MAAELUVÕRGUSTIK: Teadmussiirde ja innovatsiooni seminar\nTänase seminari peamine eesmärk on anda teile ülevaade uue Maaelu arengukava meetmetest ja ka diskuteerida teadmussiirde ja innovatsiooniga seotud teemadel. Kui me vaatame Põllumajandusministeeriumi tegevusi selles raamistikus, siis esimene tegevus on rakendusuuringute programm. Antud programmi raames me finantseerime eelkõige uuringuid, mis on olulised põllumajanduspoliitika kujundamiseks, toiduohutuse küsimustega seotud, taimetervise küsimused aga eelkõige sellised uuringud, mis on vajalikud kas seadusliku baasi arendamiseks või järelevalve paremaks korraldamiseks või selleks, et võtta osa aktiivselt Euroopa õigusaktide väljatöötamisel. Võrreldes eelmise perioodiga „Rakendusuuringute programmi“ ideoloogia on oluliselt teisenenud. Kõik need kes on selle programmiga varem kokkupuutunud on teavad et, programm finantseerib üsna palju selliseid uuringuid, mille sihtgrupp ei olnud põllumajandusministeerium või poliitika kujundajad vaid põllumajandustootjad. Lisaks me jätkame rakendusuuringute programmi raames senisest suuremas mahus põllumajandusteadlaste toetamist ERA-NETides. Järgnevatel aastatel loodame et, maht järjest kasvab. Eesmärk: et põllumajandusteadlastel oleks parem võimekus rahvusvahelisel koostööl ja saada selle kaudu informatsiooni ja kogemusi. Meil on kavandatud ka teised programmid: sordiaretuse programm, geneetiliste ressursside programm ja maaelu arengukava mitmed meetmed.\nInnovatsiooni klaster. Eelmistel aastatel oleme rääkinud Euroopa Innovatsioonipartnerlusest (edaspidi EIP). Tegelikult EIP seadusandluse väljatöötamise käigus tuli välja et, selline lähenemine nagu meil Eestis kavandatud oli ei haakunud hästi EL vastava valdkonna reguleeritavate õigusaktidega. Sisuliselt nende samalaadsete tegevuste jaoks oleme leidnud Maaelu arengu määrusest uue aluse ja nüüd selle teema nimi on Innovatsiooni klastrid. Innovatsiooni klastri raames on samuti eesmärk uue teadmise loomine. Uuel programmi perioodil oluline mitte ainult teadust luua vaid ka levitada/siirata. Selle teema raames me räägiksime kahest suuremast meetmest: teadmussiire ja teavitus (vana meede 1.1) ja pikaajalised programmid. Pikaajaliste programmide idee tekkis meil sellest et, iga-aastaselt vaadates neid taotlusi mida esitati, siis üsna palju igal aastal oli samalaadseid taotlusi. Eesmärgiks on tekitada selline süsteem, mis ei sõltu iga-aastastest otsustest. Võrreldes eelmise perioodiga rahastamine on oluliselt suurenenud. Vahendid mida me plaanime panna nendesse meetmetesse on järgmised:\nInnovatsiooni klastri meede- 8 mln eurot\nUute toodete, tavade, protsesside ja tehnoloogiate arendamine – 6 mln eurot\nTeadmussiire ja teavitus (3 alameedet) – 12 mln eurot\nNõuandeteenuse toetamine – 8 mln eurot.\nPikaajalised programmid - Hanna Kreen, Põllumajandusministeeriumi teaduse ja arenduse osakonna peaspetsialist\nMeede on mõeldud teadmussiirde jaoks ja selle meetme raames teadmiste loomist kavandada ei saa, saab levitada olemasolevat teadmist. Meede on suunatud kolmele sektorile: põllumajandus, toit ja mets. Programmeerimisega saavad valdkondlikult vajalikud tegevused koondatud ja on kindel et nad kogu perioodil ka toimuvad. Programmide rakendmaiseks toetuse saaja valitakse riigihangetega. Programme on kavas 7, hankedokumendid koostatakse iga programmi jaoks eraldi.\nKoolitustegevused, mille eesmärgiks on uute oskuste omandamine, süstematiseeritult. Toetatavad tegevused on koolitused, koolitus- ja õppematerjalide koostamine jmt.\nEsitlus- ja teavitustegevused on info edastamiseks sihtrühma igapäevaste tööülesannete jaoks. Toetatavad tegevused on infopäevad, põllupäevad, konverentsid, erinevad materjalid ja ka elektroonilised väljaanded.\nEttevõtete külastused ja õpiringid on praktilised tegevused, et õppida konkreetset praktikat, tehnoloogia toimimist jmt. Õpiringi moodustab regulaarselt omavahel kokkusaav tootjate rühm, regulaarsus ja grupi formeerumine on oluline teineteise usaldamiseks.\nPlaneerimisel on seitse programmi valdkondades: taimekasvatus, loomakasvatus, mahepõllumajandus, aiandus, toit, ühistegevus ja põllumajanduspoliitika abinõud. Ühelt poolt EK nõue, teiselt poolt reaalne vajadus on, et keskkonnateemad oleks arvestatud kõigis valdkondades, igas programmis. Selleks et plaanitud tegevused kataks vajadusi ja et minimeerida kattuvusi, vaadatakse programmid üle teadmussiirde komisjonis. Teadmussiirde komisjon vaatab üldisi strateegilisi lähenemisi, jälgib nii teadmussiirde kui ka nõustamisteenuste toetamist.\nKogu teadmussiirde meetme eelarve on 12 mln eurot. Üleriigilistele ja maakondlikele tegevustele on plaanitud 4 mln eurot, pikaajalistele programmidele 8 mln eurot. Võrreldes eelmise programmperioodiga on planeeritud toetuse maht suurenenud. Toetuse määr on reeglina 100%, kuid teatud erisused võivad riigiabist tuleneda.\nProgrammi tegevused tuleb avaldada veebis. Koolituse korraldaja peab vastama täiskasvanute koolituse seadusele (jõustub eeldatavast 1 juulist 2015). Igale tegevusele on oma nõuded, näiteks infopäevade osalejate minimaalne arv, ürituse toimumisest 10 päeva ette teatamine. Õpiringe toidusektoris kahjus korraldada ei saa. Programmide kestus on kuni 7 aastat. Iga programm hangitakse eraldi ja oma ajakavas.\nMaakondlikud ja üleriigilised tegevused - Kaire Kasearu, Põllumajandusministeeriumi teaduse ja arenduse osakonna peaspetsialist\nÜleriigilised ja maakondlikud tegevused on jätk eelmise perioodi Koolitus- ja teavitustegevuse meetmele 1.1 ning seetõttu on ka palju sarnasust eelmise perioodiga. Ettekandest saab ülevaate uue perioodi võimalustest. Märksõnad:\nToetust võib taotleda eraõiguslik juriidiline või avalik-õiguslik juriidiline isik, kelle seadusest, põhikirjast või põhimäärusest tulenev tegevus on täiskasvanute koolitamine.\nKoolituste läbiviimisel tuleb järgida Täiskasvanute koolituse seaduses sätestatut.\nesitlus- või teavitustegevuste korraldamine;\nettevõtete külastuste või õpiringide korraldamine põllumajanduse või metsanduse sektoris hõivatud isikutele.\nAbikõlblikud kulud: koolituse, esitluse, teavitamise, ettevõtte külastuse või õpiringi korraldamisega seotud kulud (nt ruumide ja tehnika rent, personalikulu, tõlketeenus).\nToetusmäär 100% abikõlblikest kuludest.\nRiigiabi toidu ja metsandussektoris.\nTaotlused kiidetakse heaks paremusjärjestuse alusel.\nEelarve perioodiks 2015-2020 on 4 miljonit eurot, 2015 taotlusvooruks 500 000 eurot.\nNõustamisteenused ja nõustajate koolitamine- Maarja Kuldjärv, Põllumajandusministeeriumi teadus- ja arendusosakonna peaspetsialist\nIndividuaalse nõustamisteenuse osutamine\nEelarve on 8,2 mln eurot.\nNõuandetoetuse saaja valitakse valikumenetluses, mis on üks oluline erisus võrreldes varasema perioodiga. Riigihange toimub võistleva dialoogina, hanketeade saadeti välja eelmise aasta juulis. Laekus 3 taotlust. Nende taotlejatega peeti kolmes voorus dialoogi, kus püüti paika panna tingimusi ja nõudmisi. Dialoogi tulemusena saatis Põllumajandusministeerium 13. veebruaril kolmele taotlejale pakkumuse esitamise ettepaneku. Tähtajaks on 10. märts, selle järel toimub nende hindamine ja tulemuste vormistamine.\nNõustamisliigid üldjoontes jäävad samaks nagu möödunud perioodil, kuid lisandunud on mentorlus (väikestele põllumajandustootjatele).\nNõustamisperioodi jooksul tuleb teenindada 1800 unikaalset klienti. Toetuse määr on 1500 eurot teenuse kohta, ühe kliendi kohta 3000 eurot aastas. Mentorluse puhul on piirmäär kuni 50 tundi aastas.\nMentorlust toetatakse 100%ga. Ettevõtte majandamise, juhtimise ja äriplaani koostamine teemalist nõustamist toetatakse 50%ga. Teisi nõustamisliike toetatakse 90%ga.\nNõustaja peab olema hanke võitnud organisatsiooniga lepingulises suhtes ja tal peab olema kehtiv konsulendi kutsetunnistus. Nõustamise puhul võib kliendi nõusolekul kaasata ka eksperti ja seoses sellega tõsta väljapakutud teenuse maksumust.\nKlient peab olema põllumajandusega tegelev füüsiline isik või eraõiguslik juriidiline isik. Mentorluse kliendi müügitulu peab olema vahemikus 4000 – 100000 eurot.\nToetuse taotlemise korraldus oluliselt muutub võrreldes viimase perioodiga- hanke võitja ise esitab PRIAle maksetaotluse.\nNõustajate koolitamise toetus\nEelarve on 400 000 eurot. 2015. aastaks on planeeritud 130 000 eurot.\nToetuse saaja valib PRIA riigihankega. Toetatakse eeskätt pikemaid ja mahukamaid nõustajate kvalifikatsiooni tõstvaid koolitusi.\nKoolitajateks on avalikud-õiguslikud ülikoolid, kutseõppeasutused või nõustamisteenuse osutaja.\nKoolitusi tellitakse õppekavade alusel. Teadmussiirde komisjon kinnitab nõustajate koolituste teemasid, mille alusel koostatakse ja kinnitatakse õppekavad.\nKa siin meetmes tuleb arvestada riigiabiga. Meetme raames tuleb taotleda Euroopa Komisjonilt luba sellise abi andmiseks ja tuleb tõestada abi ergutavat mõju. Koolitusel osaleja ei tohi olla raskustes olev ettevõtja.\nUute toodete, tavade, protsesside ja tehnoloogiate arendamine, sh EIP - Helena Pärenson, Põllumajandusministeeriumi teadus- ja arendusosakonna peaspetsialist\nTegemist on eelmise programmi-perioodi meetme 1.7.1 edasiarendusega. Põhiline sisu on järgmine: toetatakse koostööd selleks et arendada uusi tooteid, tavasid, protsesse ja tehnoloogiaid. Toetatakse kas ühe või mitme ettevõte, tulundusühistu või MTÜ või EIP gruppi koostööd teadus ja arendusasutusega. Meetme eesmärk: mitte tellida sisse teatud tööd vaid viia koostöö raames töö ellu. Oluline on silmas pidada, et selle meetme raames toetame selliseid koostööprojekte, kus kohas keskendutakse ühele konkreetsele projektile (üks taotlus = üks projekt). Toetus makstakse tehtud tegevuste eest. Projekti maksimaalne toetuse summa on 350 000 eurot. Alameetme eelarve maht on 6,3 mln eurot. Projekti eesmärk peab olema lahendada konkreetse sektori eest seisvat probleemi ja selle lahenduse tulemus peaks ellu minema. Kuna EL on järjest rohkem ise tähelepanu on hakanud pöörama innovatsiooni alastele koostööle ja on välja arendanud Innovatsiooni võrgustiku, siis toetame ka neid koostöö projekte mis on seotud teiste liikmesriikide EIP töörühmadega. Antud alameetme raames ei toeta eraldiseisvaid teadushuvidele baseeruvaid teemasi mille eesmärk ei ole konkreetsete ettevõtluse ees seisvate probleemide lahendamine.\nToetatavad on kaks põhilist suunda: Uute toodete, tavade, protsesside ja tehnoloogiate arendamine ja katseprojektide elluviimine. Eriti teretulnud on sellised katsed, mis ei baseeru olemasolevate tehnoloogiate/protsesside kasutusele võtmisele vaid mis on originaalsed Eesti jaoks. EL määrusest tuleb see, et eraldiseisvat teadustegevust millel puudub praktiline väljund ei rahasta. Ei toetata ka tüüpilist esitlustegevust. Taotleja: kas põllumajandustootmisega või toidutöötlemisega tegelev ettevõtja või ettevõtete grupp (TÜ või MTÜ). Taotleja võib olla ennast identifitseerinud ka Innovatsiooni partnerlusena, eriti kui tegemist on rahvusvaheliste ühisprojektidega. Ei ole abikõlblikud: tootlikud investeeringud, teadusega seotud kulud mis ei ole otseselt vajalikud projekti eesmärgi saavutamiseks ja esitlustegevusega seotud kulud mis ei ole seotud konkreetse projekti teemaga. Toetuse määrad on reguleeritud EL tasandil. Mida väiksemasse gruppi ettevõtjad kuuluvad, seda kõrgem on avaliku sektori poolne toetusmäär. Projektiplaan peab sisaldama projektikirjeldust, planeeritud lahendusteed ehk metoodikat projekti elluviimiseks, kaasatavad osapooled ja tööjaotus ja projekti kalkulatsioon. Eelistatakse neid projekte, millel on laiem majanduslik potentsiaal, positiivne keskkonna mõju, projekte kes pakkuvad kõrgemat omafinantseeringut ja kus on väljatoodud rahvusvaheline koostöö.\nInnovatsiooniklaster - Kaire Kasearu, Põllumajandusministeeriumi teadus- ja arendusosakonna peaspetsialist\nInnovatsiooniklastrid (edaspidi klaster) on uus meede MAK 2014-2020 perioodil. Klastrisse kaasatakse rohkem osapooli ja on laiapõhjalisem kui eelmisel perioodil rakendatud innovatsioonimeede 1.7.1. Ettekandest saab ülevaate uue meetme rakendamisest. Märksõnad:\nKlastri toetuse saaja on MTÜ, mida on võimalik moodustada kahel erineval viisil:\nuus MTÜ, kus klastri liikmete kohustused, tingimused ja nõuded sätestatakse MTÜ põhikirjas;\nolemasolev MTÜ ning nõuded ja kohustused partnerite vahel sätestatakse konsortsiumlepingus.\nKlastris peab olema vähemalt 10 põllumajandustootjat- ja töötlejat.\nÜldkoosoleku hääletamise protsess (80% enamus tootjatel ja töötlejatel).\nKlastri tegevuskava koostatakse kuni 4 aastaks.\nToetatavad tegevused jagunevad üldkuludeks ja innovatsioonitegevustega seotud kuludeks.\nKlastri nelja-aasta maksimaalne eelarve on 800 000 eurot.\nToetusmäär on 100% abikõlblikest kuludest.\nRiigiabi toidu sektorile.\nEelarve perioodiks 2014-2020 on 8,4 mln eurot, 2015 aasta taotlusvooruks on 4 mln eurot.\nMaamajanduse infokeskus koondab potentsiaalsete klastrite eestvedajate info 04 märtsiks.\n17 märtsil toimub klastri alameetme ümarlaud kus tutvustatakse eelnõu mustandit.\nAprillis on klastrite ja Uute toodete, tavade, protsesside ja tehnoloogiate arendamise meetme määruste tutvustamine.\nJuulis avaneb taotlusvoor.\nKüsimused infopäeva kohta: Maamajanduse Infokeskuse maaeluvõrgustiku büroo: Konstantin Mihhejev, tel 58 451 896 58 451 896, e-post kostja@maainfo.ee või Põllumajandusministeeriumi Teadus- ja arendusosakonna peaspetsialist Kaire Kasearu, tel 62 56 186 62 56 186, e-post kaire.kasearu@agri.ee


