Sagedate urineerimise ajal, Värvitud valusalt kirjutada mida teha\nNeed kuuluvad peaaegu igasse raviskeemi, eriti sageli kasutatakse viiruskahjustuste korral; Võõrutusravimid. Kui tunnete survet ja valu lisaks põiele ka vaagnapiirkonnas, võib see põhjustada ärevust.. Koos oksendamisega toksikoosiga raseduse alguses, mis on tingitud süljenäärme tugevast ärritusest, täheldatakse sageli süljevoolu, mis võib põhjustada rase naise kehakaalu olulist ja soovimatut langust kuni kg ühe nädala jooksul. Südamepuudulikkusega kaasneb lisaks urineerimise sageduse suurenemisele ka naha ödeem.\nTeiseks, raseduse algusega vabaneb hormoon östrogeen, mis omakorda alandab temperatuuri. Nende kahe hormonaalse nihke kombinatsioon viib graafikul implantatsiooni depressiooni ilmnemiseni.\nJa ka raseduse tekkimise tunnuseks on baastemperatuur üle 37 kraadi.\nTõsi, see püsib kõrgenenud ainult esimestel nädalatel, kuni platsenta hakkab tööle. Halb enesetunne Paljud naised, kes ei tea raseduse algusest, usuvad, et nad külmetasid ja jäid haigeks. See on tingitud asjaolust, et raseduse esimesel trimestril on naise kehatemperatuur sagedate urineerimise ajal, samuti väsimus. Seetõttu on tunne, et valu allosas kõht puudutus jääb haigeks.\nKuid paljud jäävad natuke haigeks, tõenäoliselt immuunsuse vähese vähenemise tõttu. Sageli on kaebusi kurgu ja nohu kohta. Sellisel juhul pole peamine end raseduse ajal vastunäidustatud tugevate ravimitega ravida ja kasutada traditsioonilisemat meditsiini. Suurenenud rindade tundlikkus Rindade turse või hellus on raseduse tavaline märk ja ilmneb 1—2 nädalat pärast viljastumist.\nNaine võib märgata, kuidas tema rinnad on muutunud; nad reageerivad igale, isegi kergele puudutusele, haavale või paisumisele, mõnikord on neid peaaegu võimatu puudutada. Rinnale viitab ka naha tumenemine nibude ümber. Mündi teine, vähem meeldiv külg on hemorroidide ilmnemine. Paljudel ilmneb see raseduse teisel poolel kasvava loote surve tõttu, kuid mõned tulevased emad eriti need, kes on enne seda sünnitanud puutuvad selle probleemiga kokku juba raseduse esimestel nädalatel, kõik sama suurenenud verevoolu tõttu.\nRaseduse ajal kipitus emakas Paljud raseduse esimesel või teisel nädalal rasedad märgivad perioodilisi kipitustunne emakas. Selle üks põhjus on hormooni "progesterooni" suurenenud tootmine pluss keha üldine ümberkorraldamine raseduse jaoks. Progesteroon pärsib psüühikat, mis avaldub depressioonis, ärrituvuses ja unisuses. Vastavalt raseduse kestuse suurenemisele ja loote kasvule tõuseb lisaks progesteroonile östrogeenide tase, millel on psüühikale stimuleeriv mõju, ja unisus kaob.\nSelle põhjuseks on raseduse esimesel trimestril suurenenud kehatemperatuur ja vererõhu langus. Huvitaval kombel märgivad paljud ka näo punetust õhtul.\nRahutu uni Paljud naised, kes veel rasedusest ei tea, märgivad, et uni on muutunud rahutumaks. Õhtul hakkavad nad varem magama minema ja sageli nad lihtsalt "minestavad", kuid ärkavad ise kell ja ei saa enam magama jääda. Samuti on tunne, et "täidlane" on ka pärast täisööd. Iiveldus, suurenenud süljeeritus, vastumeelsus lõhnadele See klassikaline raseduse märk esineb sageli 2 kuni 8 nädalat pärast rasestumist.\nOksendamine raseduse ajal võib esineda mitu korda päevas ja seda seostatakse sageli iivelduse ja droolimisega.\nOksendamisega kaasneb söögiisu vähenemine, maitse ja lõhna muutus. Seda peetakse keha funktsioonide neuro-endokriinse regulatsiooni häireks ja selle juhtiv roll kuulub kesknärvisüsteemi funktsionaalse seisundi rikkumisele. Kuid sellist oksendamist võivad põhjustada ka maosisese iseloomuga tegurid, mis on sageli seedesüsteemi talitlushäire oluline sümptom.\nKoos oksendamisega toksikoosiga raseduse alguses, mis on tingitud süljenäärme tugevast ärritusest, täheldatakse sageli süljevoolu, mis võib põhjustada rase naise kehakaalu olulist ja soovimatut langust kuni kg ühe nädala jooksul.\nKui rikkalikult eraldatud sülg neelatakse, muudab see, sisenedes maos, maomahla happelisust ja põhjustab seedetrakti rikkumist.\nOluline on arvestada, et oksendamine on kaitsereaktsioon, kuna keha vabaneb mürgistest ja tagasilükatud ainetest. See on evolutsioonilise kohanemise ilming vastuseks kahjulikele mõjudele. Samal ajal kaotab keha koos oksendamisega sülje, seedemahlad, mis sisaldavad kehale vajalikke valke sealhulgas ensüümeelektrolüüte ja mõnel juhul osaliselt või täielikult võetud toitu. Seoses sagedate urineerimise ajal on sagedase oksendamise, vee-soola, valkude ja rasvade ainevahetuse, vitamiinide ja mineraalide tasakaalu korral sagedate urineerimise ajal häiritud sisesekretsiooninäärmete aktiivsus.\nSeljavalu Kerged valud, "lumbago" alaseljas, ristluu piirkonnas, võivad samuti viidata raseduse varajasele perioodile; kerge valu ilmneb pulbrid tsüstiidi naistel perioodiliselt kogu raseduse vältel. Varases staadiumis on vaagnapiirkonnast jalgadeni sageli "lumbago". Peavalu ja migreen Hormooni taseme järsk tõus organismis võib raseduse alguses põhjustada peavalu ja seetõttu ka raseduse kaudne märk. Peavalud taanduvad tavaliselt esimese trimestri lõpuks ja jätavad rase naise oma asendit nautima.\nKäte väike turse Progesteroon aitab kaasa ka soolade ja vedelike kinnihoidmisele kehas, mis võib põhjustada kerget turset, kui käsi rusikasse surudes tunnete, et sõrmed on justkui paksemad.\nPuhitus, gaasid, soolehaigused Raseduse tavaliseks tunnuseks on kõhupiirkonna ümbermõõdu märgatav suurenemine raseduse varases staadiumis, kui emakas on soole paisumise tõttu endiselt veidi suurenenud.\nSeedimise käigus tekib gaas alati soolestikus. Raseduse ajal muutuvad sooled "laisemaks", selle peristaltika aeglustub ja sellest tulenevalt soole sisu liikumiskiirus väheneb, selle puhitus suureneb ja võib tekkida kõhukinnisus.\nSeda soodustavad rasedusele iseloomulikud hormonaalsed muutused, mis põhjustavad kõhuõõne anumate vere täitmise suurenemist ja selle tagajärjel soole seinte kerget turset.\nSagedane tung urineerida Sage urineerimine päeval ja öösel on raseduse varajane märk. Tuleb märkida, et muid valulikke aistinguid valud, lõiked, põletamine pole. Need nähtused kaovad 4. Selle põhjuseks on rasedusega kaasnevad olulised hormonaalsed muutused. Naissoost suguhormoonide suurenenud tase aitab esialgu kaasa märkimisväärse verevoolu vaagnaelunditesse. Veresoonte ülevool põhjustab ajutisi muutusi neerude, kusejuha ja põie töös. Need nähtused raseduse teisel trimestril vähenevad, kuid neid sagedate urineerimise ajal ohutult seostada raseduse sagedaste tunnustega.\nSee on tingitud asjaolust, et kasvav emakas jätab järk-järgult väikese vaagna piirid ja tõuseb üles. Nii väheneb liigne rõhk põiele. Sellepärast pole teisel trimestril sagedase urineerimise kohta peaaegu ühtegi kaebust. Sel ajal võib see nähtus olla patoloogia märk, näiteks nakkuse tungimine kuseteedesse. Sage urineerimine raseduse ajal kolmandal trimestril Hilise raseduse ajal ilmneb sagedane urineerimine tavaliselt uuesti: isegi kui see ei toimunud varem, puutuvad enamus rasedaid kokku kolmandas trimestris.\nKõik see põhjustab põiele lisakoormust. Ka raseduse kolmandal trimestril hakkavad toimima sündimata lapse neerud - nabanööri kaudu erituvad selle elutähtsa toimega tooted ema kehasse.\nSee koormab ka ema kuseteede süsteemi. Sellepärast muutub kiire urineerimisega seotud ebamugavustunne raseduse lõpus täiesti normaalseks seisundiks. Sageli on uriinipidamatuse sümptomeid, mis ilmnevad naerdes, aevastades ja köhides. Mõni nädal enne sünnitust hakkab laps vajuma ema väikesesse kraanikaussi.\nSelle taustal paraneb naise heaolu - kõrvetised mööduvad, suurenenud mao- ja kopsusurve väheneb, kuid tualettruumi tungimiste sagedus suureneb.\nUriin hakkab aga erituma palju väiksemates osades. See on täiesti normaalne nähtus, mille kohaselt juhivad tulevased emad sünnituse peatset lähenemist.\nLihaste lõõgastus, sealhulgas põie lihaskiud. Tsirkuleeriva vere mahu suurenemine. Suurenenud metabolism, neerude suurenenud funktsionaalne aktiivsus. Emaka kasvu, loote suurenemine. Haridus ja lootevee pidev uuendamine. Turse, vedelikupeetus keha kudedes. Loote neeru toimimine raseduse viimasel trimestril. Sündimata lapse surve põiele vahetult enne tema sündi. Samuti võib sagedane urineerimine raseduse ajal tekkida uriini koostise muutumise tõttu happelises suunas, kui tulevane ema jätab toitumise tähelepanuta ja on kiindunud vürtsikatesse ja valgu roogadesse.\nLisaks ilmneb see seisund aneemiaga. Kuidas seisundit leevendada?