, EKL 1971, lk 689, punkt 6, ja eespool viidatud kohtuotsus Transportes Evaristo Molina vs. komisjon, punkt 33).\nSeejärel tuleb meenutada, et ELTL artikli 263 kuues lõik näeb ette, et „[k]äesolevas artiklis sätestatud menetlus tuleb algatada kahe kuu jooksul vastavalt kas meetme avaldamisest või teatavakstegemisest hagejale või nende puudumisel kahe kuu jooksul pärast päeva, mil hageja sellest teada sai”.\nKäesolevas asjas avaldati vaidlusalused õigusaktid Euroopa Liidu Teataja L-seerias, kuid otsuse 2010/656 (muudetud otsusega 2010/801) artikli 7 lõike 3 ja määruse nr 560/2005 (muudetud määrusega nr 25/2011) artikli 11a lõike 3 kohaselt tuli need puudutatud isikutele ja üksustele edastada ka kas otse, juhul kui aadress on teada, või teatise avaldamise kaudu.\nSee olukord on tingitud vaidlusaluste õigusaktide erilisest olemusest, kuivõrd nad sarnanevad ühtaegu üldkohaldatavatele aktidele, sest keelavad muu hulgas üldiselt ja abstraktselt määratletud adressaatide kategoorial anda rahalisi vahendeid ja majandusressursse nende isikute või üksuste käsutusse, kelle nimed on ära toodud nende õigusaktide lisades olevates loeteludes, kui ka neile isikutele ja üksustele suunatud üksikotsuste kogumile (vt selle kohta 3. septembri 2008. aasta otsus liidetud kohtuasjades C-402/05 P ja C-415/05 P: Kadi ja Al Barakaat International Foundation vs. nõukogu ja komisjon, EKL 2008, lk I-6351, punktid 241–244).\nLisaks on oluline meenutada, et mis puudutab ühise välis- ja julgeolekupoliitikaga seotud sätete alusel vastu võetud akte nagu vaidlusalused õigusaktid, siis avab just nende aktide üksikakti olemus vastavalt ELTL artikli 275 teisele lõigule ja ELTL artikli 263 neljandale lõigule õiguse pöörduda nendega seoses liidu kohtusse.\nNeid iseärasusi ja sellest tulenevat avaldamise ja teavitamise korda arvesse võttes ei kohaldataks ELTL artikli 263 kuuendat lõiku ühetaoliselt, kui nimetatud aktide lisade loeteludes nimeliselt määratletud isikute ja üksuste osas langeks tühistamishagi esitamise tähtaja arvestamise algus asjaomase akti avaldamise päevale ning mitte sellele päevale, millal adressaatidele sellest teatati. Nimelt on selle teatamise eesmärk just nimelt võimaldada adressaatidel kaitsta oma õigusi parimates võimalikes tingimustes ja otsustada täielikult informeerituna, kas on tarvis liidu kohtusse pöörduda (eespool viidatud kohtuotsus Kadi ja Al Barakaat International Foundation vs. nõukogu ja komisjon, punkt 337).\nSellest tuleneb, et kuigi niisugused aktid nagu vaidlusalused õigusaktid jõustuvad nende avaldamisega, hakkab nende suhtes tühistamishagi esitamise tähtaeg ELTL artikli 263 neljanda lõigu alusel kulgema iga nimetatud isiku ja üksuse osas alates päevast, mil toimus neile kohustuslikus korras teatavakstegemine.\nVastupidi apellantide väidetele teavitati neid käesolevas asjas vaidlusalustest õigusaktidest.\nNimetatud akte ei edastatud küll otse apellantide aadressidele. Kui nõukogu oli nimelt nentinud, et L. Gbagbot, K. J. Konéd, A. D. Boni-Claveried, A. Djédjéd ja A. P. N’Guessani oli võimatu otse teavitada, avaldas ta otsuse 2010/656 (muudetud otsusega 2010/801) artikli 7 lõikes 3 ja määruse nr 560/2005 (muudetud määrusega nr 25/2011) artikli 11a lõikes 3 ette nähtud teatise. Nii avaldas ta Euroopa Liidu Teataja C-seerias 18. jaanuaril 2011 ja 7. aprillil 2011 käesoleva kohtuotsuse punktis 29 nimetatud teatised.\nKuna niisugused teatised võimaldavad puudutatud isikutel tuvastada viisi, kuidas nad saavad enda kandmist kõnealustesse loeteludesse vaidlustada ning milline on hagi aegumise tähtaeg (15. novembri 2012. aasta otsus kohtuasjas C-417/11 P: nõukogu vs. Bamba, punkt 81), siis on tähtis, et hagejad ei saaks hagi esitamise tähtaja kulgemise algust hilisemaks nihutada põhjendusega, et neid ei ole vaidlusalustest õigusaktidest otse teavitatud või et nad said neist tegelikult hiljem teada. Kui hagejatel oleks selline võimalus vaatamata vääramatu jõu puudumisele, siis kahjustataks hagi esitamise tähtaja eesmärki ennast, mis seisneb õiguskindluse tagamises, vältides liidu õiguslikke tagajärgi tekitavate aktide lõputut vaidlustamist (vt eelkõige 30. jaanuari 1997. aasta otsus kohtuasjas C-178/95: Wiljo, EKL 1997, lk I-585, punkt 19; 22. oktoobri 2002. aasta otsus kohtuasjas C-241/01: National Farmers’ Union, EKL 2002, lk I-9079, punkt 34, ja 15. novembri 2012. aasta määrus kohtuasjas C-102/12 P: Städter vs. Euroopa Keskpank, punkt 12).\nMis puudutab lõpuks apellantide argumenti, et Üldkohtu kodukorra artikli 102 lõikes 2 ette nähtud kümnepäevane lisatähtaeg seoses suurte vahemaadega ei ole nende suhtes kohaldatav, kuna nad elavad kolmandas riigis, siis piisab selle märkimisest, et selle argumendi lükkab ümber nimetatud tähtaja kindlaksmääratud pikkus. Sellest tulenevalt ei ole apellandid asjaolu tõttu, et nad elasid hagi esitamise tähtaja vältel kolmandas riigis, selle tähtaja kohaldamise osas objektiivselt teistsuguses olukorras kui liidus elavad või asuvad isikud ja üksused, kelle suhtes kohaldatakse samalaadseid piiravaid meetmeid.\nKõigest eeltoodust tuleneb, et isegi kui Üldkohus rikkus õigusnormi, otsustades, et hagi esitamise tähtaegade kulgemine algas vaidlusaluste õigusaktide avaldamise kuupäevadel, olid need tähtajad, mida tuli arvestada alates käesoleva kohtuotsuse punktis 61 nimetatud kuupäevadest, möödunud 7. juuliks 2011, kui hagid esitati. Neil tingimustel tuleb teine väide tagasi lükata (vt analoogia alusel 19. aprilli 2007. aasta otsus kohtuasjas C-282/05 P: Holcim (Saksamaa) vs. komisjon, EKL 2007, lk I-2941, punkt 33).\nApellandid leiavad, et Üldkohus on rikkunud Euroopa Kohtu põhikirja artiklit 45, jättes tuvastamata vääramatu jõu esinemise selle sätte tähenduses.\nApellantide väitel tuleb Côte d’Ivoire’is toimunud konflikti pidada nende suhtes vääramatuks jõuks, kuna neil ei olnud sellel ajal ühtegi kommunikatsioonivahendit vaidlusalustest õigusaktidest teadasaamiseks ning nad ei saanud seega kasutada oma hagi esitamise õigust.\nNõukogu meenutab, et üks vääramatu jõu tunnus on vääramatule jõule tuginevast isikust sõltumatu sündmuse toimumine, see tähendab sellise asjaolu ilmnemine, mille üle sellel isikul puudub kontroll (8. juuli 2010. aasta otsus kohtuasjas C-334/08: komisjon vs. Itaalia, EKL 2010, lk I-6869, punkt 47). Samas põhjustas Côte d’Ivoire’is valimistejärgse kriisi ja kriisiga seotud vägivalla L. Gbagbo ja tema kaastöötajate keeldumine loovutada võim valitud presidendile. Need asjaolud ei olnud seega apellantidest sõltumatud.\nEuroopa Kohtu põhikirja artikli 45 teine lõik näeb ette, et „[t]ähtaja möödumise tagajärjel ei piirata kellegi õigusi, kui asjaomane pool tõestab ettenägematute asjaolude või vääramatu jõu olemasolu”.\nTuleb nentida, et – nagu märkis Üldkohus vaidlustatud kohtumäärustes – apellandid ei tuginenud Üldkohtus ettenägematutele asjaoludele ega vääramatu jõu olemasolule.\nEuroopa Kohus on siiski leidnud, et apellandile ei saa ette heita, et ta on tuginenud vääramatu jõu olemasolule esmakordselt apellatsioonkaebuses, kui Üldkohus on lahendanud asja määrusega oma kodukorra artikli 111 alusel, ei ole teavitanud apellanti oma kavatsusest jätta tema hagi hilinemise tõttu läbi vaatamata ning ei ole palunud tal põhjendada hilinemist, millega hagiavalduse originaal kohtukantseleisse saabus (18. jaanuari 2005. aasta määrus kohtuasjas C-325/03 P: Zuazaga Meabe vs. Siseturu Ühtlustamise Amet, EKL 2005, lk I-403, punkt 24). Seega tuleb analüüsida apellantide esimest väidet, mis puudutab vääramatu jõu esinemist.\nSelles osas olgu kõigepealt meenutatud, et menetlusnormide range kohaldamine vastab õiguskindluse nõudele ja vajadusele hoida õigusemõistmise käigus ära mis tahes diskrimineerimine või meelevaldne kohtlemine (22. septembri 2011. aasta otsus kohtuasjas C-426/10 P: Bell & Ross vs. Siseturu Ühtlustamise Amet, EKL 2011, lk I-8849, punkt 43 ja seal viidatud kohtupraktika).\nSeejärel tuleb märkida, et ELTL artikli 263 kuuenda lõigu ja Euroopa Kohtu põhikirja artikli 45 kohaselt on huvitatud isiku kohustus tõendada ühelt poolt, et tavapäratute, ettenägematute ja temast sõltumatute asjaolude tõttu ei olnud tal võimalik järgida ELTL artikli 263 kuuendas lõigus sätestatud hagi esitamise tähtaega, ning teiselt poolt, et tal ei olnud võimalik kaitsta end nende asjaolude tagajärgede eest, võttes tarvitusele asjakohased meetmed ülemäärast kahju kandmata (vt selle kohta 18. detsembri 2007. aasta otsus kohtuasjas C-314/06: Société Pipeline Méditerranée et Rhône, EKL 2007, lk I-12273, punkt 24 ja seal viidatud kohtupraktika).\nKäesolevas asjas tuginevad apellandid üldiselt relvastatud konflikti olukorrale Côte d’Ivoire’is, mis nende sõnul algas 2010. aasta novembris ja kestis vähemalt kuni 2011. aasta aprillini.\nSellest hoolimata ei kirjeldanud ükski apellant oma Euroopa Kohtule esitatud apellatsioonkaebuses asjaolusid, mille põhjal viimati nimetatu saaks mõista, kuidas ja millise konkreetse ajavahemiku vältel takistasid üldine relvastatud konflikti olukord Côte d’Ivoire’is ja apellantide poolt põhjenduseks toodud isiklikud asjaolud neil hagide tähtaegset esitamist.\nNeil asjaoludel tuleb esimene väide tagasi lükata.\nKuna ükski apellantide esitatud väidetest ei ole põhjendatud, tuleb apellatsioonkaebused jätta rahuldamata.\nVastavalt Euroopa Kohtu kodukorra artikli 138 lõikele 1, mida kodukorra artikli 184 lõike 1 alusel kohaldatakse apellatsioonkaebuste suhtes, on kohtuvaidluse kaotanud pool kohustatud hüvitama kohtukulud, kui vastaspool on seda nõudnud. Kuna nõukogu on apellantidelt kohtukulude hüvitamist nõudnud ja viimati nimetatud on kohtuvaidluse kaotanud, tuleb kohtukulud välja mõista apellantidelt.\nMõista kohtukulud välja Laurent Gbagbolt, Katinan Justin Konélt, Akissi Danièle Boni-Claverielt, Alcide Djédjélt ja Affi Pascal N’Guessanilt.