Kuidas tutvustada Eesti postmarke internetis? - filateelia foorum\nKuidas tutvustada Eesti postmarke internetis?\nPostitus Postitas elmo » 01.09.2004 22:54\nHead huvikaaslased, pöördun Teie poole tõsise üleskutsega avaldada arvamust selle üle, kuidas võiksid internetis olla tutvustatud Eesti postmargid, tervikasjad ja muud väljaanded.\nMinu arvates on huvi Eesti väljaannete vastu otseselt seotud info kvaliteedi ja kättesaadavusega. Järelikult on sellesuunalised pingutused igati õigustatud.\nArutelu eesmärk on saada teada, milline võiks filatelistide arvates olla Eesti postimargitutvustuse ideaal. Kuidas selle poole püüelda on eraldi probleem: kas seda on võimalik saavutada ühe või mitme koostööd tegeva veebi raames ja millise ajakavaga -- jätame need küsimused hetkel tahaplaanile ja keskundume ideaalse seisu kirjeldamisele. Et asi oleks konkreetsem võtan lähtepunktiks Eesti Posti veebi vastava osa.\nPraegu on Eesti Posti veebil\nolemas järgmised tutvustavad elemendid:\nPilt väikselt ja suurelt (eraldi pildiaknas)\nKujundaja nimi või nimed\nPoogna kohta -- markide arv reas ja ridade arv\nMargimotiivi tutvustav lühitekst\nPilt esimese päeva eriümbrikust\nVõrreldes Eesti Posti veebi eelmise versiooniga on tutvustuste juurest kadunud postmargipoogna nurkadessegi trükitav väljaande number. Kas see on oluline info? Viimase ilmunud postmargi järgi otsustades, tegelikult see number kuhugi kadunud pole ning on poogna nurkadesse endiselt trükitud.\nUPU WNS süsteemi veebil\non markide tutvustusele lisatud veel järgmised elemendid:\nMargi peamised teemad (märksõnad)\nVaata näiteks Eesti uusima margi tutvustust sel veebil\nStamp Cafe veebil\non lisaks eelnevatele võimalus lisada info järgmiste elementide kohta\nEndise N. Liidu aladel ilmuvate postmarkide kataloogiveebil\non markide kirjeldustele lisatud Micheli kataloogi number, mis leiab kasutamist tutvustava faili nimes, näiteks meie uusima margi tutvustus:\nhttp://home.nestor.minsk.by/fsunews/est ... ee494.html\nOmal ajal püüdsin ka ise Eesti postmarke, tervikasju, eritempleid ja erikujundusega kalendertempleid veebil tutvustada\nEttevõtmine jäi mitmesugustel asjaoludel poolikuks ja kõige rohkem leiab infot 1998-2002. aasta väljaannete kohta.\nVõrreldes eelpool nimetatud veebidega püüdsin postmarke tutvustavatele veebidele lisada:\n- sama sarja markidele teistel aastatel (vapid, rahvariided, tuletornid ...)\n- samateemalistele eritemplitele\n- ühisväljaannete puhul partnerite margituvustustele\n- teemakohastele veebilehtedele\n- teemakohastele artiklitele ja sõnumitele\nVahemärkusena olgu lisatud, et kuna olen väga juhuslikult tegelenud viidete kontrolli ning parandamisega, siis saab igaüks hõlpsasti veenduda, kui paljud viited enam kuhugi ei vii. Seda asjaolu tuleb tulevikus kindlasti silmas pidada.\nLisaks eelnevale püüdsin algul tutvustustele lisada ka markide katalooginumbrid (Michel, Scott, Eesti Muinsuskaitse Seltsi kataloog) ja markide kasutusvõimalused frankeerimiseks üksikmargina. Hiljem jäid need ära.\nVapimarkide eri trükid said paigutatud ühele veebilehele, et paremini näidata seda, kuidas neil võiks vahet teha.\nSamuti sai lisatud info avastatud erimite kohta, näiteks\nEelnev ülevaade käsitles ainult uusi, alates 1.10.1991 ilmunud markide tutvustusi. Tegelikult oleks juba ammu aeg käsitleda kõiki Eesti postmarke alates 1918 ... 2004 ... koos sarnaste põhimõtete kohaselt. Kuna jutt läks isegi juba pikaks, siis hetkel sellega lõpetan ja kutsun lugejaid aktiivselt osutama nii neile elementidele, mis tutvustamisel kindlasti tarvilised on ning ka neile, mis täitsa ülearune ehk ebavajalik tundub.\nTekst läheb paralleelselt nii listi, kui ka hiljuti käivitatud filateelia foorumi.\nArvamuse avaldamise koha valik on vaba ...\nAktiivsele kaasalöömisele lootes\nPostitus Postitas rain » 02.09.2004 16:46\nMinu arvates peaksid kindlasti olema juures margi mõõtmed ja peamised teemad/märksõnad.\nKas peaks olema ka kasutatud paber, vesimärk, liim, värvid, poogna mõõtmed - selle kohta ma isegi ei oska hetkel arvata. Kui see info olemas on, siis võiks see ju ka veebil kajastatud olla. Neid välja ei ole nii palju, et see meeletult tööd juurde teeks.\nRe: Kuidas tutvustada Eesti postmarke internetis?\nPostitus Postitas jaanus » 26.06.2005 14:28\nTegin oma versiooni markide tutvustamisest.\nPõhiidee on, et marke saaks vaadata grupeerituna lähtudes erinevatest parameetritest (seeria, teema, ilmumisaeg, kujundaja...). Nõnda saab markidest vähe parema ülevaate. Samuti on selle lehe eripäraks, et markide skaneeringud on normaalse resolutsiooniga, väga tihti pole mujal näiteks plokkide sisu loetav...\nSkaneeringute kvaliteet pole mul küll selles mõttes hea, et nad tulid vähe viltused (ei viitsinud jännata sirgeks ajamisega), aga vähemalt peaks olema värvid loomutruud, mitte erksamad kui paberil. (näiteks\nhttp://www.post.ee/px_custom/product_img/img_91.jpg nähes arvasin, et sellist marki mul pole, aga http://jaanushansen.pri.ee/?action=page ... amp&id=257 tundub tuttavam.\nSamuti peaks minu kogu omapäraks olema, et seal on kokku võetud kõik uue aja margid, internetis vist täielikku kogu koos pole. Ainus viga on, et kõik margid pole päris heas seisus (koguma hakates olin mingi 10 aastane).\nLiitunud: 19.07.2009 11:00\nPostitus Postitas jaanu35 » 19.07.2009 11:06\nKuna vahepeal on aadress muutunud, siis teatan jälle oma lehest:\nLeht on loodud selleks, et surfida mööda Eesti marke. Albumisse paigutamisel on vaja otsustada, millised margid kõrvuti paigutada. Kuna aga albumis markide ümber tõstmine ei ole eriti mugav ega soovitatav, siis peamiselt selle mõttega mu leht tehtud saigi. Nüüd saab selle abil marke grupeerida erinevate kriteeriumite põhjal: kujundaja, teema, ilmumisaeg, hind jne.\nPostitus Postitas Mell » 20.07.2009 21:28\njaanu35 kirjutas: Tere jälle!\nHea ja praktiline, olen ise kasutanud markide nominaalvaartuste-pohist loetelu. Tanud tegijale!


Viljandi Music Walk: muusika, mõisad ja müstilised teatrimajad | Müürileht\nÜks kontserdipaikadest: Viljandi mõisa veranda. Foto: Kris Süld\nÜrituse omapäraks on see, et igal aastal on nii esinejad kui ka esinemispaigad uued. Nii on kontserdid toimunud näiteks raamatukogus, taaskasutuskeskuses, kohviku tagaõuel ja koolimaja hooviski. Lisaks muusikalistele elamustele ärgitatakse inimesi Viljandit uue nurga alt avastama, pakkudes sihtmärke ja tegevusi ka väljaspool kontserdipaiku. Festivali juhatab tänavugi sisse Tour d’ÖÖ rattasõit ja laupäeval toimub kogu linna hõlmav tänavaturgude päev.\nEsinejate nimistus on sel aastal USA soft indie rock’i kollektiiv Vetiver, Vaiko Eplik ja Eliit, Kreatiivmootor, Leikki, Gorõ Lana ning plaadimuusikaga Siim Nestor ja Erik Morna. VMW lõpu- ja Ugala hooaja avapeol on aga DJdena üles astuvate näitlejate kõrval kohal ka Orav, Drummie, Erkki Tero ja Janek Murd.\nLisa- ja piletiinfo on saadaval siin.


Tahe Kayaksi vana IT-infrastuktuur oli suhteliselt tagasihoidlik: neil oli üks server kasutajate haldamiseks ja failide hoidmiseks ning lisaks kehvemapoolne internetiühendus. Kuna ettevõte ei asu Tallinna mõistes just kõige asustatumas kohas, ei olnud Eesti Telekom võimeline neile pakkuma kiiret ühendust. Probleemi suurendas asjaolu, et osa tootmisest paikneb Tartumaal, mis kasvatas internetiühenduse kiiruse tähtsust veelgi.\nMajandustarkvara Microsoft Dynamics AX oli kasutuses pilveteenusena, mida kasutati üle VPNi terminalserveri kaudu. Kasutajad kurtsid AX-i aegluse üle, kuid probleemile ei paistnud lahendust ei interneti- ega ka pilveteenuse pakkuja poolt.\nJuba enne Softsystemsi sekkumist oli Tahe Kayaksi juhtkond langetatud otsuse, et AX tuuakse ära pilveteenuse pakkuja juurest oma majja. Samas ei olnud olemasolev server riistvaraliselt ega ka tarkvaraliselt valmis tarkvara majutama. Lahendusena sai ehitatud ettevõttele oma serveriruum, mis tähendas sealhulgas elektritöid, kaabeldust, konditsioneeri paigaldust, uut serverit, uusi võrguseadmeid ning kou arvutivõrgu uuendamist. Uue riistvara peale toodi üle kõik vanad andmed, ära sai kasutatud ka vana server, mis muudeti varundusserveriks.\nEt Tallinna ja Tartu tööjaamad saaksid töötada ühises turvalises arvutivõrgus, loodi esinduste vahele VPN-ühendus. Internetiühendus saadi kiiremaks tänu Elisa ehitatud uuele raadiolingile.\nKui kõik ettevalmistused olid tehtud, toodi AX pilveteenusepakkuja juurest ära oma masinasse. 2014. aasta mai oli aeg, alates millest muutus kasutajate jaoks igapäevane programmide kasutamine ladusaks, kiireks ning mugavaks. Läbi riistvaraliste arendustööde lahendas Softsystems tegelikult Tahe Kayaksi jaoks ära peamiselt majandustarkvara kasutamisega seotud probleemid.\nEdasi on jätkunud kogu süsteemi standardiseerimine – tööjaamade operatsioonisüsteemide uuendamine, viirustõrje standardiseerimine ning kasutusel oleva MS Office standardiseerimine. Igapäevaste arvutikasutajate murede haldamiseks kasutab Tahe Kayaks ka SoftSystemsi helpdeski teenust.\n100 töötajaga Tahe Kayaks/Tahe Outdoors on Euroopa üks juhtivatest matkasüstade ja -kanuude valmistajatest, tootmisüksustega Eestis ja Prantsusmaal. Ettevõte valmistab aastas rohkem kui 12 000 süsta ja kanuud. Möödunud aastal 25ndat tegevusaastat tähistanud ambitsioonika ettevõttel on ambitsioonikas plaan tõusta lähiaastail omas vallas Euroopa liidriks.


Jean Monnet: ühendav jõud Euroopa Liidu sünni taga\nPrantsuse poliitika- ja majandustegelane Jean Monnet oli eluaeg Euroopa ühendamise eestvõitleja, kelle ideedest sündis Schumani plaan, mille eesmärk oli ühendada Prantsusmaa ja Saksamaa söe- ja terasetootmine.\nJätkake, jätkake! Euroopa elanike tulevik saab olla ainult liit.\n1914. aastal esitas Monnet esimese maailmasõja puhkedes valitsusele ettepaneku koordineerida Prantsusmaa liitlastega paremini sõjavarustuse transporti. Hiljem, 1919. aastal, kui loodi Rahvasteliit, nimetati ta selle asepeasekretäriks. 1943. aastal sai Monnet’st Prantsusmaa Rahvusliku Vabastuskomitee ehk Alžiiris asuva de facto Prantsuse pagulasvalitsuse liige. Just sellel ajal sõnastas ta selgelt oma ühendatud Euroopa visiooni, mille eesmärk oli tagada rahu.\nSõjajärgsete suurenevate rahvusvaheliste pingete taustal mõistis Monnet, et kätte on jõudnud aeg astuda samme Euroopa ühtsuse suunas, ning tema ja ta meeskond alustasid Euroopa Ühenduse põhimõtte väljatöötamist. 9. mail 1950 esitas Prantsuse välisminister Robert Schuman Prantsusmaa valitsuse nimel Schumani deklaratsiooni.\nSelle deklaratsiooni, millega kavandati viia kogu Saksa-Prantsuse söe- ja terasetootmine ühise ülemameti alluvusse, algatas ja valmistas ette Monnet. Selles tugineti põhimõttele, et jagades ressursside tootmise Euroopa kahe kõige võimsama riigi vahel, välistatakse võimalused uue sõja puhkemiseks.\nLähemalt Jean Monnet’ elust, tööst ja tema panusest Euroopa projekti\nJean Monnet’ sihtasutus\nJean Monnet’ tegevus\nJean Monnet’ auhind


