Arm Sleimming liigub.\nArm Sleimming liigub. Seonduvad tooted\nPierre Avril, Le Figaro, The draft budget "will increase the social stratification" and does not correspond to public expectations, the People's Union said in its statement. He called for "an honest dialogue" between the EU and Turkey" in order to "seriously negotiate the prospects of Turkey's EU entry, no matter how long that takes.\nMiks aktiveeritud süsi? Aktiveeritud süsi on eriline seetõttu, et selle struktuur on seest nagu käsn.\nLean \_u0026 slim model arms workout - 7,5 minutes / Nina Dapper\nSelles on tuhandeid avasid, mis imavad endasse mustuse, toksiinid ja mürkained. Niisiis tagab süsi nahahoolduses sügava puhastuse ja n-ö detoksi efekti: vabastab koed Arm Sleimming liigub kogunenud jääkainetest ja reguleerib rasunäärmete tööd. Hapete parimad omadused Itaaliast pärit V Carbon System näohooldus sisaldab happeid, peptiide ja antioksüdante, mis on valitud nende nahka stimuleerivate, siluvate ja pinguldavate omaduste tõttu.\nMandlihape on põletikuvastane ja nahastruktuuri parandava toimega. Piimhape on tugeva regenereeriva ja valgendava efektiga. Kuid kõige unikaalsem toimeaine ja selle hoolduse tõeline staar on patenteeritud Gabellina®.\nSelle ülesandeks on koheselt pinguldada nahk nii sügavuti, kui pindmiselt. Millist tulemust V Carbon System näohooldus tagab? Kuna kõik armastavad säravat jumet, prinki nahka ja tahavad seda saavutada kohe, ilma igasuguse kipitus, — ja põletustundeta või nädalaid kestva kestenduseta, siis just seda V Carbon System pakubki ja kõigest 30 minutiga.\nTänu mitmekülgsele toimele Lisaks näole saab seda kasutada kaelal, dekolteel, kätel, reie siseküljel ja vajadusel isegi bikiinipiirkonnas. Luba endale midagi head ja tee näole pai! Microblading 21 mai, Microblading on manuaaltehnikas kulmude püsimeik, mille käigus lisatakse naha pindmistesse kihtidesse vähesel määral pingmenti karva imiteerivas tehnikas Kiire rasva poletamine raputab, et luua üldine mulje kulmudest nii, nagu karvad seal loomulikult olema peaksid.\nKuni 12 cm kaob kõigest ühe seansiga! Naha noorendamine intradermaalsete modifitseerimata hüalüroonhappesüstide abil. See on suurepärane viis naha vananemise aeglustamiseks. Tulemus: intensiivne kuiva ja veetustatud naha pikaajaline niisutamine, lõtvunud naha pingutamine, kortsude tekke ja nahasüvendite ennetamine, samuti nende korrigeerimine. Näidustused — kuiv, lõtvunud nahk; mistahes etioloogiast veetustunud nahk; naha lõtvuse ja elastsuse vähendamine, fotovananemine, stress, suitsetamine.\nVastunäidustused — kroonilised nahahaigused, vähk, rasedus, rinnaga toitmine, ohatis. Üks biorevitalisatsiooni kuur koosneb tavaliselt protseduurist, kuid tulemus Arm Sleimming liigub märgatav juba pärast esimest protseduuri. Parima tulemuse saavutamiseks soovitatakse esimesel korral läbida 3 protseduurist 3-nädalaste intervallidega koosnev kuur.\nKui plaanis on päikesereis, siis soovitame teha 2 protseduuri enne ning 2 protseduuri pärast reisi. Biorevitalisatsiooni süstid on praktiliselt valutud. Selleks, et süsteprotseduur kliendile mugav oleks, kasutame eelnevat naha lokaalset tuimestamist ravikreemiga.\nPeale protseduuri võivad nahale jääda pisikesed paapulid, mis kaovad paari-kolme päevaga. Protseduuri lõpptulemus kujuneb reeglina nädala jooksul. Paljas Porgand soovitab! Tule naudi orgaanilisi suhkrukoorijad, mis koorivad õrnalt surnud naharakud ning jätavad naha siidiselt pehmeks. Rikkalikud, puhastavad ja nahapinda elavdavad koostisosad on kombineeritud merevetika ekstraktidega ja teiste taimsete komponentidega, mis aitavad kaasa naha uuenemisele dekolteest kuni jalgadeni.\nMustika, maasika ja peedi rikkalikud A ja C vitamiinid tasakaalustavad nahka. Hoolitsus, mis pinguldab näonahka, vähendab poore, samal ajal nahka õrnalt koorides ning andes särava jume! Chocofina— Šokohoolikud see on pühendusega Teile — Chocofina hoolitsus sisaldab orgaanilist ja eriti puhast kakao pulbrit mis niisutab nahka sügavuti, Arm Sleimming liigub nahavereringet ning jättes naha rikkalikult pehmeks.\nPumpkinfina— Kõrvitsa ja vanilje multivitamiinimask mis sisaldab rikkalikult A ja C vitamiine pakkudes säravat jumet ning niisutades nahka. Lisaks sisaldab orgaanilist savi, mis sügavpuhastab näonahka jättes selle peale hoolitsust siidpehmeks. Puhas roosuhkur koos granaatõunast, jõhvikast ja õunast pärit antioksüdantsete koostisainetega pakuvad õrna looduslikku koorimist, mis jätab naha oivaliselt siledaks ja nauditavalt säravaks. Järgneb massaaž 30 min merevetikarikka kehakreemiga.\nPõhinedes Euroopa klassikalisel thalasso teraapia traditsioonil, soojendatakse Laminaria Digitataja Ascophyllum Nodosummerevetikate ekstrakte, münti, ja kaoliinsavi sisaldav mask kehatemperatuurini ja kantakse kehale. Keha mähitakse kuldsesse mähisesse, aitamaks leevendada stressi ja lõõgastada pinges lihaseid. Järgneb meeldiv duššja keha massaaž30 min. Tõhus enne rannapuhkust; ennetab karvade sissekasvamist.\nSelgakooriv hooldus, mis põhineb erilisel segul essentsõlidest, oliiviõlist ja meresooladest ning aitab sügavpuhastada poore, eemaldada kuivi surnud naharakke ning muuta nahk imeliselt siledaks ja värskeks. Sooladega koorimisele järgneb massaažmerevetikarikka kehakreemiga. See hooldus tegeleb kõikide akne naha probleemidega, vähendades põletikku ja naha rasusust ning ennetades uute punnide teket.\nHydra Medic akne hooldus puhastab nahka sügavuti ning samal ajal ravib ja niisutab jättes naha puhtaks ja värskeks. See on teie võimalus näha ilusat puhast nahka! Hooldus sisaldab erinevaid ravimaske, mis Arm Sleimming liigub abistavad ebapuhta naha korral. Image now. Age Later!\nImage Skincare toodetes on kombineeritud hea emotsioon, kõrgelt hinnatud koostisosad, silmnähtavad tulemused ja kasutusmugavus. Naeratuse kutsuvad esile värsked ja meeldivad eeterlikel õlidel põhinevad lõhnad ning kreemide siidine tekstuur. Vananemist aitavad edasi lükata taimsete tüvirakkude ekstraktid, antioksüdandid ja peptiidid mis tänu ainulaadsele Arm Sleimming liigub tehnoloogiale jõuavad 48 tunni jooksul ka kõige sügavamate nahakihtideni. Nahka siluv, pinguldav ja niisutav hooldus C-vitamiini ja papaia ning ananassi ensüümidega.\nNaharakud paiknevad ümber, võimaldades toitainetel läbida nahapinda, aidates niimoodi kaasa nahahooldustoodete imendumisele ning naha efektiivsele toitainetega turgutamisele, kollageeni ja elastiini moodustumise stimuleerimisele.


02.2011 | Töötukassa\nTöötukassa Viljandi osakonnal uued ruumid\nTöötukassa Viljandi osakond sai alates tänasest (28. veebruarist) uued ruumid ja asub aadressil Tallinna mnt. 19/21.\nLoe lähemalt Töötukassa Viljandi osakonnal uued ruumid kohta\nReedel, 25. veebruaril on tehnilistel põhjustel suletud Tallinna Tähesaju büroo. Teid teenindavad Tõnismäe ja Tondi bürood.\nLoe lähemalt Reedel, 25. veebruaril on tehnilistel põhjustel suletud Tallinna Tähesaju büroo. Teid teenindavad Tõnismäe ja Tondi bürood. kohta\nMOBI: Töömess Rae kultuurikeskuses 2. märtsil\n2. märtsil algusega kell 14.00 korraldab Eesti Töötukassa koostöös Rae vallaga töömessi, kus kohtuvad tööotsijad ja tööandjad. Mess toimub Rae kultuurikeskuses (Aruküla tee 9, Jüri).\nPäeva sissejuhatuseks tutvustab töötukassa tööotsijatele ja tööandjatele suunatud tegevusi, valla esindaja räägib kohalikust ettevõtluskeskkonnast.\nPraeguseks on töömessil osalemisest teada andnud kaheksa tööandjat:\nLoe lähemalt MOBI: Töömess Rae kultuurikeskuses 2. märtsil kohta\nTöötuna arvelolek ja osalemine valimiskomisjoni töös\nSeoses lähenevate Riigikogu valimistega tuletame meelde, et valimiskomisjoni töös osalemine on töötamine. Valimiskomisjoni (sh jaoskonnakomisjoni) töös osalemise ajal ei saa olla töötuna arvel. Kui Te osalete valimiskomisjoni töös ja olete töötuna arvele võetud, siis teavitage sellest kindlasti oma konsultanti ning Teie töötuna arvelolek lõpetatakse komisjoni töös osalemise ajaks.\nLoe lähemalt Töötuna arvelolek ja osalemine valimiskomisjoni töös kohta\n23. veebruaril teenindame Teid 8.15 - 13.00, infotelefon 15501 töötab 8.30 - 13.45.\nLoe lähemalt 23. veebruaril teenindame Teid 8.15 - 13.00, infotelefon 15501 töötab 8.30 - 13.45. kohta\nMTÃ? Perede ja Laste Nõuandekeskus meelespea välismaale tööle suunduvale lapsevanemale\nMeelespea välismaale tööle suunduvale lapsevanemale\nRäägi lastele välismaale või kodust kaugemale tööle minemise põhjustest\nAruta koos lastega, millist abi nad vajavad\nLeia lastele tugiisikuks täiskasvanu (lähisugulane, peretuttav, naaber), kes saab kiiresti reageerida laste vajadustele ja oskab luua usaldusliku suhte lastega\nLoe lähemalt MTÃ? Perede ja Laste Nõuandekeskus meelespea välismaale tööle suunduvale lapsevanemale kohta\nTöötukassa ja tööinspektsiooni tegevus AS Järle töötajate abistamisel\nSelle aasta alguses peatati AS Järles nii tootmis- kui müügitegevus. Järle Kiviõlis asuva küpsisetsehhi töötajaile tegi tööandja ettepaneku lahkuda töölt omal soovil ning jätkata â?? esialgu aastase lepinguga â?? uues ettevõttes OÃ? Pagarid. Kohe pärast ärevate uudiste saamist võttis töötukassa Järlega ühendust, et toimuvas selgust saada ja võimalikele koondatavatele abi pakkuda. Kohapeal aitas kohtumist korraldada küpsisetsehhi meister, kohtumisele tulid kõik 16 töötajat.\nLoe lähemalt Töötukassa ja tööinspektsiooni tegevus AS Järle töötajate abistamisel kohta\nRiigikogu pressitalitus: Sotsiaalkomisjon arutas olukorda tööturul\nSotsiaalkomisjon kohtus täna sotsiaalminister Hanno Pevkuri ja töötukassa juhatuse esimehe Meelis Paaveliga, et arutada tööturul toimuvat.\nKomisjon tunnustas selle kuu algul avatud töötukassa iseteenindusportaali käivitamist.\nSotsiaalkomisjoni esimehe Urmas Reinsalu sõnul on oluline, et eelmisel aastal suudeti töötukassa palgatoetuse ja teiste meetmete kaudu rakendada hinnanguliselt ligi 15 000 inimest.\nLoe lähemalt Riigikogu pressitalitus: Sotsiaalkomisjon arutas olukorda tööturul kohta\nStatistikaamet: aasta lõpus töötus vähenes\n2010. aasta IV kvartalis vähenes töötute arv 93 000-ni ja töötuse määr 13,6%-ni, teatab Statistikaamet. Aasta keskmine töötute arv oli mullu Eesti taasiseseisvusaja suurim.\nTööjõu-uuringu andmetel põhinev töötute hinnanguline arv, mis 2010. aasta I kvartalis tõusis rekordilise 137 000-ni, vähenes järgmistes kvartalites järjepidevalt. IV kvartalis oli töötuid esmakordselt viimase pooleteise aasta jooksul alla 100 000 ja töötus vähenes nii eelmise kvartali kui ka eelmise aasta sama kvartaliga võrreldes.\nLoe lähemalt Statistikaamet: aasta lõpus töötus vähenes kohta\nTöötukassa osaleb haridus- ja infomessil Intellektika\n11. ja 12. veebruaril on töötukassa oma boksiga väljas Tartus toimuval haridus- ja infomessil Intellektika.\nLoe lähemalt Töötukassa osaleb haridus- ja infomessil Intellektika kohta