Kui loodus läheb filmikaubaks — Sirp\n„Arktika lugu” pole suunatud loodusteadlikkuse arendamisele, vaid pigem illusoorsete emotsioonide esilekutsumisele. kaader filmist\nPrantsuse kineastide viimaste aastate enneolematu menu kõrgtasemel loodusfilmidega, eelkõige „Rändlindude” ja „Pingviinide marsiga”, on pannud selles suunas pead pöörama ka Hollywoodi. Kogus ju „Pingviinide marss” Ühendriikides väidetavalt suurema vaatajaskonna kui enamik kuulsaid põnevusfilme ja lisaks sellele võitis film dokumentaalfilmide kategoorias Oscari. Kommertsiaalne orientatsioon on „Arktika loo” puhul enam kui ilmne: filmi reklaamitakse„Pingviinide marsi” ja „Ebamugava tõe” tegijate uue tööna, kuigi tegelikult ühendab uut filmi nimetatutega ainult asjaolu, et need on turule paisanud samad suurkorporatsioonid (National Geographic ja Paramount). Siit lähtuvalt on „Arktika loo” turustajate nägemuses filmi tegija see, kes filmi kinni maksab, mitte see, kes selle välja mõtleb või üles võtab. Mõistagi on see tagasihoidlikult öeldes pinnapealne lähenemine. Filmi plakat on õrn ja joonistatud, kujutatud on jääkaruema hellitamas oma armsat pojakest. Teisisõnu lubab plakat lastefilmi (ja järelikult „koguperevaatajaskonda”), süvenematut inimest võib see aga ehk veenda isegi animatsioonis. Ja et kogu lugu jutustab lisaks kõigele suurima suurusjärgu muusikastaar Queen Latifah, siis tundub, et põruda ei saa.\nTuleb tõele au anda, et pakutav filmimaterjal on tagasihoidlikult öeldes suurepärane. Inimene, kes suudab vähegi mõista loodusfilmi tegemise tausta, saab kindlasti aru, millist asjatundlikkust, pühendumust ja leplikkust (olude suhtes) on eeldanud nähtava ülesvõtmine. Mõistagi, vajalik on olnud ka kõrgtasemel tehnoloogia, ent tehnoloogia ilma inimeseta ei suuda teadagi sisulist väärtust luua. On ilmselge, et antud juhul pole kaamera taga olnud mitte lihtsalt oma ala profid, vaid selle siirad armastajad. Tulemusena pakub film meile rohkelt ehedat pildimaterjali metsiku Arktika loodusest, selle asustajate elust ja olust ning ka väljakutsetest, millega nad silmitsi seisavad. Ühtviisi nauditavad on seejuures nii veealused võtted kui ka ulatuslikud panoraamid, liuglemine üle valgete külmade maastike. Oma puutumatuse poolest paistavad nood tõesti vaat et paradiisina, nagu seda filmi algul ka väidetakse. See kõik on juba piisav põhjus, et end hallil talvepäeval kodust välja vedada ning vaadata kinolinal troopilise idülli asemel veelgi kargemat maailma.\nKaunitele loodusvaadetele lisaks rõhutakse „Arktika loos” keskkonnateadlikkusele, korrates filmi jooksul vähemalt pool tosinat korda, et Arktika loodusolud on ähvardavalt ja enneolematult muutunud ning seda kõike globaalse soojenemise tagajärjel. Need muutused on ohtu seadnud jääkarude, morskade ning teiste loomade ja lindude aastatuhandeid kestnud elamistavad ja elualad − loomupärastest ellujäämisoskustest ei pruugi enam piisata, sest kuidas sa jahid jääalust hüljest, kui polegi jääd. Globaalne soojenemine peaks eesti vaatajale olema üsna lihtsasti mõistetav teema. Hiljaaegu piisas vaid nina aknast väljapistmisest ja oli siililegi selge, et sügis kipub meil viimasel ajal kahtlaselt pikaks venima. Selle all kannatab lisaks inimese meelele enamgi loodus, mis ei saa õieti aru, kas uinuda või hakata uuesti pungasid ajama. Globaalne soojenemine on seejuures mõneti ebatäpne termin, teadlased eelistavad rääkida kliima muutumisest, sest mõnes piirkonnas võivad muutused kaasa tuua hoopiski tavalisest külmema ilma. Nii või teisiti jääb tõsiasjaks, et iga suurem häda Arktikas saab varem või hiljem probleemiks ka mujal, ka paikades, mis kaugel eemal.\nKõik eelnenu oleks justkui suurepärase linateose eeldus, ometigi on lõpptulemus kunstiliselt kõike muud kui suurepärane. Sedavõrd võimsa algmaterjali juures on see asjaolu eriti kurvastav. „Arktika lugu” illustreerib suurepäraselt möödunud sügisesel Matsalu festivalil peetud aruteluringi loodusfilmi kommertsialiseerumise ja selle tagajärgede üle. Nimelt kasutab „Arktika lugu” küll loodusfilmi formaati, ent näib olevat hüljanud selle missiooni. Film pole suunatud mitte inimese adekvaatse loodusteadlikkuse arendamisele, vaid kutsub esile pigem emotsioone, mis on suuresti illusoorsed. Tundeelu ja romantika, mis filmis loomadele omistatakse, lähtub enamasti kaasaja tavapärastest mõttemallidest, millesse inimest ja tema tajumust tahetakse suruda. Lihtsamalt öeldes on tegu meelelahutusega: ei jutustata lihtsalt looduse lugu, vaid lugu, mida inimene looduskujundite abil soovib kokku seada. Viimast asjaolu kinnitab lõputiitrites teatatud fakt, et filmis kujutatud kaks peategelast Nanu ja Seela ei ole läbi filmi (mõistagi) üks ja sama loom. Margit Adorfiga, kes on seda filmi PÖFFi raames põgusalt kommenteerinud („PÖFF käib vaikselt edasi”, Sirp 14. XII 2007), võib seega küll nõustuda: „Arktika lugu” käivitab ilmselt tõesti nii mõnegi vaoshoituma vaataja „nunnumeetri”. Ent samas julgen arvata, et palju vähem tõuseb näit kõikidel teistel ja vahest sisulisematel mõõdikutel.\nSellest lähtuvalt pakutakse „Arktika loos” ka ühiskonnakriitikat vaid mugavuse võtmes. Jah, me kuuleme, kui hirmus on kliima soojenemine, ent filmis ei vihjata kordagi, mis selle taga lasub. Isegi mitte seda, et põhjuseks on inimene. Viimane tõsiasi võib tunduda teemaga vähegi kursis olevale inimesele mõistagi ilmne, ent vaevalt on see sedavõrd ilmne filmi vaatavale väikelapsele. Selle filmi ära vaadanuna ei kasva temas seega kuidagi teadlikkus, et ta suureks saades võiks või peaks midagi olukorra nimel ära tegema. Ka filmi lõpus esitatud üleskutse „Uuri rohkem, tee omalt poolt samme” ei anna huvilisele mingit sisulist infot. Ainus omapoolne samm, millele kutsub üles viidatud netilehekülg green.nationalgeographic.com, on annetamine seletamata jäetud keskkonnaprogrammidele. Rubriigis „uuri rohkem” räägitakse aga põgusalt tekkinud olukorrast, mitte selle põhjustest − mitte midagi sellest, kuidas saaksime olukorda muuta muutustega omaenda harjumustes ja eluviisis.\nVõib muidugi väita, et kõike eelmainitut üheltainsalt loodusfilmilt oodata oleks liiast. Kes teab, võib-olla täidab „Arktika loos” tehtud valik tõesti oma ülesannet ning teeb loodusest ja selle muredest kõnelemise nii-öelda söödavaks suuremale hulgale inimestele kui loodusfilm seda muidu suudab. Ja annab muu hulgas lastele teada: on olemas jääkarud ja neil on mingi mure. Samas tahaks vägisi küsida, kas niinimetatud üldine maitse, mille järgi selliseid filme kujundatakse, on kuidagi objektiivselt kujunev suurus või on see hoopiski süstemaatilise turustrateegia tulemus. Olen ehk asjatundmatu, ent ei tahaks ikka päriselt uskuda, et kommertsiaalsusega suuri kompromisse tegemata pole suursuguste loodusvõtete tegemine võimalik. Pealegi on ka mõne lihtsama filmi vähesedki sotsiaalsed kommentaarid kriipinud märksa teravamalt kui „Arktika loo” näiliselt rikkalik ja muretsev paatos.


Arvuti kasutamise hõlbustamiseks vastavalt teie vajadustele on mitu võimalust. Kõigil inimestel on erinevad tööharjumused. Seetõttu on ka terve rida sätteid, mida saate muuta, et saaksite oma arvutit kasutada täpselt nii, nagu soovite.\nLevinumad hõlbustussuvandid on saadaval arvuti sätete aknas. Arvuti sätete lehe avamiseks nipsake ekraani paremast servast sissepoole ja koputage nuppu Sätted (või kui kasutate hiirt, siis nihutage kursor kuva paremasse allnurka, nihutage kursorit ülespoole ja klõpsake nuppu Sätted), koputage või klõpsake käsku Muuda arvuti sätteid ja siis käsku Hõlbustus.\nEnim kasutatavad hõlbustusfunktsioonide valikud on saadaval ka sisselogimiskuval. Klõpsake vasakus allnurgas nuppu Hõlbustus\nning valige soovitud funktsioonid või sätted. Need on saadaval iga kord, kui arvuti käivitub.\nHõlbustussätetele pääsete juurde ka töölaua kaudu. Selleks vajutage Windowsi logoga klahvi  + U.\nSuurendi. See on tööriist, mis suurendab kogu ekraani või osa sellest, et näeksite sõnu ja pilte paremini.\nNipsake kuva paremast servast keskkoha poole ja siis koputage nuppu Sätted. (Hiire kasutamisel viige kursor ekraani alla paremnurka, liigutage hiirekursorit ülespoole ja klõpsake nuppu Sätted.)\nNipsake kuva paremast servast keskkoha poole ja siis koputage nuppu Sätted. (Hiire kasutamisel viige kursor ekraani paremapoolsesse alanurka, liigutage hiirekursorit ülespoole ja klõpsake nuppu Sätted.)\nKoputage või klõpsake nuppu Paanid ja nihutage siis liugurit jaotises Kuva rohkem paane.\nKoputage või klõpsake käsku Hiir ja valige soovitud suvandid.\nMuuda hiirekursorite värvi ja suurust. Nende suvandite abil saate hiirekursorit suurendada või muuta selle värvi, et kursorit oleks parem näha.\nHiireklahvide sisselülitamine. Kui hiire kasutamine on teie jaoks kohmakas või keeruline, saate aktiveerida hiireklahvid, et te ei peaks hiirt kasutama. Nii saate kursori nihutamiseks hoopis klaviatuuri numbriklahvistikku või nooleklahve kasutada.\nKui eelistate kasutada arvutit ilma hiireta, proovige Windowsi kõnetuvastust. See on tööriist, mille abil saate kasutada Windowsiga töötamiseks häälkäske. Lisateavet lugege teemast Kõnetuvastuse kasutamine.\nSaate paari erineva võimalusega klaviatuuri kasutust lihtsustada. Kiirklahvide kasutamine on kiire ja mugav. Lisateavet leiate teemast Kiirklahvid. Kui teil on puutefunktsioonidega arvuti, saate tippida välise klaviatuurita. Teine võimalus kogemuse kohandamiseks on klaviatuurisätete kaudu.\nLisateavet muude hõlbustustehnoloogiate kohta leiate Microsofti hõlbustuskeskuse veebisaidilt.\nArtikli ID: 14205 – viimati läbi vaadatud: 14. sept 2016 – redaktsioon: 2


TASUTA SPINNID: Teeni sissemaksega 25 tasuta keerutust\nKodu\t» Triobet\t» TASUTA SPINNID: Teeni sissemaksega 25 tasuta keerutust\nTee täna Triobetis vähemalt 10 euro suurune sissemakse ja saa kasiinolt kingituseks 25 tasuta keerutust. Saad priide spinnidega oma õnne Net Entertainment'i rokkival Guns N' Roses videoslotil proovile panna. Lihtsalt logi oma kasutajaga kasiinosse või ava tasuta Triobeti konto ning tee soovitud summas deposiit.\nSaa liitudes tervitusboonus\nSaa automaatselt 25 tasuta spinni\nKeeruta priilt Guns N' Roses videoslotil\nRokkbändi Guns N'Roses videoslotist lähemalt\nGuns N’ Roses on NetEnt'i uus mänguautomaat, mis anti välja legendaarse bändi taasühinemise puhul ning mängus kõlab ka nende muusika, mida on üle maailma müüdud üle 100 miljoni plaaditäie. Sellised elust suuremad tegelased nagu Axl Rose ja Slash on ehk tuttavad ka muusikakaugetele inimestele või saavad selleks nüüd läbi tahvel-ja sülearvutite või mobiilsete seadmete.