Märgitakse ravimi neurotroofset toimet ja ravim aktiveerib ka närvikoe taastumisprotsessi. Ärge kasutage seda ravimit koos stimuleeriva toimega toodetega.. Karnitiini pluss kroom - kiirendab ainevahetust, nälgib söögiisu, pärsib kommi söögiisu.\nL-karnitiin levokarnitiin on aminohape, mis osaleb vahetult ainevahetuses. Ravimile omistatakse anaboolsed, antitüroidsed, antihüpoksilised omadused. Väljalaske vorm ja koostis Tarbijate mugavuse huvides on levokarnitiin saadaval nii tablettide ja kapslite kujul kui ka siirupina.\nL-karnitiinisiirup on pakendatud Biote kaalulanguse ulevaated pimedatesse pudelitesse. Üks siirupipakend sisaldab kuni 10 g levokarnitiini. Lisakomponentide hulka kuulub fruktoos.\nTabletid on pakendatud 10 tükki kontuurrakkudesse. B2 Shots Kaalulangus on omakorda paigutatud 5, 3, 4 või 6 tükki pappidesse. Üks tablett sisaldab või mg levokarnitiini ja 30 mg askorbiinhapet. L-karnitiini kapslid on pakendatud või 60 tükki polümeerpudelitesse.\nÜks kapsel sisaldab või mg toimeainet. Näidustused L-karnitiini kasutamiseks Vastavalt L-karnitiini juhistele tuleb ravimit võtta laste alakaalulise, anoreksia, kasvu hilinemise ja kehakaalu korral.\nLisaks kasutatakse ravimit laialdaselt spordivõistluste ja Biote kaalulanguse ulevaated tegevuse ajal vastupidavuse suurendamise vahendina.\nL-karnitiini kasutamine soodustab lihaste efektiivsemat kasvu. Mõnel juhul on ravim soovitatav taimetoitlastele, kes ei saa toiduga piisavas koguses levokarnitiini. Vastunäidustused L-karnitiini juhised ei soovita ravimit võtta selle komponentide individuaalse talumatuse korral.\nSiirupit ei soovitata lahjendada, vajadusel on parem seda juua veega. Annuse ja manustamise kestuse peaks määrama raviarst.\nL-karnitiin: kasutusjuhised ja arstide ülevaated - Dieedid\nKõige sagedamini määratakse täiskasvanutele kolm L-karnitiini annust, igaüks 5 ml. Inimestele, kes puutuvad kokku suure intensiivsusega kehalise aktiivsusega, määratakse levokarnitiini ühekordne annus koguses 15 ml. Ravimit tuleb võtta vahetult enne treeningut.\nVastuvõtukursus peaks olema vähemalt nädalat. Seejärel on lubatud kursuse kordamine. Vastsündinutele ja ka alla 12 kuu vanustele lastele on siirupi üks annus umbes tilka. Ühekordne annus aastastele lastele on 2,5 ml siirupit. Vastuvõtmise sagedus on sel juhul 2 või 3 korda päevas, ravi peaks kestma vähemalt 30 päeva. Vajadusel korratakse kuuri mõne nädala pärast. L-karnitiini tabletid tuleb alla neelata tervelt koos veega. Annuse määrab arst vastavalt näidustustele ja patsiendi üldisele seisundile.\nL-karnitiini infolehel näidatud soovitatav annus täiskasvanutele on kuni mg 2 või 3 korda päevas.\nSportlaste ühekordne annus on mg toodet. Ravimit võetakse kursustel, kuid mitte rohkem kui kuus kuud pidevalt. L-karnitiini kapslid neelatakse ka täielikult närimata või laiali purunemata. Soovitatavad annused on samad, mis tablettide puhul. L-karnitiini kõrvaltoimed Tavaliselt levokarnitiini võtmise ajal soovimatuid reaktsioone ei esine. Harvadel juhtudel tekkis seda ravimit kasutanud inimestel düspepsia, valu maos ja allergilised reaktsioonid. Ureemiaga patsiendid peaksid levokarnitiini kasutamise ajal olema ettevaatlikud lihasnõrkuse tekkimise suhtes.\nKui loetletud kõrvaltoimed ilmnevad, peate ravimi võtmise lõpetama ja konsulteerima oma arstiga. L-karnitiin on võimeline akumuleeruma kehakudedesse, kui seda võetakse samaaegselt glükokortikosteroididega. Kasutamine raseduse või imetamise ajal ei ole soovitatav.\nLevokarnitiini sisaldavaid preparaate on vaja hoida toatemperatuuril; pärast pudeli esimest avamist tuleb siirup ära kasutada kahe nädala jooksul. Kas leidsite tekstist vea? L-karnitiin Kompositsioon Siirupi kujul olev toote koostis sisaldab toimeainet levokarnitiini, samuti mitmeid täiendavaid komponente, sealhulgas fruktoosi.\nVabastamisvorm Seda toodet valmistatakse mitmel erineval kujul. Vedel siirup ml pudelites. Elkarnitiini tabletid, mida võib sisaldada 10 tk kontuurpakendites, samuti polümeerpudelites. Kapslid on polümeerpakendis 60, tk. Selle süntees toimub kehas. See sünteesitakse aminohapetest L-lüsiin ja Biote kaalulanguse Biote kaalulanguse ulevaated. Rääkides sellest, mis on L-karnitiin, tuleb märkida, et seda nimetatakse ka vitamiiniks BT või B Karnitiinipreparaatidel on antitüroidne, antihüpoksiline, anaboolne toime, stimuleeritakse kudede regeneratiivset aktiivsust.\nSelle aine mõjul paraneb inimese söögiisu, aktiveeruvad rasvade ainevahetusprotsessid. Endogeense L-karnitiini süntees toimub peamiselt maksas; eksogeense L-karnitiini omadused on samad mis eksogeensel. L-karnitiini võtmisel tuleb meeles pidada, et see on selline vahend, mis normaliseerib ainevahetusprotsesse, mis toetavad koensüümi A. L-karnitiini toimel valgu ja süsivesikute ühendite lagunemine aeglustub, kuna rasvade metabolism on stimuleeritud.\nKarnitiinipreparaate võttes ja treenides võite lõpuks põletada märkimisväärset keharasva. Aine vähendab laktatsidoosi astet ja aitab vähendada kaalu. Märgitakse ravimi neurotroofset toimet ja ravim aktiveerib ka närvikoe taastumisprotsessi. Tuleb meeles pidada, et see ravim on toidulisand, mitte ravim.\nSee eritub neerude kaudu, aine eritub metaboliitidena. Näidustused kasutamiseks Mõelge mitte ainult sellele, kuidas L-karnitiini võtta, vaid ka selle ravimi võtmise näidustustele.\nL-karnitiini vedelikku ja muid selle aine vorme kasutatakse treeningu efektiivsuse ja vastupidavuse suurendamiseks ning lihasmassi kasvu suurendamiseks. Seda ravimit võtavad sageli need, kes tegelevad sporditoitumisega. Inimestel, kellel on Biote kaalulanguse ulevaated südamehaigus, on soovitatav kasutada seda toidulisandit kapslites ja muudes vormides, et suurendada treenimistaluvust. Samuti määratakse Napas kaalulangus vanadele meestele ja naistele, mille eesmärk on peatada aju vananemisprotsess, aktiveerida mälu ja suurendada keskendumisvõimet.\nAminohape, kui teate, kuidas L-karnitiini kehakaalu langetamiseks korralikult võtta, ei kahjusta mitte ainult keha, vaid on ka kasulik. Enne ravimi kasutamist peate konsulteerima treeneri või arstiga. Kuidas võtta L-karnitiini kehakaalu langetamiseks: tabletid, kapslid, pulber Ravimit kapslite ja tablettide kujul võetakse suu kaudu rohke veega mahlaga. L-karnitiini ainet tarbitakse 2 kuni 3 korda päevas. Kehakaalu langetamiseks tuleb tavakodanikele võtta kapsleid ja tablette mg kapslit.\nUreemiat põdevatel inimestel võib selle ravimi võtmise ajal tekkida lihasnõrkus.\nSeega, kui ravimeid võetakse ja näidatud kõrvaltoimed tekivad, on hädavajalik pöörduda arsti poole. L-karnitiini juhised meetod ja annus Neile, kes kasutavad L-karnitiinisiirupit, tuleb rangelt järgida kasutusjuhiseid. Peate seda võtma suu kaudu, olenemata söögiajast. Parim on seda juua lahjendamata kujul, kui on selline vajadus, peske see tavalise joogiveega maha.\nReeglina joovad täiskasvanud 5 ml siirupit kolm korda päevas. Kui ravim on välja kirjutatud sportlastele, soovitatakse neil enne treeningu alustamist juua 15 ml siirupit. Levokarnitiini võetakse nelja kuni kuue nädala pikkuste kuuridena, vajadusel korratakse ravikuuri mõne nädala pärast.\nKui L-karnitiini määratakse alla 1-aastastele patsientidele, on kasutusjuhendis ette nähtud annuse 8 kuni 20 tilka võtmine üks kord. Selles annuses manustatakse ravimit lastele korda päevas ühe kuu jooksul.\nKursust võib arsti soovitusel korrata mõne nädala pärast. Kuidas toodet tablettidena ja kapslitena kasutada, sõltub ka arsti ettekirjutusest. Tabletid neelatakse tervelt koos veega. Millises annuses ja millal ravimit võtta, määrab spetsialist, võttes arvesse patsiendi tervislikku seisundit ja näidustusi. Enamasti soovitatakse täiskasvanutel juua mg ravimeid korda päevas. Sportlased peaksid enne treeningu alustamist võtma mg levokarnitiini üks kord.


kultuuritarbija60+: november 2013\nPearl S. Buck . Peidus lill.\nVäga hea tõlge. Inna Feldbach. Tõlkeraamatuid lugedes vaatan alati tõlkija nime. Halvad tõlkijad on meelde jäänud ning uutesse nimedesse suhtun umbusuga.\nVõiks olla tavaline naistekas, sisu isegi banaalne. Pärast II maailmasõda võõrsil olemisest väsinud ameerika sõdur armub jaapani tütarlapsesse, abiellub temaga ja toob neiu Ameerika lõunaosariiki. Noormehe võimukas ema tütarlast oma koju tuua ei luba , Virginia osariigi seadus keelab abielu erinevate rassid vahel ja noored asuvad elama New Yorgi üürikorterisse. Kumbki noortest ei ole oma harjunud elukeskkonnast välja astununa õnnelik . Olukorra lahendab jaapanlanna julge otsus. Loodetavasti saab jaapanlanna tulevikus õnnelikuks, noormees on aga loru , kellest ütleb lahti ka tema vana ameerika pruut.\nAga ei ole tavaline naistekas, sest kirjutatuna Nobeli preemia (1938) laureaadi poolt, on sellest saanud tõeline meistriteos.\nNauditavaks teeb raamatu jaapani elustiili ja inimeste väga hea tundmine (autor elas ise Jaapanis) ja meisterlik kirjeldamine.\nJälgitavad on mitmed liinid:\n- armastuse tärkamise kirjeldus noorte vahel on eht shakespearlik;\n-kuidas jaapani koolitüdrukust saab tugev naine, kes tütarlapsena ei karda vastu astuda oma isale ning hiljem oma viga tunnistada ning Jaapanisse naasta;\n- Jaapan pärast II maailmasõda, lääne pealetung ja püüd kaitsta jaapani traditsioone;\n- kuidas ema manipuleerib, et „päästa „ poeg mittesobivast abielust;\n- naise raske lapsest loobumise otsus;\n-kooselu võimalikkusest eri rahvuste vahel enne kosmopoliitse ajastu saabumist.\nOlen lugenud läbi kõik Pearl Bucki eesti keeles ilmunud raamatud. Minu andmetel on neid koos viimati loetuga 7. 1. Idatuul, läänetuul ; Draakoni seeme 2. Naiste paviljon 3. Suur armastus 4. Uhke süda 5. Ema 6. Hea maa.\nEnamus raamatuid elust Hiinas. Enim meeldisid Peidus lill, Ema ja Hea maa. Ema oli lihtsalt vapustav raamat.\nPostitaja: kultuuritarbija60+ kell 21:03 Kommentaare ei ole:\nMinu muusikaharidus piirdus keskkooliga , seepärast ei tule minult asjatundlikku retsensiooni vaid ainult isiklikud muljed.\nMulle meeldis. Gounod „Romeo ja Julia“ on imekauni muusikaga ooper. Kuulasin seda esimest korda. Ei saa arugi, miks Fausti palju rohkem mängitakse. Sümpaatne oli dirigent Vello Pähna elegantne dirigeerimine.\nOsatäitjaid oli palju ja kõik lauljad kontserdisaali lava äärele ära ei mahtunud. Kõrvalosatäitjad pidid laulma orkestri keskelt ja kõik hääled üle orkestri ei kõlanud. Aga Juuli Lill , Rauno Elp ning Pavlo Balakin esitasid oma lühietteasted nauditavalt. Pavlo Balakinil on ilus mahlakas bass. Minu arvates oleks ta võinud ka paater Lorenzo osa laulda. Paater Lorenzot laulis Belgiast toodud Patrick Bolleire ja tegi seda väga hästi. Prantsuskeelne tekst oli peas, ilmselt seda osa ka varem laulnud. Suurepärase osatäitmise tegi veel Stella Grigorian Gruusiast, kes laulis Romeo paazi . Tore oleks teda Roosikavaleris kuulata. Julia Capulettit laulis väike habras albaania sopran Oriana Kurteši. Laulis hästi ja helises kõrgelt. Imeilus Julia valss I vaatuses! Mõtlesin, kes võiks Estonias Juliat laulda. Võib-olla Kristel Pärtna. Aga riides oli Julia nagu Carmen. Kuidas Julia ema ta sellises kleidis peole lasi? Minule oleks Julia usutavam olnud veidike vähem võrgutavamas kleidis.\nSellist tenorit, kes Romeot laulaks, Estoniast muidugi ei tule. Adam Diegel USA-st laulis väga hästi. Pärast garderoobis kui ta Mart Mikuga rääkis ja naeratas ning naeratas, vaatasin kui võluv noormees. Aga etenduse ajal! Jäi mulje, et partituuriga ta tuttav pole ning osa prantsuse keeles ei ole ka laulnud, sest osatäitjatest kõige rohkem oli tema partituuris kinni. Sellest johtus ka lavastuslik ebaühtlus. Kui Julia elas oma laulule kaasa ja elas emotsioonid laval välja ,siis Romeo vaatas Julia poole harva ning naeratas veel harvemini. Emotsiooni tema poolt praktiliselt ei olnud. Aga laulis hästi, L*Amour!L*Amour tuli tema esituses ainult 1/3 võrra lahjemalt kui Roberto Alagnal.\nMinu 19 aastane poeg ütles pärast Nabucco kontsertetendust, et ooperit ongi kontsertetendusel parem kuulata, sest raske on korraga muusikat kuulata ja tegevustikku ning lavakujundust jälgida. Olen temaga peaaegu nõus. Teist korda sama ooperit tahaksin küll laval näha ja kuulata.\nOoperis pole vähetähtis ka publik ja puhvet. Kontserdisaali publik on alati peenem ja väärikam kui ooperisaalis. Turiste on vähem, muusikuid, lauljaid, muidu tuntud tegelasi rohkem ja sekka mõned rikkad ja ilusad. Saalis valitseb muidugi vanema põlvkonna ülekaal, aga lootustandvalt oli ka nooremaid inimesi. Alumine puhvet oli kinni. Üleval puhvetis oli valge vein liiga magus. Mõnusat istumist nagu ooperipoolel ei olnud.\nPostitaja: kultuuritarbija60+ kell 20:52 Kommentaare ei ole:\n... loomulikult Klassikaraadiot või Vikerraadiot. Hommik algab saatega "Klassikahommik". Meeldib kui kõlab positiivne optimistlik muusika. Mozart sobib igasse hommikusse. On oma lemmiksaatejuht- Endrik Üksvärav. Hääle järgi optimistlik tegus noormees. Ajalehe tutvustust Klassikaraadios ma siiski ei kuula, siin ihkab minu ratsionaalne pool vähem subjektiivseid asjatundmatuid kommentaare.\nMõnikord ei sobi Klassikaraadio muusikavalik kohe kuidagi meeleoluga. Siis kuulan plaati. Näiteks täna kuulasin Roberto Alagna plaadilt "Tenor" aariaid Gounod' ooperist "Romeo ja Julia". Imeilus duett Angela Gheorghiuga "duo de la chambre". Lähen homme Estonia kontserdisaali kuulama selle ooperi kontsert-ettekannet ning väike ettevalmistus tuleb kasuks. Kiikan veel Tiit Made ooperiraamatusse ka.\nKui oskaksin laadiksin youtubest selle aaria siia üles. Võtan nädalavahetusel õpingud käsile. Ja grammatikat tahaksin ka meelde tuletada. Kui palju neid jutumärke ikka tuleb kasutada.\nÕhtul, kui hästi läheb ja õigel ajal koju sõidan, kuulan da capot. Kuna seda on aastaid kuulatud, tüütab mõnikord ära. Siis kuulan jälle plaate. Näiteks Viini filharmoonikute Straussi kogumikku. Mõttetegevuse ergutamiseks on kõige parem Händel. Mõnikord kui jään hilja peale, kuulen kella seitsmest kontserti või esmaspäeval ooperi, see on pidupäev. Kodus ei ole aega raadio juurde istuda ja kuulata.\nVeaparandus eilsesse: mitte Ted Lapidus "Luksuslik elu" vaid Jens Lapidus.\nPostitaja: kultuuritarbija60+ kell 19:34 Kommentaare ei ole:\nPostitaja: kultuuritarbija60+ kell 19:57 Kommentaare ei ole:\nMa ei ole komöödiate austaja, aga vaatama läksin Ita Everi pärast ja ei kahetse. Etendus oli nauditav.\nsuurepärased näitlejad: Ita Ever, Lembit Ulfsak, Tõnu Kark, Ain Lutsepp, Egon Nuuter, Martin Veinmann. Tõeline staaride paraad nagu kusagil kirjutati. Juba sellepärast tasub etendust vaadata, et neid koos näha.\ntundus, et näitlejad nautisid oma mängu.\nvõrdlemisi vaimukas tekst suurepäraste näitlejate poolt arusaadavalt ette kantud. Kordagi ei tekkinud saalis küsimust, et mis ta nüüd siis ütles. Mõnikord juhtub seda minuga isegi draamateatris.\nkrimikirjanduses ja -sarjades kogenud inimestele olid süzee käigud kuni lõpuni etteaimatavad.\noli kurb näha Ita Everit mutikese, kuigi aktiivse mutikese, rollis. Etenduses "Tuhk ja akvaviit" võimkuka ja krutskeid täis matroonina meeldis ta mulle rohkem. Ita Everist ei saa kunagi mutikest.\nPostitaja: kultuuritarbija60+ kell 20:40 Kommentaare ei ole:\nSellise pealkirjaga blogi mõlkus mul meeles aastaid enne seda kui Maarja Kangro kirjutas iroonilise arvamusloo, milles tegi ettepaneku kultuuritarbija eripreemia väljaandmiseks. Kuna ma sellele auhinnale ei soovi pretendeerida, otsisin paremat nime blogile. Aga arvestades millest soovin kirjutada, paremat nime ei leidnud.\nOlen kultuuritarbija sõna otsese mõttes. Ise kultuuri loomises ei osale. Ei huvitu ka kultuuri loomise protsessist. Aga tarbin usinalt, minu kultuurikalender on tihe.\nNäiteks november 2013.\nTõnu Kõrvitsa ooper "Liblikas" Estonias.\nNigel Kennedy kontsert Nokia kontserdimajas.\nFilm "Aitab jutust" Pöffil.\nGounod "Faust" Estonias (2. korda!).\nRaamatuid novembris eriti palju ei jõudnud lugeda ,aga eile lõpetasin Monika Peetz "Seitse päeva söömata "\nSelline tüüpiline kaasaegne naistekas, nagu neid peale Bridget Jonesit kirjutatakse, aga ladusalt kirjutatud. Sama autori esimene eesti keelde trükitud raamat "Teisipäevanaised "meeldis rohkem.\nTäna õhtul lähen Draamateatrisse, aga sellest ,mida vaatan, kirjutan homme.\nArtiklid, mida tarbin ja millest kavatsen kirjutada on teater, muusika, kino, kirjandus, film, kunst, kultuuriajakirjandus, muuseumid, kultuurireisid. Küllap ajapikku lisandub veel midagi.\nPikk sissejuhatus, aga miks ma siis alustan?\net minu kultuuritarbimine oleks ühes kohas koos, seni olen pidanud paberil raamatupäevikut ja ooperipäevikut;\net harjutada end taas korraliku ilusa eesti kirjakeelega;\net jagada muljeid.\nPostitaja: kultuuritarbija60+ kell 14:39


