BerryFit - tilka, arvamused, hind, kommentaarid ametlikku kodulehekülge\nHomeUudisedBerryFit – tilka, arvamused, hind, kommentaarid ametlikku kodulehekülge\nÜlevaates tilgad kaalukaotus BerryFit\nülekaalulisuse on probleem,\nmida soovite lahendada nii kiiresti kui võimalik ja soovitavalt ilma kohaldamise füüsilist pingutust ja vastavust tühi valus dieeti. Aga kas on võimalik kaalust alla võtta, ei piirata end toitumise ja mitte väsitav keha tunni treeningu jõusaalis? Tootjad langeb kaalulangus BerryFitI kinnitan teile – see on täiesti võimalik, sa\nlihtsalt alustada joomist ravimi!\nMiks peaks valima BerryFit\nkui langeb BerryFitdifferent teistele abil kaalukaotus ja miks teie valik on seda peatada selle ravimi? Max slim – vahend ulatusliku tegevuse, aidates mitte ainult hävitada keharasva, vaid ka vähendada kolesterooli kontsentratsiooni veres vedeliku, puhastab organismi kuhjunud toksiliste ja kahjulike ainete. Tõhusust toode on osutunud mitte ainult kliinilised katsed, vaid ka reaalne tagasiside neile, kes on suutnud abiga tilka ehitada keha oma unistused.\nlooduslik vahend kaalukaotus BerryFithas mitmeid kasulikke omadusi, sealhulgas arvamusi professionaalne toitumisspetsialistid rõhutab eriti järgmised omadused:\nDetox efekti. Ravimi võimaldab kiiresti puhastada keha toksiinidest;\nRecovery ja kiirenduse ainevahetusprotsesse. See on oluline kvaliteet abinõude kaalulangus, sest see on täpsus ja kiirus ainevahetust määrab kiiruse põletamine keharasva;\nIsukaotus normaalseks. See majutusasutus võimaldab tilka ohjeldada suhkru cravings, vältida ülesöömist, siis süüa vähem ja naela sulama enne meie silmad.\nmõju võttes Max Slim kõige pikema Tagajärg: langenud naela ei naase ja keha hoiab oma hea harmoonia pikka aega!\nLoe ka: Ülevaade kokteili energia dieet – kasutamise tulemustega, arvamused , juhendamise ja arvamust spetsialist\neelisteks õled kaalukaotus\nDrug Max slim on populaarne ostjad, see on üha soovitada neile, kes soovivad saada slim siluett, professionaalne toitumisspetsialistid. Uurides tõeline arvamused kehakaalu, umbes langeb BerryFit, näed, et tarbijad on isoleeritud ravimi järgmised eelised:\nFast ja tõhus kaalulangus;\nToetada energia tasakaalu organismis vaja kaalulangus tasandil;\nIsukaotus, vähendatud isu kommide;\nBurning rasva ladestumist kõige problemaatilisem kehaosadele: talje, puusad, tuharad;\nPuhastamine elundite ja kudede vastu toksilised ühendid;\nkaalulangus ei pea midagi ekstra vaeva. Mis tilka Max slim võite kaotada kaalu ilma dieediga, pikk treeningu;\nkoostis tilka on 100% looduslik;\nsaavad vahendeid ei kaasne ebameeldivaid kõrvaltoimeid ja ei kahjusta\nTeine oluline eelis ravimi ostjate kutsuvad seda taskukohase hinnaga. Kui palju ravimit, kuidas tellida – see saab selgitada külastavad koduleheküljel ametlik edasimüüja toote.\nEfficiency langeb Max õhuke suuresti tänu oma unikaalse kompositsioon, mis sisaldab ainult orgaanilisi komponente. Valem sisaldab järgmisi looduslikke taimseid komponente:\nKontsentraat ingverijuurt – komponent, mis kiirendab voolu ainevahetusprotsesside edendab kõrvaldamist kudede ja organite toksiinidest;\nLooduslike kiudude aitab mitte söövad, luues täiskõhutunne isegi süüa minimaalne toiduportsjonitega, alandab suhkru kontsentratsioon ja kolesterooli sisaldust veres vedeliku, vältida kõhukinnisust, ei ole ebatavaline, kui kehakaalu;\nMahl acai marju kiirendab protsessi põletamine rasvhapete rakud;\nekstraktid Garcinia cambogia aitab taastada ja säilitada täielik energia tasakaalu. Sama efekti\nvõib täheldada ja kontsentraadi guaraana esinevad ka valemiga langeb BerryFit;\nEkstrakt koorest astelpaju on kerge lahtistav toime, kiirendab eritumist kasutud ja toksiliste ainete;\nVäljavõtted noor kask lehed ja nõges katalüüsivad ainevahetust, parandamise edendamisele keha tervikuna;\nMahl Goji marjad puhastab veresooni akumulatsiooni kahjulike kolesterooli, aitab võitluses ilmingud tselluliiti.\nkoostisained valemiga langeb BerryFitwere hoolikalt valida ja kuna nad täiendada ja suurendada kasulikku efekti üksteisega, aidates kaasa kiire ja mis kõige tähtsam – tervislik kaalukaotus.\nvastunäidustused tilgad BerryFit\nvastunäidustused tilka Max õhuke sisalduva toote kasutamise ravimi. Tema sõnul juhiseid alates kaalu korrigeerimise tähendab hoiduda raseduse ja imetamise ajal, ei taha kasutada Max slim noorukieas ja juuresolekul üksikute talu komponendid tilka.\nkõrvaltoimed on kirjeldatud ka märget BerryFit, kuid kliendi arvamused öelda, et ei ole ebameeldivaid mõjusid käigus kaalukaotus tilka ei täheldatud.\nKasutusjuhend tilka BerryFitis ole raske, aga jälgida tema juhiseid täpselt. Muidu tulemus kaalukaotus võib olla vähem väljendunud. Võetakse ravim vastavalt järgmisele skeemile:\nJoobes tilka muidugi minimaalne kestus, mis\nei tohi olla väiksem kui 21 päeva.\nravimi õige doos (pakil) lisatakse kuumi karastusjookide, segati ja võetud vahetult pärast sööki.\nVastavalt arvamused tööriist on meeldiv aroom ingver, mitte-spetsiifiline maitse, mis on peaaegu tajumatu pärast segamist tilka joogid, nii lihtne juua. Võtta tilka kaks korda päevas, kuid mitte rohkem kui 30 päeva järjest.\nLoe ka: Review keerulisi Gardenin FatFlex – kompositsioon, arvamused, tõde või lahutuse kaalukaotus\narvamus steroidology ja kust osta BerryFit\nSpetsialistid kaalujälgimine ja dietitians pakkuda tilka BerryFitthe kõige positiivsem soovitused, rõhutades valmistuses järgmised omadused: looduslikud koostisosad, kompleksi meetmeid, võimas detoksikatsiooni mõju, kõrge efektiivsusega.\nProfessionals soovitada kaalukaotus Max ja sale mitte ainult, sest see on kiire, kuid kuna ravim ei provotseerida kõrvaltoimed, on vähemalt vastunäidustused ja positiivseid tulemusi parandus perspektiivis hoitakse pikka aega. BerryFita kiire ja turvaline viis harmoonia!


Semalt: väärtuslikud viisid pahavara ärahoidmiseks väikeettevõtetele\nKas olete sotsiaalinsener? Kui olete ise, nutab väikeettevõtte kogukond teie abi. Miks? Noh, vastavalt Symanteci statistikale algatati 40% kõigist küberrünnakutest vähem kui 500 töötajaga ettevõtete vastu. Olukorra veelgi hullemaks muutmiseks on riiklik küberturvalisuse liit teatanud, et igal viiendal väikeettevõttel peab igal aastal olema küberoht. Sellest arvust 60% ei taastu. Sageli sulgevad nad poe alles pärast kuut kuud. Just sellepärast leiate väikeettevõtteid, kes taotlevad värskendusi küberturbe olukorra kohta.\nLugege edasi, et teada saada, kuidas pahavara võib teie äri häirida, seejärel kasutage Semalti kliendi edujuhi Oliver Kingi määratletud juhendit , et kaitsta end selle eest (pahavara).\nMis õelvara täpselt on ja kuidas see võib äri häirida\nPahavara on pahatahtliku tarkvara lühend. Juhuslikult on prefiksil mal mal negatiivne varjund hispaania ja teistes ladina keeltes (see tähendab halba). Siin on mõned määratlused, mis aitavad teil mõista.\nNagu näete, pole see tegelikult oht, vaid pigem üldtermin, mida kasutatakse tarkvara osutamiseks, mis installib teie süsteemi ilma teie loata. Enamasti on selle eesmärk andmepüük, mida kasutatakse seejärel isikuandmete, krediitkaardinumbri jne varastamiseks. Viirused, lunavara ja nuhkvara kogu õelvara.\nNii nagu patogeenid, mille kohta olete bioloogias lugenud, saavad viirused ise paljuneda ja seejärel levida teistesse ketta fragmentidesse või registrifailidesse. Viirus on tavaliselt programmeeritud arvutisüsteemide ülekirjutamiseks, kustutamiseks või vormindamiseks.\nNagu nimigi ütleb, saadetakse nuhkvara teie tegevust, eriti veebis tehtud toiminguid luurama. Me räägime teie sotsiaalmeedia kontodest, brauseri ajaloost ja küpsistest, mida seejärel müüakse huvitatud isikutele, rikkudes sageli teie privaatsust. Äärmuslikel juhtudel võib nuhkvara võtmete logimise kaudu varastada teie sisselogimis- ja muud üksikasjad\nSee on keeruline programm, mida häkkerid kasutavad ettevõtte pantvangi võtmiseks. Nad võtavad kontrolli andmebaasi või serveri üle ja nõuavad makse, et ressurss vabastada. CryptoLocker on parim näide lunavara kohta. See avati 2013. aastal.\nEttevõtte kaitsmine pahavara eest\nOma ettevõtte kaitsmiseks pahavara ohu eest järgige järgmist:\n1. Hoidke oma arvuti viirusetõrjet ajakohasena. Muidugi on viirusetõrjeprogrammi installimine kohustuslik, kuid kas programm on arendaja uusim versioon? Kas seda värskendatakse? Kas sellel on pahavaravastane funktsioon?\n2. Kasutage ehtsat opsüsteemi, legitiimseid programme ja püsivara. Ärge lõigake nurki, paigaldades "krakitud" opsüsteemid, tarkvara ja rakendused. Ostke või tellige ehtsat tarkvara. Kontrollige, kas tulemüür on sisse lülitatud.\n3. Looge ja jõustage paroolipoliitika - proovige paroolide haldureid või alustage tähtnumbrite ja erimärkidega paroolide raskesti ära arvatavast paroolist.\n4. Ärge võtke võimalusi - ohtu sattumise vältimiseks vahetage võrku alati, kui töötaja on tagasi taganenud või vabatahtlikult töölt lahkunud. Nii ei saa rahulolematu töötaja teid segadusse ajada.\n5. Koolitage oma töötajaid - veenduge, et nad ei klõpsa ega installi kahtlasi linke ja manuseid. Pange nad viirusetõrjeprogrammi kaudu kõiki allalaaditud programme käitama.