Päevapilt: Põlengus räsitud Rakvere mini-Rimi avamisel oli rahvamurd - Paberleht - Tasuline - Virumaa Teataja\nIda-Viru keskhaigla töötajad on nakatunud koroonaviirusega, haigla jätkab tööd\nRakvere riigigümnaasiumi rajamine läheb sujuvalt\nTallinna busside esiuksed suletakse\nEesti tarbijakrediit on Euroopa kalleim\nTuristid trügisid suvel maale\nPerearst: psühholoogilist madalseisu ja abivajadust on väga palju (1)\nMare Oja: teen vabatahtlikku tööd, kuni tervist ja jaksu on\nVälismaa firmalt laenu võtta soovinud naine langes ohvriks\nPäevapilt: Põlengus räsitud Rakvere mini-Rimi avamisel oli rahvamurd\nTamsalu gümnaasiumis on nüüdsest abiks invatõstuk\nSallas avatakse raamatukogupunkt\nKorvpalluri positiivse koroonaproovi mõju on sügisturniirile väike\nKuidas kõlab Arvo Pärdi muusika meie kõrvus, hinges ja südames?\nMuusika puudes, liivas, kaljudes\nVirumaa tennise esivõistluste finaalis mängis verinoor üllataja\nLääne-Viru ekstreemsportlane näitas Baltikumis head taset Meelelahutus\n10. september 2020, 13:12\nPõlengus räsitud Rakvere mini-Rimi uksed avati taas. Rahvast oli uudistama tulnud tublisti. FOTO: Ain Liiva\nAprillis toimus Rakvere kesklinnas toidukaupluse mini-Rimi põleng – kauplust räsisid nii tuli kui ka kustutusvesi. Tänaseks on taastamistööd lõppenud ja kauplus avas ostjatele uksed. Inimesed korraldasid paraja ostumöllu.\nRakvere mini-Rimi juhataja Leelo Valk rääkis, et pood läbis totaalse muutuse ja on taastatud selliselt, nagu näevad välja kõige uuemad Rimid üle Eesti. Poekülastajaid ootavad uuendused ja üllatused.\n"Meil on nüüd olemas kauaoodatud iseteeninduskassad, soojatoidulett ning salatibaar. Lisaks saab tänasest Rimist osta teele kaasa sooja värsket kohvi. Eraldi väljapaneku moodustavad veganitooted," rääkis Valk. Ta lisas, et poe avamise emotsioonid on rõõmsad ja ootusärevus suur, kauplus on töötaja sõnutsi väga ilus.\nRimi Eesti Food AS-i kauplused kuuluvad Rootsi kapitalil põhineva Rimi Baltic AB kaupluste hulka, mille ainuomanikuks on ICA Gruppen AB.\nKokku on Rimi Baltic AB-l kolmes Balti riigis 276 kauplust, sealhulgas 87 hüpermarketit (neist 17 Eestis), 68 supermarketit (neist 20 Eestis), mini-Rimisid 100 (neist 44 Eestis), ekspress-Rimisid 20 (neist 3 Eestis) ning üks odavmüügikauplus Lätis. Rimi pakub Eestis tööd ligi 2700 inimesele.\nRakvere mini-Rimis töötab kaksteist inimest, aprillikuise õnnetuse ajal oli tööl kuus. Rakvere mini-Rimis on pinda veidi üle viiesaja ruutmeetri.\n17. aprillil said päästjad väljakutse Rimi poe põlengule kell 12.40 ning teataja sõnul olid leegid kaupluse katusest väljas. Tulekahju lokaliseeriti kella 13.57-ks.


Teavitame taas ohtlikust turvatoolist! - Väikelaps - Emmede Klubi\nTeavitame taas ohtlikust turvatoolist!\n13. Sep 2019, 17:28 Emmede Klubi\nKa sel nädalal jõudis üks Eestiski liikvel olev turvatool Euroopa Komisjoni ohtlike toodete kiirhoiatussüsteemi Rapex. Seekord puudutab hoiatus Best Baby (müüakse Osanni, Bambisoli brändide all) turvatooli tüübikinnitusnumbriga E1 04301367, tüüp BBC-A72.\nHoiatavas teates kirjutatakse, et turvatool ei suuda piisavat hulka autoõnnetuses tekkivast kineetilisest energiast summutada ning seetõttu võib laps õnnetuses vigastada saada. Toode ei vasta Euroopa Liidu nõuetele.\nHiinas valmistatud turvatool tuleb siinselt turult eemaldada.\nSeega kui teie peres on kasutusel pildil oleva tooliga sarnane turvatool, siis tasub kontrollida tüübikinnitusnumbrit. Kui number kattub Rapexisse lisatud tootega, siis tuleb tooli kasutamine lõpetada ning see müüjale tagastada.\nMTÜ-Laps-Turvaliselt-Autos Rapex turvatool turvavarustus


Kliimamuutustest tingitud migratsioonilained kujundavad lähitulevikus ümber riikide rahvastikud | Makroskoop\nKuiv Manyara järv Aafrika rahvuspargis\nKliimamuutused on jõudmas punkti, kus tagasiteed enam ei ole. Riikidevahelise kliimamuutuste paneeli (Intergovernmental Panel on Climate Change – IPCC) uusim raport ütleb selgelt, et isegi kui süsiniku emissioon homme täielikult lõppeks, on seda atmosfääri akumuleerunud piisavalt, et avaldada planeedi ökosüsteemidele mõju veel aastakümneid.\nSeetõttu on peagi Glasgows toimuv 26. ÜRO kliimamuutuste konverents, ehkki vajalik propageerimaks kliimamuutuste mõjude pehmendamise meetmeid, täiesti ebapiisav vahend tegelemaks teise olulise väljakutsega, millega inimkonnal silmitsi tuleb seista, nimelt kohanemisega.\nKui kuumus, tõusev mereveetase ning põuad muudavad terved piirkonnad meie planeedil elamiskõlbmatuks, võivad miljonid kui mitte miljardid inimesed hakata ümber asuma ellujäämiseks sobivamatele laiuskraadidele. Raskeim ülesanne, mis meil ees seisab, ei ole emissiooni vähendamine, vaid inimeste ümberasustamine. Ei IPCC ega ükski teine rahvusvaheline organisatsioon või institutsioon ei ole hetkel pädev niivõrd fundamentaalse inimkonna geograafiliste positsioonide küsimusega tegelemiseks.\nSõjajärgsetel kümnenditel aset leidnud migratsioon nii riikidesiseselt kui piiriüleselt järgis väga ettearvatavaid mustreid. Kõige suurem migratsioonilaine oli 23 miljoni inimese lahkumine endise Nõukogude Liidu territooriumilt.\nKui kuumus, tõusev mereveetase ning põuad muudavad terved piirkonnad meie planeedil elamiskõlbmatuks, võivad miljonid kui mitte miljardid inimesed hakata ümber asuma ellujäämiseks sobivamatele laiuskraadidele.\nJärgmistel kümnenditel tuleb maailmal aga rinda pista mitmete demograafiliste lahkhelidega. Tööjõupuudus Põhja-Ameerikas, Euroopas ja Põhja-Aasias muutub aina akuutsemaks ning sunnib neid regioone oma immigratsioonipoliitikat vastavalt ümber kujundama.\nKümned miljonid asiaadid võivad olla sunnitud ümber asuma üle Euraasia mandri, kui terved Aasia piirkonnad muutuvad elamiskõlbmatuks ning elatusallikad kokku kuivavad. Suur hulk Lõuna-Aasia ja Lõuna-Hiina rahvast voolab põhja poole Lõuna-Venemaa ja Kasahstani stepi aladele, kus on külluses viljakat maad, ent napilt inimesi.\nTööjõupuudus Põhja-Ameerikas, Euroopas ja Põhja-Aasias muutub aina akuutsemaks ning sunnib neid regioone oma immigratsioonipoliitikat vastavalt ümber kujundama.\nPaljud ülalmainitud muutused leiaksid tõenäoliselt aset ka ilma kliimamuutusteta, kuid on selle tõttu tänaseks peaaegu kindlad. Ennustatakse, et jõuame käesoleval sajandil „rahvastiku tippu” ehk inimkonna ajaloo suurima elanikkonna arvuni, ligikaudu 11 miljardi inimeseni. Sealt edasi muutub ellujäämine jaotamise küsimuseks. Kuidas me otsustame end paigutada meie planeedi 150 miljoni ruutkilomeetri suurusele territooriumile? Kas tänane maakaart selle jaoks üldse sobib, arvestades kui paljud inimesed peavad erinevatel ajahetkedel üha uuesti kolima üle erinevate piiride?\nMigratsiooniküsimustes on riikide valitsustel suveräänne pädevus, kuid inimkonna geograafilise jaotuse väljakutsega tegelemine nõuab ulatuslikumat tegutsemist kui kahepoolsete migratsioonilepetega nokitsemine.\nMe peame suutma ületada lõhe ülitundliku ja lühiajalise perspektiiviga migratsiooniteemalise poliitilise diskursuse ja inimkonna majutamiseks vajaliku kollektiivse strateegia vahel. Rääkida pigem inimkonna geograafiast kui migratsioonist võib olla võimas retooriline tööriist, sest see rõhutab, et me oleme kõik samas paadis ning nihutab fookuse kitsalt riiklikult suveräänsuselt laiema ulatusega planeedi majandamise küsimusele.\nSuur hulk Lõuna-Aasia ja Lõuna-Hiina rahvast voolab põhja poole Lõuna-Venemaa ja Kasahstani stepi aladele, kus on külluses viljakat maad, ent napilt inimesi.\nMuutuva kliimaga maailmas on meil vaja uut tüüpi kontinentidevahelist tööjaotust. Lõuna-Ameerika ja Aafrika hakkavad laiali saatma üha enam emigrante. Põhja-Ameerika ja Euraasia peavad hakkama vastu võtma veelgi enam inimesi, juhtides neid samas edasi põuaga võitlevast USA lõunapiirkonnast ning Lõuna-Aasiast viljakamale sisemaale. Ilmselt hakkavad kliimapioneerid keerulist maastiku näiteks Kanadas ja Venemaal sinna tulevikus saabuvate miljonite migrantide jaoks sobilikuks kohandama.\nKa meie poliitiline kartograafia teeb läbi muutuse. Uppuvad Vaikse ookeani lõunapiirkonna saared tuleb maha jätta ja rahvastik ümber asuda Austraaliasse või Uus-Meremaale, mistõttu kujunevad neist suveräänsetest riikidest ilmselt Okeaania protektoraadid. Tänased rahalistes raskustes ja väheneva rahvastikuga Visegrádi riigid võivad kujuneda suuremaks föderatsiooniks, et paremini hallata nende elutähtsat metsa, põllumaad ja jõgesid, et valmistuda Araabia ja Aasia riikidest saabuvaks demograafiliseks täienduseks.\nKuidas me otsustame end paigutada meie planeedi 150 miljoni ruutkilomeetri suurusele territooriumile? Kas tänane maakaart selle jaoks üldse sobib, arvestades kui paljud inimesed peavad erinevatel ajahetkedel üha uuesti kolima üle erinevate piiride?\nVastupidiselt tänastele tsentraalsusele suunatud tendentsidele ei hakka Briti saared oma ressursside jagamist mitte ainult laiendama, vaid muutuksid keskaja Hansa Liidu taaskehastuse keskseteks kaubandussadamateks, sidudes Churchilli Kanadas Aberdeeniga Šotimaal ja Kirkenesega Norras.\nMitmed teadlased on küsinud: mis on suveräänsusest kõrgem? Kui me oleme targad, on vastuseks „programmeeritav geograafia” — kohtade ümberkodeerimine vastavalt nende funktsioonile meie muutuvas globaalses süsteemis. Elamiskõlbulikud piirkonnad on meie maa kõige väärtuslikum ressurss ja me peame selle kasutamist tulevaste põlvede nimel optimeerima. Me oleme tulevikule võlgu suveräänsuse kohandamise uue reaalsuse järgi.\netnogenees Kliimasoojenemine Migratsioon rahvaste ränne