\nTore, kui sagedane urineerimine oli raseduse esimene märk ja see lakkas lapseootel ema juba alguses häirimast. Kuid paljude naiste jaoks on see häbe ja nad peavad leppima ebamugavustega, mis on seotud nädalate või isegi kuude sagedase tualettruumi tungimisega. Mida sel juhul teha? Pakume kasulikke soovitusi: keelduda toitudest, mis põhjustavad joomise soovi: need on vürtsikad, soolased ja praetud toidud; ärge lisage dieeti joogid ja diureetilise toimega tooted: tee, kohv, puuviljajoogid, roosipuu, kurgid, arbuus; ärge taluge esimest tungimist tualetti; Ärge kandke tihedat aluspesu ega riideid, mis avaldavad põiele survet.\nIsegi väga sagedane urineerimine raseduse ajal ei ole põhjus keelduda päevas piisavalt vedelikku võtmast. Meditsiiniliste näidustuste puudumisel peaks naine jooma päevas vähemalt 2 liitrit puhast vett.\nArstid ei oska enam midagi öelda. Kas mu probleemi põhjus võib olla pigem mingite lihastega seotud või neuroloogiline või psühholoogiline? Või koguni hormoonidega seotud? Ühest kohast lugesin, et võiks proovida hakata pissimiste vahet pikendama kunstlikult — kas see on ohutu? Kuid pidev urineerimine peab olema lihtsalt ebamugavuste asemel hoopis mitmesuguste probleemide näitaja. Tavaliselt urineerivad inimesed kuus kuni seitse korda päevas. Kuid igal juhul peetakse neli kuni kümme korda normaalseks, kui see ei tekita probleeme.\nInimesed, kes urineerivad rohkem kui kaheksa kuni kümme korda päevas, ei tohiks muret tekitada. Sellised tegurid nagu uni, stress ja niisutus mängivad aktiivset rolli selles, kui palju te urineerite ja mitu korda peate tualetti minema. Sagedase urineerimise põhjuse kindlakstegemiseks on vaja põhjalikult pildistada mitte ainult harjumusi, vaid ka sagedate urineerimise ajal. Siin on mõned põhjused, mis aitavad teil kindlaks teha, mis võib olla teie sagedase urineerimise peamine põhjus.\nEttenähtud kogusest rohkem vett juues on liiga sageli urineerimise üks peamisi põhjusi. Üliaktiivne põis Hinnanguliselt 33 miljonit ameeriklast kannatavad üliaktiivse põie nime all. Üliaktiivne põis tekib siis, kui teie põies esinevad närvid põhjustavad selle kokkutõmbumist ilma teie kontrollita. Algselt tajuti üliaktiivset põit vananemise märgina. Hiljuti selgus aga, et umbes veerandil üliaktiivse põiega inimestel diagnoositi haigus enne aastaseks saamist.\nÜliaktiivne põis tähendab, et tunnete pidevalt urineerimise vajadust, isegi kui teie põies pole palju vedelikku.\nSelle probleemiga tegelemiseks on mitu võimalust. On olemas retseptiravimeid, mis aitavad teie probleemi leevendada, samas kui mõned inimesed otsustavad oma probleemi lahendamiseks minna noa alla invasiivsete kliiniliste protseduuride jaoks, nagu näiteks põie Botoxi süstid. Ärevus Pidevas ärevuses viibimine võib põhjustada tõsiseid probleeme ka urineerimisega.\nKui olete füüsiliselt närvis või võitlete ärevusega, võite sageli käia vannitoas. Sellest probleemist saab lahti, kui astute konkreetseid samme oma ärevuse juhtimiseks.\nMeie kehas vedeliku kogunemise ja kõrge vererõhu raviks kasutatavad ravimid toimivad ka diureetikumidena. Kui tarbite suures koguses alkoholi või kofeiiniga jooke, proovige oma tarbimist piirata. Võtke võrdsetes osades 1 tl kuivatatud ja tükeldatud naistepuna ürdiga, segage neid ja pruulige nagu klassikaline tee, filtreerides ja juues kuuma korda päevas 1 kuu jooksul; Imelised köögiviljad. Võtke 1 väike hunnik värsket, värskelt kitkutud peterselli ja porgandi pealseid.\nHaki need rohelised väikesteks tükkideks ja sega. Valage keeva veega üle 1 supilusikatäis segu ja laske sellel sagedate urineerimise ajal, seejärel kurnake ja kasutage päeva jooksul 4 annusena. Protseduuri saab korrata iga päev 2 nädala jooksul; Ravimtaimede infusioon.\nVõtke võrdsetes osades 1 tl kummeli, karuputke ja maisi stigmasid. Segage need ja valage 1 liiter keeva veega, lastes sellel 15 minutit tõmmata.\nHow to grow an Avocado from seeds at home - (part 4)\nHarjutused urineerimisel: Urineerimisprotsessi haripunktis proovige protseduuri aeglustada või lõpetage see täielikult, tehes surumise asemel PC-lihasega sissetõmbeliigutusi; Akti lõpus lõdvestage kõhu, jalgade ja tuhara lihaseid ning ärge hoidke hinge kinni; Korrake treeninguid, kuni saavutate protsessi üle täieliku kontrolli iga päev. Pingutage pubococcygeus lihast aeglaselt ja loendage viieni; Lõdvestuge aeglaselt, samamoodi 5 sekundit; Korrake ülaltoodud kahte sammu 10 lähenemisviisi korral kolm korda päevas; Mõni nädal hiljem, pärast esimeste positiivsete tulemuste saamist, suurendage häbememokkade - lihaste pinge aega 10,15,30 sekundini; Erektsiooni ajal proovige PC-osa jõuliselt ja järsult pingutada, kasutamata vaagna, tuharate jne lihaseid - peenis peaks pisut "hüppama"; Vahekorra ajal tõmmake häbemelihased kokku - see pikendab erektsiooni aega ja suudab kontrollida ejakulatsiooni.\nKasulik video Sage urineerimine meestel. Arsti nõuanded Küsimus Vastus Mis põhjustab sagedane urineerimine meestel ilma valu? Sellisel juhul võib sümptomi põhjustada nii füsioloogilised kui ka patoloogilised põhjused. Esimesel juhul on provotseerivateks teguriteks tõenäoliselt stress või kehv toitumine. Teises on suur tõenäosus endokriinse või kardiovaskulaarse süsteemi patoloogiate tekkeks. Kui sagedane urineerimine ei kao mõne nädala jooksul pärast dieedi korrigeerimist välja arvatud soolased, praetud ja vürtsikad toidud stressiolukordade puudumisel, siis on põhjaliku diagnoosi saamiseks parem pöörduda uroloogi või androloogi poole.


Linnukoer toob välja rohkem linde, kui alla lastakse Küllap on mõnigi lugeja ärganud taasiseseisvumispäeva, 20. augusti hommikul ägeda paugutamise peale. “Sõda? Uus augustiputš?” välgatavad mõttesähvatused uneseguses peas. Mõtete selginedes meenub, et samasugune “sõda” oli ka möödunud aastal samal ajal ja ülemöödunud aastal ja … nii on see olnud alati, niikaugele kui mälu tagasi ulatub. Kuid selline mälestus on vaid neil inimestel, kel kodu lähedal asub mõni veekogu. Tähistab ju see püssiragin sügisese pardijahi hooaja algust.\nTervelt protsendi jagu on Eesti elanikkonna hulgas neid mehi, keda sügishommikused paugud ei ehmata. Nemad ise ongi võimalikud paugutajad. “Jahitunnistusi on välja antud 20 000, sellest veerand kuulub lihtsalt püssihoidjatele, nii et reaalseid jahimehi on ca 15 000, seega üks protsent elanikkonnast,” räägib Eesti Jahimeeste Seltsi jahindusnõunik Andres Lillemäe. “Liidu ajal olid need numbrid suuremad. Nüüd on paljud venelased lahkunud – eelkõige sõjavägi –, mittekodanikelt võeti relvad ära. Samuti on jahimeeste hulgas suremus suur, sest keskmine vanus ületab veidi 50 eluaastat. Kõigele vaatamata lööb Eesti Jahimeeste Selts oma liikmete arvuga ükskõik millist teist ühiskondlikku organisatsiooni praeguses Eesti Vabariigis. Kes on aga selle paugutamise võimalikud ohvrid? Keskkonnaministri poolt kinnitatud jahiulukite nimekirjast leiame ühtekokku 36 linnuliiki, neist hanelisi 19 – hallhani, suur-laukhani, rabahani, kanada lagle, piilpart, sinikaelpart, viupart, soopart, rägapart, luitsnokk-part, rääkspart, hahk, punapea-vart, tuttvart, merivart, mustvaeras, aul, sõtkas. Nimekirjast leiame liike, keda enamik jahimehi pole ehk kunagi näinudki. Pole vähimatki lootust kuskil sisemaa järvekesel või jõekaldal näiteks auli või vaerast kohata. Seal käivad paugud põhiliselt sinikaela pihta, sekka satub ka mõni “pritsakas”. Nii kutsutakse pisikesi piil- ja rägaparte.\nKaarel Roht Metsaameti statistikaosakonnast ulatab paberid, mis kajastavad kahe viimase aasta jahitulemusi. Selgub, et ka rannikualadel on sagedamini lastud liigiks sinikaelpart, järgnevad piilpart, soopart ning haned. Kui võrrelda jahistatistikat Eesti Ornitoloogiaühingu poolt esitatud arvukushinnangutega, selgub, et sinikaela esikoht on igati õigustatud. Teisel kohal arvukuselt on hahk, kütitud lindude nimekirjades haigutab aga haha lahtris null. Arvan põhjuseks kaks varianti: kas kohtab sügiseti hahka vaid avamerel või ei kõlba ta süüa. Kaarel Roht pakub aga kolmanda võimaluse – jahimehed ei suuda hahka ära tunda. Ja tõepoolest sisaldab statistikatabeli lahter “määramata pardid” rannikuäärsetes maakondades päris suuri numbreid. Näiteks Hiiumaal on 1998. aastal lastud 347 sinikaelparti, 172 piilparti ja 919 määramata parti. Uurin Andres Lillmäelt, kas mõni jahimees ka luigeliha võiks himustada. Esiteks väidab jahindusnõunik, et lihatüki pärast suurt keegi jahti ei pea. On ju bensiin, padrunid ja muu varustus nii kallis, et odavam on liha osta. Pealegi ei tohi mõista jahipidamist mõrvamisena, vaid liigilise mitmekesisuse ja tasakaalu säilitamisena. Jahimehe jaoks on jaht eelkõige võimalus olla koos loodusega, koos koerast sõbraga. See on võimalus järgida seda ürgset kutset, mis on meisse kodeeritud. Mis aga luigejahti puutub, siis näiteks Saksamaal on jaht kühmnokk-luikedele lubatud, kuna suure arvukuse korral hakkab see uhke lind piirama teiste liikide arvukust. Ta ei lase teistel hanelistel oma territooriumil pesitseda.