'13 põhjust, miks' staar Tommy Dorfman tunneb end transnaisena - Meelelahutus\n13 põhjust, miks staar Tommy Dorfman identifitseerib end transnaisena: see on evolutsioon\nTommy Dorfman elab oma tõelise minana – ja on elanud viimase aasta jooksul. The13 põhjustütles staar nüüd tuvastab ta end transsoolise naisena aastal avaldatud intervjuus ja kasutab ta asesõnuAEG22. juulil. Olen juba aasta aega end eraviisiliselt tuvastanud ja elan naisena – transnaisena, rääkis taüleminekubeebiautor Torrey Peters.\nDorfman ütles, et otsustas uudisest teada anda pärast seda, kui ta oli transnaisena läbinud meditsiinilise ülemineku. Näitleja ei pea seda aga väljatulekuks. Naljakas on välja tulla, sest ma pole kuhugi läinud, selgitas ta. Ma näen tänast päeva kui taastutvustus mulle kui naisele. Väljatulekut peetakse alati suureks paljastamiseks, kuid ma ei olnud kunagi välja tulnud. Tänane päev on selguse pärast: ma olen transnaine. Minu asesõnad on ta/tema. Minu nimi on Tommy.\nPraegu naisena elades on ta otsustanud oma sünninime alles jätta, kuna tunneb sellesse endiselt sügavat sentimentaalset kiindumust. Ma olen nime saanud mu ema venna järgi, kes suri kuu aega pärast minu sündi, ja ma tunnen end selle nimega väga seotuna onuga, kes hoidis mind, kui ta suremas, ütles ta. See on Tommy evolutsioon. Olen muutumas rohkem Tommyks.\nPärast intervjuu avaldamist Instagramis Dorfman ütles, et tal on hea meel end uuesti tutvustada naisena, kes ma täna olen, ja tänasin transsoolisi teerajajaid, kes tema ees olid. Olen eriti tänulik igale transinimesele, kes seda teed kõndis, tõkkeid murdis ja oma eluga riskides elas autentselt ja radikaalselt nagu iseennast enne mind, kirjutas ta.\nFännide spekulatsioonide keskel oma identiteedi üle kinnitas Dorfman, et ta on seda olnud dokumenteerides oma ülemineku Instagramis , nimetades seda diaristlikuks ajakapsliks ja ütles, et soovib uudiseid oma jälgijatele selgitada. Ma mõistan, et üleminek on ilus. Miks mitte lasta maailmal näha, kuidas see välja näeb? ta ütles. Siiski olen avalikkuse ees seisva inimesena õppinud, et selgituste andmisest keeldumine võib minult võtta vabaduse oma narratiivi kontrollida. Selle meditsiinilise üleminekuga on minu kehast räägitud ja see hakkas tunduma ülekaalukalt.\nKuigi üleminek on võimaldanud Dorfmanil elada oma tõelise minana, on see mõjutanud ka mõningaid tohutuid suhteid tema elus, sealhulgas tema abikaasa Peter Zurkuhlen , kellega ta abiellus aastal 2016. Nüüd ütles Dorfman, et nad on pigem sõbrad kui partnerid, pärast seda, kui tema üleminek muutis seda, mida ta romantiliselt otsis. Ta selgitas, et olin üheksa-aastases suhtes, kus mind peeti rohkem mehelikuks inimeseks, geiga. Ma armastan teda nii väga, kuid oleme õppinud, et transnaisena ei peegeldu see, millest ma olen huvitatud, tingimata geis. Nii et meil on olnud uskumatuid vestlusi, et oma suhet sõpradena uuesti määratleda.\nNüüd loodab Dorfman oma näitlejakarjääri jätkata ainult naisena, tunnustades Lena Dunhamit oma esimese naisrolli andmise eest filmis. Tüdrukudstaari tulevane filmTerav kepp . Mind tunnustatakse kõige enam selle eest, et mängisin seebiooperis kibedat geipoeeti, ütles ta, viidates oma endisele rollile Ryan Shaverina.13RW. Kartsin, et isiklikus elus aktiivselt liikudes kaotan karjääri, mis mulle on öeldud. Kuid ma ei ole enam huvitatud 'meestegelaste' mängimisest – välja arvatud võib-olla 'Cate Blanchett, kes mängib Bob Dylani' viisil. Mõnikord peate lihtsalt ütlema: 'Ei, see on see, kes ma kurat olen.'\nOlivia Dahli surm inspireeris tema kuulsat isa kirjutama südantlõhestavat esseed\n25 tsitaati, mis karjuvad Sõnni energiat


JETAifer Lopez suri PETA poolt sulgede lipu neeme kandmise eest 2020. aasta Super Bowli poolaja show ajal - Tv\nPETA kutsub Jennifer Lopezi üles sule kandmise julmuses toime panema oma Super Bowli poolaja show ajal. Loomakaitseaktivistid tulid oma hoiaku toetuseks välja droogides.\nPeal Pühapäeva õhtu, Shakira ja Jennifer Lopez näitas, et naised võivad igas vanuses olla sobivad, seksikad ja uhked, pakkudes televiisorist tuhandeid vaatajaskondi ja ka miljoneid vaatajaid.\nInimesed loomade eetilise kohtlemise eest (PETA) ei avaldanud siiski vähimatki muljet, sest oli üks asi, mis hõõrus neid J.Lo riietusega kõige halvemini. Nende postitus on toodud allpool.\nVÕtame valju hääle @jlo kohandatud @versace #RandM-is\nPostitus, mida jagas Mariel Haenn (@marielhaenn) 2. veebruaril 2020 kell 18:09 PST\nLopez ja tema tütar jagavad hetke\nLopezi Super Bowli LIV-i poolaja etenduse ajal toimus rohkesti riietuse muutusi. Pärast ühte neist kaunistas ta lava ühel küljel punastest, valgetest ja sinistest sulgedest tehtud Ameerika lipuga.\nRiidekapil oli teisel pool Puerto Rica lipp. Lopez kandis ka tütre Emmega koos etenduse selle segmendi jaoks välja läikiv hõbedane bodi.\nJennifer Lopez külastab AT&T ON LOCATION Kanadas Toronto rahvusvahelisel filmifestivalil 8. septembril 2019 | Foto: Getty Images\nEnt kui 11-aastane mees laulis oma südame Burce Springsteeni filmi 'Sündinud USA-s' ülekandmiseks, ei olnud PETA tema silmis. Selle asemel otsisid nad välja, mis moodustas ema riietuse - linnud.\nPETA annab J.Lole tüki meelt\nVihase säutsu peal Pühapäeva õhtu, lasid loomaõigustega tegelev organisatsioon oma mõtted välja. 'See lipp oleks võinud lennata linde tapmata,' kirjutasid nad. Nende hulgas oli jagatud foto Lopezist sulgedeta linnurümpade kõrval.\nSee lipp oleks võinud lennata linde tapmata.\nSelle eest tapeti kümneid linde #SuperBowl #PepsiHalfTime etendus. #SuperBowlLIV pic.twitter.com/LH1kP1LAuM\n- KAART (@peta) 3. veebruar 2020\nLopezi isamaalise kleidi kujundas Versace, kes avaldas avalduse, milles oli esitatud detaili üksikasjad. Post ütles, et see on käsitsi meisterdatud ja 'kõik lipu jaoks kasutatavad suled saadi eetiliselt'.\n@ jlo hõbedases toonis bodys on # AtelierVersace pühendumus käsitsi meisterdamisele. Rõiva loomisel alustatakse metallvõrgu käsitsi keeramisest ja seejärel selgete, valgete ja hõbedaste Swarovski kristallide moodustamisest äärepealt. Seejärel õmmeldakse metallprussid käsitsi tülli alusele ja rikastatakse kristallvõrgu ja nahkköitest inspireeritud vöödega. Monumentaalsel plaadil on ühel küljel kujutatud Ameerika Ühendriikide tähed ja triibud ning teisel pool Puerto Rico lipp. Kõik lipu jaoks kasutatavad suled saadi eetiliselt. #VersaceCelebrities #JLo #SuperBowl #SuperBowlLIV #SBLIV\nPostitus, mida jagas Versace (@versace) 2. veebruaril 2020 kell 19:21 PST\nFännid reageerivad PETA sõrmeotstele\nVaatamata sellele toetasid paljud PETA-d oma kriitika eest. Üks inimene pühkis Versace'i seletuse lahti, kinnitades, et kõik, mis loomade kehadel on, on ainult nemad ja ainult nemad.\nOlen täiesti nõus PETA-ga, et loomade moodi tapmiseks piisab. Mind ei huvita, kas nad olid juba surnud või mitte, kui suled olid 'hangitud'. Mis on kena viis lindude naha juurest välja tõmbamiseks. Nahk / suled / karusnahad kuuluvad neile.\n- Burdette (@etcrest) 4. veebruar 2020\nTeised lisasid oma hääle PETA-dele, kuulutades, et nad pole enam fänn. Paljud inimesed olid juba Lopezi loomse karusnaha kasutamisest teadlikud - ühe sõnul isegi ripsmetena -, nii et see polnud vähemalt üllatav.\nSee on jlopez. Ta kannab ripsmete jaoks karusnahka. Vihka seda!\n- Eleni Campbell (@EleniCampbell) 3. veebruar 2020\nMuidugi, mõned inimesed ei huvitanud ega arvanud, et teised peaksid. Nad osutasid, kuidas Super Bowli öö tähistamiseks tapeti tonne kanu, lehmi ja pühvleid.\nKui palju kana tiibu, pühvli tiibu, kana tükke, kana kana fajitasid, hamburgereid, hot-dogi, ribisid jne jne jne pakutakse teie hinnangul kusagil just selleks ööks, et Superbowlit nautida?\n- mikstsüber (@ 1whycyber1) 4. veebruar 2020\nPETA aktivistid tabasid punast vaipa\nSee pole esimene kord, kui PETA on sunnitud andma Lopezile tagasisidet oma karusnaha või sulgede kandmise kalduvuse kohta. Eelmisel aastal asus organisatsioon tegutsema, kui Lopez näitas oma filmis “Hustlers” kasukotti.\nSeptembris Toronto rahvusvahelisel filmifestivalil filmi esilinastusel tegid PETA aktivistid oma kohaloleku teatavaks, karjudes lauljale ja näitlejannale tema loomalike kuritegude teemal.\nEKSKLUSIIVNE: Jennifer Lopez saatis PETA-st kunstkarusnaha Hustlersi vaidluse keskel https://t.co/ZzsfDXzK9j pic.twitter.com/7r7xFtfNz1\nU.K. andmetel Standard, ütles üks neist Lopezile, et tal oli Hustlersi mantli jaoks 'veri kätel'. Samuti hoidsid nad üles märke, mis meelitasid lauljat tema tegevuse eest. Lopez eiras neid punasel vaibal kõndides.\nShakira ja J.Lo saavad mõlemad tagasilöögi\nPärast Super Bowli pühapäeval, Sai Shakira osa kriitikast ka selle eest, et ta näitas oma etenduse ajal huulte sünkrooni. Kuid enamasti armastasid inimesed kõhutantsu vaatemängu, mille ta pani.\nJL-OMG! Jenny plokist tõi endalt tantsutreeningu oskused @HustlersMovie kuni #PepsiHalftime juures #SuperBowl! @JLo #SuperBowlLIV pic.twitter.com/Oa2rd5jiVh\n- ExtraTV (@extratv) 3. veebruar 2020\nVahepeal sai Lopez lisaks tagasilöögi selle eest, et ta kasutas oma esinemise ajal stripparit ja kandis seda, mida paljud pidasid sobimatuks riietuseks, mis on tavaliselt peresõbralik üritus.\nNegatiivset tagasisidet on raske vältida, kui olete selline megastaar nagu Lopez, kuid võib-olla kaalub ta pärast seda juhtumit PETA ja teiste pahameelt. Või äkki teda ei huvita.\noli fred rogers abielus\nheyvenhurst michael jackson\nCara kokenes vanus\n7. taeva youtube


10.11.10221 (2008) Vepsa seminar Tartus - Maavalla Koda\nReedel 17. porikuud algusega kell 10.00 toimub Tartus Eesti Kirjandusmuuseumi saalis Vanemuise 42 ettekandeseminar vepsa rahvast ja elmast. Ettekannetega esinevad erinevatel vepsa asualadel välitöid teinud uurijad.\nVepslased on läänemeresoome rahvaste seas yks huvitavamaid. Nende suhteline arvukus ja paiguti märkimisväärne kajastumine ajaloos, samas aga vahetu kokkupuute puudumine eestlaste või soomlastega, annab neile lääne vaatekohast iselaadse seisundi. Silmatorkavad on muistsed jooned vepsa rahvakultuuris ja keeles. Paljud vepsa elmale iseloomulikud jooned pole laiemale soome-ugri huviliste ringile kunagi ylemäära tuttavad olnud.\nSeminar toob kokku Eesti uurijad, kelle side vepsa elmaga põhineb ennekõike elavatel välitöistel kokkupuudetel. Eesmärgiks on värskendada siinset vepsa-kuvandit ning tuua tehtud uurimuste põhjal välja olulisemaid seiku ja uurimiskysimusi, mis edasitegelemist nõuaksid. Seminar pakub kõigile huvilistele otseallikalist vepsa rahvaelma puudutavat teavet erinevatest ainevaldadest. Ettekandepäeva lõpetab Eesti Kunstiakadeemia uurimisreisi tulemusel valminud film.\nTaisto Raudalainen "Vepsa naiste sõnavägi. Värskeid välitöökogemusi 2005 - 2008"\nTõsielufilm "Vepsa naised, mehed ja töö" kommentaaridega


“VEELINNURAHVAS. Lennart Meri filmirännakud 1969-1988″ on rändnäitus, mis tutvustab fotomeenutustena soome-ugri hõimurahvaste kultuuri ja traditsioone. Nende retkede tulemusena valmisid filmid, mis pälvisid laialdast tunnustust – küllap esimesed rahvusvaheliselt kaalukad dokumentaalfilmid soome-ugri rahvastest, mis annavad ülevaate iidsetest tavadest, rituaalidest, rahvaluulest, etnograafiast ning püstitavad põnevaid hüpoteese. Me oleme koostanud näituse nendel rännakutel tehtud fotodest.\nNäituse on kujundanud Peeter Laurits, saatetekstid kirjutanud filmide helioperaator Enn Säde, kes ka ise neil ekspeditsioonidel osales.\nNäitus koosneb 14st 75×100 cm mõõdus hõlpsasti riputatavast kergest PVC tahvlist ja on pakitud transpordikasti. Tekstid tahvlitel on eestikeelsed, soovi korral ka A3 formaadis lisatahvlid inglise ja vene keeles. Võõrkeelsed tekstid võib samas kujunduses välja printida ka A4 käsilehtedena.\n“Uurali rahvaste looduslikud pühapaigad” on näitus, mis koosneb soomlaste, saamide, vepslaste, karjalaste, isurite, liivlaste,komide, udmurtide, maride, ersade, merjalaste, hantide, metsaneenetsite, setode ja eestlaste pühapaikade ülesvõtetest.\nSamavõrra mitmekesine on meie pühapaikade asukoht ja vorm.Pühad ja puutumatud järved, jõed, lätted, mäed, puud, koopad ja kivid on omased meile kõigile. Sarnased on ka siin järgitavad tavad, kombetalitused ja kohati isegi palved ja loitsud. Uurali rahvad on hõimlased keele poolest, kuid samavõrra ühendavad meid loodususund ja pühapaigad.\nNäituse on kokku pannud Tartu Ülikooli looduslike pühapaikade keskus ning Hiite Maja SA, tekstid koostas Ahto Kaasik. Teostas MTÜ Fenno-Ugria Asutus. Näitusel välja pandud ülesvõtted on valitud Maavalla hiite kuvavõistlusele (2014. a) saadetud tööde hulgast.\nKokku on näitusel 15 riputusaasadega A2 mõõdus fotot kapa plaadile trükitult.\nSellelt lingilt saab osaliselt fotosid näha:


Müüa maja, 3 magamistuba, Serva tee 7, Kelvingi, Viimsi vald, Harjumaa - Kinnisvaraportaal KV.EE\nMüüa maja, 3 magamistuba - Serva tee 7, Kelvingi, Viimsi vald, Harjumaa\nKinnistu, kivimaja, kogupind 266,4 m²\nLisainfo: avatud köök, mööbel, pööning, kinnine hoov, elekter, pakettaknad, parkett, garaaž, parkimine tasuta, kivikatus\nMüüa maja maalilises ja looduskaunis Kelvingu külas, Viimsi elurajoonis. Majas on 6 tuba, millest 3 magamistuba ja kabinet asuvad teisel korrusel. Maja on praktilise ja mugava planeeringuga, kahe rõduga. Avar köök ühendatud söögitoaga, ilusa vaatega aeda. Vannituba koos magamistubade ja WC-ga asub teisel korrusel.\nSauna eesruumis e. puhketoas asub kamin. Garaaz samuti maja esimesel korrusel.\nMaja hind sisaldab köögimööblit koos tehnikaga, magamistoa, elutoa ja kabineti mööblit. Aed on haljastatud ja palju viljakandvaid puid. Läheduses lasteaed ja koolilapsi sõidutab kooli spetsiaalne koolibuss. Linna viivad bussid ja marsuuttaksod. Mereni on 500m.Puudub kehtiv energiamärgis.\n~ 90m Kelvingi Kindergarten\n~ 1120m Viimsi lasteaiad Leppneeme maja\n~ 3800m Viimsi lasteaiad Karulaugu maja\n~ 2000m Püünsi School\n~ 2800m Laanelinnu maja\n~ 100m Kelvingi\n259 000 € 972 €/m2\nTere Soovin saada rohkem informatsiooni KV.EE'st leitud kuulutuse kohta - Müüa maja, 3 magamistuba - Serva tee 7, Kelvingi, Viimsi vald, Harjumaa Vastust ootama jäädes\nSaadan ebakorrektse kuulutuse: http://www.kv.ee/2965690 Kommentaar:


Valu juhtimine Tingimused – Quin\nValu juhtimine Tingimused\nÄge: Kirjeldus võtta vastu tingimusel, et kestab tavaliselt lühikese aja jooksul, tavaliselt lühem kui kuus kuud.\nPõis on õõnsa elundi alakõhus, mis talletab uriiniga. Kuna põis täitub, lihaseid seinad puhata nii, et see saab laiendada. Kuna põis tühjeneb urineerimisel, lihased lepingu pigistada uriini läbi kusiti; Mitmed erinevad põie probleemid võivad põhjustada valu. Kolm kõige levinumad põhjused põievalu on interstitsiaalne tsüstiit, kuseteede infektsioon, ja põievähk.\nValuvaigisti: Ravimi või ravi, mis leevendab valu.\nKesknärvisüsteemi: aju ja seljaaju.\nKrooniline: Kirjeldus seisundi puhul, mis kestab kaua, tavaliselt enam kui kuus kuud.\nFacet ühine plokk: protseduur, mis viiakse läbi, et teha kindlaks, kas tahk ühist on allikas valu, või kui vahend valu. Facet liigesed asuvad tagaküljel selg, kus üks selgroolüli kattub veidi teise. Need liigesed suunata ja piirata selg liikumise.\nFibromüalgia: krooniline haigus, mis põhjustab valu ja jäikus kogu kudedes, mis toetavad ja liigutada luid ja liigeseid. Valu ja lokaliseeritud valupunktid tekkida lihastes, eriti need, mis toetavad kaela, selja, õlgade ja puusade. Häire hõlmab valu üle, väsimus, unehäired, ja sageli depressioon.\nImmuunsüsteemi: keerukas süsteem, mis tavaliselt kaitseb organismi infektsioonide.\nPõletik: reaktsiooniks kudede kahjustuse või haiguse, põletiku iseloomustab turse, punetus, kuumuse ja valu. Mõningatel juhtudel, põletik ei ilmne see krooniline valu.\nNärvi plokk: süstimine närvi nüristava aine rühm närve.\nNeuropaatilise: Kirjelduse seisund, mis on närvi seotud.\nMittesteroidsed põletikuvastased ravimid: Mittesteroidsed põletikuvastased ravimid nagu ibuprofeen kasutatakse valu ja põletiku raviks.\nOpiaadid: Narkootilised valuvaigisteid.\nPalliatiivne ravi: Nimetatakse ka mugavust ravi, palliatiivne ravi on mõeldud pakkuda leevendust kroonilise või haige inimesi läbi valu vaigistamine ja sümptom juhtimine.\nFüüsiline sõltuvus: seisund, mille puhul on võõrutusnähud, kui inimene jääb äkki kasutavad ainet.\nProstaglandiinid: hormoonisarnaste ainete tuntuim esilekutsumiseks emaka kokkutõmbeid. Prostaglandiinid ühtlasi palju muid funktsioone, nagu põletiku kontrollimisele ja verevarustust.\nSkleroderma: autoimmuunhaiguse mis on seostatud paksenemine või naha paksenemine ja sidekude.\nStellaatsete ganglion plokk: protseduur valu blokeerides sümpaatilise närvi kett, mis varustab pea, kaela, rindkere ja käed.\nMõistvalt närvi kett: Võrgustiku närvid pikendades selg. Need närvid kontrollida mõned tahtmatud organismi funktsioonidele, nagu avamise ja kitsendades veresooni.\nTolerantsus: See olukord tekib siis, kui esimene annus aine kaotab oma tõhusust aja jooksul.\nVäljaastumine: füsioloogilised ja vaimsed maakorralduse, mis tekib pärast inimese lõpetab kasutamine sõltuvust aine. Seal on erineva raskusastmega tühistamise.\nPrevious Previous post: Taimsete Dieet: Kasu südametervise\nNext Next post: bartonelloos


KURB UUDIS | Ksenija Baltal diagnoositi varbakõõluse vigastus - Delfi Sport\nHomme toimuvad Tartu Ülikooli Spordihoones legendaarse treeneri Martin Kutmani mälestusvõistlused kergejõustikus, kus Rasmus Mägi võtab sihikule Eesti rekordi. Ksenija Balta paraku loobus võistlemisest tervislikel põhjustel.\nEesti kaugushüppe rekordinaine Balta otsustas tänase treeningu järel koos oma treeneri Andrei Nazaroviga, et peab seekord kahjuks Tartus võistlemisest loobuma.\nNazarov ütles Delfile ja Eesti Päevalehele, et Balta tundis pöias valu ning uuringutel selgus kurb uudis. "Ultraheliuuring näitas, et on varbakõõluse vigastus. Nüüd tuleb oodata, kuni saab arsti juurde," sõnas Nazarov.\nTreener lisas, et reedel Saksamaal toimunud kaugushüppevõistlusega, kus Balta jättis nelja katse järel võistluse pooleli, see vigastus seotud ei ole.\nRasmus Mägi jahib rekordit\nKaugushüppes tulevad häid tulemusi ja esikohta püüdma naistest Tähti Alver (isiklik rekord 6.36), Merilyn Uudmäe (6.28) ja lätlanna Mara Griva (6.36) ning meestest lätlane Elvijs Misans (isiklik rekord 8.08), Vladislav Bulakhov Valgevenest (7.85) ja Mikk Mihkel Nurges (7.38).