Juhatuse liige tegutseb aktiivselt 1-s ettevõttes, mis tegid 2021 aasta III kvartalis kokku käivet 151 376 €.\nArbalans OÜ: Tegevuslugu 28.09.2021\nArbalans OÜ alustas peaaegu 14 aastat tagasi, mil juhatuse liikmed, V. O. ja I. J. , seda juhtima hakkasid. V. O.l oli selleks ajaks ettevõtluskogemust ligikaudu 11 aastat ja I. J.l 11 aastat. Arbalans OÜ valdkond on raamatupidamine, maksualane nõustamine. Samas valdkonnas (EMTAK 69202) on tegutsevaid ettevõtteid 2021 aasta...\nEttevõtted deklareerisid - riiklikult tasutud maksud 18 456 €, tööjõumaksud 3 424 € ja maksustatav käive 151 376 €.\nKäibed kokku (2021) 578 441 €\nBilansimaht (2021) 155 563 €\nArbalans OÜ Juhatuse liige Logi sisse\nArbalans OÜ Logi sisse


iPhone X: ma ei ostaks seda isegi siis, kui olin 4 neerut\nPõhiline / kuidas / Kuidas luua kohandatud žeste Mac'is parema puudutusvahendiga\nMaci juhtpaneel on üks tööstusharu parimaid ja selleks on lihtne põhjus: žestid. Gestid, mida MacOS toetab, on tõesti intuitiivsed ja kui te neid kasutate, ei saa sa ette kujutada sülearvutit ilma nendeta. Niisiis, kuidas saate teha oma armastatud MacBooki juhtpaneeli, mis on kohandatud vastavalt teie vajadustele? Apple pakub MacOS Sierras 14 žestit, mida saate vastavalt oma vajadustele lubada või keelata, kuid mis siis, kui soovite rohkem? Käesolevas artiklis räägin teile täpselt, kuidas saate luua oma kohandatud žeste Mac'is. Nii et loe edasi ja õppige, kuidas saate oma trükkplaadi teha, mida soovite teha.\nKasutame rakenduses nimega Better Touch Tool, et seadistada kohandatud žeste Mac'is. Parem puutetundlik tööriist või BTT, nagu seda sagedamini nimetatakse, on väga mitmekülgne ja kasulik rakendus, mis mitte ainult ei võimalda kasutajatel luua kohandatud žeste, vaid lisab MacOS-ile ja veel palju muud aknad. Rakenduse pakutavad kohandamisvõimalused on peaaegu piiramatud ja $ 4 puhul on see hind väga mõistliku hinnaga. Rakendus pakub tasuta prooviversiooni, nii et saate selle juhendi järgida ilma rakenduse eest maksmata.\nMärkus : rakendus järgib mudelit „maksab, mida sa tahad” ja hinnad algavad ~ $ 4 kuni $ 52 ja kasutajad saavad valida hinna, mida nad arvavad, et see väärib.\nInstallimine (tasuta prooviversioon, litsentsid alates $ 4)\nKohandatud žeste loomine\nKui olete rakenduse alla laadinud, saame alustada kohandatud žestide loomisega, mida me soovime. Illustreerimiseks valmistan ma žeste, et avada veebisaite, nagu Beebom, Facebook ja Google, samuti žeste, et teha selliseid toiminguid nagu “kopeerimine”, “kleebi”, “sulgeda vahekaart”, „liikuda järgmisele vahekaardile” ja rohkem. Need annavad teile õiglase ettekujutuse sellest, kuidas saate oma Maci juhtplaadile luua kohandatud žeste ja suurendada oma tootlikkust MacOS-il.\n1. Joonistus žestide loomine avatud veebisaitidele\nSaate luua kohandatud žeste veebisaitide avamiseks parema puudutusvahendiga. Selleks järgige lihtsalt alltoodud samme:\nKlõpsake menüüribal ikooni Better Touch Tool ja valige Preferences.\nAvage aknas Eelistused „Joonised“ ja klõpsake „Lisa uus joonis“.\nJoonistage oma žest ja määrake sellele nimi. Ma loon Beebomi avamiseks žesti. Kui olete lõpetanud, klikkige nupul „Finish & Save Gesture”.\nTeie žest on nüüd näha vahekaardil „Joonised“. Klõpsake rippmenüüst, mis ütleb “Trigger Predefined Action” ja otsige “open URL”. Valige „Ava URL / URL koos valikuga“.\nSisestage selle veebisaidi URL, mida soovite avada (ma kasutan //beebom.com) ja vajutage Enter.\nTeie žest on nüüd loodud, kuid veel on veel midagi teha, et žest saaks kasutada.\n2. Trigeri loomine joonistamiseks\nEt kasutada oma joonistus žeste, peate triger, mis ütleb oma Mac, et ta peaks ootama žest. Selleks järgige alltoodud juhiseid.\nValige eelistuste aknas „Trackpad” või „Keyboard“, sõltuvalt sellest, kas soovid käivitada käivitusploki või klaviatuuri otsetee. Ma lähen Trackpadiga. Seejärel klõpsake nuppu „Lisa uus žest”.\nPuuteplaadi žesti all valige soovitud žest, ma kasutan “nelja sõrme kraani”.\nSeejärel otsige jaotises „Etteantud toiming” jaotist “Alusta salvestamist” ja valige “Alusta salvestamise / hiire žestide salvestamist”.\nNüüd olete kõik määratud kasutama oma kohandatud joonise žesti.\n3. Gestuuri kasutamine\nParim osa žestidest on see, et neid saab kasutada olenemata sellest, millist rakendust te kasutate. Selleks, et kasutada oma kohandatud žestit, järgige lihtsalt alltoodud samme:\nTehke nelja sõrme puudutus Maci puuteplaadil. See avab ekraanil salvestusala.\nEkraanil on pisut tumedam piirkond, milleks on salvestuspiirkond.\nJoonistage oma žest oma plaadi abil ja niipea, kui te jätate oma plaadi lahti, püüab Better Touch Tool ära tunda tehtud žest ja teostada sellega seotud tegevuse; sel juhul avab see veebisaidi Gadget-Info.com.\n4. Toimingute tegemise žestide loomine\nKui soovite kasutada tavapäraseid tegevusi nagu kopeerimine, kleepimine jne, kasutage kohandatud koputite ja žestide kasutamist, järgige alltoodud samme:\nParema puudutusega tööriista eelistustes klõpsake nuppu „Trackpads” ja seejärel „Add New Gesture”.\nValige soovitud žestitüüp. Ma loon teksti kopeerimiseks žesti ja ma kasutan "Vihje puudutus vasakule" žestit "Kaks sõrme žestit".\nSeejärel klõpsa tekstikastis, kus on kiri „Kohandatud klaviatuuri otsetee”, ja vajutage Command + C.\nNüüd saate otseselt alustada žestiga oma Mac'is, mis tahes rakenduses.\nMärkus: kui te pole kindel, mida tähendab žest, siis vali see lihtsalt ja saate näha, milline žest on parema puutetundliku tööriista eelistuste akna väikestel puuteplaatidel.\nTööprotsessi lihtsustamiseks kasutage Maci juhtpaneeli žeste\nNüüd, kui teate, kuidas saate oma Mac'is erinevaid žeste luua, siis mine edasi ja looge oma kohandatud žeste. Kohandatud žestide kasutamine lihtsustab oluliselt töövoogu, kui loote kergesti teostatavaid žeste ja määrake kõige sagedamini kasutatavad toimingud. Näiteks kasutan žeste kopeerimiseks, kleepimiseks, vahelehtede vahetamiseks, vahekaartide sulgemiseks jne. Ma ei kasuta palju joonistus žeste, välja arvatud paar neist avada veebisaite, et ma sageli.\nNagu alati, tervitan teie mõtteid ja arvamusi kohandatud žestide loomise kohta Maci juhtplaadil ja sooviksite kuulda kasutustingimustest, mida te sellistes žestides silmas peate. Kui olete varem kasutanud paremat puutetundlikku tööriista, kas olete kunagi kasutanud rakenduse pakutavaid lisafunktsioone? Kuidas oli teie kogemus sellega seotud? Kui te teate ka teisi rakendusi, millel on sarnane funktsionaalsus ja mis teie arvates on paremad kui parem puudutusvahend, andke meile neist teada allpool olevas kommentaaride jaotises.


AK ⟩ Mart Laar: sinimustvalge eest surma! - Tänane leht\nAK ⟩ Mart Laar: sinimustvalge eest surma!\nMart Laar, ajaloolane ja Eesti Panga Nõukogu esimees\nMart Laar: sinimustvalge eest surma!\nSinimustvalge lipu heiskamine juulis 1941 Pärnus Foto: Rahvusarhiiv\nEestis puhkes 1941. aasta juuli esimestel päevadel üleüldine vastuhakk otsekui mingist ühest keskusest tulnud käsu peale. Üle kogu maa rünnati valdade täitevkomiteesid kui punase võimu keskusi ning haarati võim enda kätte. Ajaloolane ja Eesti Panga nõukogu esimees Mart Laar jätkab 3. juuli Postimees Nädalas alustatud artiklisarja 1941. aasta suvesõjast.\nMingit keskust loomulikult polnud. Nõukogude poole otsus saata maakondades oma toetajatele püsse tõi lihtsalt kohale metsavennad, kel oli samuti relvi vaja. Vahel võis rünnak vallakeskusele olla ühendatud rünnakuga mõnemehelisele Punaarmee õhuvaatluspunktile, kust loodeti suhteliselt kerge vaevaga relvi hankida.\nEsimesena võeti 2. juulil 1941 üle Ahja vallamaja ning postkontor. 3. juulil 1941 järgnesid riburada pidi juba paljud teised, nagu näiteks Alatskivi ja Kallaste, Juuru-Kaiu-Vahastu. Pärnumaal kujunes Läti piiri ääres asuvatel aladel aga välja suurem metsavendade kontrolli all olev piirkond, kuhu punastel enam asja polnud. Seal võtsid metsavennad võimu üle Tali, Laiksaare, Saarde ja Tihemetsa vallas ning Kilingi-Nõmme linnas.


Tartu kesklinna rajatavas keskuses peeti sarikapidu - Tartu Tarbijate Kooperatiiv\n10:15 12. oktoober 2015\nTartu kesklinna rajatavas keskuses peeti sarikapidu\nRiia 2 krundile kerkivas multifunktsionaalses keskuses peeti reedel, 09. oktoobril sarikapidu, millega tähistati hoone maksimaalse kõrguse saavutamist. Sarikapärja tõid keskuse Riia tänava poolsest kõrgeimast tipust alla TTK Investeeringute OÜ juhatuse liige Kaire Krevald ja TTK Investeeringute OÜ nõukogu liige Tarmo Punger.\nPiduliku sündmuse eesmärgiks oli tänada ja kostitada ehitajaid. „Sarikapidu on tore traditsioon – rahvapärimuse järgi tagatakse sellega hoonele hea õnn,“ sõnas Krevald. „Ehitajad on head tööd teinud ja loomulikult kasutame me nüüd võimalust neile tänu avaldada.“ Tänaseks on ehitustööd jõudnud viimase korruse laeni ning Aleksandri ja Soola tänava poolses küljes paigaldatakse hoonele ka aknaid.