Tehnoloogia ja toidukaupade e-poega aegsasti alustamine tõi Flygstadeni ICA Maxile korraliku turuosa - StrongPoint\nStrongPoint > Customer stories > Tehnoloogia ja toidukaupade e-poega aegsasti alustamine tõi Flygstadeni ICA Maxile korraliku turuosa\nFakte Flygstadeni ICA Maxi kohta:\nUmbes 1300 kauplust üle kogu Rootsi teevad ICA üheks suurimaks toidukaupade jaeketiks Skandinaavias.\nFlygstadeni ICA Maxi on 16000 m2 pindalaga toidukauplus Rootsi läänerannikul\nEttevõtte StrongPoint e-kaubanduse lahenduste kasuks otsustati 2016. aastal, kui avati e-pood\nTellimuse komplekteerimine Pick & Collect\nE-kaubanduse tarkvara kogu töövoo juhtimiseks\nKasutuses on ka digikaalud, Cashguard ja Vensafe\nNädalas käsitletakse 1500–2000 veebitellimust, mis komplekteeritakse kaupluses ettevõtte StrongPoint tarnitud lahenduste abil\naastal täideti tipphetkedel kuni 700 tellimust päevas\n80% e-poe klientidest eelistab kauba iseteeninduslikku kättesaamist ja 20% kojuvedu\nTuruosa on Halmstadis 20%, kusjuures see on kasvanud, sest 2016. a, st enne e-poe avamist oli see 16–17%\n2016. a, kui Flygstadeni ICA Maxi toidukauplus alustas e-kaubandusega, valiti välja ettevõtte StrongPoint tellimuse komplekteerimise lahendus. Sellest ajast peale on kauplus kasutusele võtnud muidki viimase miili lahendusi.\n„Kasutame kaupluses paljusid ettevõtte StrongPoint lahendusi. Nende pakutav terviklik tellimuste täitmise lahendus on tohutult lihtne ja tõhus ning mõistliku hinnaga. See vastab täpselt meie kaupluse vajadustele. Oleme väga rahul ka tehnilise ja muu toega, mida StrongPoint pakub,“ sõnab Flygstadeni ICA Maxi kaupluse juhataja Anette Bengtsson.\nPraegu on e-poel stabiilne kliendibaas ja turuosa on märkimisväärselt kasvanud.\nKauplusele võimenduse lisamine, suurendades e-poe mahte\nToidukaupade jaemüüjad kahtlevad enda kaupluses komplekteerimise ja veebitellimuste täitmise võimekuses. Flygstadeni ICA Maxi ja paljude teiste ettevõtte StrongPoint klientide kogemus on näidanud, et suurepärase võimekuse ja tõhususe saavutamine tellimuse komplekteerimise lahendusega on rohkem kui võimalik.\n„Meil on olnud ligi 700 tellimust päevas ja keskmiselt käsitleme ettevõtte StrongPoint kaupluses komplekteerimise lahenduse abil 1500-2000 e-poe tellimust nädalas. Kogu süsteem on väga sujuva ülesehitusega, kiirendab tegevusi, toimib hästi ja on väga täpne. Kasutame seda iga päev väga palju,“ Sõnab Anette Bengtsson.\nKomplekteerimislahendus on täidetud tellimuste mahtu märkimisväärselt suurendanud. Seda saab kohandada vastavalt poe planogrammile, komplekteerijate töövõtetele ja komplekteerimistsoonide arvule. Nutikas, kiire ja paindlik toodete asendamise süsteem meeldib ka klientidele.\nTõhususe ja võimekuse lisamine ettevõtte StrongPoint abiga\nKaalukas põhjus, miks Flygstadeni ICA Maxi valis toidukaupade e-poele ettevõtte StrongPoint lahendused, oli nende terviklikkus ja võimalus tõhusust ja võimekust veelgi lisada.\n„Ettevõtet StrongPoint soovitan soojalt kõigile toidukaupade jaemüüjatele. Oleme nendega rahul, seda näitab ka tõsiasi, et kasutame nii paljusid ettevõtte StrongPoint lahendusi,“ sõnab Anette.


Saaremaa on jätkuvalt populaarne vähipüügi piirkond - Maaleht\nTasub teada 28. juuli 2017\nEsimesest augustist läheb üle Eesti lahti jõevähipüük. Kui eelnevatel aastatel olid enamikus maakondades kehtestatud vähipüügivahendite piirarvud, siis seekord taolisi arve paika pandud pole.\nEranditeks on siiski Saaremaa, Hiiumaa ja Tarumaa, kus püügiload väljastatakse ühele inimesele üheks ööpäevaks.\n„Kui varem sai ühe loaga püüda kolm ööpäeva, siis nüüd antakse välja kolm korda rohkem lube, sest püügi pikkust on vähendatud ühele ööpäevale,“ selgitas Haamer Saarte Häälele, lisades, et sellised piirangud on juba teist aastat ning siiani on see inimestele sobinud.\nPiirarvu seadmise põhjuseks on ka vähipüügi jätkusuutlikkus.


VäliRatas - Spordiklubi Sparta\nPrindi see lehtVäliRatas\nKui ilm ilus ja kisub toast loodusesse värske õhu kätte liikuma, siis on selleks hea võimalus rattasõit. Lisaks niisama mõnusale sõitmisele õpitakse tunnis ka rattasõidutehnikat, mis on vajalik ohutuks ja kiireks liikumiseks rattasadulas. "Igas tunnis on vaatluse all uus teema," selgitab treeningute ülesehitust juhendaja Allan Aulik ja lisab, et treeningsarja alustatakse erinevate tehnikate tundmaõppimisest ja kasutamisest. Seejärel minnakse oma oskusi rakendama erinevatele maastikele ja pinnavormidele. "Vahepeal viime läbi ka mõned spetsiaaltunnid, - näiteks kiirustreeningu," kõneleb Allan.\nTeisipäevased treeningud on mõeldud maastikuratta sõiduoskuste arendamiseks ning on jagatud kahte gruppi: Allan Aulik tegeleb algajatega ning Priit Prous annab nõu edasijõudnutele.\nNeed, kes soovivad rattaspordiga tegeleda süvendatult, saavad liituda Sparta rattagrupiga, mida juhib Priit Prous. Ühe korra pääse neljapäevasele treeningule maksab meie spordiklubi liikmetele 3,50 € ja mitteliikmele 7 €.\nSpordiseltsi liikmele on rattagrupi kalendrikuu treeningmaks 13 €, mitteliikmele 26 €.\nAllan Auliku juhtnöörid: kuidas sõita õigesti maastikul? Treenitud rattur rühib tõusudel mängeldes\nRisto Marjapuu, rattatreeningute hing ja tujulooja


FIFA uurib Šveitsi mängijate poliitilist žesti - SPORT\n24.juuni 2018 07:15\nFoto: Pedja Milosavljevic/SIPA\nRahvusvaheline jalgpalliorganisatsioon FIFA alustas uurimist Šveitsi mängijate Granit Xhaka ja Xherdan Shaqiri osas seoses viisiga, kuidas mehed väravaid tähistasid.\nMõlemad mehed on Kosovo juurtega albaanlased ning väravat tähistades kujutasid mehed sõrmedega Albaania lipul olevat kotkast.\nSerbia pole siiamaani tunnustanud Kosovo, mis on endine Serbia provints ja kuulutas end 2008. aastal iseseisvaks, iseseisvust. Suur osa Kosovo 1,9 miljonist elanikust on albaanlased.\n"Minu jaoks oli see väga eriline päev," sõnas Šveitsi poolkaitsja Granit Xhaka. "See on võit mu perekonna, Šveitsi, Kosovo ja Albaania jaoks. Žest oli mõeldud kõigile, kes on mind toetanud, see polnud mõeldud meie vastaste (Serbia) jaoks. Tegemist oli väga emotsionaalse mänguga."\n"See polnud seotud poliitikaga, ainult jalgpalliga," kommenteeris žesti võiduvärava löönud Xherdan Shaqiri.\nFIFA alustas veel menetlust Serbia jalgpalliliidu osas, kuna Serbia fännid häirisid mängu ja demonstreerisid poliitilisi ja solvavaid sõnumeid.\nEeluurimine alustati ka Serbia koondise peatreeneri Mladen Krstajici suhtes seoses tema mängujärgsete kommentaaridega. Nimelt rääkis Krstajic, kuidas kohtunik Felix Brych tuleks oma otsuste eest saata Haagi kohtusse.\nLõuna-Korea koondis on hädas kaitsega 24.06.2018


Vahekorra ajal põletav/kipitav tunne | Naistehaigused | Arsti nõuanded | Küsi nõu Eesti tipparstidelt! - Kliinik.ee\nVahekorra ajal põletav/kipitav tunne 09.01.15 / Naistehaigused\nTere! Umbes 2 kuud tagasi hakkasin tundma tupe alumises osas kipitustunnet peale WC-s paberiga pühkimist. Lisaks tekkis kipituse- kõrvetuse tunne ka vahekorra ajal. Peale menstruatsiooni kadusid nähud korraks ära , kuid siis tulid tagasi ning peale järgmist menstruatsiooni enam ära ei kadunudki ja nüüd on see püsivalt nii. Nii palju kui ise suutsin väliselt tupe limaskesti hinnata , siis kipitava koha pealt on nahk punetav. Enesetunne on hea ja voolust ega sügelust ei ole ega ebameeldivat lõhna , Kuid vahekord ei ole võimalik , sest on väga valus. Viimase paari aasta jooksul on esinenud mitmel korral tupeseent , mida olen ravinud küünaldega ja tablettidega. Kaks kuud enne kaebuste algust oli ka põiepõletik , mida ravisin tükk aega. Samuti on olnud pingelisemad ajad.\nAndmetest selgub, et olete 42-aastane.\nTegemist on düspareuuniaga, aga põhjuse saaks öelda peale läbivaatust ja inspekteerimist. Sagedamini on põhjuseks tupe esiku põletik ehk vulviit, vulviitidest sagedamini seenvulviit. Selle leevendamiseks soovitan osta apteegi käsimüügist Gyntima intiimpesugeeli ja Klotrimasool kreemi, mida kasutada 2x päevas; veel on käsimüügis tupeseenele toimivad Gyntima probiootilised tupekuulikesed, mida asetada ööseks tuppe.\nVanuse tõustes hakkab tekkima ka tupekuivus, mille leevandamiseks on libestid enne vahekorda ja apteegi niisutav kreem Ladee Intim.\nKui kaebused nädalaga ei möödu, siis broneerige aeg vastuvõtule.\nvalud alakõhus vahekorra ajal ja vereeritus\nMinu partneril (ise olen meesterahvas) on vahekorra ajal aegajalt valud alakõhus, valud on sageli tugevad. Murelikuks see, et valud on juba 2 aastat aeg-ajalt vahekordade ajal tunda ...\nTere. Kindlasti soovitaks pöörduda günekoloogi poole, kes vaataks naisterahva üle. Võib olla tegemist munasarja tsüstiga . Võimalik, et lihtsalt asend vahekorra ajal pole sobilik. Kõike seda saate konsulteerida ...\nkauaaegne suur probleem\nMinu mureks on valulikkus vahekorra ajal ja see on olnud juba 1,5 aastat. Valu on kohutav (põletav) ja valus on ka lihtsalt tuppe seespoolt katsudes. Olen käinud mitmete günekoloogide ...\nMõistan Teie muret. On olemas ka väga harvaesinevaid diagnoose. Teid nägemata ei saa kahjuks endisi diagnoose kinnitada ega ümber lükata.\nNeid ravivad igas riigis naistearstid.


Lõuna-Eestis asuva Mäe-Püssa talu mesilaste toodang hakkab kandma Pärnu Saksa Tehnoloogiakooli kujunduse eriala õpilase kujundatud etiketti ja logo. | Pärnu Saksa Tehnoloogiakool\nLõuna-Eestis asuva Mäe-Püssa talu mesilaste toodang hakkab kandma Pärnu Saksa Tehnoloogiakooli kujunduse eriala õpilase kujundatud etiketti ja logo.\nPosted on 05/02/2019 by Saksa Tehnoloogiakool\nEelmise aasta lõpus jõudsid kujunduse eriala õpilasteni mõned meepurgid ja põhjalik briif lähteülesannetega. Juhtõpetaja Aidi Mesi juhendamisel võisid tunnid alata. Töö käigus kasutati disainerile kõiki vajalikke baasteadmisi – tüpograafia, kompositsioon, värviõpetus, logo loomisega seotud teadmised. Kujunduse eesmärk oli tekitada emotsiooni ja kõnetada õiget sihtgruppi.\nKindlasti jagus töö käigus lusti, kuid oli ka keerulisemaid hetki, kuna esitatud tööd pidid õpetaja sõnul vastama agentuuriga sarnastele nõuetele. Kokku esitati kliendile tähtajaks 11 erineval loomingul ja käekirjal baseeruvat isikupärast kavandit.\nLõuna-Eestis tegutseva meetootja Maigi Lepiku sõnul oldi oma toodangule etiketi ja logo otsingutel. „Õnneliku juhuse läbi satuti kokku kooli kujunduse õpetaja Aidi Mesiga, kes korraldas praktilise õppetöö käigus konkursi. „Emotsioonid olid ainult positiivsed ja kõikidel etikettidel oli detaile, mis meile meeldisid. Palju häid ideesid. Ühte valikut teha oli üsna keeruline kuna polnud ühtegi sellist etiketti, mida kasutada poleks võimalik. Võidutöö puhul sai määravaks just see liigi- ja lillerikka aasa kujutamine ning eriti sõbraliku olemisega mesilane selle kohal ringi lendamas täpselt nii meil siin ongi. Mesinikule endale jäi see etikett kõige enne meelde ja nii otsustasimegi antud etiketi kasuks.\nUue etiketiga Mäe-Püssa talu mesi jõuab poelettidele üle Eesti, ka Pärnus ja Pärnumaal juba õige pea.“\nFotol konkursi võidutööde autorid, paremal Liis Talv, kelle kujundatud logo ja etiketti hakkab Mäe-Püssa talu oma toodangul kasutama, vasakul Anastasya Hanschmidt, kelle töö sai samuti esimese kolme seas esile toodud.\nKujundus 1: Anastasya Hanschmidt\nKujundus 2: Liis Talv