\nEesti Ornitoloogiaühingu juhataja Andres Kuresoo lisab, et kühmnokki on lubatud küttida ka Hollandis, kus nad on kujunenud olulisteks põllumajanduskahjuriteks. Kuidas on olukord Eestis? On ju meilgi kühmnoka arvukus ja levila kasvanud iga aastaga. Liik asus meie läänesaartele pesitsema nelikümmend aastat tagasi, nüüdseks on levinud kõikjale rannikule ja saartele ning hakanud levima ka siseveekogudele. Luigeküsimuses on Lillemäe ja Kuresoo ühte meelt – oleks vaja mõelda kühmnoka arvukuse reguleerimisele. Partide arvukuse suhtes on aga jahimehed murelikud. Partide vähemaks jäämisest kuulen nii Andres Lillemäelt kui Eesti staažikaimalt jahindustöötajalt, Harju Jahindusklubi direktor Mihkel Merilt. Sama väidab ka pikka aega Kõrvemaa Jahindusklubi juhtinud ligi neljakümneaastase jahimehestaažiga Olav Taada. Samas on selgelt märgatav läbirändavate hanede arvukuse kasv. On siis parte meil liialt palju kütitud? Andres Kuresoo ei pea seda arvamust põhjendatuks. “Linnujaht on Eestis naabermaadega võrreldes tagasihoidlik. See on traditsioon, mida peaks säilitama,” arvab ornitoloogiaühingu juhataja ning peab pesitsevate partide vähenemise põhjuseks pigem elupaikade hävingut. ”Näiteks saartel on linnustiku koostis totaalselt muutunud. Võimutsevad suurkajakad, kühmnokk-luik, hahad. Hõbekajaks on kõige suurem häda – tõrjub välja ujupardid ja naerukajaka. Omaette peamurdmist valmistab kormoran. Aga üldistada on siin raske. Soopart on Eestist pesitsejana kadumas, rääkspardi arvukus aga kasvab pidevalt. Hanede ja laglede arvukus kasvab samuti, Lääne-Euroopas on nad jahilindude nimekirjast välja arvatud. Samas panevad lagled põllumajanduskahjurina põllumehed nutma ning see probleem vajab rahvusvahelist mõistmist. Eestis on viimastel aastatel valgepõsk-laglet lubatud küttida. Lubade alusel. Lääne-Eesti põllumeestele on see küllap veidigi lohutuseks, ometi lasti möödunud aastal lubatud 300 asemel vaid 82 lindu.\nEsmapilgul tundub Eestis linnujahiga kõik korras olevat, ometi koorub jutuajamisest Andres Lillemäega välja tõsine puudujääk. Nimelt kuulub normaalse linnujahi juurde lisaks linnule ja jahimehele ka korralik linnukoer. Koerapuudus on aga praegu Eestis suurim linnujahti puudutav probleem. Milleks on koer vajalik ja miks neid siis pole? “Eestis on praegu “töötavaid” linnukoeri vaid umbes 20. Koera töölepanek on tohutu vaev, aasta-poolteist tõsist pühendumist. Inimestel ei jätku piisavalt viitsimist koeraga jännata,” kurdab Lillemäe. “Ilma koerata jahi puhul on kadu häbematult suur. Umbes kolmandik saagist läheb kaduma!” lisab Lillemäe, kel omal on kaks saksa linnukoera. “Noorem koer on mul aia taha läinud, kardab pauku. Vanem toob aga alati paar parti rohkem, kui ma pauku olen teinud. Ükskord sain hane üldse ilma pauku tegemata. Pärnumaal oli juhus, kus lasti alla 18 lindu, koer tõi välja 28,” kõlab Lillemäe jutt ehtsa jahimehejutuna. Tegelikult on see tõsi. Meenub enda pardijahil käik tosina aasta eest. Sõber oli äsja jahipileti kätte saanud ja esmakordselt linnujahil. Tema ülesanne oli part alla lasta, minu asi see üles leida. Sain tookord selle koeraametiga sajaprotsendiliselt hakkama, kuid see oli sisemaal Jägala jõel. Roostikust on peaaegu võimatu lastud lindu ilma koerata leida. Samas võib järeldada kuuldud jahimehejutust, et ilma püssita võib küll roostikku pardijahile minna, kui koer on kaasas.


KonTikiga Botswanasse - reisijuhiks loodusteadlane Rein Kuresoo! - Kon Tiki KonTikiga Botswanasse - reisijuhiks loodusteadlane Rein Kuresoo!\nSaage tuttavaks: Rein Kuresoo, meie Botswana reisijuht\nRein on bioloog, looduskirjanik, loodusgiid, looduskaitsja, looduskunstik ja -esseist. Ta on Eestimaa Looduse Fondi üks asutajaliikmeid ja olnud ka selle juhataja. Rein tunneb ühtviisi hästi nii Botswana imetajaid, linde kui ka taimi.\nMis asjaoludel sattusid esimest korda Botswanasse?\nEsimest korda sattus Rein Botswanasse ? Okavango delta on maailma suurim oaas. Paljude bioloogide jaoks on see üks unistuste sihtkohti. Reis sai teoks siis, kui see unistus muutus mitme bioloogist sõbra jaoks põletavaks.\nMis Sind Botswana juures köidab?\nBotswana on üllatavalt hästi korraldatud riik. Erinevalt suurest osast teistest Aafrika riikidest ei ole ta ülerahvastatud. Ka safaril saab enamasti ringi sõita ja loomi vaadelda uhkes üksinduses – selles on suur erinevus Kesk-ja Ida- Aafrika riikidega, kus lõvi või leopardi leiab savannis üles selle ümber kogunenud autode järgi. Loodus on Botswanas väga lähedal, maailma askeldused väga kaugel.\nMis on sinu unistuste sihtkoht, kus sa ei ole veel käinud?\nNeid on väga palju aga üritan praegu keskenduda Aafrikale. Ühe piirkonna looduse põhjalikus tundmises on oma võlu – kui õppida nägema suuremaid seoseid, mis valitsevad ühel kontinendil, siis tunned, et iga reis ei tee üksnes su maailma kirevamaks, vaid saad ka tõepoolest targemaks. Aafrikas on üheks paigaks, kus loodus on mandriga võrreldes täiesti erinev, Madagaskar. See saar ja Gabon on mu tulevikuplaanides – juba praegu õpin nende tarbeks prantsuse keelt.\nKas ebola hirm Su Aafrika indu ei jahuta?\nAafrika on väga suur kontinent. Ebola kolded Libeerias ja Sierra-Leones on Euroopale märksa lähemal, kui näiteks Botswanale või isegi Tansaaniale või Etioopiale, seega on isegi teoreetiline oht meile kodus suurem kui neis riikides. Pealegi on inimeste liikumine nende riikide vahel Euroopaga võrreldes praktiliselt olematu. Sellele vaatamata tõdevad Lõuna- ja Kesk-Aafrika safarikorraldajad, et põhjendamatu ebola-paanika tõttu on turiste sel aastal tunduvalt vähem. See on hea uudis turistidele – mida vähem on kliente, seda enam saavad nad end tunda kuningatena. See on aga halb uudis elevantidele – mida vähem turiste, seda väiksema innuga salakütte taga aetakse. Elevantide tapmine on Aafrikas võtnud täiesti katastroofilised mõõtmed, aga Botswanas on asjad endiselt enam-vähem kontrolli all.\nOn sul raamatu või filmisoovitusi Botswana huvilistele?\nBotswana kohta on Alexander McCall Smith´i “Daamide detektiiviagentuur” ja “Kaelkirjaku karje” – need on lihtsalt toredad lood, peale selle Delia ja Mark Owens`i “Kalahari karje”. McCall Smith´i teosed on Botswana esimesest naisdetektiivist (fiktiivsest muidugi) – reisihuvilisele ehk mitte nii palju ütlevad, aga minul oli pärast reisi toredaid äratundmisi. Filmidest on tore Jamie Uysi “Jumalad on vist hullud” (Gods Must Be Crazy).\nVaata ka Botswana reisikava


NULA korraldab ärajäänud inspiratsiooniõhtute asemel veebivestluse — NULA ühiskondlike algatuste inkubaator\n18. märts 2020 ,\nKolmapäeval, 18. märtsil kell 14.00 toimub esmakordselt NULA veebipõhine vestlusring sotsiaalse ettevõtlusega alustamisest. Vestluses osalevad koroonapuhangu tõttu ära jäetud inspiratsiooniõhtute esinejad - Katriin Jüriska (Uuskasutuskeskus), Mari-Liis Sööt (Jututaja) ja Keit Fomotškin (SPIN Programm). Otseülekannet saab jälgida NULA Facebookis ja järelvaatamisena ka DelfiTVs.\nStatistika järgi on ligi pooled Eestis registreeritud sotsiaalsed ettevõtted loodud majandussurutise aastatel (2006-2011). Kas võime näha samasugust mustrit ka lähitulevikus? Mida endast üleüldse kujutab sotsiaalne ettevõte? Millised on olnud tegutsevate sotsiaalsete ettevõtjate kõige suuremad õppetunnid?\nNULA inkubaatori vestlusringis osalevad Uuskasutuskeskuse pikaaegne tegevjuht Katriin Jüriska, kes tõi keskuse välja pankrotist ning arendas sellest Eesti ühe edukama sotsiaalse ettevõtte, eelmisel aastal NULA inkubaatorist võrsunud, eakaid ja noori omavahel kokku viiva algatuse Jututaja eestvedaja Mari-Liis Sööt ning spordi kaudu noorte sotsiaalseid oskusi arendava SPIN programmi juht Keit Fomotškin. Lisaks saab infot NULA inkubaatori tänavuse hooaja kohta, sellest räägivad Heateo SA projektijuht Agnes Miidla ja Kodanikuühiskonna Sihtasutuse koordinaator Mariliis Saaret. Vestlusringi juhib Marleen Pedjasaar (Speak Smart).\nHeateo SA ja Kodanikuühiskonna sihtkapitali poolt 2016. aastal ellu kutsutud NULA inkubaator on seniste tegutsemisaastate jooksul aidanud arendada välja enam kui 30 ühiskondliku algatuse ideed. Iga-aastaselt paneb Kodanikuühiskonna Sihtkapital inkubaatoris osalejatele välja ka 75 000 eurose stardikapitalifondi, mis jaguneb kolme parima lahenduse vahel. Sellel kevadel algab NULA inkubaatori viies hooaeg ning poole aasta pikkusesse koolitus- ja arendusprogrammi saab kandideerida kuni 23. märtsini.