Korraldus Chocolate Slim\nKasutusjuhend Chocolate Slim\nValmistamiseks ühe toidukorra šokolaadi joogiga tablette tuleb võtta 2 väikest lusikatäit pulbrit ja vala tass või kruus langeda. Juua saadud kokteil vaja hiljem 1 tund, sest on vaja anda aega, et kõik toimeained on täiesti andnud joogile oma kasulikud omadused. Tarbida seda ime-jook tuleb pärast iga sööki, pärast pool tundi. Koosseisu antud ravim sisaldab kofeiini, mistõttu ei ole soovitatav juua šokolaadi jook 3 tundi enne magamaminekut, et ei tekiks unetus.\nEt kiirendada protsessi põletavad rasvarakke, on vaja koostada täpne kava, mis hõlmab füüsilist aktiivsust (võimlemine ja muud staatilised harjutused, südame koormus, harjutamiseks ja nii edasi). Lisaks on soovitav kõrvaldada toidust (või vähemalt vähendada mahud tarbimine) nisu tooteid, magusad koogid ja saiakesed.\nKuidas kasutada šokolaadi jook Chocolate Slim\nVõtmisel šokolaadi jook Chocolate Slim keskmiselt on 1 kuu. See aeg on piisav, et te saaksite viia oma keha järjekorras, teha figuuri trimmis ja sale, et valmistuda пляжному hooajaks. Kui teil on vaja valada suur hulk naela (üle 10), siis loomulikult ravim võib suurendada kuni pool aastat. Kuid oluline on teha pausi režiimi järgides "kuu vastuvõtt – kuu murda".\nEnne kui sa otsustad osta ja kasutada šokolaadi jook Chocolate Slimpeate mõistma, et teil on võimalik seda tarvitada ei kahjusta organismi. Loetelu vastunäidustuste:\nindividuaalne talumatus koostisainete koosseisu;\nnoores eas (kuni 19-aastased);\nkättesaadavus kroonilise hüpertensiooni;\nkättesaadavus krooniliste haiguste seedetraktist.\nUnikaalne valem šokolaadi jook Chocolate Slim võimaldab kiiresti teha figuuri sale ja trimmis, samuti parandada tervist oma organismi. Kokteil kiirendab ainevahetusprotsesse, viib välja šlakid ja toksiinid, mis annab rõõmsameelsus ja hea meeleolu kogu päevaks. Ja õige meeleolu, nagu kõik teavad, on pool edu tegelikult kehakaalu.


Režissöör Paul Hegeman\nKeel Inglise, Hollandi, saksa, Prantsuse\nIga looja vahendab kunsti kaudu elu talle ainuomasel moel ning seda suurt saladust ei õnnestu kõrvaltvaatajal lõplikult kaardistada ilmselt mitte ühegi meediumi vahendusel. Portreedokumentaalfilm on üks aken, läbi mille on ehk võimalik sisse piiluda mõnesse tuppa inimese elus. Eestis on Arvo Pärdi elu imetlusväärsel moel jäädvustanud Dorian Supin mitme filmiga juba peaaegu neljakümne aasta jooksul. Ühe väga eripärase pilgu Arvo Pärdi muusika mõjust pakub hollandlase Paul Hegemani film, mis püüab mõtestada Pärdi fenomeni interpreetide pilgu läbi. Kindlasti avaneb ka helilooja ise intensiivse...Näita rohkem\nMis on eriprogramm “IX Arvo Pärdi Keskuse filmiõhtud”?


9 Kodu õiguskaitsevahendid sügelemise eest | Stiilid elus - Ilu ja mood - 2021\n9 Kodu õiguskaitsevahendid sügelevate silmade jaoks\nSügelus silmades ei pruugi olla tõsine terviseprobleem, kuid see on kindlasti üldine probleem. Suure reostuse ja allergeenide sisaldus keskkonnas on tavaliselt silmade sügeluse probleemiga seotud põhjused. Ebameeldiv ja ebamugav tunne silmades muudab kannatanu jaoks üsna oluliseks otsida mõningaid ohutuid ja tõhusaid meetodeid, et probleemi juurtest ravida. See aitab teil vältida pidevat sügelust, mis paneb sind silmad uuesti ja uuesti hõõruma.\nAllpool on toodud parimad ja parimad koduse õiguskaitsevahendid, mida saab kasutada selle kriisi raviks. Kõik, mida pead tegema, on nende kontrollimine ja vali see, mis teile kõige paremini sobib.\nAmazing Home õiguskaitsevahendid sügelemise silmade jaoks:\n1. Kasutage külmasurvet:\nSilmade rahustamiseks pole midagi paremat kui külmkompressori kasutamine. Leota puhta lapi jääkülmas vees, eemalda liigne vesi ja asetage see silmadele parimate tulemuste ja koheste silmade peale. Tulemuste saavutamiseks tuleks seda päeva jooksul teha palju.\nPesu lapi asemel võib kummeli-teekotti kasutada ka mõlemal silmal, kuna see on rahustav. Seda tuleb hoida mõnda aega külmkapis ja seejärel kasutada 10 minutit silmadega.\nNäe rohkem: Kodu Õiguskaitsevahendid hammaste valu jaoks\nValmistage tass kummel teed ja viige see toatemperatuurini. Seda tuleks kasutada silmade pesemiseks, et tagada sügeluse ravi ja aidata teil saada parimat tulemust kodus parandusmeetodil. See peaks toimuma 2-3 korda päevas, kuni probleem laheneb.\n3. Kurkide imed:\nKurgi anti-ärritus ja rahustavad omadused teevad sellest suurepärase kodutoode silmade sügeluse raviks. See vähendab ka põletiku ja põletiku probleeme. Võta värsked kurgi viilud ja jahutada mõneks ajaks. Seda tuleb hoida mõlemal silmal järgmise 10-15 minuti jooksul. Seda tuleks teha 4-5 korda päevas.\nTe võite loputada silmi rosewateriga kaks korda päevas või muidu võib seda kasutada silmatilkadena koheste tulemuste saamiseks. Ideaalsete tulemuste saavutamiseks kasutage igasse silma 4-5 tilka.\nNäe rohkem: Pärmseente infektsioon Kodu õiguskaitsevahendid\n5. Külma piima kasutamine:\nSügelevate silmade puhul on üks parimaid kodus kasutatavaid tooteid külma piima. Puhta puuvillase kuuli võib leotada külmas vees ja panna silmadesse, mis jätab silmadele jahutava toime ja ravib sügelust. Seda tuleks teha maksimaalselt ära kaks korda päevas.\nKeeda kaks teepakki rohelist teed vees ja seejärel viige toatemperatuurini. Teepakendite keetmiseks kasutage destilleeritud vett. Sügeluse raviks tuleb seda pesta kaks korda päevas loputada. See on üks parimaid koduvõimalusi kriisi ravimiseks.\n7. Kas vesi:\nJoogi rohke veega kogu päeva jooksul on veel üks silmapaistvamaid ravimeetodeid sügelevate silmade raviks. See aitab hoida keha hüdreeritud. 10-12 klaasi veega joomine aitab sügeleda silmi.\nAloe Vera mahla võib segada meega ja põdra õie teega ning seda tuleks sügeluse raviks kasutada kaks korda päevas.\nNäe rohkem: Kodu õiguskaitsevahendid mustale silmale\n9. Fenugreeki seemnete kleepimine:\nLeotage liblikasiseemned umbes 10 tundi ja seejärel kasutage seda sileda pasta valmistamiseks. Seda tuleb rakendada silmadele järgmise 20 minuti jooksul. Kasutage pasta pesemiseks külma vett. Maksimaalsete tulemuste saavutamiseks järgige seda kaks korda.\nCopyright 2021 \_ Põhiline \_ 9 Kodu õiguskaitsevahendid sügelevate silmade jaoks