SHARPMINDER | Pronksiöö 15: me peame rääkima kõigiga, kogu aeg ja nimetama asju oma nimedega - Ärileht\nSHARPMINDER | Pronksiöö 15: me peame rääkima kõigiga, kogu aeg ja nimetama asju oma nimedega\nUkraina ema oma langenud poja pildiga.\nFOTO: Shutterstock | Oleksandr Polonski\nKui Putin alustas oma koletut sõjakäiku Ukrainas, praalis üks tema klakööridest, Russia Today ajakirjanik ja ideoloog Margarita Simonjan, , et sel aastal peab Venemaa 9. mai võiduparaadi Kiievis. Hoiame pöialt, et see nii ei juhtuks.\nAga 9. mai kui venelaste Võidupüha tuleb nagunii. Eesti Politsei on juba teada andnud, et nemad on täiendavad jõud igaks juhuks valmis pannud.\nLisaks Ukraina sõjale on 9. mai ümber seekord ärevust rohkem ka seetõttu, et Pronksiööst möödub 15 aastat. Toonaste sündmuste järel pakkusid semiootikud, et Aljoša uut asukohta venelased omaks ei võta. Läks aga teisiti – igal kevadel mattub Aljoša punastesse nelkidesse, autoderivi Filtri teele ummistab liiklust ning punaväe mundrites noortest ja vanadest puudust ei ole. Sharpminder ei tea, mida Ansip monumendi teisaldamisega täpselt hävitada tahtis, aga küsimus – kas ta õnnestus? – saab täna pigem eitava vastuse.\nEestlaste ja venelaste tõlgendus II Maailmasõjast on endiselt erinev ja see erinevus kandub täna üle ka Vene-Ukraina sõja tõlgendamisse. Venelaste jaoks on sõda eeskätt au, kuulsus ja kangelaslikkus; mõnikord ka märterlus Isamaa ja ideede nimel. Tänane Stalini kummardamine toetub väga suurel määral sellele, et teda nähakse väejuhina, kes võitis sõja Hitleri Saksamaaga. Eestlaste jaoks seevastu on sõda häving, alandused ja õud, nii pere kui ühiskonna tasandil.\nEesti haridussüsteem on püüdnud neid kahte väärtuspilti vaikselt mäludes ühitada ja propageerinud põhimõtet, et ajalool ongi erinevad tõlgendused. Tore, aga kuskil on piir. Täna saame lugeda, et õpetajad on kaotanud pea ega tea, mida ja kuidas rääkida sõjast? Ministeerium on avanud kaks sellekohast nõuandeliini.\nMis on Pronksiöö 2007 õppetunnid tänaste pingetega hakkamasaamiseks?\n2007 a. kriisi üks positiivseid õppetunde oli valitsuse ja politsei resoluutsus mässuks kasvanud rahutuste mahasurumisel. Mitte kõik ei pidanud jõu kasutamist õigeks, kriitikuid leidus eestlaste hulgas ja demokraatlikus Läänes. Täna on valitsus (sh. täidesaatvad asutused) ja riigikogu palju ebalevamad ja erimeelsemad. KAPO näeb julgeolekuohtu Venemaalt ja Valgevenest tulevates tudengites, Siseministeerium ei näe ohtu selles, et siinelavatel Venemaa kodanikel on õigus relvi omada. Vaidlused selle üle, kas Georgi linte ja Z-sümbolit keelustada või mitte, ähvardavad riigikogus sumbuda otsatutesse sõnavõttudesse. Siinkohal on paslik tsiteerida Eesti Päevalehte 12.oktoobrist 2007, mis kajastas Tallinna III Kodurahufoorumi järeldusi sellest, kuidas taastada Pronksiöö tõttu kõikuma löönud sotsiaalset kindlustunnet: „Eestlaste ja eestivenelaste ootused isikute ja institutsioonide suhtes on väga erinevad. Mitte-eestlaste arvates peaksid pingeid püüdma leevendada eelkõige riigi juhid, peaminister ja president ning kolmandaks riigitelevisioon. Eestlased näevad pingete leevendamisel kõige suurema tähendusega eestivenelaste ja nende kodanikuühenduste aktiivset tegutsemist ning peavad oluliseks venekeelse meedia aktiivsust suhete parandamisel. Mitte-eestlased aga tunnevad vajadust, et riigijuhid rahvussuhete parandamiseks midagi ette võtaks.“\nJust seda riigijuhtide ja valitsuse esindajate selget sõnumit on tänagi hädasti vaja, eeskätt siinsele vene kogukonnale. Nii nendele, kes oma poisikesesoengusse Z-tähte sisse ajavad või Georgi lindikesi valmis panevad, kui ka nendele, kes oma putinistidest rahvuskaaslaste pärast häbi tunnevad.\nSeisukohad, et demokraatiaga ei käi kokku mingid piirangud, on valed ja ohtlikud. Anarhia ei ole demokraatia sugulane, vaid selle lõpp. Just sepärast on mitmetes Lääne demokraatiates keelatud koolis kanda burkasid, just seepärast paneb Rahvusvaheline võimlemisliit (FIG) Vene sportlasele Ivan Kuljakile Z-tähe kandmise eest võistluskeelu.\nÄärmuslike kriiside ohjamisega tuleb Eesti üldiselt hästi toime, aga kriiside süvapõhjustest õppimine läheb meil visalt. Kui torm on möödas, ununevad ohud kiiresti.\nSee toob meid taaskord tagasi Eesti vene kooli küsimuse juurde. Me oleme aastakümneid äiutanud end mõttega, et kogu probleem seisneb räägitavas keeles. Poliitkorrekselt ei lubata isegi rääkida vene koolidest, vaid kasutada tuleb väljendit ’vene õppekeelega kool’. Ometigi teab iga hariduse valdkonnaga kokkupuudet omav inimene, et erinevused on palju põhimõttelisemad. Need on enamat kui PISA skoorid matemaatikas, need on teistsugune mõttemaailm, väärtused ja kumiirid. Loomulikult on ka palju ühist, nagu ikka ühel põlvkonnal.\nMe vaatame heldimusega, kuidas vene lasteaialapsed tantsivad Kaera-Jaani ja loevad eestikeelseid luuletusi. Kõik paistab olevat ilus. Aga oluline on ka ebameeldivatele faktidele näkku vaadata. Üks lähiaja tõehetki on olnud küsitlustest selgunud eestivenelaste vastumeelsus põgenike suhtes. Kui eestlastest toetab Ukraina põgenike vastuvõtmist 92 protsenti, siis muudest rahvustest elanikest napilt üle poole. Ligi kolmandik siinsetst venelastest usub jätkuvalt Putini televisiooni, Narvas on selleks sobivad teleantennid üks peamisi Idapiiri tagant toodavaid kauba-artikleid.\nTegelikult on need märgid olnud õhus juba ammu, aga meie, sh. Eesti ajakirjandus, pole tahtnud läbikukkumistest rääkida. Eestile on kombeks tellida üks küsitlusuuring teise otsa, aga saadud teadmistega mitte midagi ette võtta.\nVähemalt osa vene kooli ebaõnnestunud lõimimisest on seotud laiema Eesti nn hariduspradigmaga, mille lipukiri on igaühe õigus oma arvamusele. See, millisele infole (juhul kui üldse) see arvamus põhineb, on jäänud täiesti tahaplaanile. Poliitiliselt on otsustatud, et väärtusi ei hinnata ja seisukoha eest ei karistata. Iseendast õilsal põhimõttel on aga kaks ohtlikku stsenaariumi. Üks – igaüks võib fännata neid väärtusi ja sümboleid mida tahab ja teismeliste jaoks tähendab see tihti, et mida bravuurikam, seda vingem. Kaks – haridussüsteem ei mõõda, milliseid väärtusi noored omavad. Kui paar aastat tagasi tutvustas Innove riigikogu liikmetele kava hakata tuvastama põhikooli õpilaste ühiskondlikke pädevusi, olid just mõned Keskerakonna venelastest saadikud need, kes kärarikkalt igasugusele väärtuste uurimisele vastu seisid, tehes seda loomulikult demokraatia ja kodanikuvabaduste sildi all. Olgu öeldud, et üks neist – Mihhail Stalnuhhin, juhib riigikogus eesti keele õppe arengu probleemkomisjoni ja aplodeeris Putini sõda õigustavale kõnele (loe siit).\nTänase sõjapõgenike tulva kontekstis on vene kooli küsimus taas teravdunud, aga Sharpminderi meelest tehakse samme, mis on mitmes mõttes valed.\nPraktiline küsimus seisneb teadagi selles, kuhu kooli panna Ukraina lapsed? Reformierakond näeb kujunenud olukorras endale soodsat tähtede seisu, et jõulisemalt suruda vene koolide eestikeelsele õppele ülemineku plaani. Mitte mingil juhul ei tohiks Ukraina sõjapõgenikud maanduda vene kooli; Tallinna linnapea on reformaritelt selle eest juba nahutada saanud. Sellise seisukohaga tunnistab Haridusministeerium tegelikult, et lõimumispoliiitika on läbi kukkunud ja Eesti riik ei usalda vene koole (aga midagi olukorra muutmiseks ette ka ei julge võtta). Nii võivad vene koolidest kujuneda täiesti omapead jäetud enklaavid, mis libisevad üha rohkem Kremli mõju alla.\nMillega võiks sellele vastu seista? Mis oleks kui Ukraina lapsed ja õpetajad läheksid õppima vene koolidesse ja räägiksid seal kogu tõde Putini sõjast ja selle mõjust igapäevaelule? Mis võiks olla veel mõjusam Putini valede vastu kui otševitsõ? Võib olla aitaks see kummutada vene noorte seas levivat ohtlikku müüti, et sõda on Anu Sääritsa kõnepruuki kasutades ’äge’?\nTeine valesamm, kantud parteipoliitilisest egoismist ja mõnevõrra isegi küüniline, on suruda Ukraina lastele kohe peale keelekümblust ja 60%list eestikeelset õpet. Kas tõesti pole meil niipaljugi empaatiat, et laseks sõjakoledustest väntsutatud lastel ja nende emadel toibuda ja looks neile alguseks ukrainakeelse kooli. ERR andmeil on Eestisse saabunud põgenike seas 4200 last ja vähemalt 350 õpetajakutsega inimest, millest piisaks kolme-nelja suure linnakooli mehitamiseks. Aga oh häda! Selgub, et Ukraina õpetajad ei saa keelenõuete tõttu Eestis õpetada. Meil on küll palju juttu haridusuuendusest, innovatsioonist, õppijakesksest haridusest ja muust ilusast, aga reaalsed vajadused põrkuvad ikka preisilikule bürokraatiale.\nÜlikoolid, nt haridusuuendusi porpageeriv Tallinna ülikool, võiks ühe nendest Ukraina koolidest majutada oma kampusesse, sest nagunii valitseb enamikes auditooriumides pimedus ja vaikus. Lisaks oleks TLÜ’l oma majast võtta ka sotsiaal- ja lastekaitsetöötajad, psühholoogid, kunstiterapeudid ja paljud teised, keda sõjatraumaga lapsed vajaksid.\nKui tulla tagasi alguses püstitatud küsimuse juurde Pronkisöö 2007 õppetundidest, siis ühes asjas pole midagi õpitud – see on kesk- ja kohaliku võimu tegevuse koordineerimine. Ka toona üritas Savisaar konfliktipooli ühe laua taha saada, aga Ansip võttis tulemusi ootamata Pronkssõduri öösel lihtsalt maha. Täna nuputavad Narva ja Tallinna linnapead, kuidas selgitada nö ’koduvenelastele’, et sõjapõgenikud ei võta nendelt midagi ära. Kultuuriminister Terik, kelle vastutuse alla kuuluvad nii integratsioonipoliitika kui meediapoliitika, on vait kui sukk selmet töötada selle nimel, et Pronkisöö nr. 2 aset ei leiaks.\nEesti politsei suudab kindlasti ka seekord mässu maha suruda, aga tuli jääb tuha alla hõõguma kui järgmisi samme ei astuta. Me peame rääkima sõjast. Me peame näitama vene õpilastele tapetuid ja sandistatud lapsi, purukspommitatud linnu ja laastatud maad. Me peame rääkima Narva ja Tallinna venelastele, et kui Putini mürsud langema hakkavad, ei vali need ainult eestlasi. Me peame rääkima, et kui maksame bensiini, saiapätsi, lennukipileti ja küttekulude eest enneolematult kõrget hinda, siis seepärast, et Putin peab sõda Euroopa suuruselt seitsmenda riigi vastu. Me peame rääkima sellest, et 1970-80-ndatel said Eestisse jõudnud vene töölised paugupealt tasuta uue korteri. Me peame rääkima sellest, mitu miljonit eurot on kulunud eesti keele õpetamiseks siinsetele venelastele.\nPõhiline – me peame rääkima kõigiga, kogu aeg ja nimetama asju oma nimedega.\nSeda mõtet jäägu lõpetama Ott Arderi tabavad read luuletusest „Luts ja hüljes“:\nLUTS ON LIBE NAGU HÜLJES.\nMIKS MEIL ÄKKI LUTSUGA\nVAJA HÜLJEST VÕRRELDA?!\nJA HÜLJES HÜLJES.\nÜHEST JA KA TEISEST KÜLJEST.\n(Ott Arder „Luule sünnib kus sünnib kui sünnib”)\nAnaloogne mõte ka Tarmu Tammerkil: „Kui väljas sajab vihma, on arutu öelda, et üks osapool väidab, et sajab ning teine, et ei saja. Ajakirjanik peab aknast välja vaatama ja edastama, mis toimub.“ (loe siit).\nSharpminderi missioon on pakkuda ekspertarvamusi Eesti poliitikatest (policies). Kirjutame eeskätt sotsiaal-, majandus- ja finantsvaldkonnast, aga ka lihtsalt poliitikast (politics) ja ühiskonna arengutest.\nKirjutajad: Anu Toots ja Raul Malmstein