Rattanäituse uuendused 2011 |\nAUTOVABA NÄDAL TARTUS 19.- 24.SEPTEMBER 2011\nKui oled igapäevane autokasutaja, siis juba üheks päevaks auto koju jätmine või 3 sõidu asendamine kaugtöö, jalgsi, jalgratta või ühistranspordikäiguga, vähendab sinu poolt tekitatud liiklus- ja keskkonnakoormust 20%.Vaata täpsemalt www.autovaba.ee\nKUS JA KUIDAS JALGRATTAGA LIIKUDA?\nSÕIDUTEE on sõidukite (ka jalgratta) liikluseks ettenähtud teeosa. Jalgrattaga võib sõita sõidutee paremas ääres või teepeenral, sõites ühes reas üksteise järel. Vasak- või tagasipöörde korral võib jalgrattur paikneda ka sõiduraja vasakus servas. Jalgratturid võivad mööduda seisvast või aeglaselt liikuvast sõidukist paremalt, kui selleks on piisavalt ruumi ja eesoleva sõiduki juht ei ole andnud märku parempöördeks. Jalgratast võib iseseisvalt sõiduteel juhtida vähemalt 10-ne aastane laps, 10–15-aastasel lapsel peab sõiduteel sõitmisel olema kaasas jalgratturi juhiluba. Täiskasvanu vahetu järelevalve all võib sõiduteel jalgratast juhtida vähemalt 8-aastane laps.\nKÕNNITEE on äärekiviga või muul viisil sõiduteest või jalgrattateest eraldatud teeosa, mis on ette nähtud liiklemiseks jalakäijatele ja tasakaaluliikurile. Kõnniteel võivad sõita väikelast rattatoolis sõidutav jalgrattur, alla 13-aastane laps ja tema kaks saatjat. Kõik jalgratturid võivad sõita kõnniteel siis, kui sõiduteel sõitmine on tee seisukorra tõttu oluliselt raskendatud.\nJALGRATTA- JA JALGTEE on jalgrattaga, tasakaaluliikuri ja jalakäija liiklemiseks ettenähtud eraldi tee või teeosa, mis on vastavate liiklusmärkidega tähistatud. Kõnniteel ja jalgratta- ja jalgteel sõites ei tohi jalgrattur ohustada ega takistada jalakäijat. Jalakäija läheduses tohib jalgrattaga sõita jalakäija tavakiirusega.\nJALGRATTATEE on sõiduteest ehituslikult eraldatud või eraldi asuv teeosa või omaette tee, mis on ette nähtud liiklemiseks jalgrattaga, pisimopeediga või mopeediga ning on tähistatud asjakohase liiklusmärgiga.\nJALGRATTARADA on teekattemärgisega tähistatud pikisuunaline sõidutee osa, mis on ette nähtud liiklemiseks jalgratta, pisimopeedi või mopeediga. Jalgratturi juhiluba omamata ei tohi laps iseseisvalt rattaga jalgrattarajal liigelda.\nÕUEALA on jalakäijate ja sõidukite samaaegselt liiklemiseks ettenähtud ala. Õuealal tohib jalgrattur liigelda ohustamata ega takistamata jalakäijat. Mistahes vanuses jalgrattur võib juhiluba omamata jalgrattaga iseseisvalt sõita jalgrattateel, jalgratta- ja jalgteel ning õuealal.\nÜLEKÄIGURADA on jalakäijale sõidutee, jalgrattatee või trammitee ületamiseks ettenähtud vastavate liiklusmärkide või teekattemärgistega tähistatud teeosa, kus juht on kohustatud andma jalakäijale teed. Ülekäigurajal võib sõidutee ületada jalgrattaga sõites, kuid see ei anna jalgratturile teiste sõidukijuhtide suhtes eesõigust. Ohutuse tagamiseks on jalgrattur kohustatud ülekäigurada ületama jalakäija tavakiirusel.\nÜLEKÄIGUKOHT on sõidutee, jalgrattatee või trammitee ületamiseks jalakäijale ettenähtud, arusaadavalt rajatud ja tähistatud teeosa, kus jalakäijal ei ole sõidukijuhi suhtes eesõigust. Ülekäigukohal võib sõidutee ületada jalgrattaga või tasakaaluliikuriga sõites, kuid jalgratturil ega tasakaaluliikuri juhil ei ole sõidukijuhi suhtes eesõigust. Ülekäigukohal sõiduteed ületades ei tohi jalgrattur ega tasakaaluliikuri juht ohustada sõiduteed ületavat jalakäijat.\nMÕNED REEGLID VEEL SEADUSEKIRJAST:\n· Jalgratas on sõiduk ning sõiduteel sõites peab jalgrattur järgima sõidukitele kehtestatud liiklusreegleid.\n· Jalakäijafoor reguleerib lisaks jalakäijate ja tasakaaluliikuri juhtide liiklusele ka jalgratturite liiklust, kui jalgratta- ja jalgteel ei ole kasutatud jalgrattafoori.\n· Autojuht on kohustatud andma teed jalgratturile, kes ületab sõiduteed, millele autojuht pöörab.


Esileht»SÕIDETUD AUTOD»Seat Ibiza – kas kõigi aegade märkamatuim näovärskendus?\nautor Indrek Jakobson 18. nov. 2021 Updated: 18. nov. 2021 5 Mins Read\n2017. aastal nägi ilmavalgust Seat Ibiza viies põlvkond. Neli aastat tagasi olime autost vaimustunud ning pisipuudusi võis lugeda pigem autoarvustaja erisoovideks.\nSuured külgaknad ja õhukesed tagumised piilarid lubavad enne sõidurea vahetamist ka vana kooli kohaselt pilgu üle õla heita, samas kui suur tagaklaas pakub paremat nähtavust kui enamikul konkurentidel. Koos auto kompaktsete mõõtudega muudab see ka parkimise pingevabaks ning võib-olla just seetõttu tuleb tahavaatekaamera eest alati lisa maksta.\nIlmataat lubas testiperioodi jooksul armulikult ka raskemaid olusid proovida. Talvepakett lisab vaid istme- ja peeglisoojendused, kuid laternapesu ei saa mingi raha eest ning tehases paigaldatud eelsoojendusest nagu ka maatriks-LED-tuledest pole mõtet isegi unistada. Hinna- ja autoklass paneb asjad paika.\nLED-tuled valgustavad aga teed igati hästi, valgusvihk on küll kitsavõitu, kuid selle pikkus on käsitsi reguleeritav meeldivalt suures ulatuses. Üheliitrine mootor soojeneb miinuskraadide juures ka linnas oma suuruse kohta kiiresti ning kliimaseadme võimsusest on enam kui küll.\nIbiza puhul on võimalik oma raha eest üsna palju vastu saada. Tegu on igati sümpaatse välimusega (nooremad testijad leidsid üles Golfi mõjutused) võimeka väikese pereautoga, mida tasub kindlasti kaaluda, kui otsite midagi, mis oleks nii praktiline kui ka sõidaks hästi. 355-liitrine pagasiruum B-segmendis konkurentidele eriti sõnaõigust ei jäta.\nHinnad algavad 15 750 euro juurest ning selle eest saate üksnes 59 kW/80 hj 1,0 MPI mootoriga ja viiekäigulise käsikastiga auto madalaimal, Reference tasemel. Kui valite 110 hj 1.0 TSI Style, maksate 17 650 eurot ehk vähem kui 2000 eurot hinnalisa toob pardale juba tänapäevase varustuse nagu valuveljed, kahes osas klapitava seljatoe, kiiruspiiriku asemel püsikiirushoidja, istmesoojendused ja palju muudki head.\nIbiza FR on kõige rikkalikuma varustusega ja maksab samaväärsest Style-varustuses autost 1400 eurot enam, täpselt sama suur on hinnalisa DSG automaatkäigukasti eest. Tippmudel, 1,5-liitrise mootori ja automaatkastiga versioon maksab 22 000 eurot, hindade ja varustusega saab täpsemalt tutvuda siin.\nUuenenud Seat Ibizal pole viga, peamine puudus eelkäijaga võrreldes on likvideeritud – interjöör on oluliselt paranenud. Auto sõidab jätkuvalt hästi ning mugavuse ja praktilisuse üle pole kunagi vaja olnud kurta. Mootorivalik on küll napp ja hübriidsüsteeme pole, aga selles klassis pole neid vajagi. 5 aastat või 100 000 kilomeetrit garantiid võis aastaid tagasi olla kõva argument, kuid praegu on lihtsalt piisav.\nKokkuvõttev küsimus: kas ma ostaksin endale Seat Ibiza? Vastus on kindel jah: kui oleks vajadus väiksema pereauto järele, siis konkurentidel pole kuigi palju vastu panna. Tegu on mahuka ja mugava superminiga, mis tänases mõistes ei maksa palju. Turu trendide kontekstis on tõsiseltvõetavaid puudusi Ibizal tegelikult ainult üks – ta ei ole linnamaastur.\nFotod: Indrek Jakobson, Seat\nEelmine artikkelKaugjuhitav elektriauto läbis Transpordiameti testi esimese etapi\nJärgmine artikkel Hinnarekordid – kas müüa kasutatud autot ise või esinduse kaudu?