Eliise blogi: [1/1001] Thomas Harris "Voonakeste vaikimine" ("The Silence of the Lambs")\n[1/1001] Thomas Harris "Voonakeste vaikimine" ("The Silence of the Lambs")\nOlen Doktor Lecteri filmide suur suur fänn. Viimane kord raamatukogus jäi mulle pihku novell, mille põhjal Voonakeste vaikimine (nendest kõige kõige parem film) on tehtud ja otsustasin selle läbi lugeda. Olen märganud, et tihti on raamat parem kui selle järgi tehtud film. Niisiis mõtlesin, et kui juba film oli super, siis arvatavasti on raamat veelgi parem, kuid see oli üpris samal tasemel. Filmis on välja jäetud väga vähe ja raamatut on hästi järgitud (isegi mõned repliigid on sõnasõnalt samad). Võibolla oli film isegi natu-natukene parem.. Igatahes kui ma peaks Voonakeste vaikimist soovitama, siis pigem filmi kujul.\nDoktor Hannibal Lecter on endine kogenud psühhoterapeut, kes on nüüdseks mõrvade ja kannibalismi eest trellide taga. Liikvel on aga hoopis psühhopaat, Buffalo Bill, kes röövib noori naisi ja kelle nülitud laibad leitakse hiljem veekogudest. Noor FBI eriagent Clarice Starling saadetakse doktor Lecteri juurde, lootuses saada juhtnööre, mis viiks Buffalo Billi tabamiseni.\nMinu lemmik sellest loost on doktor Lecter. Võibolla sellepärast, et Hopkins mängib selle tegelaskuju nii hästi välja. Raamatu puhul ma ei pannud eriti tähele, et Lecter minus mingisuguseid tundeid ärataks, küll aga filmi puhul. Ja loomulikult Buffalo Bill.. Müts maha Ted Levine'i ees, samuti meisterlik näitlejatöö. Mitte midagi üleliigset, täpselt paras kogus hullumeelsust.\nLõpus läks nüüd jutt rohkem filmi peale üle, kuid mulle meeldis tõesti film rohkem kui raamat. Novell polnud halb, ei, lihtsalt vaadates kandub kõik kuidagi võimsamalt üle. Natukene ebatavaline, vähemalt minu jaoks, et film on parem kui raamat. Üldjuhtudel olen pigem vastupidist märganud. Põnev lugemine oli ikkagi, mis siis, et teadsin lõppu ette.


Robert Kitt noortele: teie esimest töökohta 30 aasta pärast enam pole - Majandus\nRobert Kitt noortele: teie esimest töökohta 30 aasta pärast enam pole\n7. veebruar 2018, 16:45\nMTÜ Tagasi Kooli projekti raames täna tunni andnud Swedbanki juht Robert Kitt ütles oma ettekandes, et selleks, et tulevikus edukas olla, peaksid tänapäeva noored õppima uusi asju ja mitte kõiki panuseid ühele kaardile tegema.\nErialavalikust rääkides rõhutas Kitt, et tegelikult ei oska keegi täna täie kindlusega väita, mis töökohad on 30 aasta pärast hinnatud. Seetõttu on oluline riske hajutada ja mitte oma panuseid ühele kaardile panna.\n«Tuleviku ametikohad sisaldavad kindlasti rohkem IT-d ja andmetega töötamist. Üsna kindel on ka see, et seda ametit, mida pärast keskkooli lõpetamist õppima lähete, ja seda tööd, mida te alguses teete, 30 aasta pärast enam pole!» ütles Kitt keskkooliõpilastele, kellel soovitas eelkõige õppida õppima ja õppida uusi asju.\n«Õppige tegema uusi asju, mida te pole veel teinud, sest kui väliskeskkond mingil hetkel muutub, ja see kindlasti muutub, siis olete olukorras, kus te ei suuda ajaga kaasas käia ja leida uut töökohta. Tuleb õppida kandideerima töökonkurssidel ja õppida ümber õppima.»\nSel nädalal annavad e-külalistunni ka näiteks Marju Lauristin, Rasmus Puur, Põhja-Tallinn, Marju Kõivupuu, Karl Vilhelm Valter ja Helen Sildna.


Ansip ja Almunia arutasid Eesti võimalikku liitumist euroalaga - Äripäev\nAnsip ja Almunia arutasid Eesti võimalikku liitumist euroalaga\nÄP 17. juuli 2006, 00:00\nVoliniku hinnangul on Eesti majandusnäitajad väga head, kuid riik peab tähelepanu pöörama kiire kasvuga kaasnevatele riskidele. Nendeks nimetas ta tavapärasest kõrgemat inflatsiooni, ettevõtete ja eraisikute kiiresti kasvavat laenukoormust ning tööjõupuudust.\nPeaminister Andrus Ansip andis volinik Almuniale ülevaate Eesti eurotsooniga liitumise ettevalmistustest. "Eesti soovib liituda euroalaga nii kiiresti kui võimalik. Selle eesmärgi saavutamisele aitab kaasa valitsuse range eelarvepoliitika, Eestil on Euroopa madalaim riigilaenude osakaal sisemajanduse kogutoodangust ning valuutakomitee süsteemi kaudu on krooni vahetuskurss euroga muutumatu," ütles Ansip.\nPeaministri sõnul ei allu inflatsioon avatud majanduses sajaprotsendiliselt valitsuse kontrollile ja sõltub Eesti puhul suuresti nafta- ja gaasihindade muutustest maailmaturul. "Laenukoormuse kasvu pidurdamiseks on Eesti Pank juba karmistanud eluasemelaenude tingimusi. Palkade kasv on loomulik, kuid see tempo ei tohi ületada tootlikkuse kasvu," lausus peaminister.\nRahandusvoliniku soovitusel peab Eesti tegema euroga liitumise ettevalmistamisel jätkuvalt pingutusi, et inflatsioonimäära vajaliku tasemeni alandada.\nReedel kohtus Euroopa Komisjoni rahandusvolinikuga ka rahandusminister Aivar Sõerd. Kohtumisel räägiti laenukasvust ja euro kasutuselevõtust.\nVolinik märkis, et tähelepanelikult tuleb jälgida laenukasvu. Majanduse kiiret arengut võib hakata piirama ka pingeline olukord tööjõuturul ja sellest tulenev palgasurve. Almunia rõhutas, et sellises olukorras on väga oluline jätkata konservatiivse fiskaalpoliitikaga.\nAivar Sõerdi sõnul on voliniku visiit oluline märk komisjoni toetusest Eesti majanduspoliitikale ja püüdlustele liituda euroga.


Väga suur hirmutunne;\nKiired südamelöögid ja hingamine.\nLiigne higistamine, külmavärinad või kuumahood.\nLihaspinge, peavalud, seljavalud.\nPaljudel juhtudel võib ärevushäirete puhul kasutada taimseid preparaate retseptiravimite asemel. Viimase võivad põhjustada sõltuvust ja neil võib olla ka teisi ebameeldivad kõrvaltoimed. Ärevusega inimesed peaksid proovima kaltsiumi, magneesiumi ja B-vitamiini kompleksi. Need toitained on olulised närvisüsteemi tervislikuks toimimiseks, eriti peamiste keemiliste vahendajate, neurotransmitterite, tootmiseks ajus.\nB-vitamiinide kompleks 1 tablett päevas koos toiduga B-50 kompleks, mis sisaldab 50 mcg vitamiini B12 ja biotiini, 400 mcg foolhapet ja 50 mg kõiki muid B-grupi vitamiine.\nJätke enda menüüst välja kofeiin, alkohol ja liigne suhkur, sest need kõik võivad kaasa aidata ärevuse tekkele.\nTehke regulaarselt aeroobseid harjutusi – need aitavad põletada piimhapet, toodavad endorfiine ja suurendavad Sinu hapniku kasutamist.