Puhkus maal ja looduses on turismis tugevad suunad : Õpetajate Leht\nLoodusturism pakub tohutult võimalusi, sest Eestis on väga palju põnevaid matkaradu. Omaette teemad on puud ja taimed, linnud-loomad jne. Tulevasel giidil on vaja vaid info kokku otsida ja endale selgeks teha.\nGiidi amet on mitmekülgne: ta peab tajuma, kui seltskond on väsinud, ning oskama puhkehetkel tuju üleval hoida.\nLoodusgiid peab hästi tundma piirkonda, kus ta turiste juhib. Fotod: Haapsalu KHK\nHaapsalu kutsehariduskeskus (HKHK) on turismihariduse esinduskool. See tiitel saadakse kaheks aastaks ning toob kaasa kohustuse korraldada koolidele kokkusaamisi, mõelda välja tegevuskavasid, koguda ideid ja jälgida, et asjad toimivad, st juhtida turismikoolitust kaks aastat.\nKutseharidusest oodatakse spetsialiste, kes oskavad mitmesuguseid töid. Eriti vajavad mitmesuguste oskustega inimesi väikesed majutusasutused, mida on palju juurde tulnud. „Turismitöötaja peab olema universaalne, oskama näiteks rekreatsioonitööd,“ ütleb Haapsalu KHK turismi-, toitlustus- ja majutusteeninduse osakonna juhataja Enna Kallasvee, kes juhib Eesti turismiharidusliitu.\nTurismis on tähtis viisakus\nAinuüksi rekreatsioon on lai mõiste, hõlmab kõiki vaba aja tegevusi: meelelahutust, ka sportlikku, mänge õues, tegevusi, kuhu on kaasatud hobused, koduloomad – kõike, mis puudutab turismi kõrvaltegevusi. Seda õpetatakse erialana Tallinna ülikoolis. Haapsalus on õppeained ja moodulid, kus õpetatakse vaba aja veetmist. Õppurid õpivad ürituste korraldamist. „Kõige tähtsam on kujundada teenindaja hoiakuid,“ ütleb Kallasvee. Kõik teenindajad peavad oskama pakkuda turistile mitmesuguseid võimalusi ja teha seda viisakalt. Õppijad mängivad koolitöös olukordi läbi, et neil kujuneksid vajalikud hoiakud.\n„Me toimetame üsna tihedalt koostöös ettevõtjatega,“ lausub Kallasvee, „sest praktikaaeg läheb järjest pikemaks, õpilased on üha rohkem tööl ning me jälgime, mida nad seal teevad. Arvestame ettevõtja nõudeid, kes aga peab oskama öelda, mida tahab.“\nKutseõpe peab käima sammu päriseluga, pidevalt on vaja uueneda ja teha muutusi. Haapsalu KHK turismi erialal on üheks uuenduseks eeloleval nädalal esmakordselt toimuv Läänemaa loodusfestival. See on loodusgiidi õpilaste algatatud ettevõtmine. Selle aasta esimene turismihariduskoolide kokkusaamine ongi eeloleval festivalil. Järgmisel sügisel teeb muuseumitega üle-eestilise teemaürituse Tartu KHK, seejärel on järg Pärnu käes IKT-teemaga.\nLoodus- ja maaturism on popid\nIgal turismi õpetaval koolil on oma nišš. Haapsalus on selleks loodusturism ja loodusgiidi amet, Luual samuti, kuid seal on see rohkem metsaga seotud. Eesti maaülikoolis on sama eriala kõrgemal tasemel.\nEesti maaülikool alustas loodusturismi õppekavaga 2006. aastal, magistriõpe avati kolm aastat hiljem. „Alates tasuta kõrghariduse ajast on meie õppekavad konkurentsiga täidetud,“ ütleb EMÜ elurikkuse ja loodusturismi õppetooli professor Tiiu Kull.\nMagistriõppesse tulijate seas on nii neid, kes töötavad juba turismi vallas, kui ka neid, kes on teisest valdkonnast ja soovivad oma ellu muutust.\nMagistrikursuse lõpetanutest tegutseb enamik turismis, on otse või kaudsemalt loodusturismiga seotud. Kull loetleb, et lõpetanud tegutsevad Valgamaa turismiarenduses, Tallinkis, Prangli Reisides, Eesti spordi- ja olümpiamuuseumis, metsandussektoris, keskkonnaametis, loodusharidusega seotud Ahhaa keskuses või looduskoolides. Osa magistrante on LEADER-i gruppides ja omavalitsustes, paljud neist turismiga seotud. Vilistlastest turismiettevõtjatega on koolil tihe side, sest nemad käivad tudengeid õpetamas. Suur osa bakalaureuseõppe lõpetanutest õpib edasi, ka muudel erialadel.\nTööturu nõudlus loodusturismis selgub Kulli sõnutsi tihedas koostöös valdkonna asjalistega. Kasvab vajadus võõrkeelse teeninduse järele. „Me püüame sellega seoses oma õppekava nüüdisajastada ja hõlbustada tudengite välismaal käimist,“ ütleb Kull. Tema sõnul ei ole Eestis veel hästi aru saadud, et loodusturismi korraldamiseks on spetsialistid, keda võiks senisest rohkem rakendada. „Ilmselt pole me veel suutnud piisavalt turustada,“ arvab professor.\nOlustvere teenindus- ja maamajanduskoolis on suund maaturismil. Turismikorralduse eriala (keskhariduse baasil kaheaastane õpe) hakati seal õpetama 1996. a ja õpe kestis 2016. aastani. Alates 2008. aastast õpetatakse põhikoolijärgselt maaturismi teeninduse eriala. Praegu on õppekava nimi „Maaturism“ ja seda õpitakse kolm aastat statsionaarse kutsekeskharidusõppena.\nOlustvere annab ainsa kutsekoolina turismikorraldaja 5. taseme jätkuõpet üheaastase sesoonõppena, kus õppima asumise eeldus on 4. tase reisimise, turismi ja vaba aja veetmise või majutuse ja toitlustuse valdkonnas või vastav töökogemus. Mullu septembris alustas 15 õppijat, kellest enamik töötab enda turismiettevõttes või tööandja juures. Olustveres õppis ja täiendas oma praktilisi kogemusi Pärnumaal Võidula mõisas-rahvamajas töötav Lea Toom. Ta sai aasta kestnud kooliajal hulga kasulikke teadmisi ja oskusi tööks gruppidega. „Saime palju praktilisi teadmisi ja õppisime erialast inglise keelt,“ kiidab Toom, kes omandas koolis oskusi nii Soomaa kui ka Peterburi reisi juhtimiseks.\nValikud on veidi aimamatud\nHaapsalus aga maaturismi teenindaja kohad ei täitunud. „Ilmselt on Lõuna-Eestis huvi selle vastu suurem,“ ütleb Kallasvee. Huvi ei sõltu tema arvates piirkonna vajadustest. „Ettevõtetel on küll vajadused ja me oleme proovinud luua õppekavasid nende järgi, näiteks on väga vaja kelnereid, aga keegi ei tule Haapsalus seda ise õppima. Tullakse siis, kui ettevõte suunab.“\nKallasvee sõnul on sisseastujate seas populaarsed juhtimisvaldkonnad ning spaa- ja turismiettevõtte teenindaja elukutse. „Põhikooliõpilane ei vaata õppekava sisu, ta valib nime kõla või millegi järgi, mis tundub huvitav,“ ütleb Kallasvee.\nKeskmiselt iga viies jätab kutsekooli pooleli ja väljalangejaid on ka Haapsalus. „Rohkem katkestavad õppimise täiskasvanud, kes on tulnud pärast keskkooli ja õpivad töö kõrvalt,“ ütleb Kallasvee. „Neil on kodused tööd ja praktika, mis võtab palju aega – need ongi komistuskivid. Eriti kodused tööd. Oleme püüdnud jätta sellest vaid olulise alles.“ Töö kõrvalt õppijail on sesoonõpe, näiteks loodusgiidid ja turismikorraldajad käivad kahe kuu jooksul kolm nädalat koolis. Nad tulevad üle Eesti ja õpe kestab esmaspäevast reedeni. Töölt saab terve nädala ära olla see, kes on oma aja peremees. „Eraettevõtjal peab olema tugev motivatsioon töötajat õppima lasta,“ arvab Kallasvee.\nÕppijate ees on maailm lahti – praktikavõimalusi on üle Euroopa, eriti kokkadel, aga ka teistel. Haapsalu tulevased loodusgiidid ja -turismi korraldajad on käinud Itaalias ja Sloveenias. Täiskasvanudki saavad välismaale praktikale minna, kui töö ja kodu võimaldab.\nKoka erialal on väljalangus vähenenud ja kasvanud noormeeste huvi ameti vastu.\nVäljalangejaid jääb vähemaks\nKeskharidusega täiskasvanud, kes on tulnud õppima, töötavad sageli samal erialal. Pole statistikat selle kohta, kas nad muutsid pärast lõpetamist oma töökohta. Kuid põhikoolilõpetanutega on olukord läinud paremaks, ütleb Kallasvee. Mingil ajal ei läinud kokad pärast lõpetamist oma erialale tööle. Võib-olla ei kujutanud nad seda tööd ette, sest suur osa õppetööst oli koolis, praktikat oli vähe, arvab õppejõud. Nüüd on praktikat rohkem ja väljalangejaid vähem. 20-st 15–17 lähevad lõpuni välja. „Neil on esimesel aastal pikk praktika, nad saavad töö selgeks ja on siis lõpuni,“ põhjendab Kallasvee muutust. Alates 2014. aastast on väljalangus väike ja lõpetajate tööleasumise protsent suurenenud.\nOsa lõpetanuid, eriti täiskasvanud, teevad oma firma, ka oma põhitöökohale lisaks. „Võib-olla ongi see tulevikusuund, et inimene ei tööta ainult ühel kohal, vaid õpib lisaks tööle, mida on juba teinud, juurde midagi muud ja hakkab seda arendama,“ arvab Kallasvee.\nEesti turismihariduse liidu (ETHL) lõid 11 aastat tagasi kõrg- ja kutsekoolid, et turismivaldkonnas õpetavad inimesed teaksid üksteist ja teeksid koostööd. Asutajatest on praeguseni liikmed Haapsalu KHK, Tallinna teeninduskool ja kõrgkoolid. Liitu kuulub 12 turismivaldkonna õppeasutust.\nPõhikirjas on liidu eesmärk edendada turismiharidust, mis tähendab eelkõige kõrg- ja kutsekoolide õppejõudude ja õpetajate koostööd. „Ühiselt üksteist koolitades on liidul rohkem võimalusi,“ selgitab ETHL-i juhatuse liige, TÜ Pärnu kolledži turismiosakonna juhataja kt Liis Juust. Liidul on hea koostöö Innovega, õppekavade arendust on edendanud liitu kuuluvate koolide õppejõud ja õpetajad, kes on välja andnud õpikuid, mida Innove on rahastanud.\n„Püüame ühendada ka õpilasi, et nad kutsuksid oma üritustele teiste koolide õpetajaid ja õppijaid,“ ütleb Pärnu kolledži turismiosakonna hotellimajandusse assistent Tiina Tamm. Liit teeb koolitusi, kus osalevad õpetajad ja õpilased, aga üritustest, mis pole formaalsed, võiks olla rohkem teavet ja osavõtt arvukam, arvab Juust. „Tahaksime teha rohkem koostööd EAS-i turismiarenduskeskusega, kuigi seda juba ka tehakse,“ lisab Juust.\nETHL-il pole rahastatavaid projekte ega palgalisi, koostöö sõltub koolide ettevõtlikkusest. Liidul on pikk konverentside traditsioon, toetanud on EAS ja Innove, kus on kokku saanud õpetajad, ettevõtjad ja õppijad. Lisaks osalevad koolid koos õpilastega Tourestil.\nKoostööd tehakse SA Kutsekojaga kutsestandardite uuendamisel ning SA Maaturismi ja erialaliitudega, et arutada tööturu vajadusi. Kõige tihedam on side SA Eesti Maaturismiga, kellega on koostöölepe ja tegevuskava, kuidas maaturismi koolide õppetöös paremini kajastada.\nKäsil on lähiaastate tegevuskava koostamine, et valdkonna kõik teemad, nagu spaateenindus, toitlustamine, tootearendus, IT, loodusturism jm, oleks käsitletud. Seejärel jagatakse ülesanded koolide vahel nii, et iga teema kohta teeks mõni kool ürituse. Näiteks mais korraldavad Haapsalu KHK loodusturismi õpilased Läänemaa loodusfestivali.\nJuust selgitab, et eesmärk on leida koolist lähtuvad teemad üritusteks, mida korraldavad õpilased. Need võivad olla koolitused, festivalid, seminarid vm, kuhu on oodatud õpilased, õpetajad jt huvilised. Ja pole vahet, kas tegijaks on kõrg- või kutsekool. „Oleme üks turismipere,“ ütleb Juust. „Me ei lahterda, mis tasemel on kool, kuigi igaüks tegutseb lähtuvalt oma spetsiifikast ja tasemest. Koostööd teevad nii kõrgkoolid kui ka kutsehariduskeskused.“\nKoolitused ja konverentsid on avatud kõigile turismiharidust pakkuvatele koolidele. Nendele turismi õpetavatele koolidele, kes ETHL-i liikmed pole, on ETHL-il plaanis luua infolist, et teavitada neid oma tegemistest.\n„Iga kool on oma igapäevategevuses eraldiseisev ja koolitöö võtab suure osa ajast,“ nendib Tamm, „on tänuväärne, et liit jõuab ühistegevust käigus hoida.“\n„Hiljuti arutasime, et liit peaks rohkem haridust propageerima. Kui turismiharidus on rohkem pildil ja noor saab oma kogemuse kaudu ettekujutuse turismist, tekib selle valdkonna vastu suurem huvi ja usaldus,“ ütleb Juust.\nPraegu juhib ETHL-i Haapsalu KHK. Liidu eesotsas on Haapsalu KHK turismi-, toitlustus- ja majutusteeninduse osakonna juhataja Enna Kallasvee. Juht ja juhtiv kool vahetuvad iga kahe aasta tagant.\nKarin Küünarpuu ja Maris Meriste, kes õpivad Haapsalu KHK-s loodusturismi, on eeloleva festivali peakorraldajad, see on nende teise aasta praktika projektitöö. Pärast kooli lõpetamist plaanivad mõlemad hakata ettevõtjatena loodusturismi korraldama. Foto: Annika Poldre\n16.–19. maini Haapsalu KHK-s toimuva festivali eesmärk on edendada loodusharidust eelkõige Läänemaal kooliõpilaste seas ja propageerida oma kooli loodusgiidi eriala. Loodusfestivalil avatakse töötoad, kus tehakse seepi ja ökoprinti. Kuulatakse linnulaulu ja loenguid ning minnakse Noarootsi linde vaatlema. Vaadatakse loodusfilme, räägitakse matkamisest, hobustest ja ravimtaimedest ning tehakse metsas läbi ellujäämiskursus jpm. Mängitakse loodusmänge ja korraldatakse konkursse. Ennast tutvustavad kohalikud ettevõtjad. Esimene Läänemaa loodusfestival on pühendatud EV 100 aasta juubelile. Sellist festivali hakkab kool korraldama igal kevadel.\nEAS teeb koostööd turismiharidusliiduga\nJuhan Anupõld, EAS-i turismiuuringute ja arenduste valdkonna juht:\n2017. a novembris toimus EAS-i turismiarenduskeskuse eestvedamisel turismihariduse arenguvajaduste ja võimaluste ümarlaud turismihariduse andjate ja ettevõtete koostöö kitsaskohtade teemal. Seal arutatu tulemusena kohtusid 2018. a jaanuaris EAS-i turismiarenduskeskus, Eesti turismihariduse liidu (ETHL) liikmed ning SA Innove ning lepiti kokku edasised koostöösuunad ja tegevused.\nSelgus, et Aasia suunaga on õpetajad väga vähe kokku puutunud. Seetõttu otsustati koostöös korraldada ETHL-i liikmetele tänavu augustis\nAasia-teemaline seminar. EAS-i roll on seal vahendada lektoreid ning osaleda korraldustöös.\nPlaanis on jätkuvalt teha koostööd ETHL-iga ning seeläbi edastada teadmisi kõigepealt õpetajaskonnale, edasi õpilastele ja ettevõtjateni välja. Tegevusteks on nii seminarid kui ka ürituste korraldamine ning turu nõudlusest tulenevate uuenduslike teadmise edastamine.\nIga-aastane septembris toimuv turismikonverents on samuti suunatud valdkonna teadlikkuse tõstmisele. Aastakonverents on valdkonna suurim erialainimesi koondav sündmus. EAS-i\nroll on seal ühe peamise korraldajana toetada teadmiste ja innovatsiooni maaletoomist turismisektoris.\nPuhkaeestis/Visitestonia keskkonnas on sellest aastast turismiprofessionaalidele avatud e-õppekeskkond Visit Estonia e-akadeemia. Selle eesmärk on tõsta väike- ja keskmise suurusega ettevõttete ja ka sündmuste kvaliteeti kaheksa valdkonna kaudu. Need valdkonnad on turundus, müük, ligipääsetavus, keskkond, tooted ja teenused, kliendisuhted, koostöö, juhtimine.\nMaaturismis on pikaaegne hariduse koostöökava\n2014. aastal tegi Gravitas Consult OÜ uuringu tööjõuturu ootustest turismiharidusele. Uuring kuulus projekti „Kutseharidus kõrghariduse ja maaettevõtjate ühendajana (Connect-VET)“. Küsitlus hõlmas kogu Eestit ning vastajaiks olid igat liiki maaturismi majutusettevõtete esindajad, suurem osa neist pikaajalise kogemusega ettevõtjad. Rohkem kui pooled intervjueeritud arvasid, et Eestis pakutav turismiharidus pigem ei vasta maaturismi vajadustele.\nTurismihariduse mittevastavus tööjõuturu nõuetele võis osaliselt olla seotud ettevõtjate suurte ootustega. Näiteks soovisid maaturismi ettevõtjate seast 40% vastanuist, et töötajad peaksid olema valmis täitma väga mitut erinevat ülesannet, kuid ettenähtud palgatase ei vastanud neile kõrgetele ootustele. Väikeettevõtjad soovisid koolipingist tulnutelt ametikooli tasemel oskusi, kuid kõrghariduse tasemel hoiakuid. Samas ei peetud vajalikuks laiapõhjalist õppekava.\nEttevõtjad heitsid haridusele ette, et õpilasi koolitatakse hotellimajanduse jaoks, mis ei vasta maaturismi vajadustele. Omandatavat haridust pidasid ettevõtjad formaalseks, mis ei toeta loovat mõtlemist. Sooviti, et koolid määratleksid paremini, kelle jaoks – kas ettevõtjatele, palgatöötajatele vm – mingi õppekava on mõeldud. Mainiti lõputööde madalat taset ja nõrka keeleõpet ning kasinat praktilist sõnavara peamistes võõrkeeltes.\nKuigi nimetati puudujääke õpilaste baashariduses, elukogemuse puudumist ja vähest aruaamist sellest, mis on maaturism, arvati siiski, et koolilõpetajatel on parem ettevalmistus ja taust kui n-ö inimesel tänavalt. Turismiharidust peeti ikkagi oluliseks uute töötajate töölevõtmisel.\nAga arvati ka, et pakutav haridus ei hakka kunagi täielikult vastama maaturismi vajadustele. Sooviti paindlikku täiendõppe süsteemi ettevõtjatele, et toimuks elukestev õpe. Väideti, et kui töötavad ettevõtjad lähevad kooli oma teadmisi täiendama, on käärid koolis pakutava ja töös vajaminevate teadmiste vahel suured.\nUuringus tehti hulk ettepanekuid, kuidas tõsta lõpetanute motivatsiooni maaturismis töötada. Et tutvustada paremini ettevõtteid, pakuti näiteks varianti kasutada rohkem õpilasi praktikantidena ning kutsuda ettevõtjaid kooli esinema. Sooviti ettevõtjate ja koolide senisest aktiivsemat suhtlust. Ettepanekuid tehti ka koostööks tasemeõppe arendamisel ja praktika korraldamisel.\nUuringu põhjal analüüsiti maaturismi ja turismihariduse koostöö olukorda ning tulevikusuundi. Eesmärgiks seati, et haridusasutused ja maaturismi ettevõtted kujundaksid koostöös kvaliteedi parandamise ja arendamise strateegia ning tuvastaksid puuduvad seosed ja lüngad maaturismis. Eesmärgiks võeti ka uurida, mida suudab haridus lünkade täitmiseks pakkuda. Määratleti partnerid ja visandati strateegiakava kõrghariduse-kutsehariduse-ettevõtjate koostöö pikaajaliseks juhtimiseks.\nKogu loetletud tegevus on käimas. Aastatel 2015–2020 viivad EMÜ, ETHL ja MTÜ Eesti Maaturism koos ellu maaturismi ja turismihariduse koostööstrateegiat, mis töötati välja „Lifelong Learningi“ programmi projektis Connect-VET. Programm toetubki 2014. aastal tehtud rakendusuuringule ja mitmele ümarlauale.\nAllikas: „Maaturismi sektori ja turismihariduse valdkonna koostöö hetkeolukorra ja tulevikusuundade analüüs“


KOOLONLAHE - lh-21a\n3.teema iseseisev töö\nLahenda eesti keele harjutusülesanne https://quizizz.com/join?gc=31731877\nÜlesanne sulgub 24.märtsil kell 20.00.\nHarjutada võid mitu korda. Ülesanne on sooritatud siis, kui oled õigesti vastanud vähemalt 17 küsimusele.\nNB! Pane tähele, et vahepeal viskab mäng Sulle valesti vastatud küsimused ette, saad siis uuesti valida :)\nÜlesande lahendamise piltjuhiseid vaata siit:\nLogi ennast mängu siise, kirjuta oma nimi.\nKäivita mäng (Start game).\nMängus on valikvastustega küsimused. Värviliste plaatide peal on vastus, vajuta õigele ja näed õiget vastust, pärast mida tuleb uus küsimus. Kui vastuseid on rohkem kui kaks, vajuta mitmele plaadile ja vastuste kinnitamiseks vajuta all paremal olevat sõna Submit. Seejärel näed õigeid vastuseid ja tuleb uus küsimus.\nValesti vastatud küsimus tuleb uuesti, vali, mitmes küsimus avaneb (täpikesed).\nMängu tulemust näed niimoodi.\n3.teema. Korrektne kirjakeel\nAmetliku kirja näidised\nAmetliku kirja ja keelekasutuse kohta leiad asjaliku lisamaterjali Asjakohaste materjalide kogumikust.\nTuletame meelde eesti keele algtõdesid.\nÕppematerjaliks on Tartu Ülikooli õpiobjekt "Korrektne eesti keel igapäevases asjaajamises", autor Krista Uibu.\nLisamaterjali saad Asjakohatse materjalide kogumikust.\n2. teema iseseisevad tööd\n1. Loe läbi Abivajavast lapsest teatamine ja andmekaitse (lk 10 - 14; lk 18 - 20)\n2. Tutvu oma asutuse andmekaitse eeskirjaga. Juhul, kui see puudub, tutvu Virtsu lasteaia eeskirjaga.\n3. Vormista Google Drive dokument, nimeta see "Sinunimi_ abivajavast lapsest teatamine" ja jaga minuga.\n4. Loe juhendeid ja leia vastused:\nloetle, kellele võib andmeid esitada ilma lapsevanema nõusolekuta\nkui keegi teine küsib, millistel tingimustel tohib andmeid edastada\nmillised on andmete esitamise kanalid\nkuidas on tagatud esitaja privaatsus\nmillised punktid lasteaia andmekaitseeskirjast olid Sulle uued.\nJälgi korrektset keelekasutust (ära kirjuta sõnu, moodusta laused, aga proovi võimalikult lühidalt ja konkreetselt vastata. Kopeerida ei tohi, vasta oma sõnadega. Vormista vastavalt arvutikirja reeglitele.\n1. Vaata videoülesvõtteid väikese Priidiku elust. Priidik võib abi vajada.\n2.Vormista Google Drive dokument, nimeta see "Sinunimi_Priidik" ja jaga minuga.\n3. Kirjuta kiri, kus teatad abivajavast Priidikust. Proovi kirjeldada probleemi/probleeme võimalikult täpselt, samas laiapõhjaliselt, anna ka tausta (suhted perekonnas, perekonnaliikmed, elutingimused).\n4. Lae kiri pdf formaadis arvutisse.\n5. Krüpteeri see kiri (ik 47003244714)\n5. Saada see korrektse e-mailiga juhendajale airi.aavik@hkhk.edu.ee\n1.teema. Mida me juba teame?\nEesti keele väljakutse\nKorrektse dokumendi loomine ja vormistamine:\nandmete saamine, parandamine ja piiramine\nlood nii keeleliselt kui tehniliselt korrektseid dokumente\nedastad, võtad vastu ja hoiustad (konfidentsiaalset) dokumenti turvaliselt\nõpihaldussüsteem - Tahvel (https://tahvel.edu.ee\nLapsehoidja 5.tase dokumendinäidised