Miks kirjutada blogi? - Timeffect\nTegelikult võib pisikesest asjast saada alguse ahel, mis mõjutab päris mitut valdkonda. Nii et miks on nii paljudel turundajatel pikk nimekiri vabandustest, miks nad ei saa enda blogi pidada?\nBlogi postitus on mis tahes artikkel, uudis või koguni juhend. Blogi postitus hõlmab tavaliselt konkreetset teemat, mis on oma olemuselt hariv ning see võib ulatuda 400 sõnast kuni 5000+ sõnani ja sisaldab lisaks tekstile veel pilte, videoid, infograafikuid ja interaktiivseid diagramme.\nBlogi postitused võimaldavad sul ja sinu ettevõttel avaldada oma veebisaidil statistikat, mõtteid ja lugusid, mis tahes teema kohta. Mingit piirangut ei ole ning blogide sisu poolest võib enda loovuse vabaks lasta. See on ideaalne viis kuidas teha sotsiaalmeediasse postitusi neid jagada ning anda inimestele endast märku.\nBlogi tegemine ja haldamine aitab suurendada bränditeadlikkust, usaldusväärsust, konversioone ja tulusid. Kõige tähtsam on see, et need aitavad suurendada veebilehel inimeste liikuvust.\nPraegu on blogi kirjutamine jõudnud nii kaugele, et inimesed ja organisatsioonid kirjutavad tekste, et jagada analüüse, juhiseid, kriitikat, tooteteavet, valdkonna tulemusi ja palju muud. Neli levinumat stiili on:\nPostitus “Kuidas midagi teha”\nPostitus “Mis on parimad x asjad “\nKuidas üldse blog kirjutada?\nSelleks, et hakata blogi kirjutama ei pea olema teab mis kirjanik ega geenius. Istud arvuti taha ja hakkad kirjutama. Nii lihtne ongi. Aga, kui sinu eesmärk on kasvatada enda veebilehel inimeste vaatamis arvu orgaaniliselt, siis peab tegema enne ka eeltööd. Miks peab tegema eeltööd?\nSageli see, mis sina arvad, et inimesed loevad ei pruugi olla üldsegi nii suur hitt. See aga viib olukorra selleni, et keegi ei loe seda (välja arvatud juhul kui sa seda ise jagad).\nEnne googelda ja otsi, mis märksõnu inimesed otsivad, palju nad neid märksõnu kuus otsivad ning, kui raske on selle märksõnaga konkureerida! Ehk iga märksõna on mingi konkurents. Näiteks kui sa tahad kirjutada apple telefonist aga näed, et apple ja microsoft on ka pika artikli kirjutanud sellest, siis on sul raske jõuda sul enda blogiga neist ette.\nKui soov on kirjutada lihtsalt enda lõbuks või anda olemasolevatele vaatajatele lugemist, siis ei pea see eeltöö olema nii spetsiifiline. Saab ka lihtsalt ja konkreetselt endale kirjutamisikava ette teha, siis vastavalt sellele ka alustada.\nTunne enda sihtrühma:\nKaaluge, mida teate oma vaatajaskonna kohta ja nende huvide kohta oma blogipostituse teema leidmisel.\nNäiteks kui sinu lugejad on saja aastased, kes soovivad äri alustada, ei pea sa tõenäoliselt neile sotsiaalmeedias alustamise kohta teavet andma – enamikul neist see puudub.\nSiiski võiksid neile anda teavet selle kohta, kuidas kohandada oma sotsiaalmeedia lähenemisviisi (näiteks juhuslikust isiklikust lähenemisest äritegevust tundvale võrgustikutööle). Selline näpunäide aitab avaldada sisu teemade kohta, mida publik tegelikult soovib ja vajab.\n2. Vali oma blogi postituse teema\nOsadel on alustamine ja teema valimine lihtne. Näiteks, kui sul on ettevõte, mis pakub mingit teenust, siis on ka teemad relevantsed sellele ning keerlevad selle ümber. Näide: kui pakud fitness teenust, siis on ka sinu sisu selle ümber kirjutatud..\nNäpunäide: kui kirjutad esimesi positutsi, siis ära alusta “Kuidas midagi teha” tekstidega.\nSul ei ole ehitatud piisavalt suurt usaldusväärsust. Enne kui õpetad teistele, kuidas midagi teha, pead kõigepealt näitama, et oled oma alas ekspert ja autoriteetne allikas.\nNäiteks kui oled torulukksepp, kes kirjutab oma esimest postitust, ei ole mõtet kirjutada postitust pealkirjaga „Kuidas oma vannitoas torusüsteemi asendada.”\n3. Mõtle tabav pealkiri\nVõiksite välja pakkuda mõned erinevad tööpealkirjad – teisisõnu, sellele teemale lähenemise kordused, mis aitavad teil kirjutada.\nNäiteks võite oma teema kitsendada teemani “Lekkivate segistite parandamise tööriistad” või “Lekkivate segistite tavalised põhjused”. Tööpealkiri on konkreetne ja juhib teie postitust, et saaksite kirjutamist alustada.\nVõtame näitena reaalse postituse: “Kuidas valida oma järgmise blogipostituse jaoks kindel teema.”\nSobiv, eks? Teemaks oli antud juhul ilmselt “blogimine”. Siis võis tööpealkiri olla umbes selline: “Blogi postituse teema valimise protsess”. Ja viimane pealkiri oli lõpuks “Kuidas valida oma järgmise ajaveebi jaoks kindel teema”.\nKas näete seda arengut teemast, tööpealkirjast lõpliku pealkirjani? Kuigi tööpealkiri ei pruugi olla lõplik (rohkem sellest hetkega), annab see siiski piisavalt teavet, et saaksite oma ajaveebi postituse keskenduda, millelegi spetsiifilisemale, kui üldine valdav teema.\nMis teeb ühest blogist hea lugemise?\nNüüd kui teema on olemas, kava on ees ja eeltöö tehtud, siis hakkabki kirjutamine pihta.\nEnne kui alustad, siis, veendu, et tead vastuseid sellistele küsimustele nagu: “Miks peaks keegi kogu seda pikka postitust lugema?” ja “Mis paneb inimesi uuesti tagasi tulema?“\nKui sisu ei ole huvitav, siis olgem ausad ei loeks ka sa ise seda. Seega tekib küsimus, et miks peab keegi teine seda tegema.\nAlustuseks on hea blogipostitus huvitav ja hariv. Blogid peaksid vastama küsimustele ja aitama lugejatel lahendada probleeme ja muresid – ja seda peate tegema huvitaval viisil.\nAinuüksi kellegi küsimustele vastamisest ei piisa – pead kajastama ka toimivaid juhiseid samm-sammult. Näiteks peaks sissejuhatus lugejat haarama ja tekitama soovi jätkata postituse lugemist. Pea meeles, et head postitust on huvitav lugeda ja see pakub vaatajaskonnale harivat sisu.\nMiks pidada blogi?\nRääkisime sellest pisut ka eelnevates peatükkides, kui nüüd täpsemaks minna ja küsida, et kas üldse peaks mingeid postitusi kirjutama, siis vastus on lihtne. JAH!\nÜtleme kohe ära, et postituste kirjutamine veebilehel ei pea avalduma blogi stiilis. Seda võib mainida, kui hariv aritkkel, nõuannete rubriik, kasulik info… jne. See kuidas seda enda veebilehel nimetada oleneb juba sinust endast ja sinu soovidest. Mingit kivisse raiutud reeglit siin ei ole.\nMiks peaks postitusi tegema? See ju võtab nii palju aega!\nÜks viisidest kuidas luua enda vaatajaskonnale ja ka klientidele väärtust – tähendab seda, et kui sa pakud teenust või müüd midagi, siis inimesed saavad lugeda sinu poolt kirjutatud postitusi. Kui sa oled vaeva näinud ja kirjutanud pikad, huvitavad ja harviva sisuga blogid, siis see annab inimestele võimaluse saada uusi teadmisi ning võib koguni aidata kaasa uue kliendi saamisele. Ära lihtsalt paku teenust vaid paku ka selle juures väärtust.\nUsalduse ning suhte loomise viis – blogimine võib muuta inimesed, kes sinu lehele satuvad klientideks. See on üks viis kuidas võõraid inimesi “soojendada” ning kui teha külmasid kõnesid (kõne võõrale inimesele), siis see on koht millele tugineda. Kui teed kellegile külma kõne, võivad nad enne olla sinu blogi lugenud ning tänu sellele on rohkem vastuvõtlikumad ja saanud juba eos väärtust.\nLoob rohkem võimalusi – artiklite kirjutamine võib tuua kaasa erinevaid äritegevuse loomise võimalusi ja viise. Näiteks esinema konverentsil või saad partneri endale, kuna ta sattus juhuslikult sinu teksti lugema. Imeline kuidas see pakub suurepärast võimalust kohtuda uute sarnaste mõttemaailmaga inimestega. Sõprade, partnerite, klientide leidmine on lihtsam, kuna teil on ühised huvid.\nSelleks, et luua väärtust ning pakkuda inimestele midagi huvitavat ei ole vaja teha tipp tehnoloogilisi vahendeid. Kui sa jagad enda teadmisi, siis sa võid aidata inimesi rohkem, kui arvata oskad. Palju googledavad ja otsivad probleemide korral internetist.


Schweenie: Täiuslik kaisukaru segu? - täiuslikud koeratõud - Tõugud\nPõhiline/Tõugud/Schweenie: Täiuslik kaisukaru segu?\nSchweenie: Täiuslik kaisukaru segu?\nSchweenie on ainulaadne rist taksi vahel ja Shih Tzu.\nKaitsev jahikoer, mis on segatud armastusväärse mänguasja tõuga, on üks kõige lojaalsemaid sõpru, keda võite küsida.\nTaksid ja Shih Tzus on kaks väga erinevat koera, nii et te ei saa kunagi teada, mida nende kahe segamisel oodata.\nMilles võite kindel olla, on see, et nad on ülimalt intelligentsed ja oma omanikega väga kooskõlas.\nKas kavatsete seda segu säilitada? Lugege täielikku juhendit selle kohta, kuidas seda segu tervena ja õnnelikult hoida ...\nMis on Schweenie? (Ülevaade)\n5 lõbusat fakti Shih Tzu taksisegu kohta\nSchweenie isiksus ja temperament\nKas Schweenie on hea perekoer?\nSchweenie eest hoolitsemine\nKuidas treenida Shih Tzu taksisegu\nSchweenie on seltsikoer, kelle on loonud ületades taks ja Shih Tzu.\nNende vanemad on jahikoer ja mänguasja tõug. Nende ületamine tulemuseks on arukas, kaisukas sülekoer, kellel on kõrge intelligentsus ja jahiinstinkt.\nSee koer oli aretatud seltsikoeraks korterielanikele ja liikvel olevatele professionaalidele.\nNendel ustavatel ja armastavatel sõpradel on kaitseriba, mis on kaasas iga jahikoeraga.\nNeil on naljakas viineri kuju, nööbi nina ja kõige armsamad tumedad silmad.\nSchweenie'l on midagi peaaegu kõigile ja neid on üldiselt väga lihtne hooldada.\nÜlevaade: Hübriid (Shih Tzu / Taks).\nKaal: 9-20 naela.\nSuurus: 11-20 tolli.\nTemperament: Sotsiaalne, tähelepanelik ja armastav.\nTeeb heaolu, kui jäetakse üksi.\nHea toakoer korterelamute jaoks.\nTeistega sõbralik ja sotsiaalne.\nKohaneb enamiku kodude, omanike või elustiilidega.\nKallis ja raskesti leitav.\nKehakuju võib põhjustada selgroo probleeme.\nMeeldib palju haukuda.\nNende isiksus on ettearvamatu.\nÜkskõik segu Shih Tzu'st ja taks on aktsepteeritav, kuna puudub konkreetne tõu standard.\nKuid selle segu iseloomulik tunnus on nende klassikaline piklik keha.\nEnamik neist segudest näeb välja nagu väga karvane viinerkoer. Teine kingitus on nende pikad floppy kõrvad. Need kõrvad tunduvad eriti võluvad suurte silmade ja suurte nööpninade kõrval.\nKui nad kõnnivad, traavivad nad ja põrgatavad oma väikestel kännujalgadel!\nTäiskasvanud mees on 15-20 tolli pikk ja kaalub 15-20 naela.\nNaised ei kasva tavaliselt üle 15 tolli pikad ja kaaluvad 9–15 naela.\nNeid poegi võib olla mitmes värvitoonis.\nValge taustal on kõige sagedamini rooste või tanpruun.\nSiiski pruun, must või merle on samuti võimalikud.\nMõnel juhul võite saada segu kõigist võimalikest tõu värvidest.\nSellel koeral on atraktiivne pika või keskmise pikkusega ühekordne karv. See võib olla jäme, räsitud või siidine, olenevalt sellest, kumba vanemat nad võtavad.\nSelle koera vanematõugude päritolu on väga erinev. Taks on saksa jahikoer, shih tzu alustas palee lemmikloomana Tiibetis.\nSee võib teid üllatada, et väike Shih Tzu domineerib agility võistluses. Kahjuks pole see hübriid nii hea jooksmises ja hüppamises.\nTaksi võluv välimus ja isikupära teevad sellest populaarse valiku ristandiks. Muude tuntud takside hübriidide hulka kuuluvad Doxles (Taks / Beagle) ja Taks / Weimaraneri segud.\nTaksi koomiline viineri kuju põhjustab teadaolevalt Intervertebral Disc Disease, kuid selles segus on nende väiksuse ja proportsioonide tõttu palju haruldasem.\nShih Tzu on üks paljudest tõugudest, mida autoritasud on ajalooliselt hinnanud. Täna on nad üks populaarsemaid mänguasjatõuge.\nSchweenies on üldiselt vanematest rahulikumad ja ühtlasemad, kuid nende täpset isiksust on siiski keeruline ennustada.\nNende temperament on õnne geneetilisel loosimisel.\nMänguasja tõud on tavaliselt pigem sülekoerad kui mängulised karvased sportlased. Kuid sellel segul on just õige energiahulk, et oma peret lõbutseda, ilma et nad väsiksid. Nende tagasihoidlik energiatase muudab need ideaalseks omanikele, kellel on vähem ruumi ja madalam aktiivsus (linnainimesed leiavad, et nad on ideaalne siseruumide koer).\nShih Tzu takside segu on üsna intelligentne ja väga empaatiline nende omanike suhtes. Kahjuks tähendab see, et nad saavad sinuga manipuleerida, et anda neile seda, mida nad tahavad.\nShih Tzus on tuntud oma suurte häälte poolest.\nNii et kui lisada jahikoera valvsus, saab väga lärmaka pimeduse.\nKuid neid koeri on liigse haukumise tõttu lihtne treenida (sellest lisateavet hiljem).\nKuna mõlemad vanematõud on natuke häbelikud, peate oma kutsika kohe suhtlema.\nKassid, väikesed koerad ja muud väikesed loomad on Schweenie jaoks head toakaaslased, kuid suured koeratõud tuleks eemal hoida.\nSchweenies on suurepärased perekoerad, sest nad sobivad nii paljude eluviisidega.\nPerekonna ja sõprade keskel ootavad nad kõigilt armastust ja tähelepanu - nad ei salli eiramist.\nLapsi tuleb õpetada selle koera suhtes õrnalt suhtuma ja austama nende piire, kuna neid saab kergesti haavata.\nShih Tzu takside segu on ideaalne sõber peaaegu kõigile.\nNeid on teiste tõugudega võrreldes lihtne hallata ning need sobivad igasuguse tausta ja oskuste tasemele.\nSee segu sobib linnaeluks sama palju kui väljas.\nNende poegade kasvatamise suurimad väljakutsed on nende suurte isude hooldamine ja haldamine.\nPühendunud omaniku õppimine ei võta siiski kaua aega.\nTreeningu all mängukoer on uute omanike jaoks tavaline uustulnukaviga.\nSee mitte ainult ei põhjusta füüsilist lihaste atroofiat, vaid põhjustab ka nende hävitamist.\nSee koer vajab nende energilise hagija vanema tõttu veidi rohkem tegevust kui teised mänguasja tõud.