Buñuel, Dalí ja Õunapuu — Sirp\nBuñuel, Dalí ja Õunapuu\n„Taevavõtit” hoiab koos esteetika, kunstiline lähenemisnurk, mis püsib kogu linateose vältel. Lühimängufilm „Taevavõti” (Film Towr Kuubis, 2010, 20 min), stsenarist, režissöör ja kunstnik Ervin Õunapuu, operaator ja monteerija Rein Kotov, helilooja Rivo Laasi, produtsent Margus Õunapuu. Osades Roman Baskin, Mattias Jürgens, Kaido Veermäe, Hendrik Toompere jr, Tuuliki Poom, Väino Laes, Mait Malmsten, Ivo Uukkivi, Ants Ander jt. Esilinastus 4. XI kinos Artis. Sissejuhatuseks olgu öeldud, et üle kõige on mulle meeldinud Luis Buñueli ja Salvador Dalí loodud filmid „Andaluusia koer” (1928) ja „Kuldajastu” (1930). Miks meil midagi seesugust pole tehtud? Rahastamis- ja tsensuuriprobleemid oleksid ehk ületatavad. Põhjus on lihtsam: sürrealistlikku mõtlemist on vähe nii filmitegijate kui ka publiku hulgas. Viimasel jääb seda ehk rohkemgi puudu kui loojate seas, julgen oletada. Ka ajastu ei soosi enam sürrealismi – pole praegu enam avangardismi ja protestikultuuri kuldajastut. Õieti on sõna „mõtlemine” siin üpris vale, kui pidada mõtlemist millekski, mida juhib mõistus ja loogika. Just mõistust ei tohi olla! Just loogika rikub asja! Teos sündigu assotsiatsioonide tulemusel.\nJa nüüd, palun väga, Ervin Õunapuu on teinud „Taevavõtme”. Sellest filmist ei tee tervikut lugu ega tegelaste karakterid, lootus loos ei kehti kronoloogiline enne-nüüd-pärast-printsiip ega kausaalsus. Filmi hoiab koos esteetika, kunstiline lähenemisnurk, mis püsib kogu linateose vältel.\nNagu ikka sürrealismis, on „Taevavõtmeski” palju satiiri ja groteski (või tuleb öelda „pulli”?), musta huumorit, mängu ja karikeerimist-parodeerimist. Harilikult on parodeerimine sekundaarne, see vajab konkreetset taustsüsteemi, mida välja naerda. Sürrealismi puhul oleks tegu justkui autoparoodiaga: parodeeritaks nagu iseennast, naeruvääristatakse tervet maailma ja kõiki olemasolevaid konventsioone. Leidub mõnevõrra otsesematki irooniatuld, näiteks filmi lõpuepisoodis, fotonäituse avamisel, kui kunstiteoreetik (Ants Ander) targutab teemal, mis on kunst ja mis on vaimsus. Vaataja ei saa ega tohigi küsida, mis oli enne, mis on nüüd, mis tuleb pärast, ajatelg lüüakse segi. Samuti ei saa vaataja teada, miks üks tegelane teeb seda ja teine teist, autoril pole olnud kunagi kavatsustki publiku huvile vastata – sellepärast, et …\nMiks „Taevavõtme” peategelasel Sebastianil (Roman Baskin) on vaja vanal gravüüril just naba retušeerida? Paradiisi pääsemiseks? Miks peab noormees Ekkel (Mattias Jürgens) selle oma kõhult maha lõikama? Ärge esitage tobedaid küsimusi, kausaalsus ei kehti, peaasi et oleks efektikas ja lööv ning seda naba kastreerimine kahtlemata on. Milleks kukub (hukkub?) rulluisutaja (Tuuliki Poom) Õunapuu linateoses? Kas sellepärast, et Johannes Pääsuke tegi kunagi meie fotoklassikasse kuuluva pildi „Poiss puujalgrattaga”? Sellele pole vastust, nagu me kunagi ei tea, miks lendas pauhti rentslisse jalgrattur Buñueli-Dalí „Andaluusia koeras”, sama ajal kui üks kaunis naine imetleb albumis Jan Vermeer van Delfti kuulsat maali „Pitsikuduja” (see on Euroopale umbes sama, mis meile „Poiss puujalgrattaga”). BuñuelilDalíl kannab jalgrattur valget peleriini, Õunapuul on rulluisutaja valges sportlikus kostüümis. Miks on peategelase sõbratariks mulatitar (Diana Ots)? Miks osa tegevuse paigaks on nn Suure isamaasõja ohvritele-kangelastele püstitatud kurikuulus obelisk Maarjamäel? Kas sellepärast, et see on tapariistaga sarnane ja selle kaudu jõuab paradiisi nagu pussnoapiste abil? Miks on naba paradiisi pääsemise võti? Miks elustub nabalõikamise ajal minevik nõukogulike seltsimehelike tseremooniate näol Maarjamäel, mis toonase filmimise ajal tõe pähe tehti, kuid mis nüüd on muutunud totaalselt sürrealistlikeks? Miks politseinikud (Mait Malmsten ja Ivo Uukkivi) fotokunstnik Sebastiani politseiautost välja tõstavad? Miks fotokunstnikule isegi fotoaparaat tagasi antakse? Vastus on priima: mängu läheb plaan B!\nNii et jätke see realistlik uudishimutsemine, lennake fantaasiaga kaasa! Sürrealismis pole „miksidel” mingit tähtsust! Filmis on kujutatud ka publiku reaktsiooni säärase kunstitegemise puhul. Pildistamissessiooni ajal möödub Maarjamäe monumendi lähedalt juhuslikult vanapaar (Salme Poopuu ja Ain Jürisson), nende nägudel on hämmeldus ja taunimine. Parem mitte vaadata, etem kohe kaduda!\nBuñuel ja Dalí kujutasid urineerivat naist; see oli toona üldiselt omaks võetud madonnakultuse juures enneolematu ja keelatud. Naine oli püha, naine niisuguse asjaga ei tegelenud ning autorid pälvisid terve Euroopa hukkamõistu. Aga seda nad just tahtsidki. Provokatsiooni on vastuvoolu minejate hulgas alati kõrgelt hinnatud, ka Sebastianil õnnestub õrritada politseid. See on täistabamus! Eriti veel see, et politseinik näitab relva. Kahju, et seadus ei luba boheemlasele kuuli kerre kihutada! Ja pole raske arvata, mida meie pürjel arvab nabalõikusest. Õunapuu pole kunagi olnud ninapidi mullas tuhnija, tema assotsiatsioonide mäng käib kõrgelt: Aadam ja Eeva, veri ja pussnuga, sekka monteeritud meie pühaduse, Johannes Pääsukese kunstfotod tsaariajast. Ja sugugi mitte niisama. Õunapuu on proloogis lavastanud Pääsukese fotod, muutnud Pääsukese pilti tardunud dünaamika ehtsaks, liikuvaks dünaamikaks. Puurattaga jalgratas vurab (tõukaja Hendrik Toompere), pealegi veel sügavas lumes. Non plus ultra, täpselt sürrealismi tähendusrikas absurdsus, filmi proloog annab hiilgavaid lubadusi. Pateetiline muusika (Mozarti „Gloria”), mis saadab seda stseeni, annab tegevusele erilise tähenduse, süvendab sürrealistlikku haaret.\nParemad alternatiiv- ja avangardfilmid on ikka lühemad, sest oleme sedavõrd harjunud kausaalse jutustamisviisiga, et paljud ei suudaks isegi pingutades lõpuni vaadata tavapikkuses teost, ei järgita väljakujunenud jutustamisviisi kaanoneid. Nagu sürrealistlike või sürrealismimaiguliste teoste puhul tihti kombeks, nii on ka „Taevavõtmes” tegu ringja ülesehitusega: lõpus jõutakse algusesse tagasi, epiloog sarnaneb proloogiga. Kuidas sa muidu lõpetadki, kui ei soovi, et hakataks urgitsema, mida kunstnik küll sellega öelda tahtis? Kummati ei aeta sürrealistlikes teosteski päris tühja juttu, ent need ei peegelda niivõrd maailma, kuivõrd meie maailmataju, nõnda siis peegelduse peegeldust.\nKunst ja kunstitegemine on tänapäeval jõudnud üsna küsitava piirini ja see ongi „Taevavõtme” sisuks. Ehkki suuresti hüperboliseeritult ja satiiriliselt, näitab teos minu meelest hästi, missugune on nüüdisaja kunstniku pilt maailmast ja iseendast. Aga ei mingeid hinnanguid, ei mingit poolt ega vastu seisukohavõttu. Need jäägu žurnalistikale ja realismile, ülirealistlik (see on sürrealistlik) kunst nii madalale ei lasku. Kõnekad värvid, värvifilmi üleminek mustvalgeks ja vastupidi sujub sisukalt, mõttekas valgus, eriti akendest langevad elektrituled, mis peegelduvad märjal tänaval. Roman Baskin teeb selles peaaegu monotükis oma osa nõtkelt, stiiliga harmooniliselt. Mulle meeldis Õunapuu lühimängufilmidest juba „Kõrbekuu”, nüüd on tulnud sellele väärt lisa.


Sami Seppänen: Ajujahi konkursile laekunud 341 äriidee seas oli enim ideid IKT valdkonnast | Elisa Eesti\nElisast Uudised Sami Seppänen: Ajujahi konkursile laekunud 341 äriidee seas oli enim ideid IKT valdkonnast\nSami Seppänen: Ajujahi konkursile laekunud 341 äriidee seas oli enim ideid IKT valdkonnast\nSama palju ideid esitati Ajujahile ka möödunud aastal. Ideid esitati esmakordselt kõigist 15 maakonnast. Enim kasvas sotsiaalse ettevõtluse kategooria, kuhu esitati 46 äriideed.\nElisa tegevjuhi Sami Seppänen tunneb head meelt tänavuse ideekorje saagi üle. „Kõige enam ideid laekus käesoleval aastal IKT valdkonnast, kuhu esitati nii äppe, jagamismajanduse platvorme kui ka näiteks vähemalt üks isikutuvastussüsteemi lahendus,” rääkis ta ja lisas, et loodab ka tänavuselt hooajalt põnevaid koostööprojekte.\nSami Seppänen tõi välja, et Elisa hindab Ajujahi konkursi kui alustavate ettevõtete tugevat kasvulava kõrgelt ning ootab ka sel aastal Ajujahi programmist tiime, kellega koos maailma muuta. „Loomulikult on olulised head ideed, kuigi veelgi tähtsam on, et tiimid on valmis õppima sellest, mida kliendid ja turg tegelikult vajavad ning oma ideed konkursi käigus edasi arendama.“