Kunda »»» Kunda linn » Eesti keeles » Kultuur ja sport » S�bralaat » S�brakaubanduse ajaloost\nKultuur ja sport > S�bralaat > S�brakaubanduse ajaloost Sisukaart\nKultuur ja sport Sotsiaalhoolekanne\nKunda linna raamatukogu\nKunda linna spordikeskus\nS�bralaada programm 2012 The Program of S�bralaat 2012 (in english) Korraldustoimkond Laadam��gi info Laadalise meelespea S�brakaubanduse ajaloost S�bralaada-bussi s�iduplaan Asukoht Toetajad MT�-d, kultuuri- ja spordi�hingud\nSporditegevuse toetused Kunda Tsemendimuuseum\nKunda linna aukodanikud\nPrindi Sõbrakaubandus soomlaste ja virulaste vahel on toimunud üle seitsmesaja aasta. Keskaegsed dokumendid annavad tunnistust, kuidas kaubavahetuse tekkimisel kujunesid kontaktid üksikisikute ja perekondade vahel, mille süvenemisel kasvas sõprus ja vastastikune usaldus. Esimesed dokumentaalselt tõestatud andmed pärinevad 1300. aastatest, mil Viiburi lähikonna talupoegi teatakse olevat käinud nii Tallinnas kui ka Virumaa väikestes sadamates. Dokumendid kinnitavad soome talupoegade purjetamist Mahusse ja Toolsesse 1431 ja 1437. Need on kroonikute poolt kirja pandud andmed, kuid kaubavahetus ise algas kindlasti palju varem.\n2002. aastal toimus sõbralaat Klamilas (Soomes). 2004. aasta juulikuus oli avatud suur käsitöölaat Kunda rannas, kus lisaks laadale ja esinemisprogrammidele tegutsesid ka käsitöötoad. Laadalisi kogunes Kundasse tol aastal 10 tuhande ringis. Eelmine sõbralaat toimus 2006. aastal Haminas, kus laata külastas ligikaudu 15 tuhat külalist.\nSÕBRALAAT - TURISMI KOOSTEGU 2008\nSuurimaks ettevõtmiseks kujunes laadal räimeküpsetamiskonkurss − põnev ja vaatemänguline ning maitsev kalaküpsetamisvõistlus, mida nautisid nii laadakülalised, �ürii kui ka küpsetajad ise. Valmisid põnevad räimeroad, selgitati sõbralaada räimemeister.\nKUNDAS TOIMUB SÕBRALAAT TAAS 14.-15. juulil 2012. AASTAL\nFotogalerii Carl Sarapi sõbrakaubanduse fotodest Mahu rannas 20. sajandi esimesel poolel\tMai 2013


Mall Hellam: Toetame algatusi, mis muudavad ühiskonda avatumaks - Arvamusfestival 2014\nMall Hellam: Toetame algatusi, mis muudavad ühiskonda avatumaks\n8. May 2014 Liis KängseppBlogiAEF, Mall Hellam\nArvamusfestivali üks suurimaid toetajaid Avatud Eesti Fond (AEF) tegi meile tänavu ootamatu kingituse – taotlesime toetust 13 000 eurot, saime aga 15 000. Muidugi tegi see korraldustiimi väga-väga rõõmsaks ning liigutas meid südamepõhjani.\nAEFi juht Mall Hellam ütles meile sel nädalal, et ilma fondi toetuseta oleks meil eelmisel aastal olnud üsna keeruline. Tal on tuline õigus! Meil on väga hea meel, et Arvamusfestival mullu suuresti tänu AEFi toetusele esmakordselt toimus ja et tänavugi ootame AEFi abiga kõiki huvilisi taas 15.-16. augustil Paide Vallimäele. Ilma toetajateta poleks Arvamusfestivali, seega uurisime Mall Hellamilt, miks AEF festivali toetab ning mis plaanid neil tänavusel festivalil on.\nMall Hellam, miks AEF otsustas Arvamusfestivali toetada ja miks otsustati toetada niivõrd suure summaga?\nAvatud Eesti Fondi ettevõtmiste ja koostööprojektide üks eesmärke on tugevdada ühiskonda, kus hinnatakse arvamuste paljusust ja avatud arutelusid inimeste, aga ka nende ühenduste ja võimukandjate vahel. Oleme peagi juba veerandsada aastat andnud hoogu algatustele, millest on meie meelest me ühiskonnas puudus ning mis meid avatumaks ja targemaks muudavad. Ka suhtluslõhe võimukandjate ja inimeste vahel on ühiskonnas kasvanud ohtlikult suureks. Just seepärast olime valmis õla alla panema nii mullukevadisele Rahvakogu arutelupäevale, mis vaagis meie parteide poliitilist käitumist ja kutsus inimesi üles mõtlema seaduseloomele kui ka suvel esmakordselt korraldatud Arvamusfestivali algatusele, millest kindlasti kujuneb Eesti inimeste suurim ja sisukaim avalikus ruumis toimuv väitlusfoorum.\nIlma meie toetuseta olnuks festivalil raske, et mitte öelda võimatu, sellises mahus esimest korda toimuda. Nii pidasime seda nii Rahvakogu kui ka Arvamusfestivali puhul iseenesest mõistetavaks.\nMiks on tähtis, et selline sündmus Eestis toimuks ja elujõuline oleks?\nPidev avalik arutelu, oma seisukohtade väljendamine ja nende argumenteerimine, vaidluses ühise tõe või koosmeele leidmine – aga ka konsensuse otsimine – on demokraatliku ühiskonna üks aluseid. Arvamusfestival, haarates endaga ja endasse nii vabaühendused, erakonnad, ettevõtjad, kultuurirahva, ajakirjanduse kui ka laiema avalikkuse ongi ju väike mudelühiskond. Me arutleme, kuulame, väitleme, ent teeme seda omast vabast tahtest, seltsiks soojad suvepäevad, hea meelelahutus, sõbrad, aga ka teistmoodi mõtlejad.\nKuivõrd oluline on AEFi jaoks see, et Arvamusfestivali korraldatakse vabatahtliku tööna?\nMillegi vabatahtlikkuse alusel korraldamine, saati veel nii suure ürituse läbiviimine, on alati märgiline. See näitab, et suurele hulgale inimestele läheb korda see, millises ühiskonnas ja millistest väärtustest lähtuval maal me elame ning nad on valmis selle jaoks pühendama oma aega ja energiat. Vabatahtlik töö käib kodanikuaktiivsusega loomulikult käsikäes, see liidab väga erinevaid inimesi ja põlvkondi ning toob meid üksteisele lähemale.\nOlete ise ka festivalile tulemas, mis plaanid fondil Arvamusfestivalil on? Mida tänavu festivalilt ootate?\nOleme kohal kindlasti ka tänavu ning tahame aktiivselt aidata kaasa sellele, et meie ühiskonda puudutavad ja mõjutavad arutelud ei jääks soiku või olemata.\nKindlasti soovime pöörata tähelepanu teemale, mille tõstatasime meediajuhtidega ka eelmisel aastal, anonüümsele vihakõnele ja sellele, kuidas on peavoolu meedia nõuks võtnud nii lugejaid kui ka inimesi, kellest räägitakse, pahatahtlikkuse ja solvamise, aga ka halva ja labase keelekasutuse eest kaitsta.\nSamuti on meile oluline Euroopa ja sellega ka Eesti tulevik – ehkki vähenenud on kartused, et euroliit oleks kokku kukkumas, ei ole kahtlust, et ees seisavad tõsiseid arutelud selle üle, kuidas ühiselt toime tulla euroliitu räsivate rahanduslike, majanduslike, poliitiliste ja ühiskondlike probleemidega. Meile on oluline ka Ukraina ja selle riigi tulevikku puudutav ning tänase Venemaa olemuse lahtimõtestamine ning Venemaa võimalikud valikud rahulikuks kooseksisteerimiseks läänega.\nArvamusfestivali eelarve on tänavu ligikaudu 40 000 eurot. Sellest 15 000 eurot tuleb Avatud Eesti Fondist.


Henri Laumets | Pilguheit otsing\nsport.ohtuleht.ee · 7p · Austraalias Geelongis peeti täna purjetamise olümpiaklassi 49er maailmameistrivõistluste esimesed kolm kvalifikatsioonisõitu. Juuso ja Henri Roihu näitasid tugevas konkurentsis tipptaset ning on 78 meeskonna seas platseerunud üheksandaks.\nsport.ohtuleht.ee · 3n · Eesti jalgpallikoondise ründaja Henri Anier sõlmis kuni hooaja lõpuni kestva lepingu Hollandi esiliigaklubi Go Ahead Eagles.\npurjetamine.postimees.ee · 7p · Austraalias Geelongis peeti täna purjetamise meeste olümpiaklassi 49er maailmameistrivõistluste esimesed kolm kvalifikatsioonisõitu. Juuso ja Henri Roihu näitasid tugevas konkurentsis tipptaset ning on 78 meeskonna seas platseerunud üheksandaks.\nHenri Drell tegi kuulsa NBA talendiküti silme all üle pika aja arvestatava esituse\nsport.postimees.ee · 3n · Itaalia korvpalli kõrgliigas sai Pesaro küll järjekordse kaotuse, kuid üle pika aja sai Henri Drell korralikult platsil mütata.\npurjetamine.postimees.ee · 3p · Austraalias Geelongis lõppesid täna meeste olümpiaklassi 49er maailmameistrivõistlused, kus finaalsõitudes hõbegrupis võistelnud Juuso ja Henri Roihu said 43. koha.\nHenri Drell ja Pesaro lagunesid tabeliliidri vastu teisel poolajal\nsport.ohtuleht.ee · 3n · Itaalia korvpalli meistriliigas pidi kaotsega leppima Henri Drelli koduklubi Pesaro, kes jäi võõral väljakul tulemusega 89:106 alla tabeliliidrile Bologna Virtusele.\nsport.ohtuleht.ee · 2p · Tänavune Rootsi ralli jääb ralliinimeste meelde kauaks, kuigi on ka neid, kes selle ilmataadi poolt hüljatud sündmuse tahaks pigem ära unustada. Järgnevad meelevaldsed kommentaarid Rootsis toimunust ning seda ümbritsevast.\nÄripäev · 28 jaan · Tuumajaam on väga turvaline ning aitaks Eestil saavutada mitu eesmärki, kuid enne on vaja poliitilist otsust, rääkis Äripäeva hommikuprogrammis tuumajaama planeeriva Fermi Energia üks asutajatest Henri Ormus.\nEestlased Itaalias: Vene teenis võidu, Drell suureskoorilise kaotuse\nsport.postimees.ee · 19 jaan · Itaalia korvpalli meistriliigas pidasid mänge nii Henri Drelli kui ka Siim-Sander Vene koduklubid. Vene tööandija Varese alistas koduväljakul 91:85 Trieste meeskonna, Drelli leivaisa Pesaro kaotas samuti kodus 82:107 Sassarile.\nsport.postimees.ee · 3n · Eesti jalgpallikoondise ründaja Henri Anier sõlmis pooleaastase lepingu Hollandi esiliigas mängiva Go Ahead Eaglesiga.\nÄripäev · 27 jaan · Metsatööstuse streigid võivad nullida suurte metsafirmade kasumist esimeses kvartalis lausa kümneid miljoneid eurosid, ütles Kauppalehtile OP vanemanalüütik Henri Parkkinen.\nRoihud jätkavad 49er klassi MM-i hõbegrupis\npurjetamine.postimees.ee · 6p · 49er klassi maailmameistrivõistlustel Austraalias Geelongis said täna läbi kvalifikatsioonisõidud. Kvalifikatsiooni kokkuvõttes 28. kohal olevad Juuso ja Henri Roihu purjetavad homme algavates finaalsõitudes hõbegrupis.\nnaistekas.delfi.ee · 25 jaan · Hiljuti Saaremaal juhtunud traagilise avarii taustal räägitakse aina enam probleemist roolijoodikutega. Naistekale kirjutas Henri, kes meenutab oma "seiklusi" Eestimaa teedel, mis võinuks halvasti lõppeda.\nEestlasest NBA kossulootus: vahepeal olen ulakusi ka teinud\nelu24.postimees.ee · 5p · Kodumaal on käimas Eesti koondise korvpallur 19-aastane Henri Drell, kellest võib saada teine eestlane maailma parimas korvpalliliigas NBA, pärast Martin Müürseppa. Drell oli kolmapäeval külaliseks Kanal 2 saates «Õhtu».\nMüürileht · 2n · Inimloomusele on raske vastu vaielda. Kui miski on kodeeritud meie geenidesse, siis igasugune utopistlik katse seda muuta ei saa hästi lõppeda. Henri Kõiv arvab, et klassikalise majandusteooria põhitõdesid ei anta siiski kaasa emapiimaga, vaid neid kultiveeritakse läbivalt erinevate ühiskondlike ins...\nÕhtuleht · 7p · Vabariigi aastapäeval, 24. veebruaril, oodatakse Viljandis Ugala teatrimajja presidendi vastuvõtule kuni 1000 külalist. Sündmuse eelarve on 250 000 eurot.\nLeiti Tallinnas kadunud 38-aastase sakslase surnukeha\nDelfi · 2n · Täna kell 11 kontrollis politsei- ja piirivalveamet Noblessneri sadama lähistel akvatooriumit sonariga ning kell 14.30 tõid tuukrid veest 38-aastase mehe surnukeha.\nMahajäetud ja põlenud majast leitud hukkunu osutus teadmata kadunud Jaanuseks\nDelfi · 31 jaan · 25. jaanuaril sai häirekeskus teate, et Harju maakonnas Lääne-Harju vallas Altkülas on põlema süttinud mahajäetud maja.\nÄripäev · 28 jaan · Miks on Eestile tarvis tuumajaama ja millised ohud ja võimalused on sellega seotud. Arutlesime tuumajaama võimalikkuse üle Eestis.\nsport.postimees.ee · 3p · Karl Erik Nazarov haaras Tallinnas toimuvatel U18, U20 ja 23 vanuseklasside Eesti sisemeistrivõistlustel enda nimele 60 meetri jooksu Eesti rekordi.\nFOTOD | Mehi nii laval kui letil! Rootsi vuntsid ja kodumaa pikajuukselised panid Helitehases tööpäeva õhtust hoolimata korraliku peo püsti\nkroonika.delfi.ee · 2n · Neljapäeva õhtul kogunesid sajad inimesed klubisse Helitehas, et tervitada Rootsi raskeroki raudvara Mustaschi, kes saabus tutvustama oma uusimat albumit "Killing It For Life". Kuuendat korda Eestis ja kuigi iga korraga aina vanem, siis ka aina parem!\nleht.postimees.ee · 2n · Kahe nädala pärast 2021. aasta EM-valiksarja alustava Eesti korvpallikoondise kandidaatide ring kahanes 24-lt 16-le. Kuigi eemale jääb mõni tegija, on peatreener Jukka Toijala positiivselt meelestatud.\nVÕIMAS! Nazarov jooksis uue Eesti rekordi!\nsport.ohtuleht.ee · 3p · Tallinnas toimuvad U18, U20 ja U23 vanuseklasside Eesti talvised meistrivõistlused kergejõustikus. Kohe avapäeval jooksis Karl Erik Nazarov välja uue Eesti 60 meetri rekordi.\nkultuur.postimees.ee · 27 jaan · Juba kolmandat aastat avavad Euroopa kontserdikohad ja klubid veebruari esimesel laupäeval päevasel ajal uksed, et anda huvilistele võimalus tutvuda klubi- ja kontserdikohtade igapäevatööga. Eestis on otsustanud 1. veebruaril toimuvast algatusest osa võtta kolm kontserdikohta kolmest linnast: Sveta ...\nsport.ohtuleht.ee · 1p · Eesti korvpallikoondis peab sel nädalal esimesed 2021. aasta EM-valikmängud. Meeskonna peatreener Jukka Toijala vähendas algset koosseisu kahe mängija võrra, ettevalmistust jätkavad 14 meest.\nVaata, kellega läheb korvpallikoondise uus peatreener vastu EM-valiksarjale\nsport.postimees.ee · 2n · Eesti meeste korvpallikoondis alustab kahe nädala pärast 2021. aasta EM-valiksarja, täna avalikustati kandidaatide kitsendatud nimekiri.\nsport.postimees.ee · 26 jaan · Murdmaasuusatamise MK-etapil Saksamaal Oberstdorfis ei jõudnud ükski eestlane klassikatehnika sprindis eelsõidust edasi.\nKeenias missioonil käinud Eesti arstid saabusid koju tagasi\nMeditsiiniuudised · 2n · Jaanuaris kaheks nädalaks Keeniasse missioonile suundunud Põhja-Eesti Regionaalhaigla (PERH) vabatahtlikud jõudsid koju tagasi.