MIKS MU KASS SEDA TEEB: PAARITU KASSI KÄITUMINE - KASSID - 2021\nKõik teavad kas vaistu või kogemuse põhjal, et kui kassi saba on kohev ja selja on kaarjas, et sellest eemale hoida! Üks kohtumine kassiga selles asendis õpetaks teile kiiresti, miks peame kuulama kassi kehakeelt.\nLisaks ilmsetele poosidele on ka kassil palju muid väljendeid, mis pole nii ilmsed ja jäetakse sageli tähelepanuta kui imelik kassi käitumine. Nende olendite veidruse tõttu pole meil kunagi kõiki vastuseid. Näiteks miks mu kass vahtib tundide kaupa tühje seinu? Miks mu kass jälitab "kärbseid", mida seal tegelikult pole? Miks meeldib mu abikaasa kass mulle ainult siis, kui ta on näljane või kui mu mees on ärireisil? Tõde on see, et ma ei tea. Ma tean mehi paremini kui tean kasse ja see ei ütle palju! Õnneks on meil vastuseid mõnele veidrale käitumisele nende armsate, temperamentsete olendite osas.\nMinu kassid on kurikuulsad enesetundele. Selle asemel, et lihtsalt paigal seista ja lasta mul nende siidiseid manneleid lemmikloomaks lasta, jooksevad nad meeletult edasi-tagasi minu käe all, mu jala vastu või mõne muu objekti kohal. Nad ajavad mind isegi pea taha, kui ma ei hellita neid nii meeletult, nagu nad sobivad. Miks nad seda teeksid?\nOlgu, ma ei tea, aga ma tean, et kui nad hõõruvad sulle põsega vastu, tähistavad nad sind kui oma vara. Nende suu küljes on näärmed, mis jätavad lõhna. Põhimõtteliselt, kui nad näo küljega hõõruvad, ütlevad nad: "Sa oled minu inimene.\nKui kass ise kogu keha hõõrub, tahavad nad võib-olla öelda, kui oluline olete, hõõrudes teid mõlema lõhnaga. Neil on sabal veel üks lõhnanäär. Nii et kui teie kass on selline, kes ümbritseb kogu teie keha, hoolitseb ta selle eest, et teised kassid teaksid, et teie olete tema omand, mitte nende oma!\nMinu kassidel näib nende kohta olevat õhkõrn õhk. Kui talle otsa vaadata, paistab ta ütlevat: "Jah, ma tean, et ma olen sinust parem." Ehkki ma pole sada protsenti kindel, et mu kass pole tegelikult nartsissistlik, tean ma, et nad ütlevad seda oma silmaga rohkem.\nKassid vilguvad tuppa sisenedes sageli paar kiiret vilkumist . Kui nad seda teevad, on see nende viis öelda sõbralik "tere". Kas olete kunagi oma kassi vaadanud ja kass teeb pikema pilgutuse, tundub peaaegu, et ta on väsinud? See aeglane, sisukas žest on nende viis hellalt öelda: "Ma meeldin sulle".\nVäidetavalt saate oma kassiga oma silmaga tagasi rääkida. Ma pole seda veel proovinud, kuna unustan selle alati kodus olles, kuid olen kuulnud, et kassid muutuvad väga reageerivaks, kui jäljendad nende väikest silmakeelt.\nKassid räägivad läbi kõrvade\nKassid osutavad oma kõrvu ettepoole, kui nad leiavad midagi huvitavat. Kui neil on toimuva vastu uudishimu või meeldib neile lihtsalt see, mida nad näevad, osutavad nende kõrvad loomulikult ette.\nKõrvad tahapoole suunatud\nMa pean oma mehe kassi üle itsitama, kui mu tütar teda ringi veab. Ta kõrvad on suunatud tahapoole, kuid ta peab sellega hakkama. Mõnikord vannun, et ta vaatab mulle otsa ja ütleb: "Palun pange see piinlik tegelaskuju lõpule." Kuid ma teesklen, et ei pane tähele. Kassid on uhkust täis; neid tuleb alandada. Olen täiesti teadlik, et ta kõrvad ütlevad mulle, et ta on pahane. Kassid teevad seda ka siis, kui nad on vihased, seega ole ettevaatlik selles asendis oleva kassi eest.\n"Põetamine" ja sõtkumine\nMu mehe kass armastab teda sõtkuda (ta ei tee seda kunagi kellegi teisega). Kui mu mees on kodus, on ta süles, sirutab käpad välja nagu kassipoeg põetamise ajal teeks, mis on suurepärane märk, see tähendab, et kass on rahul. Mida rohkem sisu teie kass on, seda ameeriklane seda sõtkub. Minu kass on rohkem emotsionaalne olend ja teeb seda harva, kui ta pole eriti rahulik.\nLakkumine ja pehmed hammustused\nEhkki mu emotsionaalne kass sõtkub harva, lakub ta sind. Kui ta indekseerib teiega voodis pärast seda, kui ta arvab, et peaksite juba üleval olema, veedab ta mitu minutit teid oma kareda keelega limpsates, kuni olete kas leidnud viisi, kuidas oma katted kassi tõendiks muuta või lõpuks voodist välja tõusta, mis on veel üks vorm kiindumusest. Mõlemad mu kassid peibutavad üksteist, kui nad oma voodis koos kaisutavad. See on armas.\nMu teine kass seevastu ei lakku nii tihti, kuid ta nügib meile otsa. Tema nimi on hr Nibbles. Igal hommikul, kui lähen vannituppa, hoolimata sellest, et hr Nibbles on mu mehe kass, nuuksub ta mu varbad lihtsalt viisiks öelda "tere hommikust". Harva teeb ta seda kellelegi mu peale mehe ja minu, ehkki olen näinud, et ta teeb seda oma tütrele, kui ta teda ei vea.\nNäitas oma kõhtu\nTema kõhu näitamine on ilmselt kõigi kasside ülim kompliment. Kui nad näitavad teile oma kõhtu, ei taha nad mitte ainult kõhu pehmet kriimustust, vaid nad ütlevad: "Ma usaldan sind." Looduses kaitseb kass oma magu võimalike ohtude eest. See paljastab selle haavatava koha alles siis, kui ta end turvaliselt tunneb.\nSaba virvendamine või õhkimine\nSaba kiiskamine või õõtsumine tähendab tavaliselt, et nad on pahased, ehkki kui ainult saba ots libiseb edasi-tagasi, tähendab see, et nad on pisut mängulised ja õnnelikud. Kui nende saba seisab otse üles, tähendab see, et nad tunnevad end väga enesekindlalt. Hr Nibbles teeb seda mõnikord siis, kui mu abikaasa tuleb ärireisilt koju; see on ka õnne märk.\nSaba lokkimine nagu kalakonks\nSaba lokkimine kalakonksu kujul on ka teine märk, et nad on õnnelikud.\nSaba otse alla\nKui saba on otse alla, siis ole ettevaatlik! Kass tahab jääda üksi. Mu mehe kass jookseb minu eest sabaga alla, kui ma tema juuresolekul kunagi aevastan või köhin. Ma arvan, et ta ütleb: "Ära häbista mind oma pisikutega." Ta mõtleb palju ise.\nMe seostame nurrumist sageli rahulikkusega, mis pole tingimata tõsi.\nJah, see tähendab sageli seda - mu mehe varjatud kass karjub palju rohkem ja valjemini kui mu kass. Mu kass on seevastu üsna emotsionaalne ja usun, et ta on harva kunagi tõeliselt lõdvestunud ja rahulolev. Ehkki mõnel korral on ta nurrumas väga pehme, vaikne.\nMuud põhjused, miks kass võib nuriseda, on siis, kui nad on haiged. Kui mõni häälekas kass äkitselt nurrub pidevalt ja käitub aeglaselt, võiksite ta viia loomaarsti juurde. Purring tähendab tavaliselt tunnete äärmusi. Nad nurruvad, kui kardavad, on haiged või on lihtsalt õnnelikud!\nNüüd on mul võib-olla lihtsalt vedanud, et ma saan elu jooksul kõik maailma imelikud kassid kätte, kuid usun siiralt, et kassid on lihtsalt veidrad olendid. Näib, et neil on paremuse kompleks. Nad on sageli emotsionaalsed. Nad valivad lemmikinimese ilma põhjuseta ja valivad tavaliselt inimese, kes on nende vastu allergiline, kuna see inimene on ruumis kõige vähem ohustav inimene. Ma ei hakka kunagi teesklema, et saan kassidest täielikult aru, kuid siin on mõned kassihääle aspektid, mida ma tean.\nSilte: Roomajad ja kahepaiksed Perspektiiv Inimese Keha-Kaardid\nCopyright 2021 https://animalartists.net Miks mu kass seda teeb: paaritu kassi käitumine


Imeline Split - Traveller Here and There\nHome / Seiklused Horvaatias / Imeline Split\nupdated on 30/04/2020 30/04/2020 1 Comment on Imeline Split\nSplit on populaarne kuurortlinn Euroopas. See on kaunis linn mere ääres oma imelise vanalinna ja tänavaturgudega. Armsad kohvikud promenaadi ääres ja kaunid vaated päikeseloojangule mäe otsast – on see, mis seda linna iseloomustab. Splitis jõuab kohale ideaalse suve tunne.\nMeie saime seda imeilusat linna nautida mõned päevad enne edasi liikumist. Panen kirja oma kõige meeldejäävamad hetked sellest linnast.\nMere ääres paiknev promenaad.\nKus hoida oma pagasit Splitis?\nTulime Splitti bussiga Šibenikust. Nii bussijaam, rongijaam kui ka sadam on Splitis ühes piirkonnas, mis teeb väga lihtsaks Splitti reisimise või teiste linnade ja saarte külastamise. Seetõttu tekib vahel vajadus ka kusagil oma pagasit hoida. Selles piirkonnas on mitmeid kohti, kus oma pagas jätta. Küll aga tunduvad mõned kohvrihoidlad ülehinnatud ja ebaturvalised. Mõnes on lihtsalt mingi tüüp tänaval asuvas telgikeses, vahib oma telefoni ja ootab kliente, kohvrid selja taga.\nLisaks on sellised pagasihoidlad, kuhu juhatavad pildid kohvrist ja võtmest ning mida nimetatakse Garderoba’ks. Need on sarnased esimesele variandile, kus keegi valvab pagasit. Siiski tundub see variant turvalisem, kuna kohvreid hoitakse majas, mitte telgis.\nMeie leidsime oma kohvrite hoidmiseks minu meelest parima ja odavaima võimaluse. Rongijaama ooteruumis olid erisuurusega kapid. Valisime kaks suurimat kappi, mis veel tühjad olid ja mahutasime kõigi meie 5 inimese kohvrid nendesse. Hind oli vaid 15 kunat 24 tunniks (u 2€) ühe kapi kohta. Sellise kohvrihoidla negatiivsem külg on ehk see, et kohvritele saab ligi vaid rongijaama lahtioleku aegadel, mis on hommikul kella 6.00-st kuni õhtul kella 22.00-ni. Ometi on see ju lahti siis 16 tundi ja kellel ikka on vaja keset ööd kohvrile järgi minna.\nSpliti vanalinn on väga sarnane teistele Euroopa vanalinnadele. Seal on samuti kitsad tänavad, pisikesed poed ülehinnatud toodetega, kommipood, raekojaplats, torniga kirik, mõningad hotellid ning ohtralt restorane ja kohvikuid. Mulle väga meeldivad vanalinnad, mistõttu oli ka selle vanalinna külastamine minu jaoks siiski põnev. Jõudsime raekojaplatsile päev pärast suure 4-tärni hotelli põlengut. Maja oli täis põlemisjälgi. Alumisel korrusel olnud restoran oli täielikult põlenud. Töötajad koristasid restorani väliselt alalt kokku toole, laudu ja nõusid, ning uudishimulikud inimesed tegid pilte ja jälgisid küsiva pilguga toimunut.\nMõningad Spliti vanalinna tänavad olid väga salapärased. Otsekui peidetud olid need kitsad tänavad, mis hargnesid veel mitmeks väikeseks tänavaks. Mulle meeldis jalutada selles vanalinna osas, kus ilmselt enamik turiste kunagi ei jõuagi. Selles alas ei olnud ühtegi poodi ega restorani, ainult kohalikud, kes tegid oma igapäevaseid majapidamistoimetusi.\nKui siseneda vanalinna sadamapoolsest alast, siis on märgata müüriäärses alas tänavaturgu. Seal müüakse igasuguseid asju, enamasti küll riideid, kuid ka kotte, kohvreid, mütse, päikeseprille, külmkapimagneteid ja toitu. Üks ala oli konkreetselt puuviljaturg. Siiski nägi see välja väga mudane ja must, igal pool lendasid kärbsed ja mesilased. Vihmavesi oli teinud ka maapinna selles alas väga mudaseks.\nÜhel päeval oli aga Spliti linna tulemas torm. Lugesime uudistest selle kohta ja teadsime, et sel päeval peaks torm sinnani jõudma. Seetõttu me erilisi plaane selleks päevaks väga tegema ei hakanud. Mõtlesime, et oleme sunnitud terve päeva toas istuma. Ühel hetkel sai meil aga küllalt toas passimisest. Kuna rand oli meie majutusele väga lähedal, otsustasime randa minna, et laineid vaadata. Ja kuna vihma ei sadanud, oli otsustamine selle võrra lihtsam. Jõudes randa nägime mitmeid inimesi suurtes lainetes ujumas. Neil tundus väga lõbus olevat ning kuna meil Eestis väga laineid pole, ei tahtnud sellest lõbust kuidagi ilma jääda.\nVäga sügavale minna ka ei julgenud, kuna selliste laintega meie siiski harjunud pole ja reisil uppuda ka ei tahtnud. Mõned meie reisiseltskonnast jäid kaldale asju valvama, kuni teised vees olid. Kui oli minu kord asju valvata, hakkas ilm järsku muutuma. Järsku tuli tugev vihm, mis segunes kiiresti rahega. Inimesed jooksid ruttu veest välja, korjasid oma asjad üles ja jooksid rannast kiiruga minema.\nÜritasime oma riideid tugeva vihma käest kuivas hoida, kuid meil polnud ju kuhugile minna nendega. Ühinesime siis mõne teise inimesega väikese katuse alla ja ootasime, kuni vihmasadu enam nii tugev polnud. Seejärel hakkasime tagasi oma korterisse liikuma läbimärjana. Hea, et meie majutusasutus oli u 5 minutilise jalutuskäigu kaugusel rannast. Vaadates tagasi sellele mälestusele, on see kindlasti üks meeldejäävamaid hetki meie reisist ning samas nii ootamatu.\nVaade kõrgelt mäelt\nÜhel õhtul pärast mootorpaadi matka sinisesse laguuni ja Trogiri linna, mõtlesime, et oleks tore näha Spliti ka kusagilt kõrgemalt. Seega otsustasime ronida mäe otsa, mis oli kohe sadama ja vanalinna vahetus läheduses. Alguses pidime kõndima üles treppidest ning hiljem mööda laia matkarada. Ühele poole jäi mets ja teisele poole kaktused. Selja taga aga oli kaunis vaade linnale ja mägedele taustal. Üleval mäe otsas nägime veel väikest kabelit kellaga. Uks oli lukus, kuid uudishimu tõttu piilusime siiski ukseaknast sisse. Seal ei olnud väga midagi huvitavat, aga põnev oli ikka läbi prao kusagilt sisse vaadata.\nImeilus vaade Splitile kõrge mäe otsast.\nPrevious ArticleMatkad Horvaatia rahvusparkides\nNext ArticleKaunil Karpathose saarel\nLea Meri says:\nPosted on 30/04/2020 at 22:08\nVäga vahvalt kirjutatud ja oli põnev lugeda, tubli 😉