Kui olete huvitatud hea blogipostituse kirjutamise õppimisest, siis kardan, et mul pole teile häid uudiseid …\nKvaliteetse ajaveebipostituse meisterdamine võib võtta palju – palju (!) Aega.\nNäitus (a): see meie postitus võrdleb kolme kõige populaarsemat "mega teemad" jaoks WordPress – Divi vs Avada vs X teema kulus umbes 16,5 tundi.\nNagu ka alates tühjast ekraanist ja lõpetades ekraaniga "avaldada" nuppu, kulus meil 16,5 tundi tööd.\nSee on 8. peatükk suurema juhendi kohta kuidas alustada edukat blogi.\nKuid see on võib-olla natuke ekstreemne, oma põhjalikkuse ja selles uuritud uuringute tõttu.\nSee öeldud, te ei tohiks tegelikult oodata kvaliteetse ajaveebi postituse koostamist vähem kui 3-4 tunni jooksul.\n1 Kuidas kirjutada head blogipostitust\n1.1 �� 1. samm: alustage eesmärki silmas pidades\n1.2 �� 2. samm: valige õige märksõna\n1.3 3 3. samm: esitage viis (või enam) alternatiivset pealkirja\n1.4 4 4. samm: valmistage ette kontuur\n1.5 5 5. samm: tehke oma uurimistöö\n1.6 6. samm: "Kirjutage → Redigeerimine → Korrektuur"\n1.7 7 7. samm: korrake\n2 Sinu kord\nKuidas kirjutada head blogipostitust\nJärgmistes jaotistes näitan teile, millised on täpsed sammud. Hea blogipostituse kirjutamine on järgmine:\n��♂ Algaja märkus: kuidas WordPressis uut blogipostitust looma hakata.Pärast oma WordPressi administraatori paneelile sisselogimist klõpsake nuppu Postitused külgriba põhimenüüs ja seejärel edasi Lisa uus. See viib teid ekraanile, mis näeb välja umbes selline:\n(1) Koht teie postituse pealkirja jaoks. WordPress võtab selle ja näitab seda külastajatele otse postituse põhiosa kohal.\n(2) Kereosa. Siit saate oma postituse kirjutada. Liides on väga sarnane MS Wordi omaga. Teil on olemas kõik teksti põhivormingu funktsioonid (nt paksus kirjas, kaldkirjas, teksti joondamine vasakule / paremale / keskele, loendite loomine jne) ning meediumid saate üles laadida ka oma tekstisisu kõrval.\n(3) Sellele nupule klõpsates saate postitusele pilte lisada.\n(4) Lülitu vahel Tekst ja Visuaalne toimetajad. Kasutage esimest ainult siis, kui olete HTML-koodiga vähemalt ebamääraselt tuttav.\n(5) Avalda sektsiooni. Siin on peamine Avalda nuppu, kus saate reguleerida ka avaldamise kuupäeva või postituse olekut.\n(6) Kategooriad ja Sildid. Saate oma postituse määrata suvalisele arvule kategooriatele ja / või siltidele. Teie enda otsustada, kuidas soovite oma ajaveebis sisu korraldada.\n(7) Arutelu. Otsustage, kas soovite oma blogi postitusele kommentaare lubada või mitte. "trackback ja pingback" millega saate jätta märkimata.\n(8) Esiletõstetud pilt. Enamik WordPressi teemasid võtab selle esiletõstetud pildi ja kuvab selle kusagil nähtavas kohas oma ajaveebi postituse kõrval. Mõelge sellele kui pildile, mis on teie blogipostituse kõige representatiivsem.\nVõite sellel paneelil näha muid elemente – see kõik sõltub teie aktiivsest teemast ja pistikprogrammidest ning nende pakutavatest võimalustest.\n�� 1. samm: alustage eesmärki silmas pidades\nIgal teie avaldatud blogipostitusel peaks olema konkreetne eesmärk – eesmärk, mida soovite selle postituse kasutamisega edasi arendada.\nMa tean, et see võib natuke kõlada "suurejooneline" ehk siis jagagem asjad ära:\nEsiteks vajate ajaveebi pidamisel sisestrateegiat. Sa ei saa lihtsalt alustada postitusi vasakult ja paremalt ning loota, et asjad juhtuvad võluväel iseseisvalt.\nTegelikult kahekordistab tegeliku kirjaliku ajaveebistrateegia koostamine teie eduvõimaluse (andmed ütlevad).\n(Diagrammid autorilt Visualizer Lite.)\nAga mida see täpselt tähendab, eks?\nPeate alustama oma põhieesmärgist.\nTeie ajaveebi eesmärk on vastus küsimusele "miks sa blogid?" – ülioluline element hea blogipostituse kirjutamisel.\nKas soovite oma niššisse kaubamärgi üles ehitada ja endale nime panna??\nKas soovite teenida raha, suunates inimesi toodetele ja teenima vahendustasusid??\nKas soovite müüa oma tooteid??\nKas soovite inimesi teavitada viimastest ettevõtmistest teie ettevõttes või mõnedest sündmustest läheduses?\nKas soovite, et inimesed külastaksid teie telliste ja mördide äri??\nKas soovite genereerida müügivihjeid, mida saate seejärel võtta ja jälgida?\nVõi on teie radaril midagi täiesti erinevat …\nÜkskõik, mis teie eesmärk võiks olla, peaks see alati olema iga üksiku ajaveebi postituse avaldamise peamine põhjus. Mõelge iga kord, kui töötate mõne sisu kallal, "Kuidas aitab see mul saavutada X-i?"\nVaadake järgmist näidet; see on meie postitus, kus võrreldakse kõige populaarsemaid CDN-teenuseid turul. Seal oli kolm peamist eesmärki, mida me tahtsime saavutada:\nJätkake meie kaubamärgi loomist WordPressi kogukonnas, pakkudes põhjalikku ressurssi, millest WordPressi plussid saavad kasu.\nKasvatage meie infolehte.\nTooge lisatulu sidusettevõtete linkide kaudu.\nVaadake järele, vaadake, mida te sellest postitusest arvate.\n�� 2. samm: valige õige märksõna\nRääkisime põgusalt märksõnadest, kui arutasime, kuidas saate oma konkurentsi luurata – et näha, milliseid märksõnu nad sisu loomisel optimeerivad. Noh, märksõna uurimine läheb palju sügavamale.\nIga teie avaldatud postitus peaks käsitlema konkreetset peamist märksõna või võtmefraasi.\nIdeaalis on see märksõna asi, mida inimesed otsivad Google’ist palju, kuid veel pole palju muid postitusi ega saite, kes konkureeriksid vastuste pakkumiseks.\nMärksõnade uurimist saate teha selliste tööriistadega nagu Google’i märksõnade plaanija või KWFinder. Mulle isiklikult meeldib see viimane, kuna see sisaldab iga märksõna kohta palju täiendavaid üksikasju ja pakub head tööd, pakkudes välja tegelikke küsimusi, mis inimestel antud teema kohta võivad tekkida. Samuti ütleb see teile, kui keeruline on selle märksõna jaoks hea koha teenimine.\nIgal teie loodud postitusel peaks olema oma fookus märksõna. Ärge dubleerige oma märksõnu. Teil ei tohiks olla rohkem kui üks postitus, mis optimeerib ühte konkreetset märksõna.\n3 3. samm: esitage viis (või enam) alternatiivset pealkirja\nPraegu on teil oma blogipostituse peamine idee enamasti meisterdatud. See tähendab, et tõenäoliselt olete ka pealkirja umbes välja mõelnud. Kuid te ei peaks tegelikult liiga kiiresti lõpliku pealkirjaga leppima.\nPealkirjad on olulised. Nagu, neil on tõesti – tõesti (!) – tähtsus. Mitmed aastate jooksul tehtud uurimistööd viitavad sellele pealkirjadele moodustavad kuni 80% mis tahes artikli õnnestumisest. Ehkki see võib alguses kõlada hullumeelselt, kontrollib see tegelikult seda, kui vaatame mõnda pealkirjamängu absoluutset liidrit… BuzzFeed ja Upworthy.\nIgaühe lemmik "Ma pean kohe viivitama!" -Veebisaidid on viinud punkti nende iga pealkirja viimistlemiseni … absurdini. Võite olla kindel, kui näete pealkirja nagu, "Milline Justin Bieberi soeng te olete?" see pole juhus.\nNäiteks, sellest on teatatud seda Upworthy toimetajad pakuvad iga sisu jaoks välja kuni 25 alternatiivset pealkirja. Seejärel kitsendatakse seda loetelu mõne lõpliku versioonini, mida testitakse üksteise suhtes.\nMiks nad seda teevad? Mida nad teavad, kuidas kirjutada head ajaveebi postitust, mida meil pole?\nNoh, jälle teevad nad seda, sest pealkirjad on olulised.\nKui teie tulevane külastaja ei tunne teie pealkirja nähes põnevust, ei näe ta kunagi teie ülejäänud postitust, ükskõik kui vinge see ka poleks.\nNii et kulutage kvaliteetset aega paremate pealkirjade väljamõtlemisele.\nSee on tegelikult üsna lihtne: kui olete valmis oma järgmise blogipostituse kallal töötama, ärge pange pliiatsi klaviatuuri alla, kuni teil pole töötava pealkirja viis alternatiivset versiooni.\nSeejärel, kui olete postituse kallal töötanud – kui olete läbinud ülejäänud allpool kirjeldatud toimingud – naaske uuesti oma pealkirjaideede juurde ja kirjutage veel viis uut ideed – jättes teile kokku 10 alternatiivset pealkirja.\nSiin on näide sellest ajaveebist. Vaadake seda postitust. Need olid pealkirjad:\nSiin on 10 põhjust, miks te ei tohiks kunagi WordPressi kasutada\n10 tegelikult head põhjust, miks te ei peaks kunagi WordPressi kasutama\n10 täiesti õigustatud põhjust, miks te ei tohiks kunagi WordPressi kasutada\nMiks ei peaks te kunagi WordPressi kasutama: need kümme põhjust on mõistlikud\nÄrge kasutage WordPressi! Siin on 10 põhjust, miks\nKas vajate pealkirjade ilmumisel abi? Proovige järgmisi tööriistu:\nPorteni loodud sisuidegeneraator\nBlogi pealkirjade generaator SEOPressori poolt\nBlogi pealkirja generaator Impact poolt\nHubspoti ajaveebide ideede generaator\nEmotsionaalse turundusväärtuse pealkirjade analüsaator (teadus!)\n4 4. samm: valmistage ette kontuur\nKontuurid on hullumeelselt kasulikud… ja arvatavasti on teie esimene elulõks hea blogipostituse kirjutamisel.\nJa ma räägin nii enda kui ka kõigi teiste eest, kes on kunagi proovinud midagi kirjutada. Liiga julge avaldus? Okei.\nSiiski on kontuurid suurepärased vähemalt kolmel põhjusel:\n1. Need aitavad teil oma postituse ideed selgitada. Siin saate otsustada, mida konkreetselt kirjutada kavatsete.\n2. Need annavad teie postitusele parema ülesehituse. Lihtsam on näha, kuidas asjad omavahel kokku sobivad, kui vaatate kõiki alapealkirju korraga. Saate need lõpuks suurema selguse huvides ümber joondada.\n3. Nad hoiavad teid kontrolli all ja hoolitsevad selle eest, et teie postitus ei läheks liiga pikaks ja et te ei lahkuks teemast.\nKontuur ei pea olema väljamõeldud. Isegi lihtne nimekiri on piisavalt hea. Lubage mul tuua teile näide. Siin on meie postitus: MaxCDN vs CloudFlare vs Amazon CloudFront vs Akamai Edge vs Fastly\nSee on algne ülevaade:\nSelgitage, mis on CDN.\nHinnakujundus ja saadaolevad funktsioonid (koos kõigi CDN-i ainulaadsete võimalustega).\nTehniline seadistamine – mida iga CDN kapoti all tegelikult teeb.\nJäreldus + ülim võrdlustabel.\n5 5. samm: tehke oma uurimistöö\nEeltööde panemine ja piisavalt uurimistööde tegemine enne (ja kogu) ajaveebi postituse kirjutamist on ilmselt protsessi kõige tähelepanuta jäetud osa.\nMe petame end sageli selle mõttesse "Ma tean seda kraami! Ma võin peast kirjutada."\nNoh, karm tõde on see, et seal on väga vähe blogijaid, keda loetakse, sest inimesed tegelikult hoolivad nende arvamusest. Enamik inimesi hoolib pigem sellest, mida blogija pakutav sisu nende jaoks teha saab.\nVõi öeldes: inimesi ei huvita see, mida te arvate, nad hoolivad sellest, mis nende jaoks on.\nPõhimõtteliselt taandub see ühele asjale – usaldada.\nEnne piisava usalduse loomist pole inimestel põhjust arvata, mida te ütlete.\nMõelge sellele nii, kui Christopher Nolan otsustas avaldada pealkirjaga postituse, "Kõik, mida ma tean filminduse kohta 10 lihtsas punktis" kuid tegi seda Joe Doe nime all, keegi ei huvitanud. Kui ta sama nime all oma nime allkirjastaks, oleks see tõenäoliselt trend nagu kunagi varem!\nMa tahan öelda, et te ei saa endale lubada sisu kirjutamist, mis põhineb puhtalt teie enda mõtetel ja arvamustel, kui te alles alustate. Nii et siia satuvad rasked andmed.\nUurides oma teemat eelnevalt ja viidates erinevatele andmepunktidele kogu maailmas, veendate oma lugejaid tõhusalt, et nad peaksid teie räägitavale tähelepanu pöörama, kuna sellel teabel on kuskil alus. Nii luuakse usaldus ja lõpuks ka hea blogipostituse kirjutamine.\nTäpsemalt saate teha järgmist:\nOtsige teiste blogijate tehtud juhtumianalüüse. Kasutage neid, kirjeldage neid, viige neile.\nOtsige uurimistöid / uuringuid oma tööstuse usaldusväärsetest allikatest. Koostage nende andmete põhjal oma argumendid ja / või nõuanded. Viidake oma kirjutises olevatele andmeallikatele ja andke inimestele tunnustust.\nTehke oma katsed ja juhtumianalüüsid. Kirjeldage neid üksikasjalikult. Ära jäta midagi välja.\nPöörduge ekspertide poole või mõjutajad oma nišis ja küsige neilt konkreetse probleemi kohta. Esitage nende vastuseid oma sisus; nagu me siin tegime – 43 blogijat kaalusid oma kõige võimsamat sotsiaalmeedia strateegiat.\nKõik eelnev tõestab teie lugejale, et teate, millest räägite.\nSiin on näide sellest ajaveebist – postitus teemaForesti sihtlehe optimeerimise kohta. Tegime selles postituses paar asja:\ntegime oma uuringud ja analüüsi,\npöördusime ekspertide poole ja küsisime nende arvamust,\nleidsime palju näiteid, mis aitaksid meil olukorda paremini lahendada.\n6. samm: "Kirjutage → Redigeerimine → Korrektuur"\nEhkki see pikendab ajaveebipostituse loomise protsessi märkimisväärselt, muudab see ka lõpliku efekti palju paremaks. Siin on asi:\nKuidas kirjutada head ajaveebi postitust? Tehke sellest kolmeastmeline protsess:\nKirjutage esimesel päeval.\nRedigeeri teisel päeval.\nKorrektuur kolmandal päeval.\nKõlab nagu liialdada, kuid kuule mind:\nKirjutamineEsiteks, kui teie kirjutada, peaksite kirjutama ainult ilma enesekorrigeerimiseta lennult. See iseenda parandamine on väga ahvatlev. Sageli tunneme, et meie lausete / lõikude parandamine nende kirjutamise ajal on mõistlik. Tundub loomulik, see on see, mida me tegime kooli asju kirjutades. Kuid see pole kaugeltki tõhus!\nKirjutades on redigeerimise probleemiks see, et see peatab ideede voo, häirib teie loovat mõtlemist ja muudab lugude jutustamise raskemaks.\nEsimese mustandi loomisel on eesmärk saada võimalikult palju sõnu välja ja mitte muretseda selle pärast, kuidas see kõik läbi loeb. Pange lihtsalt kirja kõik, mida võite mõelda, mis on seotud käsitletava teemaga. Ärge parandage ennast selle ühega.\nRedigeerimineSiis, kui olete kogu mustandi kirja pannud, saab see siis kätte redigeerimine võib toimuda. Aga las asjad istuvad. Tulge järgmisel päeval tagasi ja alustage oma visandi kallal tööd, redigeerige seda ja muutke see paremaks, tihedamaks.\nSiin on mõned täiendavad näpunäited, kuidas seda õigesti teha.\nKorrektuurLihtsalt on olemas korrektuur – kõigi kirjavigade kustutamine. See on jälle asi, mida tasub pärast järjekordset jõudeoleku päeva ära teha. See paus võimaldab teil sellele lihtsalt värskeid silmi tuua, mis võimaldab teil märgata mõnda uut probleemi.\nIsiklikult on korrektuuri etapp ka see, kus hoolitsen muude välimusega seotud ülesannete eest, näiteks lisan postitusele pilte, häälestan häälestust (näide allpool) ja hindan lõpuks, kas see, mis mul peopesal on, võib mind aidata saavutada eesmärk, mille püstitasin enne, kui kunagi postituse peale asusin. Kui ei, siis tagasi redigeerimise juurde.\nNäide. See on, mida ma mõtlen kohandatud paigutuse postituse all. Pange tähele mittestandardseid veerge ja pildi joondamist.\n7 7. samm: korrake\nNüüd on jäänud vaid see, et tulete tagasi ja läbite kõik oma järjestikused ajaveebipostitused ikka ja jälle..\nSelles protsessis ei pruugi olla midagi seksikat, vabandust … usaldusväärsete ja kvaliteetsete ajaveebipostituste avaldamisel pole tõesti hõbekuulide lahendust. See kõik taandub regulaarsetele pingutustele ja teadlikkusele, miks soovite kirjutada teatud ajaveebi postituse ja mida võite sellest oodata.\n�� NÕUANNE: Koostage toimetuskalender\nHea jõupingutuse kirjutamise õppimisel järjepidevamate pingutuste tagamiseks on hea mõte luua toimetuskalender. Kõige lihtsamal kujul võib see olla väga lihtne. Isegi Google kalendri aja blokeerimine on piisavalt hea. Suurema mõju saavutamiseks võite katsetada selliste tööriistadega nagu Trello (meie lemmik) või CoSchedule. Loe kontseptsiooni kohta lähemalt siit. Ja ärgem unustagem, et WordPress võimaldab teil seda lihtsalt teha ajakava postitusi hilisemaks avaldamiseks.\nÜldiselt on teie mis tahes ajaveebi postituse koostamisel teabe jagamine, mida keegi teine ei jaga, või teave, mille eest inimesed hea meelega maksaksid, kuid te annate neile tasuta.\nNäiteks oli meie esimene blogi selles ajaveebis postitus pealkirjaga Kuidas WP-administraatorit kliendisõbralikumaks muuta. Sel ajal polnud sellel teemal praktiliselt ühtegi postitust ja vähesed inimesed teadsid, et see on võimalik, kuid ikkagi leidus kasutajaid, kes seda Google’ist otsisid. Märkasime seda ja kirjutasime postituse.\nSee võtab kokku teema, kuidas kirjutada head ajaveebipostitust, ja ka meie juhendi 8. peatükk, kuidas blogi luua, kasvatada ja reklaamida. Siin on jälle kõik olulised sammud kontrollnimekirja kujul – peaksite liikumise ajal liikumist lihtsamaks tegema:\n6 6. samm: kirjutage → muuda → korrektuuri\n9. peatükk: WordPress Blog SEO – kust alustada\nUmbes kümmekond aastat tagasi teatas Google, et selle saidi kiirus mõjutab veebiotsingu paremusjärjestust. Ehkki