\nTeie koer ei tegele metsiku ega rämeda mänguga, vaid eelistab mõistatusi ja mänge, mis hoiavad nende meelt töös. Nad hindavad vähemalt 15 minutit sise- või välimängu päevas. Schweenies armastab kaevamist ja võib matta oma lemmikmänguasja, et hiljem selle järele tagasi tulla. Püüdjajahid ja peitusemängud hoiavad neid päevi lõbutsemas.\nSelle tõu madal kuni mõõdukas varjualuste sagedus on nii pika karvaga koera puhul haruldus.\nNende karusnahka tasuks harjata vähemalt kaks korda nädalas, et see oleks puhas ja matteta.\nPikakarvalisel koeral võib juukseid šampoonitada, kujundada ja isegi kaunistada jumalike aksessuaaridega. Enamik Schweeniesid on nõus riietuma ja hellitama.\nNende küüned tuleks tagasi lõigata niipea, kui need hakkavad kõverduma.\nSuurte kõrvadega koerad on altid valulikud kõrvapõletikud nii et veenduge, et puhastate regulaarselt nende kõrvu ja hoiate neid kuiva.\nJuhtimine see väike koer tohutu isu on üks selle hoidmise suurimaid väljakutseid.\nNad tahavad süüa nagu kaks korda suurem koer!\nSa peaksid neid toitma range ajakava järgi ja veenduma, et neil pole väljaspool seda aega toitu.\nAndke neile 2 söögikorda päevas pool tassi söögikorda.\nNende kibble tuleks teha just väikeste ja mänguasja tõugude jaoks. Vältida tuleks kalorite tihedat niisket ja toortoitu. Teie poegade dieet peaks olema madala süsivesikute ja madala rasvasisaldusega, maiuseid andes ainult väga mõõdukalt. Ärge kasutage maiuseid tasuks koolituse või hea käitumise eest.\nSelle tõu üks levinumaid terviseprobleeme on kuiva silma sündroom ehk keratokonjunktiviit. Selle põhjuseks on pisaranäärmete põletik ja see võib olla geneetiliselt pärilik. Sümptomiteks on punased, kuivad silmad ja paksud eritised.\nSee seisund on krooniline ja seda ravitakse eluaegse ravirežiimiga silmatilkadega.\nTeine levinud seisund, mida jälgida luksav põlvekedra (nihutatud põlvekael).\nSee on tavaline väiksematel koeratõugudel ja teie pook võib olla vastumeelne seisma või kõndima. Põletikuvastane ravim kipub töötama vähem raskete juhtumitega, kombineerituna füsioteraapiaga, et taastada jäseme liikumine. Operatsioon on vajalik liikuvuse taastamiseks kaugelearenenud juhtudel.\nKui kaua Schweenie elab?\nVõite eeldada, et teie armas väike segu on teiega 10–14 aastat.\nKui palju Schweenie maksab?\nSchweenie on haruldane tõug, nii et peate kutsika eest maksma umbes 1200 dollarit.\nNeed poegad on väga innukad oma peremeestele meeldima ja muljet avaldama.\nNii et kui soovite, et koolitus oleks imelihtne, peate oma koerale näitama, kui muljet nende jõupingutused teile avaldavad.\nKallid ja kriimud kõrvade taga toimivad!\nTaksi-Shihtzu segu ei ole alati treeningumeeleolus ja on olukordi, kus miski ei kõiguta kangekaelset kaka.\nTreening võtab aega.\nParim on olla kannatlik ja töötada koera enda tempos. Kuid manipuleeriv ja rikutud käitumine tuleb võimalikult kiiresti lõpetada.\nEirake oma poega, kui nad haukuvad kordamööda. Aja jooksul õpivad nad mõistma, millal tuleb sõna võtta ja millal vaikida.\nNeed intelligentsed koerad on kergesti tüütavad ja taluvad igavust väga vähe.\nNii et hoidke neid kogu päeva hõivatud mängudega, mida saate kahekesi koos mängida.\nPeitus ja leidmine on suurepärane treeningmäng, et kasutada oma kutsika suurt aju ja teravaid meeli. Saate seda mängida nii toas kui ka väljaspool. Peitke oma koera lemmikmänguasjad maja või aia erinevatesse piirkondadesse ja piserdage mänguasju feromoonidega, et motiveerida koera neid välja nuuskima.\nKarvkate: Pikk või keskmine ühekihiline.\nVärv: Rooste, tan, must, valge või merle.\nTemperament: Äratus, iseseisev, hell ja armas.\nSotsialiseerumine: Noorest peale sotsialiseerudes väga sõbralik.\nHävitav käitumine: Destruktiivne, kui see on hädas või alastiimuleeritud.\nInimeste oskused: Innukas meeldima ja sõpru lihtsalt leidma.\nHea lastega: Jah (vanuses 6+).\nSee armas väike sõber sobib peaaegu kõigile.\nNeed on suurepärane alternatiiv neile, kes ei pruugi olla valmis kummagi vanematõu nõudmisteks. Hübriid tagab nende kahe vahel tasakaalustatud ja ühtlase segu.\nMõnikord võib see segu olla visa ja tujukas - kuid see ei kesta kunagi kaua.\nEnamjaolt soovivad nad vaid kogu oma armastusega üle käia.\nKas olete valmis Schweenie'ga diivanil kerima? Andke meile sellest teada allpool olevas kommentaaride jaotises ...


Perehüvitiste seadus | ESTLEX\nRiigikogu 15.06.2016 seadus; jõustumiskuupäev 01.01.2017\nredaktsioon 01.04.2022 - 01.07.2022 [RT I, 31.03.2022, 13]\n15.06.2016 RT I, 08.07.2016, 1 01.01.2017, osaliselt 01.07.2017, 01.01.2018 ja 01.01.2019\n06.12.2017 RT I, 28.12.2017, 7 01.07.2020, osaliselt 01.03.2018 ja 01.09.2019; osaliselt muudetud [RT I, 30.06.2020, 11]\n17.10.2018 RT I, 26.10.2018, 1 01.04.2022, osaliselt 05.11.2018 ja 01.09.2019; osaliselt muudetud [RT I, 30.06.2020, 11]; osaliselt muudetud [RT I, 31.03.2022, 1]\n20.02.2019 RT I, 13.03.2019, 2 15.03.2019, osaliselt 01.09.2019\n30.10.2019 RT I, 31.10.2019, 6 30.10.2019 ‒ Riigikohtu põhiseaduslikkuse järelevalve kolleegiumi otsus tunnistab põhiseadusevastaseks ja kehtetuks perehüvitiste seaduse § 37 lg 3 kolmanda lause (alates 1. septembrist 2019 kehtivas sõnastuses) osas, mille järgi ei arvata vanemahüvitise arvutamisel isikustatud sotsiaalmaksu hulka töötuskindlustuse seaduses sätestatud tööandja maksejõuetuse hüvitiselt arvestatud sotsiaalmaksu olukorras, kus isik töötab vanemahüvitise arvutamise aluseks oleval arvestusperioodil ja selle perioodi eest maksab Eesti Töötukassa tööandja maksejõuetuse hüvitist ning arvestab sellelt sotsiaalmaksu, mis laekub vanemahüvitise arvutamise aluseks oleval perioodil või pärast seda.\n18.06.2020 RT I, 30.06.2020, 11 01.07.2020, osaliselt 01.04.2022; osaliselt muudetud [RT I, 31.03.2022, 1]\n19.10.2020 RT I, 21.10.2020, 1 19.10.2020 ‒ Riigikohtu üldkogu otsus tunnistab põhiseadusvastaseks ja kehtetuks perehüvitiste seaduse § 6 lg 1 teise lause osas, milles see säte ei võimalda Sotsiaalkindlustusametil ilma seni toetust saava vanema nõusolekuta määrata, et lahus elavad vanemad saavad ühise lapse eest lapsetoetust ja lasterikka pere toetust kordamööda, kui see laps kasvab kordamööda ligikaudu võrdse aja kestel mõlema vanema peres.\n10.03.2021 RT I, 22.03.2021, 2 01.04.2021\n19.05.2021 RT I, 28.05.2021, 12 07.06.2021, osaliselt 01.07.2021 ja 01.04.2022\n22.11.2021 RT I, 10.12.2021, 1 01.09.2022, välja jäetud [RT I, 31.03.2022, 1]\n08.12.2021 RT I, 22.12.2021, 2 01.01.2022\n16.03.2022 RT I, 31.03.2022, 1 01.04.2022, osaliselt 01.07.2022\n06.12.2017 RT I, 28.12.2017, 7 01.07.2020, osaliselt 01.03.2018 ja 01.09.2019; osaliselt muudetud [RT I, 30.06.2020, 11]\n17.10.2018 RT I, 26.10.2018, 1 01.04.2022, osaliselt 05.11.2018 ja 01.09.2019; osaliselt muudetud [RT I, 30.06.2020, 11]; osaliselt muudetud [RT I, 31.03.2022, 1]\n30.10.2019 RT I, 31.10.2019, 6 30.10.2019 - Riigikohtu põhiseaduslikkuse järelevalve kolleegiumi otsus tunnistab põhiseadusevastaseks ja kehtetuks perehüvitiste seaduse § 37 lg 3 kolmanda lause (alates 1. septembrist 2019 kehtivas sõnastuses) osas, mille järgi ei arvata vanemahüvitise arvutamisel isikustatud sotsiaalmaksu hulka töötuskindlustuse seaduses sätestatud tööandja maksejõuetuse hüvitiselt arvestatud sotsiaalmaksu olukorras, kus isik töötab vanemahüvitise arvutamise aluseks oleval arvestusperioodil ja selle perioodi eest maksab Eesti Töötukassa tööandja maksejõuetuse hüvitist ning arvestab sellelt sotsiaalmaksu, mis laekub vanemahüvitise arvutamise aluseks oleval perioodil või pärast seda.\n19.10.2020 RT I, 21.10.2020, 1 19.10.2020 - Riigikohtu üldkogu otsus tunnistab põhiseadusvastaseks ja kehtetuks perehüvitiste seaduse § 6 lg 1 teise lause osas, milles see säte ei võimalda Sotsiaalkindlustusametil ilma seni toetust saava vanema nõusolekuta määrata, et lahus elavad vanemad saavad ühise lapse eest lapsetoetust ja lasterikka pere toetust kordamööda, kui see laps kasvab kordamööda ligikaudu võrdse aja kestel mõlema vanema peres.\n19.05.2021 RT I, 28.05.2021, 12 07.06.2021, osaliselt 01.07.2021 ja 01.04.2022\n22.11.2021 RT I, 10.12.2021, 1 01.09.2022, välja jäetud [RT I, 31.03.2022, 1]\n16.03.2022 RT I, 31.03.2022, 1 01.04.2022, osaliselt 01.07.2022\n(11) Ema vanemahüvitis määratakse ja seda makstakse ka ajutise viibimisalusega Eestis seaduslikult viibivale ja töötavale isikule, kelle eest sotsiaalmaksu maksja on kohustatud maksma sotsiaalmaksu või kes iseenda eest maksab sotsiaalmaksu sotsiaalmaksuseaduses sätestatud korras, suuruses ja tähtaegadel.\n11) lapse eeldatav sünnikuupäev;\n(3) Lapse surnult sünni korral teavitab Sotsiaalkindlustusamet isikut sünnitoetuse ja vanemahüvitise saamise õiguse tekkimisest pärast seda, kui on kontrollinud lapse surnult sünni fakti ning isiku vastavust käesoleva paragrahvi lõigetes 1 ja 2 sätestatule. Lapse surnult sünni kontrollimiseks edastatakse andmed tervise infosüsteemist sotsiaalkaitse infosüsteemi.\n(1) Perehüvitiste taotlemiseks esitab sotsiaalseadustiku üldosa seaduse § 3 lõikes 1 nimetatud isik (edaspidi taotleja) taotluse Sotsiaalkindlustusametile, välja arvatud juhul, kui peretoetused on määratud käesoleva seaduse § 28 lõikes 6 sätestatud alusel. Kui vanemad soovivad hüvitise saamise õigust kasutada kordamööda, esitab hüvitise uus taotleja taotluse, millel on seni hüvitist saanud isiku nõusolek.\n[RT I, 26.10.2018, 1 - jõust. 01.09.2019]\n[RT I, 21.10.2020, 1 - jõust. 19.10.2020 - Riigikohtu üldkogu otsus tunnistab põhiseadusvastaseks ja kehtetuks perehüvitiste seaduse § 6 lg 1 teise lause osas, milles see säte ei võimalda Sotsiaalkindlustusametil ilma seni toetust saava vanema nõusolekuta määrata, et lahus elavad vanemad saavad ühise lapse eest lapsetoetust ja lasterikka pere toetust kordamööda, kui see laps kasvab kordamööda ligikaudu võrdse aja kestel mõlema vanema peres.]\n(3) Sotsiaalkindlustusamet edastab teate perehüvitiste määramise kohta e-posti aadressil või sotsiaalseadustiku üldosa seaduse § 27 lõike 1 punktides 2 ja 3 nimetatud viisil sellele vanemale, kes ei esitanud perehüvitiste taotlust või kellele ei määratud peretoetusi käesoleva seaduse § 28 lõikes 6 sätestatud alusel.\n(2) Vanemahüvitise arvutamise aluseks on isikustatud sotsiaalmaksu suurus. Vanemahüvitise maksmise kuul arvutatakse vanemahüvitis proportsionaalselt nende kalendripäevade arvuga, mille eest on isik vanemahüvitist taotlenud ning mille eest on tal õigus hüvitist saada.\n(41) Kui isiku suhtes on jõustunud kohtuotsus vangistusega karistamise kohta ning vangistus on pööratud täitmisele, peatab Sotsiaalkindlustusamet vanemahüvitise maksmise karistuse kandmise ajaks.\n2) [kehtetu - RT I, 28.12.2017, 7 - jõust. 01.09.2019]\n(2) Põhikoolis, gümnaasiumis või kutseõppe tasemeõppes õppival või Sotsiaalministeeriumi hallatava riigiasutuse statsionaarse õppega täienduskoolituse kursuse nimekirja arvatud keskhariduseta lapsel on õigus lapsetoetusele kuni 19-aastaseks saamiseni. Kui laps saab 19-aastaseks, makstakse toetust jooksva õppeaasta või täienduskoolituse kursuse lõppemiseni või õpilase kooli või täienduskoolituse kursuse nimekirjast väljaarvamiseni.\n[RT I, 22.03.2021, 2 - jõust. 01.04.2021]\n[Kehtetu - RT I, 28.12.2017, 7 - jõust. 01.09.2019]\n(1) Eestkostetava lapse toetuse saamise õigus on lapsel, kelle vanemad ei täida perekonnaseadusest tulenevat kohustust last kasvatada ja tema eest hoolitseda ning kellele on määratud füüsilisest isikust eestkostja.\n(3) Kui eestkoste lõpeb seoses lapse 18-aastaseks saamisega, makstakse käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud toetust selle jooksva õppeaasta lõpuni põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse tähenduses, millal laps saab 19-aastaseks, või lapse kooli nimekirjast väljaarvamiseni või Sotsiaalministeeriumi hallatava riigiasutuse täienduskoolituse kursuse lõppemiseni või lapse täienduskoolituse kursuse nimekirjast väljaarvamiseni, kui ta vastab käesoleva seaduse § 17 lõikes 2 sätestatud tingimustele.\n(1) Sünnitoetuse saamise õigus on ühel vanematest lapse sünni korral, sealhulgas lapse surnult sündimise korral.\n(6) [Kehtetu - RT I, 28.05.2021, 12 - jõust. 