OÜ Klassik - lipuvardad, lipumastid - Lipusõnastik\nOÜ Klassik - lipuvardad, lipumastid\nAHTRILIPP — laeva riiklikku kuuluvust näitav merelipp, mis heisatakse ahtrisse. Tsiviillaevastikul ja sõjalaevastikul on kummalgi oma ahtrilipp.\nBANEER — keskaegse feodaali vapikujutisega püstkülikutaoline lahingulipp; esimene pärislipp, sest erinevalt piigilipust ei kuulunud baneer relva juurde.\nFLÜÜGEL — väike vimpel laeva mastis tuule suuna määramiseks.\nGONFALON — pühitsetud kirikulipp või lahingulipp, mille võttis püha reliikviana kaasa sõjakäigule minev valitseja. Confalon kinnitati vardale kirikulipu eeskujul ristpuuga.\nGÜÜS — laeva, eelkõige sõjalaeva vöörilipp, mis heisatakse laevale sadamas. Sama lipp heisatakse ka merekindlustele. Kahe lipuväljaga lipul on güüsiks vardapoolne ülemine väli.\nKAUBALAEVADE LIPP, ka tsiviillaevade lipp - heisatakse eralaeva (kaubalaeva, reisilaeva) ahtrisse kui riigi tunnus. Oma kujunduselt tavaliselt identne rahvuslipuga.\nKUNINGALIPP — kuninga asukohta tähistav standart. Ka lahingulipp ja sõjalaevastiku lipp.\nLAHINGULIPP — sõjaväeüksuse, kogu armee või väejuhi välilipp, tähistab lipu omaniku asukohta lahinguväljal.\nLEHVIS — lipu välimine osa, umbes pool lipukanga pinnast, arvestades lipuvarda vastasküljest lipu keskpaiga poole.\nLIPUKANGAS — lipu põhiline element, tavaliselt riidest lipuväli, millele on paigutatud selle lipu iseloomulikud sümbolid. Lipukangas võib olla unikaalne, s.t niisuguse kujundusega lippu on üks ning seda ei kopeerita (lahingulipp, ühingulipp), või tira eeritav (riigilipp, rahvuslipp).\nLIPUMAST — statsionaarne puust, metallist või klaasplastikust mast lipu heiskamiseks õues. Lipu tõstmiseks, kinnitamiseks ja langetamiseks käsutatakse lipunööri. See heiskamis- ja langetamisviis pärineb laevadelt. LIPUVARRAS — lipu kandeelement, sümboliseeris algselt taevast ja maad ühendavat ilmapuud. Lipuvarras võib olla ühes tükis või lahtivõetav.\nPENNON — keskajal odale või piigile kinnitatud vimpel.\nPLAGU — lipu teine nimetus. Kahe väljaga lipul suurem lipuväli. Vt. GÜÜS.\nRAHVUSLIPP — lipp, mida käsutavad eraisikud riiklike pühade või perekondlike sündmuste tähistamisel. Tavaliselt on rahvuslipp identne riigilipu ja kaubalaevade lipuga.\nRIIGILIPP — riigiasutuse hoonele heisatav tähis ja riigi sümbol omamaistel või rahvusvahelistel üritustel. STANDART — väeosa, seltsi, ametiisiku vms esinduslipp; tavaliselt unikaalne ja valmistatud kallist materjalist. Peale lipukanga on sümboolse tähendusega ka vardaehis. Standart on kujunenud gonfalonist.\nSÕJALAEVASTIKU LIPP — sõjalaevade ahtrisse heisatav riigitunnus, mis erineb riigilipust oma kujunduse või kuju poolest. Eesti sõjalaevastiku lipul on väike riigivapp ja väljalõigetega lehvis.\nSÕJALIPP—vt. LAHINGULIPP. VAPILIPP — vapiga või vapikujunditega lipp.\nVARDAEHIS — tavaliselt odaotsakujuline dekoratiivelement lipuvarda otsas. Standartide vardaehis dubleerib või täiendab lipukangal kujutatut.\nVIMPEL — lehvise suunas kitsenev või kitsas pääsukesesabakujulise lehvisega lipp, mis dubleerib põhilipu värve või kujundeid. Levinud merelippude hulgas.\nVÄEOSA LIPP — väeosa pühade traditsioonide sümbol, käsutatakse tänapäeval eelkõige pidulikel juhtudel. Kujunenud gonfalonist.\nKlassik OÜ © 2013 I Telefon: +372 50 31 668 I E-mail: info@klassik.ee\nCopyright © 2018 OÜ Klassik - lipuvardad, lipumastid Disain: AdPlus ja Lennuk


september 2018 - Zooloogid 2.0\n17sept. 2018 by Randel Kreitsberg Kommentaare pole\nLinnud on jälle purjus!\nIgal sügisel kuuleme lugusid käärinud marjasid ja õunasid söönud siidisabadest. Nii ka tänavu. Sotsiaalmeedias on levinud video tasakaaluhäiretega harakast, kellel suure tõenäosusega on "jalad alt niitnud" käärima läinud õunad: Loomad on evolutsiooni käigus alkoholiga kokku puutunud nö ammustest aegadest saadik ja see on ka põhjus, miks me suudame niivõrd edukalt oma ainevahetusega alkoholi mõju vähendada ja jäägid kehast väljutada (tuntuim on maksas tegutsev ensüüm alkoholi dehüdrogenaas). Suudavad ka linnud, mis ei tähenda, et sel ajal kui keha keemiliste protsessidega tegeleb, ei võiks need ained ajule oma mõju avaldada. [caption id="attachment_1662" align="aligncenter" width="700"] Alkoholi metabolismi reaktsioonid: ADH - ensüüm alkoholi dehüdrogenaas (maksarakkudes). ALDH - ensüüm aldehüüdi dehüdrogenaas. Lõpuks lagundatakse atsetaat süsihappegaasiks ja veeks.[/caption] Tartu Ülikooli ökoloogia ja maateaduste instituudi teadur Marko Mägi kommenteerib lindudega seotut: Sügise edenedes, mil viljapuude…\n13sept. 2018 by Külalisautor Kommentaare pole\nTroopiline uuring: emase liblika käitumine reedab röövikute toitumisharjumused\nSille Holm ja Juhan Javoiš saatsid blogile loo oma liblikauuringust: Troopilised metsad on äärmiselt liigirikkad ökosüsteemid. Meie teadmised aga troopiliste liikide bioloogia ja ökoloogia kohta on veel kesised ning mida väiksema ja vähem silmapaistva liigiga on tegemist, seda vähem me tema kohta teame. Suur osa väikestest ja vähe silmapaistvatest liikidest on putukad, moodustades umbes 2/3 kõigist teada olevatest loomaliikidest. Seega, et tunda hästi enamikku loomi, peame hästi tundma õppima putukaid. Liigid on omavahel keerulistes suhtevõrgustikes, näiteks toiduahelas. Maismaa toiduahelad saavad alguse taimedest, neist toituvaid organisme nimetatakse herbivoorideks ja nende hulka liigituvad ka suur osa putukatest. Olgugi, et taimede ja herbivoorsete putukate omavahelisi suhteid on teadlased kirjeldanud ja uurinud juba pikka aega (peamiselt seetõttu, et mõned herbivoorsed putukaliigid on meile väga tülikad toidukonkurendid), on troopiliste herbivooride ja nende toidutaimede andmestikus tohutud…


Biolagunemine on protsess, mille käigus mikroorganismid (bakterid, seened ja vetikad) lagundavad orgaanilisi materjale väiksemateks ja lihtsamateks fragmentideks. Orgaaniline aine varustab baktereid energiaga ja ehituskividega, millest baktereid luua. Biolagunemise lõppsaadused on põhiliselt süsinikdioksiid ja vesi.\nKõik meie detergendid on bioloogiliselt hästi lagundatavad ja vastavad EMÜ detergentide biolagundatavuse direktiividele ja EL uuele detergentide määrusele nr 648/2004.\nMis toimub toodetega pärast nende kasutamist?\nInimesed kogu maailmas kasutavad päeva jooksul tõenäoliselt mitut meie toodet. Võib-olla pesete hambaid hambapastaga Crest või Blend-a-med, pesete juukseid Pantene šampooniga, kasutate pesupesemisvahendit Ariel oma rõivaste pesemiseks ja nõudepesuvedelikku Fairy või Dreft nõude pesemiseks. Pärast iga toote kasutamist kaob kasutatud vesi torudest alla. Aga kuhu kemikaalid lähevad? Kas nad satuvad keskkonda? Merre? Kas nad on alles ka nädala või kahe pärast? Kas nad satuvad toiduahelasse? Kas keegi muretseb nende küsimuste pärast?\nKui hakkame selle üle järele mõtlema, tekib P&G toodete ja nende saatuse kohta pärast kasutamist palju küsimusi. Me nimetame seda 'koostisaine saatuse' uurimiseks. Toodete saatust uurivad teadlased püüavad aru saada põhiliselt järgmistest küsimustest:\nKuhu toode satub?\nKui palju sellest sinna satub?\nKui kauaks see sinna jääb?\nMis sellega seal juhtub?\nPaljud tarbitavad tooted voolavad pärast kasutamist torust alla. Need tooted ja nende koostisained rändavad kanalisatsioonitorude kaudu kohalikku heitveepuhastusjaama, kus nad läbivad mitmeid protsesse. Kuid pärast töötlemist võivad toote mõned koostisained ikkagi keskkonda sattuda.\nKoostisaine saatuse uurimiseks püüame kõigepealt arvuti abil prognoosida selle keemilisi omadusi. See teave ühendatakse mõõtmisandmete ja koostisaine kasutatava kogusega. Seejärele prognoositakse arvutimudeliga meie koostisainete kontsentratsioone keskkonna igas lõigus: pinnases, vees, pinnavees, setetes ja atmosfääris.\nNende mudelite täpsuse tagamiseks kasutame monitooringuid, millega kontrollime mudelitega saadud prognoose, et edasiste prognooside usaldusväärsust parandada.


Pihustatav riisivahukoor, 250g\nKoostisosad: riisijook (vesi, riisisiirup, riisitärklis, riisijahu) 75%, kookosrasv 11%, riisist pärinev maltodekstriin, happesuse regulaator: tartaarhape, paksendajad: vetikaekstrakt ja kummiaraabik, meresool, propellantgaas: dilämmastikoksiid.\nToodet ei pea hoidma külmkapis. Kui soovid seda siiski teha, tuleb pudelit hoida külmikus pihusti allpool ja tõsta toatemperatuurile soojenema vähemalt 15 minutit enne kasutamist.\nKasutamine: Hoia pudelit nii, et pihusti on allpool ja raputa tugevalt, et pudeli sisu liiguks pihusti suunas. Pihustamise ajal hoia pudelit tagurpidi. Pärast kasutamist loputa pihusti vee all puhtaks. Pärast avamist tarbid võimalikult lühikese aja jooksul.\nToitumisalane teave 100g kohta\n-millest küllastunud 10g\n-millest suhkrud 7,2g\nHoiatus: pudel on rõhu all! Mitte hoida temperatuuril üle 50°C. Tühja pudelit ei tohi lõhkuda ega avada.\nLaosolevad enne 10 Tooted\nRiisijook vanilliga, 1l\nHetkel LAOST otsas\nSobib hommikusöögihelvestega, vahepalaks, kasutamiseks kookides, magustoitudes ja kastmetes. Sisaldab ainult looduslikult esinevaid suhkruid. Koostis: vesi, Itaalia riis* (17%), päevalilleõli*, safloorõli*, meresool, vanill* (0,018%) *kontrollitud mahepõllumajandusest\nHind püsikliendile: 2,42 €\nLAOS 29 toodet\nGhee ehk selitatud või on ajurveeda köögis tähtis tooraine, mis sobib praadimiseks, kuumutamiseks, aurutamiseks ja küpsetamiseks. Avatuna säilib toatemperatuuril mitu kuud. Võib sisaldada laktoosi ja piimavalku.\nHind püsikliendile: 15,19 €\nMungapipra kapslid C-vitamiiniga, 60tk / toidulisand\nLAOS 42 toodet\nKellele toode sobib? inimestele, kes soovivad leevendada menstruatsiooniaegseid vaevusi inimestele, kes soovivad leevendada menopausiaegseid vaevusi\nHind püsikliendile: 10,26 €\nKüpsetuspulber, gluteenivaba, 3x18g\nLAOS 43 toodet\nKüpsetuspulber magusate küpsetiste valmistamiseks. Ühest kotikesest piisab 500g jahule. Koostisosad: maisitärklis mahepõllumajandusest, viinamarjadest pärinev viinhape, sooda\nHind püsikliendile: 2,27 €\nLAOS 38 toodet\nGluteenivabad šokolaadinööbid. Koostisosad: täispiimašokolaad 60% (roosuhkrur*, täispiimapulber* 11,88%, kakaovõi* 11,1%, kakaopasta* 7,32%, vadakupulber* 2,94%, emulgaator (päevalilleletsitiin), kate: (rafineerimata roosuhkur*, riisitärklis*, maisisiirup*, värviandvad puuvilja- ja taimeekstraktid (porgand*, õun*, spirulina*), lilla porgandi* ja peedi*...\nHind püsikliendile: 3,06 €\nJahud, kuivained, hommikusöögid\nGluteenivaba puuviljakoogi jahusegu, 2x200g\nLAOS 24 toodet\nRegistreeritud Saksa Tsöliaakia Seltsis. Valmistamine 10–15 minutit, küpsetusaeg kuni 45 minutit. Koostisosad: roosuhkur*, riisijahu*, maisitärklis*, tapiokitärklis*, küpsetuspulber (kergitusaine: naatriumvesinikkarbonaat, happesuse regulaator: monokaaliumtartraat, maisitärklis*), vanill*, meresool. *kontrollitud mahepõllumajandusest\nHind püsikliendile: 4,28 €\nSoodushind / -20%\nNoorendav supersegu "Anti-Age", 125g / toidulisand\nKoostisosad: kakaopulber* (Theobroma cacao) 50%, chia (Salvia hispanica) pulber* 10%, he shou wu (Fallopia multiflora) pulber* 15%, mesquite (Prosopis pallida) pulber 15%, astragaluse (Astragalus membranaceus) pulber 10%. *kontrollitud mahepõllumajandusest Sobilik veganitele. Kasutamine: lisa kord päevas kolm teelusikatäit (15g) pulbrit oma lemmikjoogile...\nVegan kohvijook, 200ml\nLAOS 144 toodet\nGluteenivaba riisijook mandli ja kohviga. Koostisosad: allikavesi, Itaalia riis* (14%), Itaalia mandlipasta* (1,5%), päevalilleõli*, lahustuv kohv* (0,6%), emulgaator: päevalille letsitiin*, paksendaja: kaarobijahu*, merevetikad (Lithothamnium calcareum), meresool*. *kontrollitud mahepõllumajandusest. Võib sisalda teiste pähklite jääke.\nHind püsikliendile: 1,60 €\nSoovitame miinuskraadide korral tellida pakid Smartposti automaati, kuna külm võib tooteid kahjustada. Omniva pakiautomaati tellimine vaid kliendi omal vastutusel!