PRANTSUSMAA VäLISRIIGI LEGIOON, KUIDAS SINNA PääSEDA, MüüDIDEST JA SISENEMISE REEGLITEST, OSADEST, RIIULITEST JA ETTEVõTETEST, TEENINDUSKOHTADEST, MIS RIIKE VõITLESID - ARMEE MAAILMAS\nNeist oli vähem kui kuuskümmend, kes olid kogu armee vastu.\nTema kaal purustas neid.\nElu, mitte julgus, jättis need Prantsuse sõdurid 30. aprillil 1863.\nVeracruzi ajal langenud leegionäride mälestusmärk\nKas olete väsinud mõõdetud ja monotoonsest elust? Kas sa said võlausaldajaid või teil on seadusega probleeme? Või äkki sa lihtsalt ei ole piisavalt adrenaliini või sa unistad alustada kõike nullist? Ärge muretsege, on olemas lahendus. Lihtsalt võta lennupilet ja sõida: Prantsusmaa, Pariis, 94120 Fontenay-Sous-Bois, Fort De Nogent. Siin on üks kuulsa välisriigi leegioni värbamisjaamu ja siis aitate kindlasti kõigil eespool nimetatud juhtudel. Muidugi, kui te neile lähenete. Prantsuse keele tundmine ei ole vajalik, leegion õpetab teile kiiresti, kuidas õigesti rääkida.\nPrantsuse välisriigi leegion. Leegionärid valgetes korkides, marsivad lõputu Alžeeria kõrbes. See on tõeline sõjalise romantika sümbol, mida võib öelda, selle standard, mis väärib oma koha mõõtmis- ja kaalukambris. Kuumad võitlused, eksootilised riigid, sõjaväeline vendlus, "edasi minna või surra" ...\nKas see on tõesti nii? Mis on prantsuse võõra leegion tegelikkuses? Lõppude lõpuks on selle jaotuse kohta ka teisi kuuldusi. Legionaare nimetatakse sageli palgasõduriteks, kes läksid sõjaväeteenistusse, et mitte vanglas olla. Mis on Prantsusmaa võõra leegion, bandiitide ja kõrilõikajate kogumine või eliitne sõjaväeüksus, mis on võimeline täitma mis tahes korraldust?\n"Mine või suri" või "minna ja surra"?\nNeed küsimused on kahekordselt huvitavad, sest viimastel aastakümnetel on välisriigist saanud üha enam meie kaasmaalaste teenistuskohaks (või varjupaigaks). Paar aastat tagasi sai Leegioni ametlik veebisait isegi vene keele versiooni, kolmandat järjestikku pärast traditsioonilist prantsuse ja inglise keelt. Mõnede ekspertide sõnul on Leegionis täna kuni 30% töötajatest endistest Nõukogude Liidu vabariikidest ja Ida-Euroopa riikidest.\nKes ainult meie kaasmaalased ei toonud teenust Légion étrangère'i punase rohelise lipu all. Kõige kuulsamate vene leegionäride seas on bolševike Sverdlovi vanem vend ja Maxim Gorky jumalateenistuja Zinovy Peshkov, kes tõusis Prantsuse armee üldise auastmega. Nõukogude ülem ja kaitseminister Rodion Malinovsky, Kaug-Ida ukraina armee ataman Boris Khreshchatytsky, luuletaja Nikolai Turoverov. Sainte-Genevieve-de-Boise kuulsas Vene kalmistul on oluline ala, kus on maetud välisriigi leegioni sõdureid. Kokkuvõttes on alates leegioni rajamisest läbi läinud üle 600 tuhande inimese, millest umbes 36 tuhat pani oma pead Prantsusmaa hiilgusele ...\nNeed silmad ei ole üllatus, nad on näinud liiga palju\nMis on võõra leegion. Selle suurus ja struktuur\nLeegionär, olete vabatahtlik, kes teenib Prantsusmaad au ja lojaalsusega.\nVälisliige on sõjaväeüksus, mis on osa Prantsusmaa maavägedest ja kelle põhitööks on peamiselt välisriikide kodanikud. Legioni kasutamine metropoli territooriumil on keelatud - see on selle üksuse teine omadus. 2009. aastal oli leegionide arv umbes 7,5 tuhat sõdurit, ehkki mõnes ajaloos oli see palju rohkem. Näiteks esimese maailmasõja alguses olid Légion étrangère'i liikmeteks üle 42 tuhande sõduri ja ohvitseri.\nLeegionis teenivad mitte ainult välismaalased, vaid ka prantslased, kes pärast üksusega liitumist said mitte ainult uusi isiksusi, vaid ka teise riigi kodakondsust (Kanada, Belgia, Monaco). Reeglina on sellistel inimestel seadusega tõsised probleemid.\nLegionaare nimetatakse sageli palgasõduriteks, kuid see on põhimõtteliselt vale. Prantsuse välisriigi legioon on selle riigi relvajõudude struktuuriüksus, kuigi see on küllaltki spetsiifiline. Ja ta teatab otse peamisele ülemale - kui see oli kuningas, ja täna Vabariigi President. Seega ei ole legionäridel mingit seost „looduslike hanedega” ega ole kunagi olnud ...\nLegionnaarid osalesid kõikides koloonia sõdades Prantsusmaal\nLegion koosneb seitsmest tankist, jalaväest, õhust ja sapperist, samuti ühest poolbrigaadist ja eraldi langevarjuga tegelevast ettevõttest. Legioni kuulsaim üksus on kahtlemata teine langevarjurügement, mis näitas suurepäraselt Kagu-Aasias ja Aafrikas. Praegu on Legioni üksuste asukohad järgmised:\nMayotte'i saar (Komoorid);\nMururoa Atoll Vaikse ookeani piirkonnas;\nAÜE (Pärsia laht);\nKourou Prantsuse Guajaanas;\nOn uudishimulik, et 1. soomustatud ratsaväe rügement loodi Krimmist põgenenud Wrangeli valge armee ratsaväelaste baasil. Divisjon asutati 1921. aastal. Esialgu oli selle rügementi 156 sõdurist 128 venelasi. Selles grupis oli 30 ohvitseri, sealhulgas üks kolonel ja üldine. Hiljem, juba Teise maailmasõja ajal, oli see rügement esimesena Prantsusmaale Saksamaale tunginud.\nSee jätkub meie päevades ...\nLegionaarse varustuse kõige kuulsam element on kuulus valge kepi (Képi blanc). See peakatted on ainult tavaline koostis. Välise leegioni baretid on rohelised, paremal küljel on ühiku sümbol - ikoon, mis kujutab stiliseeritud granaati seitse leegiga. Kepi saab kanda täisriietuse ja igapäevase kulumisega. Ta võtab kleidi ainult igapäevase vormiriietusega, legionaarse sõjaväelise tervitusega ei saa vastata ühtlaselt ja baretiga tema peaga.\nLeegioni lipp on paneel, mis on diagonaalselt jagatud kaheks pooleks, punane ja roheline. Selle keskel on märk Légion étrangère.\nVälislaagri ajalugu: 180 aastat Prantsusmaa teenistuses\nLeegion jäi ellu kolmest vabariigist, kahest maailmasõjast, Prantsuse koloonia impeeriumi langusest ja lõpuks kodumaa kaotusest, mis oli enam kui 130 aastat tema jaoks Alžeeria ...\nKõik algas kuningas Louis-Philippe määrusega, mis anti välja 9. märtsil 1831. aastal. Tol ajal oli olukord Prantsuse riigis kergelt murettekitav. Suur hulk väga rahutuid inimesi - Napoleoni sõjaväe endisi sõdureid, Poola ja Itaalia revolutsioonilisi väljarändajaid ning lihtsalt tundmatu päritoluga rändajaid - vaatasid riigi teed ja ähvardas uue kuninga väga õhukat jõudu. Enamik neist inimestest oskuslikult käsitseda relvi, mis muutis need veelgi ohtlikumaks. Nad ründasid jõugu, eksisid vajaduse korral ja tõsiselt austusväärseid kodanikke.\nSamal ajal avanes Põhja-Aafrikas Prantsusmaa laienemine. Seega tulid võimud välja suurepärase idee, mis võimaldab neil tappa kaks kivi ühe linnuga: koguda need endised võitlejad ja saata need võitluseks väljaspool metropoli. Seega sai Prantsuse armee reaalsete võitluskogemustega professionaalsete sõdurite näol märkimisväärset tugevdamist ning riik oli vabanenud suurest hulgast "soovimatutest elementidest", kellel polnud ikka veel rahulikku elu. Noh, on selge, et selliseid värbajaid võiks kasutada selge südametunnistusega kui "suurtükidena", sest nad ei andnud sõna "absoluutselt".\nVälise leegioni bänner ja selle sümbol\nDekreet eraldi sätestas, et uusi vägesid saab kasutada ainult väljaspool Prantsusmaad.\nKuninglik algatus oli nagu öeldud, paugu. Suur hulk eile rändureid ja gangstereid, keda tõmbas kaasa vaba toitmise võimalus, katus nende pea kohal ja kodakondsuse saamise võimalus, hakkasid värbajaid piirama. Uuel jaotusel oli veel üks teenistus: värbajaid ei küsitud nende minevikust, isegi tulevaste sõdurite nimed ei olnud tööandjate jaoks liiga huvitatud. See ei sobi paremini inimestele, kellel on seadusega probleeme. Võib-olla on lugusid leegionäridest, kes sõjaväeteenistusse põgenesid sõna-sõnalt "alla", giljotiinid, liialdatud, kuid fakt, et varases leegionis on piisavalt mõrvarite ja vägistajate olemasolu.\nÄsja moodustatud üksus saadeti Aafrikasse ja seal, paljude üllatuseks, näitas ta ennast väga hästi. Äsja vermitud leegionärid olid lahingus täieliku külmumisega ja kohutava suhtumisega kohalikega, mis aga ei ole töötajatele üllatav.