Külades pole surnumatjaid ega hauakaevajaid - Saarte Hääl\nVIIMANE PUHKEPAIK: Viimsele puhkepaigale jõudmine võib osutuda keerukaks eriti maal, sest külades ei ole enam mehi, kes hauda kaevaks, surnumatjatest rääkimata. Foto on illustratiivne.\n“Meil tekkis sotsiaalkomisjoni koosolekul matuste teemat arutades palju küsimusi,” tõdes Orissaare vallavolikogu sotsiaalkomisjoni esimees Ingrid Holm. Ehkki paljud inimesed soovivad kiriklikke matuseid, on ka neid, kelle viimane soov on ilmalik matus, ning nii tulebki omastel kõneleja kutsuda Kuressaarest.\nKihelkonna kirikuõpetaja Rene Rein-soo sõnul on siiski väga palju neid, kes isegi siis, kui nad ei ole ristitud, on avaldanud tahet minna oma viimsele teekonnale pühakojast ja soovivad kiriklikke matuseid. “Minule ei ole keegi rääkinud, et tahaks ilmalikku matust,” märkis Reinsoo, lisades, et ilmselt on see tingitud ka tema kirikuõpetajaametist.\n“Meil on ikka neid ilmalikke matuseid olnud, kuid siingi ei ole kohalikku inimest, kes mataks,” tõdes ka Kihelkonna kalmistuvaht Margus Saar, lisades, et kui kõneleja veel leitakse, siis hauakaevajaid kohapealt juba nii naljalt ei leia. “Ma põhimõtteliselt ei taha neid, kes selle töö viinapudeli eest ära teeksid,” sõnas Saar.\nKalmistuvahi kinnitusel ongi probleem selles, et külades ei ole mehi, ja temalgi on tulnud vahel aidata kirstu kanda. “Siin tuleb arvestada ju ka tava või uskumusega, et lähedasele inimesele ei või hauda kaevata ega tema kirstu kanda,” teab Saar. Hauakaevajaid tellib Saar omastega kokkuleppel tavaliselt linnast. “Kuressaares on olemas brigaad, kel on vastav tehnika ja oskused,” ütles ta. Pealegi on enamik (90 protsenti) matuseasjade ajajaid naised, kellele tuleb ka enam abi ja tuge pakkuda.\nIngrid Holm teab, et linnast hauakaevajate tellimine on kallis: 2000 krooni pluss lisakulud transpordile, söögile jne. See on rohkem, kui enamik valdasid matusetoetust maksab. “Eks need matusekulud eelmise aasta alguses tõusid, varem oli ju matuseteenustel käibemaks 5 protsenti, siis tõsteti see 18-le ja nüüd on kogu riigis käibemaks 20 protsenti,” selgitas Margus Saar hinnatõusu.\n“Aga igal juhul püüame me täita lahkunu ja tema omaste soove ning oleme siiani saanud probleemid lahendatud,” lisas ta. Ingrid Holm arvas, et ilmselt on tegemist piirkondliku probleemiga, sest igast vallast pole sellist muret kuulda olnud. Nii tõdes ka Leisi vallavolikogu sotsiaalkomisjoni esimees Tiina Olesk, et Leisis on saadud kõik kadunukeste matmisega seotud probleemid lahendatud.\n“Vallavalitsus aitab nii palju kui võimalik ning kui pere on ikka viletsas materiaalses olukorras, siis püütakse ka rohkem toetada,” ütles Olesk. Ta lisas, et lähedase inimese viimsele teekonnale saatmine tekitab tahes-tahtmata pingeid ning peamine on sellisel juhul ikka asjad selgeks rääkida.\nLisatud: 26.08.2010 / 23:59\non häbematuse tipp. Olen ka selle üle elanud, et mul ähvardati ema haud enne matmist kinni ajada. Nii pressiti raha välja.\nKäib teil seal saare peal nurin.et ei ole tööd ja valitsus puh süüdi. No tehke siis paar firmat, kes selle töö ära teevad. Aga ei maksa ikka nõuda poole päeva eest endale kuupalka.\nLisatud: 27.08.2010 / 00:04\nVaba turg – võta või jäta, kallis 2000\nLisatud: 27.08.2010 / 00:30\nKuna olen seda teenust teinud ja käsitsi kahekesti ,viskab ühe haua maks 4tunniga valmis.Aga ,kui näiteks tuua Kudjapea kalmistu uus osa siis 2000 küll palju pole ,sest paas on ikka väga ligidal ja ilma sisse lõikamiseta hakkama ei saa.Ja kui kasutad vastavat tehnikat,siis see teebki hinna kõrgeks .\nLisatud: 27.08.2010 / 01:30\nJõelähtme vallas oli vanasti töökohustuseks kalmistule pinnase vedamine. Sama võtet ehk annaks vajadusel kasutada ehk ka mõne kalmistu laiendamisel?\nLisatud: 27.08.2010 / 19:51\nEhk oleks meil aeg ka matuste suhtes Euroopast midagi õppida. Toon Iirimaa näite.Siin läheb üks matus maksma umbes 10 tuhat euri. Aga iga matuseline kes tuleb teeb lahkunu perekonnale annetuse ja matusetalitusele järgneval peielauas ostab söögid ja joogid iga üks ise endale\nLisatud: 27.08.2010 / 08:41\nMaksad 2000 eeku. Sellest 400 riigile käibemaks. Jääb 1600 sellest veel sots ja tulumaks maha veel ka töötukindlustus Kui nüüd selle järelejäänud raha töölisele palgaks maksad ja tema selle eest süüa ostab maksab veel riigile 20 prossa. Järele jääb vist ainult viis prossa sellest mis töötegijale maksid. Orjade ajal vist orja pidamine oli kallim ja selle pärast see ära kaotatigi. (Ettevõtja tahaks ka vähe saada kui lubate….)\nLisatud: 27.08.2010 / 09:06\nKaarma vallavalitsus väidab, et surnud saab matta kokku 3000 krooni eest ja hauda kaevatakse pudeli viina eest!\nLisatud: 27.08.2010 / 09:17\ntäpselt nii see ongi.tavainimene arvab,et firma saab raha kõik endale,aga sellest summast jääb järele ainult pisku.\nLisatud: 27.08.2010 / 21:29\nÄriidee söuke, et mobiilne morbiidsete s.o. elu letaalsete tagajärgede likvideerimine vastavalt tellija soovile 24 kuni 72 tunni jooksul vastavalt usutunnistusele.\nLisatud: 27.08.2010 / 21:46\ntöötukassal oleks siin tööd ja rakendust. koolitage vajaminevat tööjõudu, mitte ärge raisake raha ametite peale, mille esindajaid on niigi kümnete kaupa juba töötutena arvel.\nLisatud: 27.08.2010 / 09:47\nMasu aeg mis teha. Aga seda ma küll ei usu, mingi ektor veel krooni riigile maksab. ei ole siin masu ega töötust, kui 400.-kr tund ei ole piisav argument töö tegemiseks.\nLisatud: 27.08.2010 / 21:56\nJa “tagajärgede likvideerimine” on kõige lihtsam suunatud lõhkelaenguga, kas pole?\nLisatud: 27.08.2010 / 10:58\nEesti bisnis: küsi ja sulle antakse!\nLisatud: 28.08.2010 / 20:51\nÜks kommenteerija seletas 2000EEK-maksmise hauakaevajatele ilusasti lahti, aga maksjale on see täiesti ükspuha, kuhu hiljem see raha jaguneb, aga tema lennutab oma taskust lisaks kõigile muule matustele mineva kulu veel 2000 EEK välja ja seda on lihtsalt palju, eriti veel nüüd, kus valdades on mõnes matustekulu täielikult kadunud ja osades tunduvalt vähendatud.Häda ongi selles, et haua kaevamine on füüsiliselt raske töö ja selleks on vaja 2-4 tervet meest, mida aga igas vallas sugugi võtta pole.Kui juhtub kivine maa olema, siis on see pea päevane töö.Vanasti olid meie kandis hauakaevajad ka kutsutud matulised .Leivakott ning joomapoolis(õlu ja 1 pudel viina) pandi meestele surnuaeda hommikul kaasa ning õhtuks kaeti neile matuseperes laud.Raha küll pakuti, kuid tavaliselt sellest mehed loobusid kui olid päeval normaalselt süüa saanud.Kõhutäis süüa ja inimlik kohtlemine aitas palju.Küllap on see nii veel mõnes kohas kus oma meestega läbi saab, kuid linnast tellides on teine lugu.\nLisatud: 28.08.2010 / 20:54\n” Matusekulu” all tuleb mõelda matusetoetust.\nSelle köige taustal tundub jutt töötusest päris imelik. Meil ei ole külades, rääkimata suurematest asulatest, kingseppa, õmblejat, rätseppa, nüüd tuleb välja, et ka hauakaevajat ning paljusid muid ametimehi. eesti ajal olid nad köik olemas ja kui vaadata meil jooksvaid seriaale, siis on Euroopas nad samuti olemas, tihti tegeleb mingi väike töökoda külas erinevate teenustega, alatest toitlustamisest, autorendist, autoparandusest löpetades hauakaevamise ja surnumatmisega. Seni kuni meil kapitalism sel moel ei toimi, et töötu oeks sunnitud ettevõtlusega tegelema ja vajalikke teenusid osutama, jätke palun jutud Eestis valitsevast suurest tööpuudusest, rääkigu statistika mida tahes. Kus need 100000 inimest siis on, võtku end kätte ja hakaku vajalikke ameteid õppima, et ma ei peaks mööda Kuressaaret kingseppa taga ajama, vaid leiaksin selle ka oma kodukülast. Vöi tahate öelda, et köik need inimesed on nii rumalad, et ei ole võimelised endale ametit öppimagi?\nLisatud: 28.08.2010 / 11:05\net surma matmine on tehtud nüüd ikka täielikult kellegi tuluallikaks.Isegi küünlad ja lindid ja mis iganes vaja ,maksavad ikka roppu raha.kas siis sots.msksu makstakse iga haua pealt või kaevajale palga pealt(kõik maksud)?2000eeku haua kaevamine 4000 kirst pärjad 600-700,kimbud200-300 no andke andeks aga pole ju ikka mõistlik surnute pealt rikastuda.Aga see on ju paratamatus matma pead ise enam kirstu ei tee.\nt kurb küll\nLisatud: 28.08.2010 / 11:10\n“pole ju ikka mõistlik surnute pealt rikastuda”\nKas sa töesti arvad, et sinu poolt toodud hindadega vöiks keegi rikkaks saada, eriti Saaremaal, kus igas kuus paarkümmend surnut. Aga äraelamiseks kölbab selline teenuse osutamine küll.


Chemi-Pharm Pindade kiirdesinfektsioon Bacticid Wipes 100 tk @ Kosmeetikakaubamaja\nEsileht » Tarvikud » Puhastus ja desinfektsioon » Pindade desinfektsioon » Chemi-Pharm Pindade kiirdesinfektsioon Bacticid Wipes 100 tk\nChemi-Pharm Pindade kiirdesinfektsioon Bacticid Wipes 100 tk\nTootekood: 00121781\t, Laoseis: 96\t, Laos olevatele toodete tarneaeg: 1-3 päeva. Tellimisel olevale tootele: 21 päeva\nTootekood: 00121712\t, Laoseis: 417\t, Laos olevatele toodete tarneaeg: 1-3 päeva. Tellimisel olevale tootele: 21 päeva\nBeauty Jar Vannisool Bath Salt Don't Worry, Be Happy 150g\nTootekood: 7BJ72-0339\t, Laoseis: 22\t, Laos olevatele toodete tarneaeg: 1-3 päeva. Tellimisel olevale tootele: 14 päeva\nBeauty Jar Kehaseep Body Soap Dirty Dancing 150g\nTootekood: 7BJ24-0094\t, Laoseis: 3\t, Laos olevatele toodete tarneaeg: 1-3 päeva. Tellimisel olevale tootele: 14 päeva\nKaitsekindad Unigloves S 100 tk\nTootekood: 7802\t, Laoseis: 15


Millest sõltub või maitse? | Õhtuleht\nPiimatootjad ja võimeistrid tõdevad, et või maitseomadused paneb paika lehmade ninaesine ja koore pastöriseerimise temperatuur\nArvo Uustalu, 30. september 2017 00:03\nKINDEL KVALITEET: Torma põllumajandusosaühingu farmijuhataja Liivi Pavlihhina demonstreerib kangelaslehm Volgat, kellele kuulub päevalüpsi rekord – 87,1 liitrit. Kusjuures Volga piima rasvasisaldus ulatub stabiilselt kuue protsendi ligi.Foto: Foto: Torma põllumajandusosaühing\nViimaste nädalate võipõud on meie poelettidele toonud ka kaugemate maade leivamääret. Ühelt poolt võib lisanditeta võide vahel mingeid maitsenüansse tabada, kuid teisalt jääks tavainimene pimetestis võide eristamisega ilmselt hätta.\nTorma põllumajandusosaühingu juht Ahto Vili ütleb, et piima ja selle kaudu ka või maitset mõjutab kõige enam see, mida vissid söövad. Samas lisab ta, et kuna tänapäeval on toorpiima kvaliteet väga kõrgeks aetud, siis kukub ära isegi võimalus, et riknenud silo söönud lehmade piim tootmisse jõuaks.\nVeisekari hävitas Raplamaal tuhandeid kuuseistikuid\nVõipaanikaks pole põhjust, toidu hinnad tõusevad nagunii