2012-32 (3406) / Väljaanded / Arhiiv — Sirp | Leht 2\nHämaras auditooriumis liigub keegi, kes üritab oma suure kohvriga ühest toolireast üle toolide ronides teise ritta saada. Pidevalt vabandades ja naeratades on ta lõpuks jõudnud …\nHollandi kunstniku Aline Thomasseni naisekujutised Tallinna Kunstihoone joonistustriennaali näitusel esitavad araabia, täpsemalt Maroko naist. Ka see ei ole tavapärane tagasihoidlike, haprate, allasurutud, euroopa mõttes mehe …\nVaikus enne revolutsiooni\nKuraatori viidatud 1960. aastate „vaikne revolutsioon” toimus suuremas mahus tegelikult mõnevõrra hiljem, ja palju pragmaatilisematel põhjustel kui ametlik tunnustamatus ning iseseisvuse puudumine. Peamine, pealtnäha kunstikauge, …\nMillised on kunstnike enda hirmud ja ihad seoses kollektsioneerimisega? Või millised võiksid olla kunstniku õudusunenäos laiava deemonliku „parempoolse” erakollektsionääri mõtted? „Kui äri korda läheb, ostan …\nMaa on ahnusele jalgu jäänud\nSotsiaalia Kaja Peterson\nMaa ja selle rahvastiku käekäigu üle arutletakse üha rohkem. Eriti tänavu, kui möödub 40 aastat esimesest …\nSelgem fookus, rohkem koostööd\nPaljude kogemus ütleb, et samal ajal ettevõtja ja õpetlane olla on võimatu. Ettevõtja ja õpetlase eesmärgid erinevad. Kui rääkida intellektuaalsest omandist, siis sellega saab mitut …\nMaitsetu grotesk suvelaval\nProbleem sai alguse juba tekstist. Mart Kivastiku näidendite austajale valmistab „Viimane Dracula” tõsise pettumuse. Võrdlusena tuleb meelde millenniumivahetuseks Vanemuises lavale jõudnud „Vaim” (lavastaja Tiit Palu), …\nÕnnepalu „Vennas” köitiski osalt tänu ehedale hiiu keelele. Tegu on monoloogivormis kirinäidendiga: üks osapool ehk siinolija, üks kahest vennast, on Hiiumaal, teine vendadest Ameerikas. Tegevusaeg …\nPihtimuslikumad lavastused toovad selgelt esile rolli „mina” kahetise loomuse: see on ühtaegu nii monoloogiline kui ka dialoogiline. Paralleele pihtimisega pole ilmselt raske leida: pihtimine on …\nUni päästab planeedi\nMille põhjal saab seda väita? Inimese ja eseme vahel võib samuti tekkida väga intiimne ja lähedane suhte. Võtame kas või laste kaisukarud või mobiiltelefonide ja …\nÜlestähendusi Poeedirahu koorekihist\nSellega on oma roiskumise, sünguse, kooli- ja sõjaväeluulega mingis mõttes eklektiliseks vahemänguks jäänud „Lagunemine”, mis tutvustas juba ka Poeedirahu leski, vältimatus seoses „Leskede kadunud maailmaga” …\nLugedes Leonhard Lapini kirjutatud lugusid oma sõbrast, sugulasest ja tuttavast Albert Trapeežist, tundsin jälle toda õnnist armastus- või armumistunnet, mis toonagi, kui olin kiindunud kõigesse, …


Vitamiinikuur – Boost Yourself\nLoodus on andnud inimestele tugeva sisemise jõu – immuunsuse.\nImmuunsüsteemi nõrgendavad aga toitainevaene ja ühekülgne toitumine ja eluks vajalike vitamiinide puudus organismis – see kõik paneb meie tervise tugevalt proovile ja teeb vastuvõtlikuks haigustele nii lapsed kui täiskasvanud.\nEt hoida immuunsüsteemi võimalikult tugevana saame seda toetada sellega, mida sööme ja siis kehtib kaks lihtsat nõuannet:\n1. Immuunsüsteemi nõrgendavad karastusjoogid ja suhkruga maitsestatud mahlad, kõiksugu töödeldud toidud, töödeldud süsivesikud (valge jahu ja suhkur) ja maiustused.\n2. Immuunsüsteemi tugevdavad puu- ja köögiviljad, marjad ja toitainerikkad supertoidud.\nTervislik toitumine on esimene ja kõige tähtsam asi, et end haiguste ja viiruste eest kaitsta.\nKüll aga peab tõdema, et paraku me ei jõua neid piisavas koguses igapäevaselt süüa ning seega anname sulle lihtsa viisi, kuidas teha endale iga päev kasulikest toiduainetest vitamiinirikka tervisekokteili ehk smuuti.\nSmuuti on maitsev kombinatsioon marjadest, puuviljadest ja köögiviljadest ning selle valmistamiseks kulub vähem kui 5 minutit. Kui see on sinu jaoks uus, siis ära muretse! Me oleme kõigele mõelnud ja anname sulle retseptid ka kaasa.\n“Immuunsus on meie oluline vara, mis kaitseb inimese keha väliskeskkonna mõjude ja organismi jõudnud haigustekitajate eest. Seega on tähtis järjepidevalt oma immuunsusele vajalikke toitaineid pakkuda.”\ntugevda enda immuunsust looduslikul viisil\nLisa enda menüüsse üks tervislik smuuti\nTugevdab sinu immuunsust looduslikul viisil\nJuues ühe supertoitudega smuuti päevas, varustad keha vajalike vitamiinide, mineraalainete ja kasulike toitainetega, mis muudavad immuunsüsteemi tugevamaks.\nSupersmuutis sisalduvad toitained teevad sellest suurepärase loodusliku energiaallika. Lisaks püsib energiatase päeva jooksul stabiilne, sest toitained eralduvad aeglasemalt. Tänu sellele oled energiline kogu päeva vältel.\nVähendab erinevaid isusid\nKõrge toitainete sisaldus teeb smuutist kõhtutäitva toidukorra ning sellest saadav energia jaotub ühtlaselt. Nõnda väheneb veresuhkru pidev kõikumine, mis toob kaasa näksimisisud ja ohu üle süüa. Lisaks teed tänu ühele supersmuutile ka kogu ülejäänud päeva jooksul tervislikumaid valikuid. Kaalule ja enesetundele mõjub see imehästi!\nImmuunsüsteemi tugevdavad vitamiinismuutid\niga päev üks vitamiinismuuti, sinu tervise heaks\nParima kaitse saavutamiseks soovitame läbi teha 7- või 14-päevase smuutikuuri, kus iga päev on menüüs üks smuuti, millele on lisatud 1-3 tl Immunity supertoidusegu\nLAE ALLA RETSEPTID\nSUPERTOIDUSEGUD, MIS AITAVAD TUGEVDADA IMMUUNSÜSTEEMI\nImmunity supertoidusegu: 1 tl = 3 sidruni jagu C-vitamiini\nC-vitamiin on oluline südame-veresoonkonna, naha, liigeste, immuunsüsteemi ja teiste organite normaalseks funktsioneerimiseks. Kahjuks saavad eestimaalased toidust vähe C-vitamiini.\nSelleks, et saaksid enda immuunsust loodusest pärit C-vitamiiniga toetada, oleme välja töötanud eriti kõrge C-vitamiini sisaldusega supertoidusegu, mis on mõeldud kasutamiseks kogu perele – lastest vanavanemateni.\nImmunity supertoidusegu sisaldab 4 koostisosa, sealhulgas camu camu mari, mille C-vitamiini sisaldus on äärmiselt kõrge.\nCamu camu marju peetakse üheks maailma kõige kõrgema C-vitamiini sisaldusega supertoiduks.\nLisaks on segus kodumaine jõhvikas ja baobab. Baobabi viljade pulber on väga rikkalik supertoit kõrge B- ja C-vitamiini sisalduse poolest. Mineraalidest sisaldab baobab rohkelt rauda, magneesiumi, kaltsiumi ja kaaliumi.