\nSellest ajast peale läinud. Välisriigi leegion osales enamikus kolonialistides, mida Prantsusmaa juhtis 19. ja 20. sajandi esimesel poolel. Leegionärid viskasid oma vere kõigil mandritel, välja arvatud ehk Austraalia ja Antarktika. Nad osalesid ka kuulsa Pariisi kommuuni mahasurumisel, rikkudes seega Louis-Philippe dekreedi. Siis oli Krimmi sõda, Alma lahing ja Sevastopoli piiramine.\nLeegionis on tõesti lahe poisid.\nLeegion võitles kõigis Esimese maailmasõja olulistes lahingutes, ta visati põrgusse: Verdun, Somme, Gallipoli. Leegionäride kahjum oli tohutu, kuid veelgi enam oli vabatahtlike liikumine, kes tahtsid üksuse ridadesse liituda.\nTeise maailmasõja ajal jagunes Prantsusmaa kiire kapitulatsiooni tõttu leegion vastandlike poolte vahel. Osa tema võitlejatest võitles De Gaulle'i „vaba Prantsusmaa” poolel, teine liitlasvägedega, paljud leegionärid jäid Prantsusmaale ja toetasid Vichy režiimi. Pärast sõja lõppu võeti kõik ellujäänud leegionärid ükskõik millisteks, kes nad olid. Poliitikud tulevad ja lähevad, kuid leegion jääb.\nÜks kõige sagedamini esinevaid "legioone" on SS-veteranide domineerimine oma ridades pärast sõja lõppu. See müüt on eriti armastatud Nõukogude Liidus. Tegelikult tegi Legioni juhtkond palju jõupingutusi, et vältida endiste SS-meeste sisenemist oma ridadesse. Lisaks tavapärastele kontrollidele teostas SS-sõdurite tätoveeringutele iseloomulike töötajate värbamise põhjalik kontroll. Kuigi tuleb märkida, et sõjajärgsetel aastatel oli üksuses Alsace'ist tõepoolest palju sakslasi.\nSõjajärgsetest konfliktidest, kus leegion osales, võib eristada sõdu Indokiinas ja Alžeerias. Koloonia süsteem kukkus ja isegi leegionäride kangelaslikkus ei suutnud Prantsusmaad päästa mõlema kampaania lüüasaamisest. Ta pidi lahkuma nii Vietnamist kui Aafrikast.\nKui me räägime tänapäevastest aegadest, oli esimene tõsine konflikt, milles välisriigioon osales, esimene lahe sõda. Üksus kuulus Prantsusmaa peamistele jõududele ja näitas oma parimat külge. Leegionärid, kellel on laialdased kogemused kõrbes võitlemisel, tegutsesid suurepäraselt, kandes kampaania ajal minimaalseid õnnetusi.\nLegionnaar on kohustatud oma vaenlasi hirmutama\nSiis olid Balkani sõjad ja sõda Afganistanis, kus leegion paiknes 2012. aastani ja sõda Malis, mis jätkub tänapäeva aeglasemas faasis. Tänapäeval täidavad legionäärid mitte ainult võitlust, vaid osalevad ka mitmesugustes humanitaarülesannetes. Alates selle loomisest on leegion osalenud ainult enam kui kolmekümnes suuremas konfliktis.\nKes on võetud välisriigi leegioni\nSeda armeed kutsuti kummaliselt - välisriigi leegioniks - tundus, et selle leegioni sõdurid ja ohvitserid olid mehed, kes armastasid sõda rohkem kui oma elu.\nPrantsuse võõra leegion on tõeline "riik riigis", isoleeritud "gildi" struktuur, mis elab oma reeglitega. Muidugi ilmneb see vähemal määral kui paar aastakümmet tagasi, kuid siiski on legioon väga suletud organisatsioon, kus on kasarmud, koolituskeskused, vanglad ja isegi kuurordid. Kuidas pääseda Prantsuse välisriigi leegioni? See on väga lihtne - sa pead lihtsalt tulema ühte oma värbamispunkti. Teile, sõjaväelastele ja teenistusest taganemise katsumustele ei tehta kõike ainult vabatahtlikkuse alusel. Alljärgnevalt kirjeldatakse üksusesse sisenemist, nüüd on mõned sõnad sellest, kellel on võimalus sattuda leegioni teenistusse ja kellele valge kate "ei paista" üldse.\nLegion on absoluutselt mitte tähtis rass ja rahvus. Kui Mongoolia kodanik sõitis jalgratta poole poole maailma, jõudis ta leegioni värbamisjaama Prantsusmaal. Divisjonil on palju sisserändajaid Aafrikast, Ida-Euroopast, Ladina-Ameerikast, Ameerika Ühendriikidest ja Ühendkuningriigist. See ei ole oluline ja religiooni võitlejad. Samal ajal on üldise tasandamise põhimõte: Hindu peab sööma veiseliha ja juutil või moslemil on sealiha. Halal kuiva pakendeid ei pakuta.\nVälislaagris ei ole rassilist diskrimineerimist. Pildil on 2. insener-sapper rügemendi sõdur, ta on Hiinast.\nHariduse tase, sotsiaalne staatus ega sõjaväeteenistuse kogemus ei mõjuta leegioni sattumise võimalusi. Tõsi, on mõned erialad, mis annavad taotlejale teatud preemiad, kui vastuvõtul on leegioni vajadus nende järele. Nagu eespool mainitud, on ka prantsuse keele oskus vabatahtlik. Kui sulle meeldib leegion, õpib ta kiiresti rääkima.\nJa muidugi, sa pead olema mees. Naiste Légion étrangère'is ei aktsepteerita üldse - "Jane'i sõdureid" pole siin vaja. Kogu üksuse ajaloos teenis seda üks inglise tüdruk Susan Travers, kuid see on pigem erand, ainult kinnitav reegel.\nNüüd, kes täpselt ei võta võõra leegioni:\nalla 17-aastased ja üle 39,5-aastased mehed;\nInterpolist huvitatud kurjategijad;\nülekaalulised või alakaalulised inimesed;\nneed, kes kannatavad tõsiste haiguste all: vähk, AIDS, hepatiit, diabeet;\nraske psüühikahäirega inimesed;\nOn ka teisi tabusid. Leegion on tihe sallivuse ja Euroopa ühiste väärtustega, mistõttu homoseksuaalid ei ole siin kergelt öeldes teretulnud. Seda reeglit ei ole eriti reklaamitud, kuid kõik teavad seda. Aastal 2018 oli teavet endiste legionäride ilmumise kohta ISISi ridades (keelatud Vene Föderatsioonis), mis muidugi ei teinud divisjoni juhtimist õnnelikuks. Nüüd kontrollitakse kõiki moslemi-idast pärit sisserändajaid väga hoolikalt. On teavet selle kohta, et prohvet Mohammedi järgijate leegioni auastmed on täielikult keelatud.\nTõenäoliselt on kõige levinum eksiarvamus Legioni kohta suur hulk karastatud kurjategijaid. Ühelt poolt on see tõsi - jaos on piisavalt halbu poisid, kellel on seadusega lahkarvamused. Kuid aeg, mil Légion étrangère võttis keegi, oli ammu kadunud. Kui olete narkootikumide edasimüüja, mõrvar, pedofiil või vägistaja, siis tellitakse teed leegioni. Töötajaid kontrollitakse hoolikalt Interpoli alustel ja mitte ainult. Nii et kui teie minevikus leiad tõsiseid "lööke", siis tõenäoliselt lähete värbamisjaamast otse lähimasse politseijaoskonda. Teisest küljest, kui teie seadusega seotud probleemid piirduvad väikeste pettustega või kellegi purunenud peaga, sulgeb leegion nende silmad.\nKuidas pääseda välisriigi leegioni\nKõik leegionärid, mis tahes kodakondsus, rassi, usutunnistus\nteie vend relvades Kogu aeg sa näitad talle seda solidaarsust\nmis peaks ühendama kõik ühe perekonna liikmed.\nKas olete otsustanud teenida välisriigis? Mõtle uuesti. Kas olete valmis loobuma oma endisest elust, karjäärist, perekonnast arusaamatute ja üsna ebamääraste väljavaadete jaoks? Lõppude lõpuks, pärast viis aastat Legionis teenimist ja Prantsuse kodakondsuse saamist ei ole te tõenäoliselt oma kodumaale tagasi pöördunud. Ja võib-olla isegi hullem: nad toovad teid mõnest Jumala unustatavast august prantsuse tricolori kastis. Lõppude lõpuks, legionärid on alati "eesotsas", neile on usaldatud kõige ohtlikumad ülesanded, muidu nad lihtsalt ei võitle.\nKui te olete oma kavatsustes endiselt tugevad, siis peate minema kõikidesse värbamisjaamadesse, millest Prantsusmaal on palju. Sealt saadetakse taotleja ühte kahest kvalifikatsioonikeskusest, mis asuvad Aubagne'is ja Pariisis. Siin, need, kes soovivad siseneda leegioni läbimise testidesse ja intervjuudesse, mille käigus tehakse kindlaks, kas see või see isik sobib teenindamiseks üksuses või mitte. Muide, ärge laske end lollida, kui lubadused "aidata" sattuda leegioni, isegi Prantsuse president on selles küsimuses võimetu.\nRaske on õppida - lahingus lihtne. Legion on sellest Suvorovi reeglist hästi teadlik.\nLisaks tavalisele intervjuule pakutakse teile ka füüsilise treeningu ja intelligentsuse taseme teste, samuti ootate vestlust psühholoogiga. Valiku üks olulisemaid etappe on füüsiline, mis kõrvaldab suure hulga taotlejaid. Причем причиной может быть даже незначительный сколиоз, о котором сам рекрут может даже и не догадываться.