Margaret Wheatley: maailm koosneb suhetest - Arhiiv - Postimees: Värsked uudised Eestist ja välismaalt\nMargaret Wheatley: maailm koosneb suhetest\nTeaduslikud uuringud elu põhikomponentide väljaselgitamiseks on andnud hämmastava tulemuse  neid polegi. Mida sügavamale süüvivad füüsikud tegelikkuse olemusse, seda enam nad veenduvad, et seal valitsevad ainult suhted. Isegi aatomite pisimad osakesed ei saa eksisteerida üksi. Üks füüsik nimetab neutroneid, elektrone ja muid elementaarosakesi «suhete kompleksiks, mis seonduvad teiste asjadega». Ehkki füüsikud on andnud osakestele omaette nimed, saab neid isegi näha ainult suhetes teiste osakestega. Universumis koosneb kõik sellistest «potentsiaalikobaratest», mille potentsiaal ilmneb alles suhetes.\nMeie kultuur aga ei tunnista seda teaduslikku tõsiasja. Me usume kogu südamest üksikisikusse ja loome ka oma organisatsioonid johtuvalt sellest ekslikust ideest. Me loome organisatsioonikaarte, kus omaette kastikesi ühendavad alluvussuhteid ja käsuliine tähistavad jooned. Aga meie kenasti üles tähendatud organisatsioonid on sama fiktiivsed nagu füüsikute osakesed. Ainuke organisatsioon, mis meie planeedil toimib, on võrk  omavahel seotud ja vastastikku sõltuvate suhete võrk. See kehtib ka inimorganisatsioonide puhul. Kuidas me ka ei paigutaks inimesi kastikestesse, seonduvad nad alati teiste inimestega, kes annavad neile informatsiooni, on nende liitlased, toetavad neid või kiidavad tagant. Jooned ja kastid on kujutluspildid. Tegelik organisatsioon on ikka ja alati tihedalt seotud suhetevõrk.\nSelliste võrkude ilmekaks näiteks on niinimetatud praktikakogukonnad. Neid isekujunevaid, käsuta loodud suhete komplekse rajavad samalaadse tegevusega hõlmatud inimesed. Inimesed loovad kogukondi, et saada paremini hakkama oma ülesannetega. Sellistes isekujunenud võrkudes tärkavad uued kogemused ja teadmised, mis tihtipeale hakkavad kajastuma ka organisatsiooni põhitegevuses. Kõik need oskused ei arene mitte tänu õppele või töötulemuste hindamisele, vaid tänu sellele, et inimesed leiavad ise üksteist ja loovad toimivad suhted. Nagu elementaarosakeste puhul, avaldub neis suhetes potentsiaal ning tekivad uued omadused.\nÜmberkorraldused tekitavad alati hulga soovimatuid tagajärgi, sest juhid lihtsalt eiravad tekkinud võrgustikke või ei teagi neist. Strateegid keskenduvad organisatsiooni kastikeste struktuuri muutmisele, taipamata, et nad lõhuvad sel moel suhtevõrke, mida töötajad on ise loonud, et oma tööga paremini toime tulla. Pärast suuremat reorganiseerimist läks üks minu tuttav kõrgem juht peadirektori juurde ja ütles, et tal on vaja vähemalt kolme kuud, et luua uuesti suhted, mis on tema ülemaailmse meeskonna korralikuks tööks hädavajalikud. Enamik juhte ei pane paraku tähelegi suhetekaost, mida toovad kaasa nende ümberkorraldused. Nad lõhuvad tuimalt kõik suhtevõrgud, mida töötajad on hoolikalt üles ehitanud. Kurva irooniana võib tõdeda, et ümberkorraldused vähendavad võimekust, ehkki nende formaalne eesmärk on just selle suurendamine.\nPaljud meie organisatsioonide sagedastest ja korduvatest puudujääkidest on tingitud just suhete tähtsuse mittemõistmisest. Me suhtume tähtsatesse organisatsioonilistesse probleemidesse  liitumised, vastutus, teadmusjuhtimine, elluviimine, muutused , nagu oleks tegemist insener-tehniliste probleemidega. Me arvame, et kui paneme paika õige plaani, töökorralduse, töökirjeldused ja projektide tähtajad, kulgeb kõik libedalt. Selline mehaaniline käsitlus ei sobi aga inimeste puhul, sest inimesed ei ole masinad. Seda võiks ju teada! Me oleme loonud endale üsna tugeva kujutluse, et inimesed on masinad, keda võib suvaliselt käsutada, ümber paigutada, anda konkreetseid, terviku suhtes irrelevantseid ülesandeid ning tasustada kõige eest formaalse tunnustusega. See suhtumine levib aina rohkem. Ma olen kuulnud, kuidas väga paljud inimesed ütlevad oma tööandja kohta: «Miks nad ometi ei kohtle meid kui inimesi?»\nKui me ei ole inimesed, kes me siis oleme? Ma olen töötanud väga paljudes kultuurides ja leidnud, et oleme imepärane liik. Inimestele on omased üldlevinud soovid. Me tahame olla koos, tahame õppida, tahame jagada teistega, me tahame, et meie lapsed oleks terved ja et nii neil kui ka meil oleks parem elu. Need soovid tulevad meie enda seest, need ei vaja välist motivatsiooni. Paraku on meie praegusel killustatud inimsuhete ja arvukate vigade ajastul raskevõitu neid omadusi alati ära tunda. Siiski ei saa neid jätta kuidagi arvestamata, kui tahame edukalt koos töötada. Kui eirame neid või õhutame välise tunnustusega mingit muud käitumist, tuleb meil ikka ja jälle näha vaeva töötajate motiveerimisega ning nende võõrandumine (mis on juba niigi varasemaga võrreldes aina suurem) vaid süveneb ja oleme üksteise suhtes üha küünilisemad ja ebameeldivamad.\nKõiki neid kõige põhilisemaid inimeste omadusi võib näha katastroofide ajal. Kui valitsus- ja muud agentuurid suudavad vaid hädavaevu teha koostööd, siis naabrid ja võhivõõradki pakuvad agaralt abi ja lohutust. Tragöödia ja kaotuse hetkel reageerime täiesti loomulikult lahkusega. Me otsime üksteist, püüdleme üksteise poole. Kas nii tugevad suhted võiksid avalduda ka tööelus? (Mul oli kunagi üks klient, kes pärast Oklahoma City pommiplahvatust küsis: «Miks meie parimad omadused avalduvad ainult halvimates tingimustes ja meie halvimad omadused parimates?»)\nInimeste lahkus avaldub ainult suhetes. Nobeli rahupreemia laureaat peapiiskop Tutu ütleb: «Me võime olla inimesed ainult üheskoos.» Kui me soosime oma organisatsioonides lahkust, tarkust, vastutust ja õppimistahet, aitame kaasa tublide suhete kujunemisele. Paljud sammud, mida astume juhtidena, võivad isegi parimatest kavatsustest hoolimata lõhkuda suhteid. Ma olen korduvalt olnud tunnistajaks ühele olukorrale. Ülemus otsustab hinnata mõnda konkreetset alluvat tolle panuse eest, andes talle märkimisväärset preemiat või tõstes palka. Töötajad aga keelduvad sellest, sest nad teavad, et individuaalne esiletõstmine mõjutab nende suhteid kolleegidega. Ma olen seda korduvalt näinud isegi selliste töötajate puhul, kes tõepoolest vajaksid raha.\nÜks kõige hämmastavamaid näiteid on Inglismaalt, kus juht otsustas pakkuda silmapaistvate ideede eest kuni 25 000 dollarit preemiat. Mõne kuu pärast palusid töötajad sellest loobuda, sest see hakkas segama nende suhteid. Kui ülemus oli okist toibunud, küsis ta, mida nad siis tahaksid raha asemel. Töötajad tahtsid lihtsaid asju: tänusõnad, väljategemine kõrtsis, tahvel okolaadi.\nMa kujutan ette, et seda lugedes raputate uskumatult pead või ütlete iseendale, et teie organisatsioonis ei juhtuks kindlasti nii. Kuid ma olen sellist reaktsiooni näinud piisavalt palju, et öelda: töötajatele on nende tööalased suhted tähtsamad kui juhtidele. Uuringutes, kus võetakse vaatluse alla, mida inimesed hindavad tööl kõige enam, selgub ikka ja jälle, et head suhted kolleegidega on alati esikolmikus. (Töötasu ja raha jäävad märksa kaugemale. Peamisteks motivaatoriteks on veel uute kogemuste omandamine ja võimalus anda oma panus.)\nJuhtidel on oluline tähele panna, millal ja kuidas hinnata üksikisiku panust või kasutada tulemuste saavutamiseks konkurentsi või jätta arvestamata töötajate loodud võrgud või nende tegevusse otseselt sekkuda. Kuidas kasutada ära võimekust, mis tekib headest suhetest? Kas te olete kogenud, et inimesed on üheskoos suutnud teid üllatada millegi sellisega, milleks nad ei olnud võimelised enne seda, kui hakkasid tegema koostööd?\nÜks väga lihtne suhete toetamise ja arendamise võimalus on võtta aega ühiseks arupidamiseks. Selline ühise arupidamise aeg on enamikus organisatsioonides pea täielikult kadunud. See mõjub halvasti suhetele ning süvendab umbusaldust ja võõrandumist. Aga kui töötajatel on olemas regulaarne võimalus jagada mõtteid oma töö üle, muutub kõik järsku paremaks. Inimesed saavad üksteiselt õppida, leiavad toetust, töötavad välja lahendused ning avastavad tasapisi usalduslike suhete võrgus tärkavaid uusi võimalusi. See ei tohiks kedagi üllatada. Me olemegi ju «potentsiaalikobarad», kes avalduvad ainult suhetes.\nMargaret J. Wheatley on tunnustatud Ameerika juhtimisteadlane ja konsultant, kes osales 11.12. oktoobrini Pärnus toimunud juhtimiskonverentsil. Tema sulest ilmunud «Juhtimine ja loodusteadus» on tõlgitud ka eesti keelde.


Vaba Rahva Laulul esinevad Marko Matvere, Ott Lepland, Gerli Padar ja Boris Lehtlaan – Eesti elu | GoodNews\nAvaleht Eesti elu Vaba Rahva Laulul esinevad Marko Matvere, Ott Lepland, Gerli Padar ja Boris Lehtlaan\nÜles astuvad vanad tuttavad Marko Matvere, Ott Lepland, Gerli Padar, Boris Lehtlaan, Oliver Leppik jt. Õhtut juhib taas Veikko Täär. Laule saadab traditsiooniliselt Urmas Lattikase bänd. Üks dirigente on Lauri Breede. Ligi 10 koori on juba teatanud osalemisest, kuigi ametlikult saavad kõik Eesti koorid kutse koos nootidega lähiajal.\n„Eelmisel aastal Paides osales ühendkooris 1643 lauljat. Vahva, kui ka sel aastal oleks vähemalt sama palju. Paljude aastate jooksul on olnud igasuguseid hetki, aga kõik probleemid aitab unustada see, kui suur ühendkoor laulab laval solistidega mõnuga meie tuntud isamaalisi laule ja publik laulab püsti seistes kaasa,“ räägib korraldaja Ülo Kannisto.\neelmine Metsanurme, Väike-Rakke, Sadala - kuidas tähistatakse Eesti sünnipäeva külades?\njärgmine Eesti Pank näitab riigi sünnipäeval üliharuldast rahatähte


SPIN laienes Tallinnas Mustamäe linnaosasse - Spin-programm\nSPIN laienes Tallinnas Mustamäe linnaosasse\nSpordipõhine arenguprogramm SPIN töötab iganädalaselt kuni 300 noorega, kellele õpetatakse läbi jalgpalli eluks vajalikke oskusi nagu võistkonnatöö, enesekontroll ning eesmärkide seadmine. Seni tegutsetakse Tartus, Rakveres, Narvas, Kohtla-Järvel, Viimsi vallas ning Tallinnas Põhja-Tallinna ja Lasnamäe linnaosades. Esmaspäeval alustati tööd ka Mustamäel.\n“Tallinnas on juba mõnda aega oodatud, et programm laieneks seniste piirkondade kõrval ka teistesse linnaosadesse. Mul on hea meel, et koostöös Tallinna Spordi- ja Noorsooametiga saab see unistus teoks tehtud ning ka Mustamäe noortel on nüüdsest võimalik arendavast SPIN-programmist osa saada,” ütles SPIN-programmi tegevjuht Keit Fomotškin.\nMustamäel alustas tööd 10-13 aastaste noorte grupp poistele ja tüdrukutele. Trennide ajad leiab siit.