Erihoolekandeteenused - Jõelähtme Vallavalitsus\nAlljärgnevad erihoolekandeteenused on riigi poolt korraldatavad teenused.\n1) igapäevaelu toetamise teenus (IT)\n2) töötamise toetamise teenus (TT)\n3) toetatud elamise teenus (TE)\n4) kogukonnas elamise teenus (KE)\nIT, TT, TE ja KE teenused on toetavad erihoolekandeteenused, kuna isik ei vaja toetust ja juhendamist ööpäevaringselt. Erihoolekandeteenustele v.a kohtumäärusega teenusele suunatakse isikud alates 18. eluaastast, järjekorda võetakse isikud alates 16. eluaastast.\nToetavatele erihoolekandeteenustele saab isik nii psühhiaatri hinnangu kui rehabilitatsiooniplaani alusel. Ööpäevaringsele erihooldusteenusele v.a kohtumäärusega teenusele saab üksnes rehabilitatsiooniplaani alusel, kus on täpsustatud isiku vajadus vastavalt sihtgrupile.\nTäiendavat informatsiooni riigieelarvest rahastatavate erihoolekandeteenuste osutamise kohta saate Sotsiaalkindlustusameti infotelefonilt 16106 või http://www.sotsiaalkindlustusamet.ee/erihoolekandeteenused


Vabatahtlikel ühinemistel on kohalike omavalitsuste võimekusele positiivne mõju\nSISEMINISTEERIUM, 10. oktoober 2014 - Täna avaldatud kohalike omavalitsuste võimekuse indeksi kohaselt on vabatahtlikel ühinemistel olnud kohalike omavalitsuste võimekusele positiivne mõju. „Analüüs kinnitas veel kord, et jätkusuutlikumad ja tugevamad on need vallad, kus on rohkem elanikke ja...\nSiseminister tervitas Sisekaitseakadeemia parimaid\nSISEMINISTEERIUM, 8. oktoober 2014 - Täna, 8. oktoobril käisid Sisekaitseakadeemia kadetid, magistrandid, õppejõud ja töötajad Siseministeeriumis Hanno Pevkuri vastuvõtul. Traditsioonilise üritusega tunnustas siseminister akadeemia inimesi eduka töö ja silmapaistvate kordaminekute eest ning soovis...\nTuleva aasta eelarvest eraldatakse regionaaltoetusteks 94 miljonit eurot\nSISEMINISTEERIUM, 6. september 2014 - Regionaalvaldkonna 2015. aasta eelarve on 124,5 miljonit eurot, millest regionaalvaldkonna toetused moodustavad 94 miljonit eurot. Toetused aitavad luua uusi töökohti ja parandada avalike teenuste kättesaadavust. „Et iga Eesti küla, vald ja linn oleks hea...\nSiseminister Pevkur: Kogukonna Pärlite roll kohaliku elu edendamisel väärib tunnustust\nSISEMINISTEERIUM, 6. oktoober 2014 - Siseminister Hanno Pevkur ja Eesti Külaliikumine Kodukant andsid täna üle Kogukonna Pärli tunnustused viieteistkümnele tublile ja aktiivsele perekonnale, tänades neid panuse eest kogukonna hoidmisse ja elukeskkonna edendamisse. Siseminister Hanno Pevkuri...\nJärvamaa omavalitsusjuhid toetasid Järva maavanema kandidaadina Alo Aasmad\nSISEMINISTEERIUM, 3. OKTOOBER 2014 - Siseminister Hanno Pevkur kohtus täna Järvamaa Omavalitsuste Liidu esindajatega ja tegi ettepaneku nimetada Järva maakonna uueks maavanemaks Alo Aasma. Järvamaa omavalitsusjuhid toetasid Aasma kandidatuuri. „Alo Aasma on noor ja tegus inimene, kes on...\nViljandi omavalitsusjuhid toetasid Viljandi maavanema kandidaadina Erich Palmi\nSISEMINISTEERIUM, 2. september 2014 - Siseminister Hanno Pevkur kohtus täna Viljandimaa Omavalitsuste Liidu esindajatega ja tegi ettepaneku nimetada Viljandi maakonna uueks maavanemaks Erich Palm. Viljandimaa omavalitsusjuhid toetasid Palmi kandidatuuri. „Erich Palmi 20-aastane kogemus...\nPevkur tegi Riigikogule ettepaneku Eesti-Vene kontrolljoone kehtestamiseks valitsuse poolt\nSISEMINISTEERIUM, 2. OKTOOBER 2014 - Siseminister Hanno Pevkur saatis Riigikogu põhiseaduskomisjonile ettepaneku, mille kohaselt kehtestab Eesti Vabariigi ja Vene Föderatsiooni vahel kulgeva kontrolljoone koordinaadid Vabariigi Valitsus. „See on täiendav samm selleks, et oleks võimalik...\nSISEMINISTEERIUM, 2. oktoober 2014 - Siseminister Hanno Pevkur esitles täna valitsuse kabinetinõupidamisel kevadel toimuva hädaolukorra õppuse CONEX kava, mille käigus harjutatakse erinevates valdkondades ette tulevate kriisisituatsioonide lahendamist. 2015. aasta märtsis ja aprillis toimuva...\nSiseminister Pevkur: lastel on edaspidi võimalik ka topeltkodakondsus\nSISEMINISTEERIUM, 2. OKTOOBER 2014 - Tänasel valitsuse istungil kinnitati siseministeeriumis ette valmistatud kodakondsuse seaduse muutmise seaduse eelnõu, mille kohaselt on edaspidi lubatud alaealisel omada mitut kodakondsust. Täisealiseks saades saab isik seejärel 3 aasta jooksul ise...\nJõgeva Omavalitsuste Liit toetas Jõgeva maavanema kandidaadina Viktor Svjatõševi\nSISEMINISTEERIUM, 30. september 2014 - Siseminister Hanno Pevkur kohtus täna Jõgevamaa Omavalitsuste Liidu esindajatega ja tegi ettepaneku, et senine maavanem Viktor Svjatõšev jätkaks maakonna arengu eestvedamist ka uuel ametiajal. Omavalitsuste liit toetas ministri ettepanekut nimetada Viktor...


Mzuu' Krgh: I'm old enough to do it better, but young enough to do it anyway!\nI'm old enough to do it better, but young enough to do it anyway!\nKust ma küll alustan... Ma olen 3 päeva olnud täisealine ja hetkel olen ma üliväsinud.\nNeljapäev: Sünnipäev algas juba öösel kõnede, sõnumite ja feisbuukiõnnitluste vastuvõtmisega, kuid hommikul oli kohe kooli minek. Ja seal sain ka oma esimesed lilled ning kui proov läbi seal sai, sain koju ära. Vanemad üllatasid mind hästi: ütlesid, et ma võiks nüüd autokooli minna. Nüüd olin ma rõõmus selle üle, et saan lube teha, sügisel ma poleks veel ikka üldse valmis olnud. (Siinjuures pean mainima, et üks päev käisin maal siksiga põllurallit tegemas ja sain ise roolis olla. Ülirahul olin endaga, sest esimese korra kohta oli see hea, kuna põllult välja ei pannud :D Aga oma sünnipäeva õhtul veel pidin pooleldi vihma käes Sangastest Sihvale sõitma. Siis korjati mind ja mu ratas punasesse Audisse ning Otepääle. Otepääl teise asjana kohe tahtsin poodi minna, sest juba ammusest oli mu 'unistus' just sünnipäeval alkoholi osta ja GUESS WHAT kas küsiti siis dokumenti!? Kuna see müüja oli suht nooreke, siis mby sp ta ei hakanud seal küsima, aga mina olin väga-väga pettunud. Hakkasin endamisi muigama seal ja andsin siis raha, sest egas midagi - ei küsinud, siis ei küsinud. Pärast läksin teise kassasse maksma, siis sain lõpuks näidata. Hea oli olla siis. Õhtu veel venis üpriski pikaks ja und oli minu jaoks liiga vähe - vaid 5h.\nReede: Kell 9 äratus, sest oli vaja Annimatsile tööle minna. Saime õnneks autoga sinna ja esimene tööpäev kestis 12,5 tundi. Just nii palju. Töid pidime tegema igasuguseid, kuid tegelikult oli üpriski lebo. Pole ju raske istuda kohas, mida me Paradiiiisiks kutsusime, muusikat kuulata ja niisama puhata. Töö ja lõbu käis õnneks koos. Kuid ausaltöeldes, kui varem veel vaatasin võib-olla nii mõnelegi tsiklivennale järgi, siis enam küll mitte, sest just nende kokkutulek Annimatsil oligi. Nendest on tõsiselt kõrini, sest tranofuck, mis libekeeled nad ikka on. Ma ei saa siin mainimata jätta seda 30-40-aastates meest, kes minuga pidas vajalikuks soome keeles rääkida iga kord kui mind nägi. Kutsus tantsima ja "sa meeldid mulle, ma hoolin sinust", ohh... see toob lausa naeru suule. Reede õhtul saime ka autoga linna ning taaskord läks õhtu väga pikaks... Kuskil ühe ajal sain magama ja 6h und.\nLaupäev: Laupäeva hommikul pidin rattaga hakkama tööle väntama ja oioiii kui raske oli üles saada ja vändata ka, sest tuul oli nii vastikult vastu. Tööpäev oli 12ni, siis saime kuueks tunniks ära, kuid see möödus ka imekiirelt, sest oli vaja väga palju teha ja lõpetamisel ära käia ja see ära korraldada. Kõnega läks ka seekord väga hästi. Närvi polnud enam üldse sees, lugesin täiesti rahulikult ja julgesin seekord ka lehelt pilku tõsta. Pärast saime MARKUSE isa uuuuue suuure siiitaks mõõõnusa bussiga tagasi Annimatsile ja ta oli meil tõesti nagu sohver: ülikond seljas ja (kooli)müts peas. Stiilne. Aga hea nali oli see, kuna me nii viimasel minutil jõudsime ja pidime kohe neile soomlastele sööki jagama, ei jõudnud me Keiliga riideid ära vahetada ja nii oli siis tema kleidiga salatit panemas ja mina oma kleidi, kingade ja põllega suppi jagamas :D Ja noh... kommentaare ka tuli ikka. Ma vähemalt võtsin huulepulga maha :D Õhtu läks JÄLLE väga pikaks, alguses olime Annimatsil, kuulasime bändi. Seejärel käisime Pilkusel, sealt Tartusse, Otepääle tagasi. Mina läksin Helpi ja pärast veel mitmesse erinevasse kohta ja koju sain 6 ajal. 2h und\nPühapäev: Kell 7.52 helistab Kellu : KUS SA OLED!? ja mina ütlesin, et alles ärkasin. Ja sel ajal oleksin ma pidanud JUBA AMMU ANNIMATSIL VÕI SEAL TEE ÄÄRES OLEMA. Totaalselt magasin sisse ja seda oma 3. tööpäeval!!! Jumal tänatud, et keegi mu hilinemist ei märganud, sest jõudsin tööle alles 8.20, seega 20 minutit hilinemist :D Põdesin totaalselt seda ikka, aga kõik sujus. 11 olime vabad ning sain rõõmustava telefonikõne emalt: "Augustis hakkab sul autokool!" Nooo jesss... Nüüd olen vast mingi 5 h jälle maganud ja valmis jälle välja minema. Hakkangi minema :P\nMULLE MEELDIB TÄISKASVANUELU!\nPostitaja: Stella kell 6/19/2011 05:43:00 PM\nI'm old enough to do it better, but young enough t...\nThere's only 1 thing ...\nKilluke tänasest. Suvi jätkus eile hullude mõtete...\nNeljapäev oli päris hull. Tahtsime minna Kiigemäel...