Peapiiskopi karjasekiri tuhkapäevaks ja paastuaja alguseks AD 2016\nPöörduge Issanda, oma Jumala poole, sest tema on armuline ja halastaja, pika meelega ja rikas heldusest! Jl 2:13 \nProhvet Joeli sõnadega alustame tuhkapäeval 40-päevast paastuaega. Kesknädalane tuhkapäev jääb paljude jaoks teisipäevase vastlapäeva varju. Nii, nagu inimesed ei märka tuhkapäeva olemasolu, ei taha nad alati märgata ka enda eksitust, süüd ega pattu. Võib-olla on see seotud sellega, et erinevalt vastlapäevast ei kaasne tuhkapäevaga karnevalimelu, liulaskmise elevust ega vastlakuklitest kleepuvaid sõrmi. Kirikukauge inimese jaoks on tuhkapäev kõigest üks kolmapäev teiste sarnaste hulgas. Milleks aga hullata libedal mäenõlval või tantsida vastlakarnevalil, kui tekkiv kontrast järgneva tuhkapäeva tõsidusega jääb märkamata-mõistmata? Vastlapäeva on läbi ristikiriku ajaloo tähistatud just tuhkapäeva tõttu, mitte vastupidi.\nPaastuaja alguses pöörame silmad inimlikult jumalikule ning alustame Jeesuse eeskujul palvemeelset kannatuste palverännakut Kolgata risti poole. Iga meeltparandava patukahetseja palverada kulgeb läbi paastuaja, saadetud mõõdukast enesepiiramisest ja paastust. Tuhkapäeva seost Kristuse lunastava surmaga märgib selle päeva missal meeleparanduse teele asunud patukahetseja nahale tuhaga tehtav ristimärk. See meenutab prohvet Joeli kirjeldatud Jumala halastavat pikameelsust ja Kristuse ennastohverdavat armastust meie vastu.\nEestis tähistame tuhkapäeva palvepäevana, kui kanname Jumala ette oma maa ja rahva, Maarjamaa oleviku ja tuleviku, meie rahva juhid, nende valitsemisvastutuse ja võimukoorma, nende võitluse inimlike kiusatuste ja poliitiliste lubadustega. Lisaks meeleparandusele, mida ise vajame, palume, et Jumala Püha Vaim ärataks meeleparandusele kogu Eestimaa rahva ja ka kõik need, kes on juhtidena rahva teenistuses nii riigis, linnas kui maal.\nAbi tuleb mulle Issanda käest, kes on teinud taeva ja maa (Ps 121:2), laulab Vana Testamendi laulik. Kelle teise kui Issanda poole peaksime pöörduma üksi ja rahvana, kodanike ja valitsejatena, usklike ja kõhklejatena, kui seisame silmitsi keeruliste aegade, ohustavate väljakutsete, kasvavate pingete ning rahutuks tegevate ja väärtuspilti murdvate muutuste ees? Me vajame meeleparandust ja paastu, alandlikku meelt ning usaldust Jumala vastu, sest tema on armuline ja halastaja, pika meelega ja rikas heldusest (Jl 2:13).\nOlgu meil paastuajal huulil ja südames Jeesuspalve sõnad: „Issand Jeesus Kristus, Jumala Poeg, heida armu meie, patuste peale!”\nKristuse rahu ja alandlikku meelt palvepäevaks ja paastuaja alguseks.


Loomade varjupaik pelgab kassiuputust - Võrumaa Teataja\nLoomade varjupaik pelgab kassiuputust\nLaupäev, 31 Mai 2014 12:30\nKASSID-KOERAD • Võru kodutute loomade varjupaiga juhataja Merike Torm ütleb, et hetkel on neil Lühikesel tänaval hingetõmbepaus: varjupaigas on kuus koera ja 60 kassi ning need arvud on hullemate aegadega võrreldes madalad.\n„Kasse on tavaliselt 100 ringis ootel. Nii vähe loomi pole ammu olnudki. Aga nende arvukus hakkab kohe-kohe tõusma, sest emased kassid hakkavad nüüd poegima, teateid kasside leidmisest on juba olnud ning esimesed tiined ja poegivad kassimammad ning ka kassipojad on juba varjupaika toimetatud,” märkis Torm.\nVõru kodutute loomade varjupaiga juhataja sõnul hüljatakse kasse rohkem kui koeri. „Kasside elu pole inimeste arvates krossigi väärt,” nentis Torm mõrult. Neid jäetakse sõna otseses mõttes suvalisse kohta surema. Torm ei toeta vastsündinud kassipoegade „merekooli saatmist”, nagu rahvakeeli nende uputamist nimetatakse ja mis on tegelikult ka keelatud. Ta soovitab pigem tegeleda ise aktiivselt loomalastele uue kodu otsimisega – läbi interneti, ajalehtede, raadio, samuti kuulutuste kaudu. Kui seda teha ei taheta või ei suudeta, siis on pigem õige loomade humaanne eutaneerimine veterinaari poolt, kui et abitud hingekesed piinlema ja saatuse hooleks jätta. See kehtib ka parandamatult haigete loomade kohta.\n0 #1 Kodutud hulkuvad kassid 2014-05-31 14:28\nKes peab tegelema kodutute hulkuvate kasside kassipoegade pesakondadega, et need omakorda ei paljuneks. Osad pojad surevad keldritesse, mahajäetud majadesse ja osad jäävad ellu, kui söödetakse kuskilgi kodutute hulkuvate kassisöötjate poolt ja paljunevad meeletult pidevalt. Tundub, et sellest ei taha keegi rääkida.\n-3 #2 appi, uputus! 2014-05-31 16:55\n0 #3 konn 2014-05-31 19:41\nInimese esmane kohustus peaks olema kohene steriliseerimin e ,\nsiis ei teki neid poegi....\n+3 #4 oeh 2014-06-01 07:29\nOlen konnaga nous.õigel ajal tuleb nii teha et poegi ei saaks.\n-1 #5 kiisu 2014-06-01 12:48\nKõige suurem probleem on selliste kassiomanikega, kes arvavad, et nende isased kassid ei vaja kastreerimist. Süüdi on steriliseerimat a emased kassid. Eesti inimesed arvavad, et kass peab saama elada oma loomuliku elu, nii nagu 100 a. tagasi. Samas peaks endale aru andma, et meie elukeskkond on 100 aasta jooksul muutunud ja me ei ela enam 1 km kaugusel teineteisest. Armsad inimesed, palun arvestage ka teiste inimestega ja püüdke aru saada, et me elame 21 sajandil. Haritud inimene ei kasvata kodus steriliseerimat a / kastreerimata kassi, sest ta mõistab millised on tagajärjed...\n+1 #6 Kassiuputus 2014-06-02 18:13\nTallinn on selles suhtes hoolas ja tegutsevad hoolsasti, et kassiuputust ei tekiks, ennetavad igati ja oleks vaja eeskuju luua. On loodud kasside kohustuslik kiibistamine ja seadusega varakult paika pandud. Kes ei kiibista ja seaduskuulekas loomade pidamisel ei ole ja ei austa korda loomapidamisel ja ei arvesta kaaskodanikega, kasutatakse trahvi meetoteid. Kui loomade pidamisel ei peeta korrast kinni, teki ad suured probleemid ja ohud. Selleks ju ongi loodud vastavad distantsid, kes tegelevad ja ennetavad kasside uputusi.\n11-12-20 - Võru varjupaik ootab hirmuga aastavahetust\n14-10-28 - Võru varjupaik sai toetusraha kliiniku ruumi jaoks\n14-01-23 - Külma trotsivad nii kodutud inimesed kui ka loomad\n13-08-31 - Võru turu juurest leitud kiisud jõudsid varjupaika\nFOTOD | Bolti kirjadega sõidujagaja rammis Sossi mäel eessõitjale tagant sisse\nVenemaal hukkus kullakaevanduse varingu tõttu 15 inimest\nFOTOD | Mopeedil sõitnud poiss ja tüdruk põrkasid autoga kokku, noored viidi haiglasse\nEestlane Kataloonia meeleavalduste madinas: revolutsiooni pole päris käsil\nHillary Clinton: venelased üritavad Trumpi võidule tüürida parteitu kandidaadi abiga\nJakko Välist ei saa ministri nõunikku. "Tänan kõiki massiivse toetuse eest," teatab ta krüptilises postituses


Uh kaalulangus Mk 677 poletage rasva\nPohimote lihtne - toitutakse nii nagu vanasti yrginimesed, et paev labi sood ainult tooreid juurvilju porgand, kurk, paprika jne. Loode sarnaneb oma keha proportsioonidelt juba vastsündinud imikuga.\nSeljavalu ja kaalulangus | Uroloogia | Arsti nõuanded | Küsi nõu Eesti tipparstidelt! - samm-sammult.ee\nAhjaa kui ekstreemsustest rääkida, siis muidugi masendusega kaotasin ka kord 12kg Tervishoiuministeerium on välja andnud soovitused, mille kohaselt peaksid suure lootega rasedad naised haiglasse tulema Neljal viiest suure lootel sünnitanud naisest soovitatakse nõustuda keisriga; loomulik sünnitus on võimalik ainult siis, kui: naisel on lai vaagna, mis ultraheli järgi vastab loote pea suurusele; loode on õiges asendis, pea emakast väljumise suunas peaaju esitus ; uh kaalulangus tüsistusi pole.\nKuid isegi sellistes olukordades ei ole sünnitamine lihtne, sest: võimalik on varajane vee väljavalamine koos lapse nabanööri või jäsemete silmuste hilisema kadumisega; sünnikanali ja mõnikord ka emaka rebendid on vältimatud; suured vastsündinute vigastuste riskid - rangluu murd, selgroo vigastus.\nLoote kaalu normist kõrvalekaldumise ohu vähendamine Et tulevase beebi kaalunäitajad ei muutuks pideva ärevuse allikaks, kaaluge neid lihtsaid soovitusi: raseduse planeerimisel ravige võimalusel kroonilisi vaevusi; kui patoloogiad on ravimatud, pöörduge usaldusväärsete arstide poole, kuidas vähendada sündimata lapse ohte; pärast rasedaks jäämist külastage regulaarselt günekoloogi, et õigeaegselt avastada loote kaalu kõrvalekaldeid; elada tervislikku eluviisi, süüa õigesti; Värskes õhus jalutamine tugevdab tulevase ema immuunsust ja aitab normaalse lapse läbi viia.\nNaiste ülevaated Ultraheli järgi on kaal väga ebausaldusväärne.\nMulle anti kaalaga sündisin Ja naabrile anti —, öeldakse - sa sünnitad ja ei märka oma parameetritega. Ja ta oli peaaegu pooleks rebitud: "mudel" ta osutus. Diagnoos on "madal sünnikaal", kuna verevool on hea, ei lükata edasi!\nÜheksandaks kuuks jõudis ta pikkuse ja kaalu järgi kõigile eakaaslastele. Noorim 5 aasta jooksul - Väga-väga raske sünnitus. Sellisel sünnitusel keisrilõige.\nVarba- ja sõrmeotsi katavad küüned. Osadel loodetel on olemas ka juuksed. Tema süda tuksub — korda minutis.\nSee on kaks korda kiirem kui emal, ehk siis ema ja isa südamelöögid kokku. Beebi miimilised lihased on juba välja arenenud, mistõttu ta hakkab üha rohkem sarnanema vastsündinud lapsega.\nLoote näo ja jäsemete kolmemõõtmelise kujutise loomist 2. Loote asendi ja tema kasvu hindamist koos värvilise väljavõttega mapi vahel 3.