07.06.2021]\n1) [kehtetu - RT I, 26.10.2018, 1 - jõust. 01.09.2019]\n(1) Igakuine peretoetus määratakse käesolevas seaduses sätestatud toetuse saamise õiguse tekkimise päevast, kui:\n1) toetuse taotlemiseks vajalikud dokumendid on esitatud kuue kuu jooksul toetuse saamise õiguse tekkimise päevast arvates või\n2) toetus on määratud käesoleva paragrahvi lõikes 6 sätestatud korras.\n(6) Kui Sotsiaalkindlustusamet tuvastab käesoleva seaduse §-s 5 sätestatud korras, et kas isikud vastavad lapsetoetuse, lasterikka pere toetuse või kolmikute või enamaarvuliste mitmike toetuse saamise tingimustele, ja tuvastamine on seotud teise või järgmise lapsega, määratakse nimetatud toetused toiminguga senisele peretoetuse saajale, kui:\n1) eelmise lapse eest makstakse käesoleva seaduse alusel peretoetusi;\n2) eelmise lapse vanemad on samad isikud.\n(7) Käesoleva paragrahvi lõikes 6 nimetatud peretoetused makstakse senisele peretoetuste saajale, kui ta ei ole 14 kalendripäeva jooksul alates käesoleva seaduse § 5 lõikes 1 nimetatud teate saamisest esitanud Sotsiaalkindlustusametile peretoetustest loobumise taotlust või kui teine vanem ei ole nimetatud tähtaja jooksul esitanud peretoetuste saamise taotlust.\n(8) Kui käesoleva paragrahvi lõikes 7 nimetatud tähtaja jooksul esitab senine peretoetuste saaja peretoetustest loobumise taotluse või kui teine vanem esitab peretoetuste taotluse, loetakse lõike 6 alusel peretoetuste määramise toiming kehtetuks ning lõike 7 alusel peretoetusi ei maksta.\n(1) Lapse 16-aastaseks saamisel jätkatakse peretoetuste maksmist pärast Eesti hariduse infosüsteemist õpingute jätkamise kohta andmete saamist kuni Eesti hariduse infosüsteemist õpingute lõpetamise või kooli nimekirjast väljaarvamise kohta andmete saamiseni. Kui laps osaleb Sotsiaalministeeriumi hallatava riigiasutuse statsionaarse õppega täienduskoolituse kursusel, jätkatakse peretoetuste maksmist pärast Sotsiaalministeeriumi hallatavalt riigiasutuselt täienduskoolituse kursusel osalemise kohta andmete saamist kuni täienduskoolituse kursuse lõppemiseni või lapse täienduskoolituse kursuse nimekirjast väljaarvamiseni.\n(2) Kui põhikooli lõpetab 16-aastane või vanem laps või laps, kes saab enne uue õppeaasta algust 16-aastaseks, makstakse peretoetusi kuni uue õppeaasta alguseks oleva kuu lõpuni. Õpingute jätkamise korral samal kalendriaastal õppeasutuses, kus õppimine annab õiguse peretoetustele, makstakse toetusi pärast Eesti hariduse infosüsteemist õpingute jätkamise kohta või Sotsiaalministeeriumi hallatavalt riigiasutuselt täienduskoolituse kursusel osalemise kohta andmete saamist tagasiulatuvalt toetuste maksmise lõpetamisest.\n(21) Kui 16-aastane või vanem õppiv keskhariduseta laps lõpetab gümnaasiumi klassi või kutseõppe tasemeõppe, lõpetatakse peretoetuste maksmine lõpetamisele järgnevast kuust. Õpingute jätkamise korral samal kalendriaastal õppeasutuses, kus õppimine annab õiguse peretoetustele, makstakse toetusi pärast Eesti hariduse infosüsteemist õpingute jätkamise kohta või Sotsiaalministeeriumi hallatavalt riigiasutuselt täienduskoolituse kursusel osalemise kohta andmete saamist tagasiulatuvalt toetuste maksmise lõpetamisest.\n(4) Sotsiaalministeeriumi hallatav riigiasutus esitab Sotsiaalkindlustusametile andmed lapse täienduskoolituse kursusel osalemise kohta iga aasta 31. augustiks. Täienduskoolituse kursuse lõpetanud või kursuse nimekirjast väljaarvatud lapse andmed esitab nimetatud asutus viie tööpäeva jooksul alates kursuse lõppemisest või nimekirjast väljaarvamisest.\n(1) Vanemahüvitise eesmärk on tagada asendussissetulek isikule, kes kasvatab alla kolmeaastast last või lapsendab lapse, ning soodustada töö- ja pereelu ühitamist.\n(2) Vanemahüvitist saama õigustatud isikule tagatakse sissetulek vähemalt vanemahüvitise määra ulatuses.\n(1) Vanemahüvitise saamise õigus on last Eestis kasvataval vanemal, vanema abikaasal, registreeritud elukaaslasel, lapsendajal, eestkostjal või hoolduspere vanemal, arvestades käesoleva seaduse §-s 4 sätestatud tingimusi.\n(2) Mitmike sünni korral on õigus vanemahüvitisele ühel vanemal, arvestades käesolevas seaduses sätestatud erisusi.\n(3) Kui üks vanematest on vanemapuhkusel pärast lapse 30 päeva vanuseks saamist, on õigus vanemahüvitisele sellel vanemal.\n§ 34. Vanemahüvitise liigid ning vanemahüvitise saamise õiguse tekkimine ja lõppemine\n(1) Vanemahüvitise liigid on ema vanemahüvitis, isa vanemahüvitis, jagatav vanemahüvitis ja lapsendaja vanemahüvitis.\n(2) Vanemahüvitist on õigus saada õiguse tekkimise päevast alates lapse kolmeaastaseks saamiseni lapse kohta kuni 605 kalendripäeva, mis sisaldab ema vanemahüvitise, isa vanemahüvitise ja jagatava vanemahüvitise kalendripäevi.\n(3) Vanemahüvitist on õigus saada samal ajal mõlemal vanemal:\n1) ema vanemahüvitise, isa vanemahüvitise või jagatava vanemahüvitise saamise korral kuni 60 kalendripäeva;\n2) lapsendaja vanemahüvitise saamise korral kuni 35 kalendripäeva.\n(4) Vanemahüvitise samal ajal maksmise korral väheneb käesoleva paragrahvi lõikes 2 või käesoleva seaduse § 38 lõikes 3 nimetatud vanemahüvitise periood hüvitise samal ajal saamise kalendripäevade võrra.\n[RT I, 26.10.2018, 1 - jõust. 01.04.2022, muudetud [RT I, 31.03.2022, 1]]\n(5) Kui vanemahüvitise taotleja on lapsendaja, eestkostja, hoolduspere vanem või vanema abikaasa ning sama lapse eest on vanemahüvitist makstud teisele isikule, on uuel taotlejal õigus saada vanemahüvitist, välja arvatud lapsendaja vanemahüvitist, nende kalendripäevade võrra vähem, mille eest eelmisele taotlejale vanemahüvitist maksti.\n(6) Kolmikute või enamaarvuliste mitmike sünni või enne 34. rasedusnädalat sündinud lapse korral väheneb käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud vanemahüvitise periood hüvitise samal ajal saamise kalendripäevade võrra, kuid kõige rohkem 30 kalendripäeva võrra.\n(7) Kui laps sünnib surnult või sureb 70 kalendripäeva jooksul pärast sündi, on emal, kellel oli vastavalt käesoleva seaduse § 35 lõikele 2 õigus ema vanemahüvitisele enne lapse sündi, õigus saada ema vanemahüvitist 100 järjestikust kalendripäeva. Kui ema on lapse surma päevaks kasutanud ema vanemahüvitist rohkem kui 70 kalendripäeva, on tal õigus saada ema vanemahüvitist 30 järjestikust kalendripäeva lapse surmale järgnevast päevast.\n(8) Kui laps sünnib surnult või sureb 70 kalendripäeva jooksul pärast sündi, on isal õigus saada isa vanemahüvitist 30 järjestikust kalendripäeva olenemata sellest, kas ta on isa vanemahüvitise saamise õigust kasutanud enne lapse eeldatavat sünnikuupäeva või enne lapse surma.\n(9) Kui laps sünnib surnult või sureb 70 kalendripäeva jooksul pärast sündi, on emal, kelle raseduse on tuvastanud arst või ämmaemand ja kellel ei ole õigust ajutise töövõimetuse hüvitisele ravikindlustuse seaduse alusel, õigus saada ema vanemahüvitist 30 järjestikust kalendripäeva lapse surmale järgnevast päevast.\n(10) Isikule, kellel on õigus vanemahüvitisele ja kellel tekib see õigus ka seoses teise lapse või teiste laste kasvatamisega, makstakse vanemahüvitist ühe lapse kohta isiku valikul järgmiselt:\n1) eelmise lapse eest vanemahüvitise maksmise jätkamise korral väheneb hüvitise maksmise periood järgmise lapse eest nende kalendripäevade võrra, millal isikule makstakse jagatavat vanemahüvitist eelmise lapse eest;\n2) järgmise lapse eest vanemahüvitise maksmise korral lõpeb eelmise lapse eest vanemahüvitise saamise õigus.\n§ 35. Ema vanemahüvitis\n(1) Ema vanemahüvitise saamise õigus on lapse emal.\n(2) Ema vanemahüvitist on õigus saada 70 kalendripäeva enne lapse eeldatavat sünnikuupäeva isikul, kelle raseduse on tuvastanud arst või ämmaemand ja kellel on õigus ajutise töövõimetuse hüvitisele ravikindlustuse seaduse alusel.\n(3) Ema vanemahüvitist on õigus saada kuni 100 järjestikust kalendripäeva, millest kuni 70 kalendripäeva enne lapse eeldatavat sünnikuupäeva. Ema vanemahüvitise saamise aeg väheneb nende kalendripäevade võrra, mille võrra ema taotleb ema vanemahüvitist või jääb emapuhkusele vähem kui 70 kalendripäeva enne lapse eeldatavat sünnikuupäeva.\n(4) Kui ema hakkab ema vanemahüvitise saamise õigust kasutama hiljemalt 31. kalendripäeval enne lapse eeldatavat sünnikuupäeva, liidetakse ema vanemahüvitise saamise õiguse tekkimise päeva ja õiguse kasutama hakkamise päeva vahele jäävad kalendripäevad jagatava vanemahüvitise saamise perioodile.\n(5) Kui käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud isikul sünnib laps rohkem kui 70 kalendripäeva enne lapse eeldatavat sünnikuupäeva, on tal õigus saada ema vanemahüvitist 100 järjestikust kalendripäeva alates lapse sünnikuupäevast, või kui ema täitis lapse sündimise päeval tööülesandeid, lapse sünnikuupäevale järgnevast päevast. Kui laps sünnib vähem kui 70 kalendripäeva enne lapse eeldatavat sünnikuupäeva ja ema ei ole hakanud kasutama oma õigust ema vanemahüvitisele, loetakse ema vanemahüvitise õiguse kasutamise alguskuupäevaks lapse sünnikuupäev, või kui ema täitis lapse sündimise päeval tööülesandeid, lapse sünnikuupäevale järgnev päev.\n(6) Emal, kelle raseduse on tuvastanud arst või ämmaemand ja kellel ei ole õigust ajutise töövõimetuse hüvitisele ravikindlustuse seaduse alusel, on õigus ema vanemahüvitisele alates lapse sünnist kuni lapse 30 päeva vanuseks saamiseni.\n(7) Isikul, kellel on õigus saada emapuhkust, on õigus ema vanemahüvitisele üksnes emapuhkuse kasutamise perioodil, kui emapuhkuse andmed on kantud töötamise registrisse.\n§ 36. Isa vanemahüvitis\n(1) Isa vanemahüvitise saamise õigus on lapse isal. Kui lapse isa on surnud, ei täida perekonnaseadusest tulenevat kohustust last kasvatada ja tema eest hoolitseda või esitab Sotsiaalkindlustusametile kirjaliku teate isa vanemahüvitisest loobumise kohta, on isa vanemahüvitise saamise õigus ema abikaasal või registreeritud elukaaslasel.\n(2) Isal tekib isa vanemahüvitise saamise õigus 30 päeva enne arsti või ämmaemanda määratud lapse eeldatavat sünnikuupäeva. Isa vanemahüvitist on õigus saada 30 kalendripäeva.\n(3) Isikul, kellel on õigus saada isapuhkust, on õigus isa vanemahüvitisele üksnes isapuhkuse kasutamise perioodil, kui isapuhkuse andmed on kantud töötamise registrisse.\n(4) Isa vanemahüvitist võib maksta iga lapse kohta kuni lapse kolmeaastaseks saamiseni. Vanemahüvitist ei maksta samal ajal kahe või enama lapse eest. Mitmike sünni puhul makstakse isale täiendavat vanemahüvitist käesoleva paragrahvi lõikes 2 sätestatud ulatuses.\n§ 37. Jagatav vanemahüvitis\n(1) Jagatava vanemahüvitise saamise õigus on lapse vanemal. Vanema abikaasal või registreeritud elukaaslasel on õigus jagatavale vanemahüvitisele, kui lapse üks vanem on surnud, ei täida perekonnaseadusest tulenevat kohustust last kasvatada ja tema eest hoolitseda või kui lapse vanem esitab Sotsiaalkindlustusametile kirjaliku teate vanemahüvitise saamise õiguse kasutamisest loobumise kohta. Jagatavat vanemahüvitist on õigus saada 475 kalendripäeva, arvestades käesolevas seaduses sätestatud erisusi.\n(2) Isikul, kellel ei ole õigust ema vanemahüvitisele enne lapse sündi, on õigus saada jagatavat vanemahüvitist 515 kalendripäeva.\n(3) Emal on jagatava vanemahüvitise saamise õigus pärast ema vanemahüvitise saamise õiguse lõppemist. Isal on jagatava vanemahüvitise saamise õigus pärast isa vanemahüvitise saamise õiguse lõppemist.\n(4) Kui lapse vanemad on surnud või ei täida perekonnaseadusest tulenevat kohustust last kasvatada ja tema eest hoolitseda, on jagatava vanemahüvitise saamise õigus lapsendajal, eestkostjal või hoolduspere vanemal. Jagatavat vanemahüvitist on õigus saada alates lapse sünnist 545 kalendripäeva, arvestades käesolevas seaduses sätestatud erisusi.\n§ 38. Lapsendaja vanemahüvitis\n(1) Lapsendaja vanemahüvitise saamise õigus on ühel lapsendajal, kes lapsendab lapse perekonnaseaduse 11. peatükis sätestatud korras, või hoolduspere vanemal, kui ta ei ole selle lapse bioloogilise vanema abikaasa.\n(2) Lapsendaja vanemahüvitisele on õigus käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud isikul, kellel on õigus saada ajutise töövõimetuse hüvitist ravikindlustuse seaduse alusel.