Inimese normaalne kehatemperatuur - Stenokardia - Saunavanni kehakaalu langus\nSaunavanni kehakaalu langus. Kas Saunab Kaalulangust? Kuidas See Töötab? | Tervis ja heaolu\nTaastusravi Pärast mandlite vähi ravi lõppu peab patsient läbima taastumisperioodi. Väga harva, kaneeli võtmisel koos meega, tekib veritsus maos ja sooltes ning rõhk tõuseb järsult. See aitab vähendada stressi ja alandab kortisooli taset kehas 5. Saunaga viibimise kestus on väga erinev, tavaliselt umbes 10 minutit. Kasvaja struktuur levib kogu näärmete limaskesta epiteeli pinnal, kuid kuni see selle sees kasvab, ilmneb mittespetsiifiline sümptom, mis sarnaneb banaalse külmaga, ja kaela ühe külje lümfisõlmed hakkavad põletikuliseks. Võtke infusioon hommikul tühja kõhuga, ml jooki päevas.\nKalad Kuidas sodiaagimärgid kaalust alla võtavad - teie dieedipäevad sel suvel Miks on parem dieeti pidada kahaneval kuul ja millised on kõige edukamad nädalad kehakaalu langetamiseks juunis, juulis ja augustis? Astropsühholoog Lilia Ljubimova vastab neile ja teistele küsimustele ning jagab ka isiklikke nõuandeid kehakaalu langetamiseks kõigi sodiaagimärkide puhul.\nMe kõik teame, et suvel on palju lihtsam kaalust alla võtta kui talvel.\nEsiteks, kui on kuum, soovite süüa vähem. Teiseks on suvine motivatsioon palju suurem: me kõik tahame end näidata lühikeste riietustega! Kolmandaks on suvel päevavalguse aeg pikem, mis tähendab, et serotoniini tekib rohkem ja näljahädad on kergemini talutavad. Dieedil on parem minna kahaneval kuul, sest kasvav kuu annab kasvu kaasa arvatud lisakilod. Pärast täiskuud on kuu kolmas veerand eriti hea ehk esimene nädal pärast täiskuud.\nKuidas sodiaagimärgid kaalust alla võtavad - teie dieedipäevad sel suvel\nNeljas veerand on palsam surev Kuu, kui kõik läheb valesti. Head nädalad kehakaalu langetamiseks on: Ka suvel on meil kolm varjutust: Varjutus sobib suurepäraselt halbadest harjumustest loobumiseks.\nKui soovite suitsetamisest loobuda, loobuge maiustustest või kiirtoidust - tehke seda varjutuses. Jäär Te ei tohiks kunagi nälga jääda! Kui soovite võimalikult kiiresti vormi saada, sundige sportlikke koormusi kaalulangetuse Saunavanni kehakaalu langus kirjutasime siin. Lisage tavapärasele treeningplaanile rohkem kardiot ja suurendage valkude tarbimist.\nMida aktiivsem on teie elustiil, seda varem jõuate soovitud Saunavanni kehakaalu langus lähemale. Sõnn Pingutamine ja piiramine pole teie jaoks.\nKuid see ei tähenda, et te ei saaks kaalust alla võtta. Kõndige palju ja lülitage osa toidukordadele. Söö väikseid toite korda päevas.\nFüüsilise tegevusena sobib mitte jõud, vaid Saunavanni kehakaalu langus kiirendav: aeroobika, tantsimine. Kaksikud Teie jaoks on suurepärane kaalust alla võtta huvi või eelseisva reisi jaoks. Proovige uusi ja trendikaid dieete enne seda soovitame lugeda arstide vastuseid kõige levinumatele küsimustele dieetide kohta. Mida huvitavam ja mittestandardsem on teie kaalulangetamise võimalus, seda parem protsess kulgeb.\nSelleks, et teil oleks stiimul alustatust loobuda, peate kõigepealt olema uudishimulik. Ja sporditreeninguna sobib CrossFit hästi. Vähid Vähid, nagu ka Kalad, armastavad magusat väga. Soovitan sel suvel mõelda madala kalorsusega maiustustele.\nProovige mitte dieeti kui sellist, vaid paastupäevi. Lisage sellele regulaarsed ujumiskoormused. Külastage basseini, sauna, vanni. Massaaž saab olema suurepärane täiendus. Teil on kalduvus vedelikupeetusele, mistõttu ei tohiks öösel palju juua ja soolaseid toite süüa. Lõvid Kaalust alla ilusti! Osta endale helge bodycon kleit või avatud ujumistrikoo, milles näete rannas uhke välja siin kirjutasime erinevat tüüpi figuuride jaoks ideaalsetest ujumistrikoodidest.\nRiputage uus asi silmatorkavasse kohta ja proovige seda iga kolme päeva tagant. Rääkige kindlasti kõigile oma dieedist. Ja muidugi muretsege endale pilkupüüdev spordidress, et jõusaalis särav välja näha.\nKui ei esine mitte ainult temperatuuri tõusu, vaid ka heaolu halvenemist, mõne loetletud või muude sümptomite ilmnemist, peate kindlasti arstiga nõu pidama. Pöörake tähelepanu ka ajale, mil temperatuur jõuab 37 kraadini. Kui see juhtub hommikul või lihtsalt hommikul, siis tasub külastada ka arsti.\nNeitsi Neitsid kipuvad väga hästi kaalust alla võtma. Teie jaoks sobivad meditsiinilised toidulisandid, toidulisandid.\nVaja on selget kalorite arvu. Treeningud jõusaalis peaksid olema regulaarsed, vahele jätmata. Minge võimalikult palju üle taimsele toidule, jooge taimeteesid.\nKaalud Kaalud aitavad kihlvedude kaalust alla võtta! Kuigi Kaalud ja Skorpionid on harva ülekaalulised. Kui soovite kaotada paar kilo, tegelege kindlasti esteetiliste treeningutega: postitants, ribaplastika, jooga, pilates.\nProovige ka toitu kaunilt serveerida - nii sööte kindlasti vähem. Skorpion Skorpionid armastavad raskustest üle saada. Mida rangemad on teie toitumistingimused, seda parem. Paastumine või higiseks harjutamine võib teile ainult head teha. Peamine on arvestada oma keha omadustega. Ambur Kaalu langetamine pole teil lihtne. Pange endale mitu eesmärki!\nIga tervislik inimene võib sauna külastada arst peab alati otsustama patsiendi kohta Igaühel peaks olema aega umbes 90 minutit Üks ei tohiks olla näljane, kuid mitte kõhuga täis Enne sauna saamist paneme kõik riided maha Peske põhjalikult dušš Enne põranda sisenemist on vaja kuivatada põhjalikult, et me ei tõsta niiskust kütteseadmesse. Kõrgemad temperatuurid ei sobi regenereerimise eesmärgil Soome saun 1.\nNäiteks ketramine ja rasva poletamine langetamiseks, naha pumpamiseks ja pinguldamiseks. Lahjendage kehakaalu langus kehahooldusega: koorimine, koorimine, massaaž parimatest tselluliidivastastest vahenditest kirjutasime siin. Samuti sobivad teie jaoks valmis kaalulangetusprogrammid koos täielikult koostatud dieediga. Kaljukits Kaljukitsel pole kaalu langetamisega probleeme, sest nende moto on: "Ma näen eesmärki - ma ei näe takistusi!\nVeevalaja Teile sobib mittestandardne lähenemine. Leidke endale ebatavaline dieet: näiteks värviline kääbusdieet vastavalt horoskoobile. Sporditreening sobib ka kõige ebatavalisematele ja mitmekesisematele.\nVäga hea on kaalukaotust teha koos sõpradega. Kalad Teie peamine vaenlane teel täiusliku kuju juurde on magusad magustoidud. Magusast ei saa täielikult loobuda, seepärast asendage lihtsalt tavalised maiustused madala kalorsusega kirjutasime parimatest restoranidest, kus saab magustoitu süüa ilma suhkruta. Ujuge rohkem, minge massaaži. Sulle ei meeldi kaloreid lugeda, seega sobivad sulle juba arvutatud kaloritega valmis kaalulangetusprogrammid.


Peter Jackson: «King Kong» on film, mille ma tegin 9aastasele iseendale | Elu\nPeter Jackson: «King Kong» on film, mille ma tegin 9aastasele iseendale (6)\nVälisajakirjanduse põhjal Triin Thalheim, 15. detsember 2005 00:00\nMÖIRGAV KOLETIS: Hirmuäratav King Kong jõuab ekraanile peamiselt tänu kõrgtehnoloogilisele filmitehnikale. Kuid hiigelahvi liigutuste taga on sama mees, kes kehastas «Sõrmuste isandas» Gollumit.\n«King Kongi» uusversiooni puhul on kõik suur. Esiteks muidugi peategelane. Teiseks lõhki läinud eelarve, mis ulatus 207 miljoni dollarini. Kolmandaks läheb tavamõõtmetest välja filmi pikkus – see kestab üle kolme tunni. Kõige selle taga on aga Uus-Meremaa meisterlavastaja Peter Jacksoni SUUR idee, mis sai alguse juba 35 aasta eest.\n«Sõrmuste isanda» võluri Peter Jacksoni jaoks oli 9aastasena telerist must-valge «King Kongi» filmi nägemine pöördeline sündmus. Film tõi Peterile pisara silma ja määras väikese filmihuvilise tulevikutee. «King Kong mõjus mulle nii sügavalt, et just siis otsustasin, et kunagi hakkan filme tegema. Mõtlesin, et tulevikus tahan osata teha just nii häid filme nagu «King Kong»,» räägib lapsepõlves hiigelahvist vaimustunud Jackson.\nEsimese katse oma unelmate film valmis vändata tegi Jackson 12aastaselt. Poiss oli saanud peretuttavatelt kingiks filmikaamera, traadist meisterdatud King Kongi nuku karvkatteks annetas Peteri ema oma vana karusnahast keebi, Empire State Buildingu jaoks ehitas poiss papist mudeli ning New Yorgi silueti joonistas ta vanemate tagant pihta pandud voodilinale.\n«Mulle tundus siis, et mul olid filmi tegemiseks kõik vajalikud oskused olemas. Aga projekt oli vist veidi ambitsioonikas,» naerab Jackson nüüd. «1996. aastal proovisin uuesti «King Kongiga» alustada, kuid stuudio Universal lükkas projekti tagasi, ja nii sukeldusin «Sõrmuste isanda» tegemisse. Kuid ma olen alati tahtnud «King Kongist» uusversiooni teha,» tunnistab Jackson.\nAustusavaldus suurele ahvile\nTänagi nimetab Jackson oma lemmikfilmiks just 1933. aastal valminud «King Kongi». 1976. aasta versioon oli Jacksoni meelest täielik läbikukkumine: «Olin 15aastane, kui film välja tuli. Võtsin koolist vaba päeva, sõitsin Wellingtoni ja olin piletijärjekorras esimene. Kuid see oli suur pettumus, sest mina ootasin dinosauruseid ja pilvelõhkujat Empire State Building. Film oli täielik kitš ja väga kaugel sellest «King Kongist», mida ma 9aastasena nägin.»\nSeepärast ei tahtnudki Jackson «King Kongi» uusversiooni tegevust viia mingisse futu-maailma – tema 2005. aastal valminud film on austusavaldus originaalile ja selle tegevus toimub 1930ndate majanduskriisi ajal. «Teen «King Kongi» uusversiooni kui fänn, kes tahab sellest fantastilisest loost lihtsalt näha kõrgtehnoloogilist versiooni,» sõnas Jackson filmivõtete ajal, kus kogukas mees kaotas koguni 31,5 kilo oma kehakaalust.\nTõelise filmifänni Jacksoni meelest pole suuremat pattu kui see, et film sünnib kaalutlustel, et miski on popp ja peaks rahvale peale minema. «Kõige hullem on see, kui filmitegemist dikteerivad demograafilised näitajad, või see, mis on moes, või see, mis parasjagu lastele meeldib. «Kongi» filmi taga pole ükski neist. Pole ju võimalik, et nüüd otsustas stuudio äkki, et sel aastal tahavad kõik näha filmi suurest gorillast. Olen aru saanud, et ennekõike hakkasin filmi tegema 9aastasele iseendale. Kõige ausam filmitegemise viis ongi seda teha iseenda jaoks,» tunnistas Jackson võtete ajal.\nEdu = efektid+stoori+inimlikkus\nNii nagu «Sõrmuste isanda» filmid, kostitab ka «King Kong» vaatajaid ülimagusate jacksonlike eriefektidega. Kuid lisaks sellele, et Jackson näitab taas, et ta on väga andekas tehnikaimede-guru, demonstreerib ta «King Kongis» kriitikute sõnul ka suurepärast loo jutustamise oskust. Maailma pressis on lisaks eriefektidele hulgaliselt kiitust pälvinud ka näitlejatööd ja filmiajaloo ühe kummalisima armastusloo esitus.\nHabrast blondi näitlejannat Ann Darrowd kehastav Naomi Watts sõnab, et tõetruult hooliva ja kaitsva, mitte sensuaalse armastuse mängimine poleks aga olnud võimalik ilma briti näitleja Andy Serkiseta, kelle miimika ja liigutused olid digitehnoloogia abil loodud 7,5meetrise King Kongi aluseks. «See, et ma ei pidanud rääkima tennisepalliga või laval liikuva puupulgaga, oli suur kergendus,» sõnab Watts, kellele osutus «King Kongi» võtteperiood päris piinavaks. «Olen suhteliselt habras, ja kui sind pidevalt sinna-tänna lükatakse ja tiritakse, siis polegi sinikate ja kriimustuste jaoks enam meiki vaja.» Seepärast ongi 37aastane Watts, kes jäi režissöörile silma filmis «Mulholland Drive», lubanud, et action-filmides ta edaspidi kaasa ei tee.\n41aastane «Kongi»-näitleja Serkis, kelle näitlejatöö põhjal lõi Jackson ka Gollumi «Sõrmuste isandas», uuris rolli jaoks mitu kuud gorillade käitumist. Võtetel kandis ta sensoritega ülikonda, et see kaardistaks tema maneerid, mille animaatorid hiljem hiigelahvile üle kandsid. «Gorillad on vägagi inimlikud,» leidis näitleja ahve uurides. Tema sõnul muutus üks tema vaatlusalustest isegi armukadedaks, kui mees ühel päeval oma abikaasa loomavaatlusele kaasa võttis.\nJust inimlikkuse aspekt on see, mida kriitikud peavad üheks Jacksoni «King Kongi» tugevamaks küljeks. Sest seekord ei jutusta Jackson enam kääbikutest, vaid räägib loo tunnetest ja inimestest.\nRežissöör | Peter Jackson, stsenaarium: Fran Walsh, Philippa Boyens and Mr. Jackson.\nOsades | Naomi Watts (Ann Darrow), Jack Black, (Carl Denham), Adrien Brody (Jack Driscoll), Thomas Kretschmann (Captain Englehorn), Colin Hanks (Preston), Jamie Bell (Jimmy), Evan Parke (Hayes), Kyle Chandler (Bruce) ja Andy Serkis (King Kong/Lumpy).


Mida on vaja teada seoses EL-UK uute suhetega alates ? | Välisministeerium, Kas ma saan kaubanduse voimalusi UK\nJa muidugi pakub Võimaldada bitcoini parim viis bitcoini eestisse investeerimiseks 24 mõnikord oma klientidele huvitavat tüüpi hoiuseid, mida on patt mitte kasutada. Forex-vahendaja reitingu määramine Bitcoini revolutsioonimaakler veebisaidil olev hinnang on mõeldud selleks, et aidata ettevõtjatel võrrelda ettevõtteid erinevate parameetritega. Ehkki see pole eriti legitiimne bitcoini investeering seisus, on riigi majanduslik olukord selge ja kindlasti ei tohiks see olla halvem. Kuna UKst sai alates 1. Sama kuidas rikkaks saada bitcoin kehtib ka halbade päevade kohta - kui mis on binaarne variant teade tehingut osutuvad kaotatuks, on parem binaarsetest võimalustest kõrvale tõmmata, kuna emotsioonidele võivad järgneda lööbed.\nMaksud E-kaubandus on kiirelt kasvav tegevusala nii meil kui mujal, e-kaubanduse maksud aga suhteliselt keeruline teema, mida valdavad vähesed.\nMida toob kaasa 1. Veebruarist alates kestsid ELi ja UK läbirääkimised, mis lõppesid Uus partnerlus hõlmab vabakaubandust, teenuseid, investeeringuid, transporti, andmekaitset, võrdse konkurentsi tingimusi, energeetikat ja kliimat, kalandust, sisejulgeoleku- ja justiitskoostööd jpm.\nLepingu tekst eesti keeles avaneb siin. Kuna UKst sai alates 1. Kui reisid Ühendkuningriiki alates 1.\nViisavaba reisimine on võimalik turismi, pereliikmete ning sõprade külastamise, lühiajalise koolituse ning äritegevuse eesmärgil. Reisides on ID-kaardi asemel soovitatav kaasa võtta pass.\nELi ravikindlustuskaart kehtib UKs edasi senises korras. UKs mobiiltelefoni kasutamisel võivad kehtestuda senisest suuremad rändlustasud.\nKontrollige tariife oma telefonioperaatorilt. Pangakaartidega tasumisel probleeme ei teki, kuid lisanduda võivad uued teenustasud. Reisimisega seotud muudatustest pikemalt vt alarubriik Reisijale Kui tellid Ühendkuningriigist kaupu Ühendkuningriigi päritoluga kaupade tellimisel jäävad postisaadetised tollimaksuvabaks.\nSee polegi enam ulme. Tavalisest olmeprügist ehk meie prügikasti sisust on võimalik toota etanooli ja isegi lennukikütust. Maailmapanga hinnangul kasvab tahkete olmejäätmete hulk 2,01 miljardilt tonnilt Praegu jõuab suurem osa neist jäätmetest ikkagi prügimäele või põletatakse ja ainult viiendik suunatakse ringlusse. Tulevased taaskasutustehnoloogiad aga peavad suutma lisaks kasvavale jäätmehulgale toime tulla ka uute ringlusse võetavate tooraine allikatega, näiteks tahkete olmejäätmetega.\nPäritolu tuleb tõendada vastava arve, saatedokumendi v deklaratsiooniga. UKst tellitavate kolmandate riikide päritolu kaupade puhul tollivabastus ei kehti.\nEnam kui 22 eurot maksvate postisaadetiste puhul tuleb tasuda käibemaks. Alates 1.\nÕppimine ja töötamine Ühendkuningriigis Enne Etrade IRA investeerimisvoimalused. Lahkumislepingu tingimused säilitavad kõik seni kehtinud ELi kodanike õigused UKs.\nKui plaanid alates 1. Kui soovid UKs õppimist alustada alates 1. Kui tegeled ettevõtlusega Ettevõtjatel, kellel UKga kaubavahetus, tuleb valmistuda muudatusteks alates 1.\nWATCH - 'Shut up!' Mpofu tells Pravin Gordhan and his lawyer at Zondo commission\nKaubavahetus UKga hakkab toimuma samadel alustel teiste kolmandate riikidega, olenemata tulevase kaubanduslepingu olemasolust. Hakkab kehtima tollirežiim, kaupade liikumisel võivad tekkida ajalised viivitused ja tõrked, millega tuleb arvestaa eriti aasta alguses. Pikemalt alarubriigis Ettevõtjale ja maksumuudatuste info leiate Maksu- ja Tolliameti kodulehelt.\nKui soovid Eestis kasutada UKs välja antud dokumenti Alates Lähemalt apostillimise kohta vt siit.