\n(3) Lapsendajal või hoolduspere vanemal on õigus saada lapsendaja vanemahüvitist 70 kalendripäeva kuue kuu jooksul alates lapsendamise kohtuotsuse jõustumise või hoolduspere vanema lepingu sõlmimise päevast.\n(4) Kui lapsendajal või hoolduspere vanemal on õigus saada vanemahüvitist rohkem kui 70 kalendripäeva, ei ole tal õigust lapsendaja vanemahüvitisele. Kui lapsendajal on õigus saada vanemahüvitist 70 kalendripäeva või vähem, on tal õigus üksnes lapsendaja vanemahüvitisele.\n(5) Isikul, kellel on töölepingu seaduse § 61 alusel õigus saada lapsendajapuhkust, on õigus lapsendaja vanemahüvitisele.\n(6) Kui hoolduspere vanem on ühe lapse eest kasutanud õigust lapsendaja vanemahüvitisele, ei ole tal õigust saada sama lapse lapsendamise korral käesolevas paragrahvis sätestatud lapsendaja vanemahüvitist.\n2. jagu Vanemahüvitise suuruse arvutamine, vanemahüvitise määr ja vanemahüvitise arvutamise erisused\n§ 39. Vanemahüvitise arvutamise alused\n(1) Ühe kalendripäeva vanemahüvitise suurus arvutatakse vanemahüvitise taotleja ühe kalendrikuu keskmisest tulust, millelt on tasutud sotsiaalmaks.\n(3) Ühe kalendrikuu keskmise isikustatud sotsiaalmaksu suuruse arvutamise periood (edaspidi käesolevas jaos arvestusperiood) on:\n1) isikul, kellel on enne lapse sündi õigus ema vanemahüvitisele, lapse eeldatavale sünnikuule eelnenud 21 kalendrikuud, millest on maha arvatud lapse sünnikuule eelnenud üheksa kalendrikuud;\n2) teistel vanemahüvitise saamise õigust omavatel isikutel ja käesoleva lõike punktis 1 nimetatud isikul jagatava vanemahüvitise saamise õiguse tekkimisel lapse sünnikuule eelnenud 21 kalendrikuud, millest on maha arvatud lapse sünnikuule eelnenud üheksa kalendrikuud.\n(4) Lapsendaja vanemahüvitise taotleja ühe kalendrikuu keskmise isikustatud sotsiaalmaksu suuruse arvestusperiood on lapsendaja vanemahüvitise saamise õiguse tekkimise kalendrikuule eelnenud 15 kalendrikuud, millest on maha arvatud selle õiguse tekkimise kuule eelnenud kolm kalendrikuud.\n(5) Ühe kalendrikuu keskmise isikustatud sotsiaalmaksu suurus on arvestusperioodi isikustatud sotsiaalmaksu ja selle kalendrikuude arvu jagatis. Isikustatud sotsiaalmaksu hulka ei arvata töötuskindlustuse seaduses sätestatud töötuskindlustushüvitiselt ning tööandja maksejõuetuse hüvitiselt ega sotsiaalmaksuseaduse § 6 alusel, välja arvatud lõike 1 punktide 5 ja 14 alusel, arvestatud sotsiaalmaksu.\n(51) Kui vanemahüvitist arvutatakse olukorras, kus isik vanemahüvitise arvutamise aluseks oleval arvestusperioodil töötas, ja selle aja eest maksab Eesti Töötukassa tööandja maksejõuetuse hüvitist ning arvestab sellelt sotsiaalmaksu, mis laekub vanemahüvitise arvutamise aluseks oleval ajal või pärast seda, arvatakse tööandja maksejõuetuse hüvitiselt arvestatud sotsiaalmaks isikustatud sotsiaalmaksu hulka.\n(6) Käesoleva paragrahvi lõikes 5 nimetatud kalendrikuude arv on arvestusperioodi kalendripäevade arvu ja töövõimetuslehe alusel ajutiselt töölt vabastatud päevade arvu vahe jagatuna 30-ga, kuid mitte suurem kui 12. Kalendrikuude arv arvutatakse täpsusega kaks kohta pärast koma. Kui kalendrikuude arv on võrdne nulliga, kuid isik on saanud sotsiaalmaksuga maksustatavat tulu, jagatakse tema tulu arvuga 12.\n(61) Kui isik on olnud arvestusperioodi jooksul Eesti Töötukassas töötuna arvel, lähtutakse vanemahüvitise suuruse arvutamisel käesoleva paragrahvi lõikes 6 sätestatud põhimõtetest, kuid arvestusperioodi kalendripäevade arvust lahutatakse peale töövõimetuslehe alusel ajutiselt töölt vabastatud päevade arvu ka arvestusperioodil töötuna arvel oldud nende päevade arv, mis töövõimetuslehe päevadega ei kattu. Töötuna arvel oleku ajal ajutiselt töötamine tööturuteenuste ja -toetuste seaduse § 42 kohaselt loetakse töötuna arvel olekuks ja saadud tulu võetakse arvesse vanemahüvitise suuruse arvutamisel.\n[RT I, 28.05.2021, 12 - jõust. 01.04.2022, kehtib kuni 31.12.2026]\n(62) Kui isik on koondamise korral õigustatud saama töötuskindlustuse seaduse § 141 kohaselt kindlustushüvitist, arvestatakse käesoleva paragrahvi lõikes 61 nimetatud töötuna arvel oldud aega töötuskindlustuse seaduse § 6 lõike 4 punktides 1 ja 2 sätestatud kalendripäevade möödumisest.\n(63) Kui tegemist on erivajadusega lapse vanema toetust saama õigustatud isikuga sotsiaalhoolekande seaduse § 1402 lõike 1 alusel kehtestatud määruse järgi, lähtutakse vanemahüvitise suuruse arvutamisel käesoleva paragrahvi lõikes 61 sätestatud põhimõtetest, kuid arvestusperioodi kalendripäevade arvust lahutatakse erivajadusega lapse vanema toetuse saamiseks tasustamata puhkusel oldud päevade arv ja nende päevade arv, millal võlaõiguslik leping oli peatunud.\n(7) Ühe kalendripäeva vanemahüvitise suurus on 100 protsenti käesoleva paragrahvi lõigete 1–6 alusel arvutatud ühe kalendrikuu keskmisest tulust jagatuna 30-ga.\n§ 40. Vanemahüvitise ülempiir\n(1) Ühe kalendrikuu vanemahüvitise ülempiir (edaspidi käesolevas peatükis hüvitise ülempiir) on lapse sünni aastast ja lapsendaja vanemahüvitise korral vanemahüvitisele õiguse tekkimise aastast arvates üle-eelmise kalendriaasta Eesti keskmise sotsiaalmaksuga maksustatava ühe kalendrikuu tulu kolmekordne suurus.\n(3) Ühe kalendripäeva hüvitise ülempiiri arvutamiseks jagatakse ühe kalendrikuu hüvitise ülempiir 30-ga.\n(4) Sotsiaalkindlustusamet arvutab järgmise kalendriaasta ühe kalendrikuu hüvitise ülempiiri ja avaldab selle oma veebilehel hiljemalt jooksva aasta 1. maiks.\n(5) Käesolevat paragrahvi ei kohaldata ema vanemahüvitisele, välja arvatud käesoleva seaduse §-s 43 sätestatud juhul.\n(6) Käesolevat paragrahvi ei kohaldata ema vanemahüvitisele, kui selle arvutamisel lähtutakse käesoleva seaduse § 39 lõigetest 61–63 ning ema on olnud vanemahüvitise arvestusperioodi jooksul Eesti Töötukassas töötuna arvel 183 kalendripäeva või rohkem.\n[RT I, 26.10.2018, 1 - jõust. 01.04.2022, muudetud [RT I, 31.03.2022, 1] - lõige 6 kehtib kuni 09.04.2024]\n§ 41. Vanemahüvitise määr\n(1) Ühe kalendrikuu vanemahüvitise määr (edaspidi käesolevas peatükis hüvitise määr) on eelmise kalendriaasta 1. jaanuaril kehtinud töötasu alammäär. Ühe kalendrikuu hüvitise määr kehtestatakse igaks eelarveaastaks riigieelarvega.\n(2) Ühe kalendripäeva hüvitise määra arvutamiseks jagatakse ühe kalendrikuu hüvitise määr 30-ga.\n(3) Kui vanemahüvitise taotleja ei saanud arvestusperioodil sotsiaalmaksuga maksustatavat tulu, võrdub ühe kalendripäeva vanemahüvitise suurus ühe kalendripäeva hüvitise määraga.\n(4) [Kehtetu - RT I, 30.06.2020, 11 - jõust. 01.04.2022]\n§ 42. Vanemahüvitise suuruse arvutamise erisused\n(1) Kui käesoleva seaduse § 39 lõigete 2–6 alusel arvutatud ühe kalendrikuu keskmine tulu on vanemahüvitise taotlejal väiksem kui Vabariigi Valitsuse kehtestatud töötasu alammäär, võrdub ühe kalendripäeva vanemahüvitise suurus töötasu alammäära ja arvu 30 jagatisega.\n(2) [Välja jäetud - RT I, 26.10.2018, 1 - jõust. 01.04.2022, muudetud [RT I, 31.03.2022, 1]]\n§ 43. Vanemahüvitise arvutamine laste järjestikuse sünni korral\n(1) Kui vanemahüvitise taotlejal, kelle lapse sünni vahe eelmise lapse sünniga on lühem kui kolm aastat, on käesoleva seaduse §-de 39–42 alusel arvutatud ühe kalendrikuu keskmine tulu väiksem kui talle eelmisel korral määratud vanemahüvitise arvutamise aluseks olnud tulu või sellega võrdne, arvutatakse vanemahüvitise suurus varasemast tulust.\n(2) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatud juhul rakendatakse ema vanemahüvitisele hüvitise ülempiiri.\n3. jagu Vanemahüvitise ümberarvutamine\n§ 44. Vanemahüvitise ümberarvutamine\n(1) Kui vanemahüvitise saaja saab vanemahüvitise maksmise kalendrikuul sotsiaalmaksuga maksustatavat tulu, mis on suurem kui pool hüvitise ülempiirist, sealhulgas teisest Euroopa Majanduspiirkonna lepinguriigist või Šveitsi Konföderatsioonist, välja arvatud füüsilisest isikust ettevõtja ettevõtlustulu, (edaspidi tulu) vähendatakse vanemahüvitist.\n(2) Vanemahüvitise vähendamiseks korrutatakse ühe kalendripäeva hüvitise määr nende päevade arvuga, mille eest vanemahüvitis on arvutatud.\n(3) Vanemahüvitisest lahutatakse poolt hüvitise ülempiiri ületav tuluosa, mis on jagatud kahega. Saadud tulemus ei või olla väiksem kui käesoleva paragrahvi lõikes 2 sätestatud hüvitise määra alusel arvutatud vanemahüvitis.\n(4) Kui sotsiaalmaksu maksja süü tõttu makstakse vanemahüvitise maksmise kalendrikuul vanemahüvitise saajale õigel ajal maksmata jäänud sotsiaalmaksuga maksustatavat tulu, on Sotsiaalkindlustusametil õigus vanemahüvitise saaja esitatud tõendite alusel lugeda sotsiaalmaksuga maksustatav tulu väljamakstuks sellel kalendrikuul, millal sotsiaalmaksu maksja oleks pidanud selle tulu tegelikult välja maksma.\n(5) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatud vanemahüvitise vähendamist ei rakendata järgmise tulu suhtes:\n1) esimesel vanemahüvitise maksmise kalendrikuul vanemahüvitise saamise õiguse tekkimise kuule eelnenud kalendrikuude eest saadud tulu;\n2) pärast vanemahüvitise saamise õiguse lõppemist saadud tulu, kui vanemahüvitise maksmise kalendrikuul on tulu saadud selle perioodi eest, mis järgneb vanemahüvitise saamise õiguse lõppemisele;\n4) enne vanemahüvitise saamise õiguse tekkimist saamata jäänud tulu, mis makstakse välja vanemahüvitise maksmise kalendrikuul, kui hilisem maksmine toimus sotsiaalmaksu maksja süül;\n5) tulu, mille isik teenis ajavahemikul vanemahüvitise maksmise peatamisest kuni selle jätkamiseni.\n(6) Käesolevas paragrahvis sätestatut ei kohaldata ema vanemahüvitise ja isa vanemahüvitise maksmisel.\n§ 45. Vanemahüvitise ümberarvutamine kalendriaasta vahetumisel või korduval taotlemisel\n(1) Iga kalendriaasta 1. jaanuaril arvutatakse käesoleva seaduse § 42 alusel määratud ühe kalendripäeva vanemahüvitis ümber, kui see on väiksem ühe kalendripäeva vanemahüvitisest, mis on arvutatud töölepingu seaduse § 29 lõike 5 alusel määrusega kehtestatud töötasu alammäära järgi. Ühe kalendripäeva eest makstakse vanemahüvitist, mille suurus on töötasu alammäära ja arvu 30 jagatis.\n(2) Ühe kalendripäeva vanemahüvitist, mille suurus on määratud ühe kalendripäeva hüvitise ülempiiri suuruses või ühe kalendripäeva hüvitise määra suuruses, kalendriaasta vahetumisel ümber ei arvutata.\n(3) Kui vanemahüvitist taotleb sama lapse eest korduvalt sama isik, ei arvutata tema ühe kalendripäeva vanemahüvitise suurust ümber, välja arvatud käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatud juhul.\n(4) Kui emale on määratud ema vanemahüvitis üle hüvitise ülempiiri, kohaldatakse emale jagatava vanemahüvitise määramisel hüvitise ülempiiri.\n4. jagu Vanemahüvitise määramine ja maksmine, isikute teatamiskohustus ning vanemahüvitise tagasinõudmine\n§ 46. Vanemahüvitise määramine, maksmine ning sellest teavitamine\n(1) Sotsiaalkindlustusamet määrab vanemahüvitise sellele õiguse tekkimise päevast, kui ta on vanemahüvitise määramiseks vajalikud andmed saanud kuue kuu jooksul vanemahüvitise saamise õiguse tekkimise päevast arvates. Isikule, kellel on õigus samal ajal mitmele vanemahüvitisele, määratakse üks vanemahüvitis isiku valikul.\n(2) Käesoleva seaduse § 34 lõikes 7 sätestatud juhul määratakse jagatav vanemahüvitis isiku taotluseta ühe kuu jooksul jagatava vanemahüvitise saamise õiguse tekkimise päevast arvates.\n(3) Kui ema taotleb ema vanemahüvitist enne lapse sündi, määratakse ema vanemahüvitis, kui on täidetud järgmised tingimused:\n1) sünnituslehe andmed on edastatud sotsiaalkaitse infosüsteemi;\n2) emapuhkuse õigust omava isiku emapuhkuse andmed on kantud töötamise registrisse.\n(4) Kui isa taotleb isa vanemahüvitist lapse sünnile eelneva perioodi eest, määratakse ja makstakse isa vanemahüvitis viie tööpäeva jooksul pärast lapse sündi, kui on täidetud järgmised tingimused:\n1) lapse sünniandmed on edastatud rahvastikuregistrisse;\n2) isapuhkuse õigust omava isiku isapuhkuse andmed on kantud töötamise registrisse.\n(5) Kui emal ei ole enne lapse sündi õigust ema vanemahüvitisele, määratakse ema vanemahüvitis pärast taotluse esitamist, kui lapse sünniandmed on edastatud rahvastikuregistrisse.\n(6) Vanemahüvitis määratakse ja makstakse välja nende päevade eest, mille eest on isik taotluse esitamise kalendrikuus vanemahüvitist taotlenud. Vanemahüvitise maksmise kalendrikuu on kuu, mille eest hüvitist makstakse. Vanemahüvitis makstakse välja üks kord kuus eelmise kalendrikuu eest.\n(61) Sünnitusleht on lapse eeldatavat sünnikuupäeva kajastav vanemahüvitise määramise aluseks olev dokument või andmete koosseis, mille kirjutab isiku soovil välja naistearst, perearst või ämmaemand tervishoiuteenuse osutamise käigus ja mille tervishoiuteenuse osutaja edastab sotsiaalkaitse infosüsteemi. Sünnituslehel kajastatakse ema üldised isikuandmed ja andmed seoses sünnitähtaja ja loodete arvuga ning tervishoiuteenuse osutaja ja teenusega seotud andmed.\n(7) Sünnituslehe täpsema andmekoosseisu ning sünnituslehe väljakirjutamise ja Sotsiaalkindlustusametile edastamise tingimused ja korra kehtestab valdkonna eest vastutav minister määrusega.\n(8) Sotsiaalkindlustusamet teatab tööandjale töötaja emapuhkuse, isapuhkuse, lapsendajapuhkuse, lapsepuhkuse ja puudega lapse vanema lapsepuhkuse taotlusest, sealhulgas puhkuse algus- ja lõpukuupäeva. Tööandja teavitab Sotsiaalkindlustusametit viie kalendripäeva jooksul, kui ta ei nõustu puhkuse andmisega taotlusel märgitud kuupäevadel.\n§ 461. Vanemahüvitise maksmise peatamine ja jätkamine ning vanemahüvitise saaja vahetamine\n(1) Vanemahüvitise saaja võib Sotsiaalkindlustusametile esitada teate vanemahüvitise, välja arvatud ema vanemahüvitise, maksmise peatamiseks või jätkamiseks.\n(2) Vanemahüvitise maksmine peatub isiku määratud kuupäeval. Vanemahüvitise maksmine jätkub isiku määratud kuupäevast alates.\n(3) Vanemahüvitise maksmise peatamine ja jätkamine määratakse Sotsiaalkindlustusameti toiminguga ning teavitatakse vanemahüvitise saajat nende kalendripäevade arvust, mille eest on vanemahüvitist makstud, ja nende kalendripäevade arvust, mille eest on veel õigus vanemahüvitist saada.\n(4) Vanemahüvitise maksmine loetakse peatatuks, kui vanemahüvitise saamise õigust ei ole kasutatud ühes kalendrikuus ühtegi päeva.\n(5) Vanemahüvitise samale isikule maksmise jätkamisel ühe kalendripäeva vanemahüvitise suurust ümber ei arvutata, välja arvatud käesoleva seaduse § 45 lõikes 1 sätestatud juhul.\n(6) Vanemahüvitise saaja vahetamise korral arvutatakse uue taotleja vanemahüvitise suurus käesoleva seaduse §-de 39–42 alusel, välja arvatud juhul, kui vanemahüvitis on määratud § 43 alusel.\n(7) Vanemahüvitise saaja vahetamise korral rakendatakse uuele taotlejale tema vanemahüvitise saamise õiguse tekkimise päeval kehtinud hüvitise määra ja hüvitise ülempiiri.\n(8) Vanemahüvitise saaja vahetamise korral määratakse vanemahüvitis uuele taotlejale taotluse esitamisele järgnevast kuust alates.\n§ 462. Vanemahüvitise saaja teatamiskohustus\n(1) Kui jagatava vanemahüvitise või lapsendaja vanemahüvitise saaja saab vanemahüvitise maksmise kalendrikuul sotsiaalmaksuga maksustatavat tulu, mis on suurem kui pool hüvitise ülempiirist, välja arvatud füüsilisest isikust ettevõtja ettevõtlustulu, on ta kohustatud sellest Sotsiaalkindlustusametile viivitamata teatama.\n(2) Kui jagatava vanemahüvitise või lapsendaja vanemahüvitise saaja saab käesoleva seaduse § 44 lõigetes 4 ja 5 nimetatud sotsiaalmaksuga maksustatavat tulu, mis on suurem kui pool hüvitise ülempiirist, esitab ta Sotsiaalkindlustusametile sotsiaalmaksu maksja tõendi tulu saamise kohta, jõustunud kohtuotsuse, kohtumääruse, töövaidluskomisjoni otsuse või muu asjakohase dokumendi.\n§ 463. Sotsiaalmaksu maksja teatamiskohustus\n(1) Kui jagatava vanemahüvitise või lapsendaja vanemahüvitise saaja tulu on suurem kui pool hüvitise ülempiirist, on sotsiaalmaksu maksja kohustatud Sotsiaalkindlustusametile esitama jagatava vanemahüvitise või lapsendaja vanemahüvitise saaja nõudel tõendi tema sotsiaalmaksuga maksustatava tulu väljamaksmise kohta:\n1) esimesel vanemahüvitise maksmise kalendrikuul vanemahüvitise saamise õiguse tekkimise kuule eelnenud kalendrikuude eest saadud tulu kohta;\n2) pärast vanemahüvitise saamise õiguse lõppemist saadud tulu kohta, kui vanemahüvitise maksmise kalendrikuul on tulu saadud selle perioodi eest, mis järgneb vanemahüvitise saamise õiguse lõppemisele;\n3) pärast vanemahüvitise maksmise peatamist saadud tulu kohta, kui vanemahüvitise maksmise jätkamise kalendrikuul on tulu saadud selle perioodi eest, kui vanemahüvitise maksmine oli peatatud.\n(2) Sotsiaalmaksu maksja tõendi andmekoosseisu kehtestab valdkonna eest vastutav minister määrusega.\n§ 464. Vanemahüvitise tasaarvestamine ja tagasinõudmine\n(1) Vanemahüvitis tasaarvestatakse või nõutakse tagasi sotsiaalseadustiku üldosa seaduses sätestatud korras, kui ilmneb, et:\n1) vanemahüvitise saajale makstud tulu oli väiksem kui vanemahüvitise arvutamise aluseks olnud tulu või tulu pealt makstud sotsiaalmaks;\n2) vanemahüvitise saajale on vanemahüvitist makstud rohkem seetõttu, et töötamise registris on emapuhkuse, isapuhkuse või vanemapuhkuse andmeid vanemahüvitise määramise ajaga võrreldes muudetud.\n(2) Sotsiaalkindlustusamet kontrollib isikustatud sotsiaalmaksu andmeid vanemahüvitise maksmise kalendrikuude kohta vanemahüvitise maksmise perioodil ja neli kuud pärast vanemahüvitise saamise õiguse lõppemist.\n(3) Kui selgub, et vanemahüvitise arvutamise aluseks olevad isikustatud sotsiaalmaksu andmed on muutunud, arvutatakse vanemahüvitis ümber ja enam makstud vanemahüvitis nõutakse vanemahüvitise saajalt tagasi.\n(4) Sotsiaalkindlustusamet kontrollib vanemahüvitise arvutamise aluseks olevaid isikustatud sotsiaalmaksu andmeid tagasiulatuvalt kolme aasta jooksul pärast vanemahüvitise saamise õiguse lõppemist.\n(5) Sotsiaalkindlustusamet kontrollib töötamise registrist emapuhkuse, isapuhkuse ja vanemapuhkuse andmeid kolme aasta jooksul pärast vanemahüvitise saamise õiguse lõppemist.\n(1) Kohtumenetlusaegset elatisabi makstakse, kui võlgnik ei täida ülalpidamiskohustust perekonnaseaduse §-s 101 sätestatud ulatuses.\n[RT I, 22.12.2021, 2 - jõust. 01.01.2022]\n(2) Täitemenetlusaegset elatisabi makstakse, kui elatise sissenõudmiseks täitetoimiku avamisest on möödunud üks kuu ja pärast seda on tekkinud võlgnevus käesoleva paragrahvi lõikes 5 sätestatud perioodi eest.\n(5) Täitemenetlusaegse elatisabi suuruse arvutamise aluseks võetakse sissenõudjale elatisena laekunud summad kalendrikuu esimesest kuni kalendrikuu viimase kuupäevani.\n(4) Kui käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud tasaarvestuse tulemusel ei ole nõue rahuldatud, on Sotsiaalkindlustusametil õigus edastada nõue sissenõudmiseks Maksu- ja Tolliametile.\n(2) Riigile üleläinud elatisnõude sissenõudmist korraldab ja võlausaldaja õigusi teostab Maksu- ja Tolliamet.\nKäesoleva seaduse § 50 lõikes 2 sätestatud ühekuulist ooteaega kohaldatakse tagasiulatuvalt täitemenetluses juba esitatud elatisabi avalduse suhtes, kus elatisabi ei ole veel makstud, kuna varem kehtinud neljakuuline ooteaeg ei ole veel möödunud.\n(3) Vanemahüvitise suuruse arvutamisel töötusega arvestamise põhimõtte rakendamise sotsiaalse, sealhulgas demograafilise eeldatava olulise mõju järelhindamise teeb Sotsiaalministeerium hiljemalt 2024. aastal.\n[RT I, 28.05.2021, 12 - jõust. 01.07.2021]\n§ 631. Üleminekusätted vanemahüvitise ning lapsehooldustasu määramisel ja maksmisel\n(1) Isikule, kellel oli õigus saada vanemahüvitist enne 2019. aasta 1. septembrit, ei kohaldata temale väljamaksmata vanemahüvitise suhtes 2019. aasta 1. septembril jõustunud perehüvitiste seaduse §-des 37–40 sätestatut.\n(2) Isikule, kellel on õigus saada lapsehooldustasu kuni 2019. aasta 31. augustini kehtinud perehüvitiste seaduse alusel, määratakse ja makstakse lapsehooldustasu kuni 2024. aasta 31. augustini või lapsehooldustasu saamise õiguse lõppemiseni. Sotsiaalkindlustusamet kohaldab lapsehooldustasu määramisel ja maksmisel enne 2019. aasta 1. septembrit kehtinud perehüvitiste seadust.\n(3) Isa vanemahüvitise saamise õigus on üksnes isal, kelle laps sünnib 2020. aasta 1. juulil või hiljem, välja arvatud töölepingu seaduse § 1392 lõigetes 1 ja 5 sätestatud juhtudel.\n(4) Isikule, kellel tekkis õigus sünnitushüvitisele ravikindlustuse seaduse alusel enne 2022. aasta 1. aprilli, makstakse sünnitushüvitist ravikindlustuse seaduse kuni 2022. aasta 31. märtsini kehtinud redaktsioonis sätestatud alustel, tingimustel ja korras. Sünnituslehe lõpupäevale järgnevast päevast tekib isikul käesoleva seaduse alusel õigus üksnes jagatavale vanemahüvitisele 435 päevaks.\n(5) Käesoleva paragrahvi lõikes 4 nimetatud sünnitushüvitist saama õigustatud isikule, kellele makstav jagatav vanemahüvitis arvutatakse käesoleva seaduse § 43 lõike 1 alusel, hüvitatakse alates lapse sünnist jagatava vanemahüvitise ja sünnitushüvitise vahe, mis loetakse jagatavaks vanemahüvitiseks.\n(6) Kui isikule on vanemahüvitis määratud enne 2022. aasta 1. aprilli, kohaldatakse vanemahüvitise kasutamata kalendripäevadele käesoleva seaduse 2022. aasta 1. aprillil jõustunud redaktsiooni.\n(7) Isikul, kellele maksti kuni 2022. aasta 1. aprillini isa täiendavat vanemahüvitist, vähendatakse isa vanemahüvitise saamise õigust nende kalendripäevade võrra, kui ta sai isa täiendavat vanemahüvitist.\n(8) Isikule, kellel tekkis õigus lapsendamishüvitisele ravikindlustuse seaduse alusel enne 2022. aasta 1. aprilli, makstakse lapsendamishüvitist ravikindlustuse seaduse kuni 2022. aasta 31. märtsini kehtinud redaktsioonis sätestatud alustel, tingimustel ja korras.\n§ 632. Üleminekusäte vanemahüvitise arvutamisel laste järjestikuse sünni korral\nKui vanemahüvitise saajal, kelle lapse sünni vahe eelmise lapse sünniga on lühem kui kolm aastat ning käesoleva seaduse §-de 37–40 alusel arvutatud ühe kalendrikuu keskmine tulu on väiksem kui talle eelmisel korral määratud hüvitise arvutamise aluseks olnud tulu või see on sellega võrdne, arvutab Sotsiaalkindlustusamet vanemahüvitise ümber edasiulatuvalt alates 2020. aasta 1. juulist vastavalt käesoleva seaduse 2020. aasta 1. juulil jõustunud § 41 lõikele 1. Vanemahüvitis arvutatakse ümber ja makstakse välja Sotsiaalkindlustusameti toiminguga hiljemalt 2020. aasta 30. novembriks.\n§ 633. Peretoetuste maksmine Sotsiaalministeeriumi hallatava riigiasutuse statsionaarse õppega täienduskoolituse kursusel osalemise korral\nKäesoleva seaduse § 17 lõikes 2 nimetatud juhul makstakse peretoetusi Sotsiaalministeeriumi hallatava riigiasutuse statsionaarse õppega täienduskoolituse kursusel osalemise korral alates 2021. aasta 1. aprillist.\n§ 634. Vanemahüvitise maksmine tagasiulatuvalt lapse surnult sündimise korral\n(1) Isal, kelle laps sündis surnult pärast 2020. aasta 1. juulit ja enne käesoleva seaduse § 34 lõike 12 jõustumist, on õigus tagasiulatuvalt isa täiendavale vanemahüvitisele isapuhkust kasutamata. Sellisel juhul ei rakendata käesoleva seaduse § 44 lõikes 1 sätestatut taotlemise ajalist piirangut.\n(2) Emal, kelle laps sündis surnult pärast 2020. aasta 1. juulit ja enne käesoleva seaduse § 34 lõike 12 jõustumist ja kellel ei olnud õigust sünnitushüvitisele ravikindlustuse seaduse alusel, on õigus tagasiulatuvalt vanemahüvitisele alates lapse sünni päevast järjestikku 30 kalendripäeva.\n§ 635. Paragrahvi 37 lõigete 4¹–4³ rakendamine\n[Kehtetu - RT I, 28.05.2021, 12 - jõust. 01.04.2022]\n§ 636. Paragrahvi 39 lõigete 6¹–6³ rakendamine\nKäesoleva seaduse § 39 lõigetes 61–63 sätestatut rakendatakse tagasiulatuvalt ajavahemikus 2021. aasta 1. jaanuarist kuni 2023. aasta 31. detsembrini sündinud laste puhul.\n"5) lasterikka pere toetus.";\n2) paragrahvi 17 lõikes 3 asendatakse arv "50" arvuga "55";\n3) paragrahvi 17 lõikes 3 asendatakse arv "55" arvuga "60";\n"§ 21. Lasterikka pere toetus\n(3) Lasterikka pere toetuse suurus seitset või enamat last kasvatavale perele on 400 eurot.".\n(6) Käesoleva seaduse § 34 lõiked 12 ja 13 ning § 44 lõige 15 kehtivad kuni 2022. aasta 31. märtsini.\n(7) Käesoleva seaduse § 37 lõiked 41–43 ja § 635 kehtivad kuni 2022. aasta 31. märtsini.\n(8) Käesoleva seaduse § 39 lõiked 61–63 ja § 636 kehtivad kuni 2026. aasta 31. detsembrini.\n[RT I, 28.05.2021, 12 - jõust. 01.04.2022]\n(9) Käesoleva seaduse § 40 lõige 6 kehtib kuni 2024. aasta 9. aprillini.