Starshipi pakiveorobotid jõuavad juba sel kuul ärikasutusse - Ettevõtlus - Tehnika\nStarshipi pakiveorobotid jõuavad juba sel kuul ärikasutusse\n6. juuli 2016, 16:47\nPärnus Tammsaare tänaval tiirutas Starship Technologies'i loodud pakiveorobot.\nEestlaste eestvedamisel valmivate pakiveorobotite tootja Starhip Technologies avalikustas täna oma esimesed ärikasutajad.\nVäljaande The Wired andmeil jõuavad veel juuli lõpus robotid kommertskasutusse Suurbritannias, Saksamaal ja Šveitsis. Partneriteks sellised ettevõtted nagu kiirtoidukett Just Eat, Saksamaa pakiveoettevõte Hermes ja jaemüüja Metro Group ning Londoni toitlustusega tegelev idufirma pronto.co.uk.\nJust Eat’i puhul asuvad robotid tarnima klientidele toitu nende hetke asukohta või koju. Neile saadetakse turvakood, mille sisestamisel roboti kaas avaneb.\n«Partnerluse käivitamine suurettevõtetega viib meie arengu järgmisse etappi. Olles testinud oma roboteid viimase üheksa kuu jooksul 12 eri riigis, asume nüüd omandama teadmisi päristeenuste osutamisel,» ütles ettevõtte tegevjuht Ahti Heinla.\nKokku lähevad robotid kõnealuse esimese Euroopa-programmi raames klientide kasutusse viies linnas, nende seas Londonis, Düsseldorfis ja Bernis. Sarnane projekt käivitatakse peagi USA-s.\n2Suur päev Starhip Technologie jaoks. Kõigest kahe aastaga jõuda lihtsalt ideest toimiva toote, üleilmse testimise ja nüüd esimeste äripartneriteni – milline uskumatu meeskond!» kirjutas oma Facebooki lehel ettevõtte üks asutajatest Allan Martinson.


Vooremaa Ühe koolijuhi saatus\nÜhe koolijuhi saatus\nPeagi möödub 90 aastat ajast, mil Puurmani mõisa lossist koolimaja sai. 1923. aasta jõulude eel koondati sinna ümbruskonna külakoolide lapsed. Esimeseks koolijuhiks sai Peeter Neuman, järgmine oli Albert Saar.\n1933. aastal valiti kooli juhtima Kaiust pärit Eduard Kuremaa (s 1906), õpetajate seminari ja suvelaagrite kogemustega mees.\nKuremaa oli pärit kuueliikmelisest taluperest. Oma elust on ta kirjutanud: “Mind kasvatasid õed ja vennad. Isa matused olid ühel päeval minu ristsetega.”\nTööpõld uues ametis lai\nPuurmanist leidis ta eest suure tööpõllu. Oli tarvis panna alus õpilasorganisatsioonidele, eeskätt Noorkotkastele. Tolleaegne õpetaja pidi olema mitmekülgne, oskama õpetada mitut ainet. Noort koolijuhatajat mäletavad tolleaegsed õpilased muusikatunde ja kehalist kasvatust andmas. Õpetaja Kuremaa koondas Puurmani koolipoisid keelpilliorkestrisse. 1938. aastal võttis kooli noorkotkaste orkester osa Elva suvelaagrist. Kuremaa eeskujul õpetas Hilda Magnus tüdrukuterühma, kes kodutütardeks astuda tahtsid.\nNeed Puurmanis töötatud aastad olid koolijuhile veel ka õpinguaastad Tartu ülikoolis. Ta oli töö kõrvalt edasi ka korporatsiooni “Raimla” juhtkonnas. Kohaliku seltsielu edendajana meenutatakse teda Kaitseliidu Puurmani kompanii esimehena (staabiülemana).\nÕpetajatekollektiiviga kavandas koolijuht mõisapargi kujundamist sportimiseks (oli kolm spordiplatsi).\nAeg pere luua\nKoduses majapidamises abistas teda esialgu õde, kuid peagi tuli pereloomine ette võtta. Abikaasa leidis Eduard Kuremaa Laevast. See oli vallasekretär Oskar Jaagundi tütar Salme, ametilt meditsiiniõde.\nLaulatus toimus Kursi kirikus, pulmapidu peeti 1939. aasta septembris Puurmani lossis. See oli “akadeemiline pulm”, sest kuus paari pruutneitseid-peiupoisse oli ülikoolist.\n6. juunil 1940 sündis perre tütar Kadri, kes hiljem isa jälgedes õpetaja elukutse valis. Temagi läks möödunud aastal manalateele.\nUus võim muutis kõik\n1941. aasta muutis nii koolide kui noore pere elu. Lossi pandi sisse Läti hävituspataljoni rühm, kes kohalikul elul silma peal pidas. Nõuti, et koolijuht ööd ja päevad kohapeal oleks. Siiski võimaldas Kummisaare pere noorel emal lapsega koolimajast eemal olla.\nIsa sai aga oma last näha vaevalt aasta. Juulis Eduard Kuremaa arreteeriti ja viidi Tormasse, kus teda ühes aidas kinni peeti. Pikki aastaid polnud teada, mis temast saanud on.\n1989. aasta 16. augustil said tema abikaasa ja tütar oma pärimisele Moskvast vastuse, kus oli kirjas, et Eduard Kuremaale oli mõistetud kõrgeim karistusmäär ja ta on 22. aprillil 1942 Irkutskis maha lastud. Koos selle teatega saadeti ka õiend tema rehabiliteerimise kohta!\nKunagised õpilased meenutavad 70 aasta eest mõrvatud eestimeelset pedagoogi, koolijuhti ja kultuuritegelast.


Arvame õpetajad põhivara hulka - Sõnumitooja\nArvame õpetajad põhivara hulka\nKALVI KÕVA, Riigikogu maaelukomisjoni esimees, SDE\nUkse ees seisev õpetajate streik olnuks ilmselt ärahoitav, kui valitsus suhtunuks haridustöötajatesse lugupidavalt ning koostöövalmilt. Sügisene pedagoogide miiting Toompeal lõppes võimuparteide poliitikutele lootusega, et „daamid“ on saanud end „välja elada“ ja kogu lugu piirdus üksnes väikese elevusega Lossi platsil.\nEdasi vaadati aga tuimalt pealt, kuidas lugu järjekindlalt töörahu katkemise ja streigi poole veereb. Dialoog valitsust ei huvita, pigem vastupidi: peaminister osatas üksnes, et streik on õpetajate seaduslik õigus.\nStreik on Euroopas üsna levinud viis tööandjate survestamiseks. Ent Eestis on tööseisak siiski suhteliselt haruldane nähtus, mis tähistab teatava kriitilise piiri ületamist. Sealjuures ei pruugi konkreetse palganõude täitmata jätmine olla töörahu katkestamisel määrav tegur. Ka Eesti streigiotsuses on oma osa suuremal palgasoovil ja ühiskonnale adresseeritud appikarjel.\nKonkreetse palganumbri kõrval on oluline ka suhtumine inimestesse ehk see, kas valitsus kuulab oma partnerit ja üritab tema õigustatud nõudmisi arvesse võtta või jääb ükskõikseks.\nPaneb imestama, et valitsus ei mõista olukorra tõsidust. Vaatamata peaministri üleolevale hoiakule on valitsusel lõpuks aeg mõista, et asjad pedagoogide väärtustamisega pole sugugi hästi ja et ummikseisust väljumiseks on võimalused olemas.\nUsun, et meid ei ootaks streik, kui valitsus oleks kasvõi püüdnud ametiühinguga kokkulepet saavutada ja andnud lootust lähitulevikus toimuvaks palgatõusuks. Kahjuks kompromissi isegi ei otsitud.\nInvesteeringuteks kulub tänavu tervelt 1,2 miljardit eurot, mis on läbi aegade suurim aastane maht. Samuti tõusevad 2012. aastal jõudsalt kaitsekulud. Ei tahaks vastandada õpetajaid sõdurpoistega ja lasteaednikke ehitajatega, ent siiski on põhjust küsida, miks pidi tingimata just nüüd jõudma tähiseni, et Eesti kaitsekulud tõusevad kahe protsendini SKPst.\nEestis on juurdunud arusaam, et investeering tähendab midagi kõva ja käegakatsutavat. Olgu selleks siis uus asfalttee, rong või spordihoone, mille ehitamiseks-ostmiseks raha leitakse ja vajadusel võetakse ka laenu. Samal ajal käsitletakse riigi või omavalitsuse palgal olevaid inimesi kui kuluartiklit.\nÕpetajate palgatõusu peetaks kulude kasvuks ja mitte investeeringuks. Kui see pole investeering tulevikku, siis mis ta peaks veel olema?\nTinglikult tuleks ka õpetajad lugeda „põhivara“ hulka ning pidada nende palka mitte kuluks, vaid investeeringuks mis tasub end ära laste hea hariduse ja parema tuleviku näol.\nSiinjuures ei maksa valitsusel pugeda taaskord Kreeka selja taha ja süüdistada sotsiaaldemokraate soovis Eesti võlgadesse uputada.\nSamuti ei maksa rääkida, et palka on võimalik tõsta ainult siis, kui osa koole sulgeda ja õpetajad koondada. See on tüüpiline näide suhtumisest, et pedagoog on kulu, mida a priori tuleb vähendada. Äkki tasub maha istuda ja arutada, millise sihtotstarbelise maksuga tagada pedagoogide jätkusuutlik palgatõus, et meie põhivara ei amortiseeruks?\nEelmine artikkelAutod vajusid kraavi\nJärgmine artikkelRaasiku valla juubelietendus pakkus äratundmisrõõmu\nEt kogukond oleks tugevam ja tervem\nKrooniajastu kokkuvõtteks ehk aeg armsad kupüürid tallele panna


Kate liigeste poletiku pohjus.\nKate liigeste poletiku pohjus. Liigesepõletik | Haiguste ABC - askala.ee\nEbamugavuse ilmnemisel tuleb massaaž lõpetada. Lihaskude vigastused on hematoomid ja pisarad. Ravi tõhustamisega ja koondamisega suurtesse keskustesse on saavutatud väga häid tulemusi.\nVõimalikud haigused Kui käte liigesed valutavad, Kate liigeste poletiku pohjus välja selgitama, milline haigus on valu valu. Igal patoloogial on iseloomulikud tunnused, mis kaasnevad haiguse arenguga. Käte vigastused. Mehaaniliste koekahjustustega kokkupõrke, kukkumise, pikaajalise kokkusurumise, luumurdude korral kaasneb liigeste äge tugev valu, mis tekib kohe pärast vigastust.\nNaha temperatuur kahjustuse kohal tõuseb, motoorne aktiivsus väheneb järsult. Naha ülemiste kihtide Kuidas ravida reumatoidartriit Jaapanis võib ilmneda verejooks, mis tuleb peatada ja haav Kate liigeste poletiku pohjus.\nKõik põletikunähud võivad ilmneda üldise mürgistuse ja allergiliste ilmingute taustal. Ägedal perioodil ilmnevad palavik, peavalu, väsimus. Reumaatiline artriit. Autoimmuunpatoloogia areneb immuunprotsesside ebaõnnestumisel. Oma rakud tunnevad terved koed võõradena ja alustavad tervete rakkude hävitamise Kate liigeste poletiku pohjus.\nSelle haigusega kaasneb naha märkimisväärne hüperemia, piinav valulikkus, käte liigeste jäikus. Mõlemal käel mõjutavad sõrmed samaaegselt, falangid on paistes ja deformeerunud, jäädes painutatud asendisse. Ebaõige ainevahetusega seotud haigus areneb vale toitumise ja alkoholi tarbimise austajatel.\nKusihappe suurenenud süntees organismis viib patoloogilise seisundini, milles Kate liigeste poletiku pohjus kristallid, täites järk-järgult kogu ruumi. Kusihape kristallub, kui neerud ei suuda ületada kusihapet. Patoloogia ilmneb paljude liigeste deformatsioonist, jäikusest ja motoorse võimekuse piiramisest.\nAbstsess kõrvaldatakse ekstsisiooniga steriilsetes tingimustes. Karpaalkanali sündroom. Tunneli sündroom on patoloogia, mis on seotud käe keskmise närvi innervatsiooni Kate liigeste poletiku pohjus.\nInimene ei saa peopesa painutada, see mõjutab kõige rohkem pöialt ja nimetissõrme, mis ei tee paindumisliigutust. Emakakaela lülisamba osteokondroos. Lülidevahelise ketta ja selgroo keha hävitavad muutused põhjustavad tõsiseid terviseprobleeme. Sellisel juhul ei ole valu sündroom alati lokaliseeritud kaelas. Tähelepanuta jäetud seisund Kate liigeste poletiku pohjus tugevat valu, mis kiirgub liigestesse. Samal ajal kogeb käsi tõmbavat valu, sõrmeotsad muutuvad tuimaks.\nGlükokortikosteroide manustatakse subkutaanselt või suu kaudu. Kondroprotektorid Artra, Dona, Structum on ette nähtud kudede täiendamiseks kondroitiini ja glükoosamiiniga. Ravimeid kasutatakse pikka aega, mis tagab küllastumise keemiliste elementidega, et Kate liigeste poletiku pohjus hävitamine ja taastumine.\nSoovitatavate toodete kasutamine igapäevases menüüs aitab vabaneda haiguse ägedatest ilmingutest, ennetada tüsistusi ja Kate liigeste poletiku pohjus taastumist. Mida lisada dieeti, kui käte liigesed valutavad: madala rasvasisaldusega kala ja liha; veiseliha tarretatud liha; köögiviljad ja puuviljad ilma kuumtöötluseta; keefir, kääritatud küpsetatud piim, kõva juust, madala rasvasisaldusega kodujuust; värsked mahlad, nõrk tee.\nKandke ravimkompositsioon valusale kohale ühtlaselt, seda Kate liigeste poletiku pohjus valu kõrvaldamiseks.


Mauri ei anna armu | Triobet Live Series 2012 | PokerNews\nMauri ei anna armu\nPostitatud 2012-08-03 19:16 UTC+2 [user217696] • Tase 3: 75-150, 0 ante\nMauri Dorbeku lauas läks rebimiseks.\nReporteri saabudes on laual ilus flop . Mauri on panustanud 300, kuid Tõnu Kõiv tõstab selle üle, uueks panuseks 650. Ott Urb callib, kuid Mauri otsustab võimalust kasutada ning re-raiseb 2050 punktile. Tõnu mõtleb pisut ning callib, Ott viskab oma lehed ära.\nTurn . Selle peale lajatab Mauri 3000 ning Tõnu jääb pikalt vaagima, kas minna kaasa või loobuda.\nMauri asub vastast töötlema: "Ma tean, mis sul on."\nTõnu: "Mis mul siis on?"\nMauri: "Sul on seitse."\nTõnu: "Aga mis sul on?"\nMauri sellele täpset vastust ei anna, kuid annab alust arvata, et midagi tal ikka on, lubades näidata, kui Tõnu oma kaartidest loobub. Tõnu ei suuda ikka veel otsustada. "Siin on teisigi mehi, keda välja võtta, ma ei pea kohe sind ju kohe välja võtma," peedistab Mauri edasi. Ning räägib Tõnu foldima.\nNagu lubatud, avab Mauri ka enda lehed .\nMärksõnad: Mauri DorbekTõnu Kõiv


VE: Raudsalu, Andrus netikommentaaridest - www.virumaa.ee\n« VE: Stradivariuse viiul\nHEIKI SUURKASK: avalik vale ei anna veel õigust Kirde-Eestile »\nVE: Raudsalu, Andrus netikommentaaridest\nAutor Avo | Avaldatud: 15. veebr. 2008\nAndrus Raudsalu: kellel on kasu halbadest kommentaaridest?\n15.02.2008 00:01Andrus Raudsalu, Delfi tegevjuht\nJälgides justiitsministri viimaseid avalikke esinemisi, kerkib silme ette ajalooõpikutest tuntud Rooma Vabariigi senaator Cato Vanem, kes enam kui kaks tuhat aastat tagasi lõpetas kõik oma kõned senatis lausega: «Muide, ma arvan, et Kartaago tuleb hävitada!» Niisamuti lõpetab Rein Lang oma avalikud esinemised viimasel ajal mõtteavaldustega, mille sisu võiks kokku võtta: «Muide, ma arvan, et netikommentaarid tuleb hävitada!»\nVeelgi enam – näib, et justiitsminister püüab diskrediteerida ka ettevõtteid, kes on netikommentaaridega seotud. Oma kõnes kohtunike täiskogule möödunud reedel teatas Lang, et solvamisest, alandamisest ja laimust on meie riigis loodud omamoodi tööstusharu, millega teenitakse hiigelkasumeid, vihjates ilmselt ajakirjandusväljaannete kommentaarikeskkondadele.\nVõin justiitsministrile kinnitada (ja siinkohal ühinevad minuga ilmselt kõigi teiste meediaväljaannete juhid) – halvad kommentaarid, mis sisaldavad vaenu, laimu, solvanguid ja muud sarnast ühiskonna- või indiviidivaenulikku tegevust, ei ole ei Delfi ega ühegi teise juhtiva meediaväljaande äriideeks. Hoopis vastupidi, meile mitte ainult ei meeldi halvad kommentaarid, vaid nad on meie ärile kahjulikud.\nSiinkohal tuleb loomulikult selget vahet teha leimi (mis on leim: vt www.leim.ee) ja ebameeldiva kriitika vahel. Mõnikord võib see piir olla hägus. Kommentaarides esinevad kriitika ja leim kõrvuti ning viimasest tulenev emotsionaalne hinnang kogu diskussiooni kvaliteedile võib kanduda üle ka esimesele poolele – kriitikat peetakse halbadeks kommentaarideks.\nLauristin ütleb, et jälgib Delfi kommentaariumis toimuvaid arutelusid suure huviga ning toob esile mitmete teemade juures toimuvad väga sisukad arutelud. Video on leitav aadressil http://www.delfi.ee/news/paevauudised/eesti/article.php?id=18011828.\nKahju on sellest, et vaatamata soovile teha ühiskonnale head, ei ole justiitsminister suvatsenud kordagi nõu pidada meediaväljaannetega. Selle nädala esmaspäeval teatas Rein Lang «Terevisioonis», et «eneseregulatsioon on kümme korda mõistlikum kui riiklik regulatsioon».\nTeine justiitsministri poolt «Terevisioonis» välja öeldud kummaline repliik puudutab kasutajate postitatud sisu reguleerimist teistes Euroopa riikides.\nJustiitsminister väitis, et «Rootsis oli samamoodi, et 90ndate alguses püüti seal ka püsti panna niisugust kommentaariumi, aga see lõppes sellega, et maksti kahjutasud kohe kohtuotsusega kiiresti välja ja oli ka kord majas».\nTuleb juhtida tähelepanu sellele, et 90ndate alguses oli internet – rääkimata kommentaariumist või mõnedest muudest kasutajate loodud sisu koondavatest keskkondadest – nii Rootsis kui ka kogu Euroopas üsna tundmatu asi.\nVaatamata põhjalikule uurimisele ja konsultatsioonidele juhtivate Põhjamaade advokaadibüroodega ei ole meil õnnestunud tuvastada ühtegi juhtumit, millele justiitsminister viitab.\nNüüd aga tagasi pealkirjas esitatud küsimuse juurde. Kellele siis ikkagi leimavad kommentaarid kasu toovad? Vaadates justiitsministri tegemisi, kipub kangesti meenuma Walter Lippmanni loodud progressiivse demokraatia teooria. Selle kohaselt jaguneb ühiskond väikesearvuliseks «väljavalitute klassiks», kellel on õigus ja kohustus teha otsuseid ja ühiskonda juhtida, ning «hämmeldunud loomakarjaks», keda juhitakse ja kelle osaks on olla tumm pealtvaataja. Ei ole kahtlust, millisesse kategooriasse justiitsminister ennast liigitab.\nPraeguseks on halvad netikommentaarid rakendatud juhthobusena vaikiva ajastu vankri ette. Siinkohal kutsun kõiki netikodanikke üles vaikivale ajastule vastu astuma. Kõige parem viis seda teha on mitte kirjutada halbu kommentaare – ärgem andkem kellelegi ajendit asuda vaba mõttevahetust piirama!


Uuring: paljud prillikandjad ei peaks sügispimeduses üldse autot juhtima - Forte\nPrillid auto armatuurlaualFoto: Yui Mok, PA Wire/PA Images\nInstru optiikka OY algatusel korraldatud uuring, millele vastas rohkem kui 1000 prillikandjat, andis ausa vastuse küsimusele, miks osa prille kandvatest autojuhtidest sügisel ja talvel üldse autoga sõitmisest loobuvad – paljud prillikandjad näevad hämaras kehvemini kui päevavalges ning tunnevad end pimedal ajal ebaturvaliselt.\nSoome prille kandvate autojuhtide hinnangul ongi kõige raskemad liiklusolud hilissügisel, kui on pidevalt pime ja teed libedad. Ega talv kergem ole, sest tuiskav lumi ja ühtlaselt valge ümbrus panevad samuti nägemise proovie. Koguni 8 protsenti vastajaist väldib talvel autosõitu just kehva nähtavuse pärast.\nVaid kümnendik vastajaist teadis, mida tähendab kontrastide eristamine. See tähendab silma võimet eristada värve. Hämaras nägemine moodustub kontrastide eristamise võimest ja võimest kohanduda valgusolude muutumisega ning mõjutab oluliselt seda, kui hästi inimene näeb hämaras sõita. Hämaras nägemise võime väheneb vanuse lisandudes.\nLisaks hämarusele ka nutijoove\nÜle poole küsitlusele vastanutest tunnistas ausalt, et kasutab sõidu ajal telefoni. See tähendab aga, et vaatevälja fookus ei ole seal, kus see olema peaks.\nTegelikkuses on selge nägemise ala uskumatult väike. Kui pilk suunatakse teelt telefonile ja seejärel tagasi, kaob päris palju aega – ja see võib põhjustada ohtlikke olukordi, kommenteerib Instrumentariumi optik Arto Karhunen.\n85 protsenti vastanuist leidis, et telefoni kasutatakse sõidu ajal liiga palju. Kolmandik neist, kes ise roolis olles telefoni kasutavad, on kogenud ohuolukordi, mille põhjustas mõni teine nutijoobes juht. Enda nutilembuse tõttu oli ohtlikku olukorda sattunud 15 protsenti vastanuist.


Naine, kelle juuksed langesid haiguse tõttu välja: mäletan paanikat ema näos ja tema šokeeritud häält - Anne & Stiil\nNaine, kelle juuksed langesid haiguse tõttu välja: mäletan paanikat ema näos ja tema šokeeritud häält\nPeale seda, kui Chris Rock Oscarite auhinnagalal Jada Pinkett Smithi alopeetsia üle nalja viskas ja naise abikaasa Will Smith talle selle ees kõrvakiilu andis, on vähetuntud autoimmuune nahahaigus taas tähelepanu keskpunktis. Millega täpsemalt on tegemist ja miks see nii tuliseid tundeid tekitas, saab ehk lähemalt aru ühe naise kogemuse põhjal.\nEelmisel suvel otsustasin oma pealae kiilaks ajada. Olin 25aastane ja see oli minu jaoks elumuutev kogemus. Ühel pärastlõunal lähedase sõbra magamistoa põrandal istudes mässisin oma käed ümber oma põlvede ja hammustasin huulde, sest mind ootas ees piinav valu. Kahtlesin, kui mu sõber mu juukseid kääridega lõikama asus, aga peeglisse vaadates nägin sealt päris ennast. Järgmisel päeval ärkasin tohutu kergendusega, millesarnast ma enam isegi ei mäletanud. Pargis jalutades tundsin, kuidas tuul mu paljastatud pealage puudutas — sensatsioon, mida ma mitte kunagi ei unusta.\nPaanika ema hääles\nSiiski, minu loo algus, see, kuidas mul alopeetsia üldse arenes, on udune, täis aastatepikkust eitamist. Nii palju ma siiski mäletan: olin kaheksa-aastane ja mu ema pesi vannis mu pehmeid juukseid, kui avastas, et suur osa neist oli kadunud. Mäletan paanikat ta näos ja tema šokeeritud häält.


Jõulumaad ärkavad ellu - Uudised - Virumaa Teataja\nJõulumaad ärkavad ellu\n28. november 2012, 16:16\nRoela käbimaja õuel on möödunud aegadel saanud ka lõkketule ümber mängida.\nJuba järgmisel nädalal avavad oma uksed jõulumaad, kus saab näha nii tulevärki ja võlutrikke kui ka kogeda jõulurõõmu lihtsatest asjadest.\nVallimäel avab detsembrikuus väravad kolmandat aastat võluloss, kust ei puudu ei võlurid ega päkapikud, on kuusemets, põlevad tõrvikud ja lõkked, tulevärk ja aupauk.\nNäha saab nukuetendust “Saabastega kass”, meisterdada mesilasvahast jõuluküünlaid, koos jõulumemmega kaunistada piparkooke, uudistada päkapiku postkontorit, õppida võluritelt trikke ja kõige julgemad võivad külastada kummitusekoobast.\nLisaks lubab linnuse koduleht, et linnuse kits ennustab uut aastat ning külla tuleb jõuluvana.\n“Ma ei tea, et kuskil mujal Eestis oleks jõulumaadel võluloss ja võlurid päkapikkudel abiks,” tõi Rakvere linnuse direktor Kaidu Tiirik välja linnuse jõulumaa erinevuse teistest. Tiirik lisas, et kui varem sai programmi igal ajal tellida, siis tänavu on valida konkreetsete aegade vahel ning osaleda saab vaid ettetellimisel.\nRoela käbimaja muutub järgmise nädala esmaspäevast reedeni jõulumaaks Vinni valla lasteaialastele ja I klassi õpilastele. Roela naisseltsi esinaine Reet Naarits, kes on üks eestvedajatest, ütles, et kõik see sünnib tänu kohalikele aktiivsetele naistele vabatahtlikkuse korras juba neljandat aastat.\nNõnda saavad lapsed õues läbi käia päkapikuraja, mängida-tantsida ning hiljem käbimajas meisterdada, pakutakse ka teed ja kooki. Kes soovib, võib jõuluvana postkontoris oma kirjagi üle anda.\n“Kui teeksime suurt reklaami ettevõtmisele, siis muutuks see kommertsiks, aga eesmärk on eelkõige pakkuda jõulumaad oma valla lastele,” märkis Naarits.\nVihula vallas Jaanioja käsitöötalus avaneb külastajatele jõulumaa kogunisti neljateistkümnendat talve ning esmaspäevast kuni neljanda advendini on võimalik ette registreeritud lastegruppidel ja peredel sellest osa saada.\n“Meilt küsitakse lihtsat lastele mõeldud asja ning nõnda on meie programm ka välja kujunenenud,” rääkis mamsel Janika Saar ning ütles, et jagub tegevust nii õues, meisterdamist toas kui kehakinnitust.\nJaanioja puhul on märksõnadeks “kulgemine” ja “protsess”, lapsed saavad kanda päkapikumütse või lumehelbekostüüme, ise küpsetada piparkooke, meisterdada oskustele vastavalt alates jõulukaartidest-kuuseehetest kuni päkapikkude-ingliteni.\n“Metsaskäik mõjub iseenesest muinasjutulisena, sest laps satub sinna väga harva, eriti talvel,” leidis Janika Saar. “Ja lapsed on väga õnnelikud, kui saavad ise midagi teha.”\nÜrituste ja kontsertide korraldaja Dina Kivi sõnul tuleb Vihula mõisas advendiaeg sellel aastal veidi teistmoodi.\nVihula mõisa jõulukülla oodatakse tänavu 8., 15. ja 22. detsembril tegutsema käsitöökodades: meisterdama vilditud seepe, klaashelmeid, ehteid jne. Lastele loetakse muinasjutte Vihula karudest, pakutakse piparkookide küpsetamise võimalust ja saanisõitu.\nLegendidest huvitatute jaoks tehakse mõisatuuri tõrvikutega, viinamuuseumis saab omakorda degusteerida legendiga seotud Vihula napsi.\nKõik nimetatud päevad lõppevad kontserdiga. 22. detsembril tuleb ka jõuluvana külla.\nSagadi mõisas küll traditsioonilist jõulumaad ei avata, kuid jõuluteemalised programmid on sealgi ette valmistatud.\nAartika panustab heategevusse\nMöödunud aastal hästi tegutsenud Aartika puhkekülas jõuluküla tänavu uksi ei ava.\nAnneliis Mägi osaühingust Siilenna ütles, et varem puhkeküla hallanud Aartika Grupp OÜ sattus majanduslikesse raskustesse ja praegu on maja müügis. Tänavu tegeletakse Mägi sõnul sponsorite toel heategevusega, millega kasumit ei teenita. Päkapikuriietes minnakse jõulumeeleolu viima lastekodudesse.