Larson Electronics - Golight Stryker Boat Light - GL-3100-S-12 - traadita pihuarvuti & amp; Kriipsu kaugjuhtimispuldid - tugipost - WHT\nVaatamisväärsused → GOLIGHT Spotlampid → Golight Stryker paadivalgustus - GL-3100-S-12 - juhtmeta pihuarvuti ja kriipsukettad - Stanchioni kinnitus - WHT\nGolight Stryker paadivalgustus - GL-3100-S-12 - traadita pihuarvuti ja kriips-kaugjuhtimispuldid - Stanchion Mount - WHT\nOsa #: GL-3100-S-12-E\nHind: $ 454.89\nGL-3100-S-12-E Golight Stryker Kokkuvõte / sertifikaadid\nLambi tüüp:65 Watt Halogeen Cr5 Pentabeam II pirn 65 Watt, 1,300 Lumen\nPaigaldus:Stanchion Post; 12 tolline\nKaugjuhtimispult:Traadita käeshoitav ja kriips-kaugjuhtimispult Intl: 1-903-270-1187\nLarson Electronics'i GL-3100-S-12-E Golight Stryker on 65 Watt mootoriga kohtvalgusti, mis töötab traadita käeshoitava kaugjuhtimispuldi ja juhtmeta juhtpaneeli kaugjuhtimispuldiga. See konkreetne mudel on saadaval valge viimistlusega (must ja kroom saadaval) ja see on paigaldatud 12-tollise tugipostiga, millel on punased / rohelised navigeerimisvalgustid. See toodab 850i jalgade efektiivse töökiirega laia valguskiirt ja 5 miljoni küünlatugevuse.\nGL-3100-S-12-E Golight Stryker on mõeldud kasutamiseks kõikides ilmastikutingimustes ja toodab intensiivse valgustugevusega 1,300-lumenit. Nendel seadmetel on kaugjuhtimispult, mis võimaldab kasutajatel 370i kraadi pöörata kõva peatusega ja reguleerida vertikaalset kallet 135 kraadi ulatuses. Kaugjuhtimine toimub traadita käeshoitava ja armatuurlaua kaugjuhtimispuldiga.\nSee pilt näitab pimedat teed, millel ei ole valgustust, kuid kuuvalgust ja kaugel tänavalaval.\nSee pilt näitab teed, mis on valgustatud Radioray spot-režiimiga ja hõlpsasti 700i vahemaad.\nKaugjuhtimine: Kaugjuhtimispuldi funktsioonide hulka kuuluvad sisse / välja ja 4 nupud, mis reguleerivad üles, alla, vasakule ja paremale liikumist. Valgus jätkab liikumist nii kaua, kuni nuppe vajutatakse. Nuppude vabastamine peatab liikumise ja hoiab Golighti asendis. Kiire ja aeglase režiimi nupp (kilpkonn / jänes) reguleerib mootori kiirust, kui paan- ja kallutusfunktsiooni nupud on alla vajutatud. 12-sekundite nupu hoidmine kiirrežiimis põhjustab täpset täpsust vahemaa tagant ja on umbes 35 sekundit täispööramiseks ja 20 sekundit täispikkuses.\nVastupidavus: GL-3100-S-12-E Golight Stryker on ette nähtud kasutamiseks välistingimustes kasutamiseks ja ilmastikukindla korpusega, mis on valmistatud kvaliteetsest ASA Luran termoplastist, mis on kuumakindel, löögikindel, UV-vastupidav ja vastupidav vastupidavale kasutusele ja kuritarvitamisele tingimused. Selle prožektori kaugliikumise tagab LEXANist, messingist ja roostevabast terasest valmistatud auto klassi sisemine mootor, käik ja jõuülekanne, mis tagab nii korrosioonikindluse kui ka pika kasutusea ja töökindluse.\nPaigaldus: Valgus on paigaldatud kaheteistkümnele tollisele tugipostile. Statiivi kinnitus võimaldab valguse paigaldamiseks ja eemaldamiseks ladustamiseks. Kaasas olevad tuled on alati sisselülitatud, kui kinnitus jõuab. Juhtmeta kaugjuhtimispult kontrollib ainult Golighti.\nPower: See valgusdiood töötab koos 12 volti alalisvooluga ja tõmbab 5.5i amprit, mis muudab selle ideaalseks tarbekaupadele, paatidele, ATV-dele ja sarnastele 12 volti alalisvooluallikatele. Selle konkreetse mudeli puhul on valgus paigaldatud kaheteistkümnele tollisele tugipostile. Standardsed perko-pesad, mis on sageli paigaldatud paljudele paatidele, aktsepteerivad tugipostide kinnitust. Sellel on kaks kuldkattega pistikut, mis on paigaldatud nailonist alusele, mis toob jõudu perko pesast. Lukustatav nailonist kaelarihm keerab kohale.\nKliki siia, et saada juhiseid Perko Mount kohta\nValguse väljund: Selle Golighti lamp on 65i vatt-halogeen-Cr5 Pentabeam II lamp, mis toodab 1,300-i lume. Sellel lambil on 6000K värvitemperatuur, mis annab talle väga head värvi andmise ja kontrastsuse omadused ning võime selgelt ja teravalt valgustada pikki vahemaid. See toodab pika, laia valguskiirega efektiivse töötava tala 850 jalga. Punased / rohelised tuled on USCG 1 NM sertifitseeritud ja on nähtavad 1i meremiilil.


Peaminister Jüri Ratas: USA roll Eesti ja Euroopa julgeoleku tagamisel on asendamatu | NordenBladet.ee\nNordenBladet — Peaminister Jüri Ratas, välisminister Sven Mikser ja kaitseminister Jüri Luik arutasid eilsel (30.juuli) kohtumisel Ameerika Ühendriikide asepresident Mike Pence`iga koostööd julgeoleku- ja digivaldkonnas ning rõhutasid Euroopa Liidu ja USA vahelise hea koostöö jätkumist.\n„NATO kollektiivne heidutus- ja kaitsehoiak Balti regioonis on tugevnenud ning USA-l on nii meie lähipiirkonna kui ka kogu Euroopa julgeoleku tagamisel asendamatu roll,“ ütles Ratas. „Oleme samu väärtusi jagavad riigid, kellel on tugev side ja hea koostöö ning oleme tänulikud USA-le nende panuse eest Euroopa julgeolekusse. USA administratsiooni otsus suurendada Euroopa heidutusinitsiatiivi finantseerimist 1,4 miljardi dollari võrra on märkimisväärne.“\nLisaks rääkisid peaminister ja asepresident Euroopa Liidu ja USA koostööst. „Eesistujariigina tahame kindlasti panustada transatlantiliste suhete tugevdamisse ja selle raames rahvusvahelise kaubanduse arendamisse ning võitlusesse terrorismi ja küberohtudega,“ lausus Ratas. „Euroopa Liidu ja USA vahelise vabakaubandusleppega edasiminek oleks strateegiliselt oluline nii USA-le kui Euroopale.“\nFoto: Valitsuse kommunikatsioonibüroo /Raigo Pajula\nEestiEesti infoEuroopa LiitJüri LuikJüri RatasMike PencepoliiikaStenbocki majaSven Mikseruudisedvalitsus


Margus Mikomägi | Teatritasku | Lehekülg 89\nKa sisaliku tee kivil jätab jälje…\n23. mai 2015 Margus Mikomägi\tLisa kommentaar\nÜks tähistest. Märt Moskvas.\n24. aprillil sai 15 aastat vanaks me ainus produtsenditeatriks kujunenud-kasvanud teater R.A.A.A.M. Sünnipäeva tähistati Hiinas Shanghai teatriakadeemia korraldatud rahvusvahelisel teatrifestivalil.\nHiina festivalil mängis R.A.A.A.M. 2010. aastal esietendunud lavastust „Antigone”. Eesti Vabariigi peakonsul Shanghais, Andry Ruumet kirjutas sel puhul, et tegemist oli ajaloos esimese Eesti sõnalavastuse mängimisega Hiinas: „Mõlemal päeval oli saal täis, publik tänas mitmekordsete ovatsioonidega ja muu hulgas oli kohal ka pea kogu Shanghai eestlaskond (mõniteist inimest), kelle rõõm emakeelse teatri üle oli muidugi erakordselt suur…”\nSelle intervjuu ilmumise ajal on R.A.A.A.M. muide Mongoolias, Ulan Batoris Saint Muse XII festivalil, kus eile mängiti lavastust „Soolo”.\nOma teatritegemistest ja R.A.A.A.M i muutumistest räägib produtsent Märt Meos. Loe edasi Ka sisaliku tee kivil jätab jälje… →\nUus muusika täiskasvanutele\n14. mai 2015 Margus Mikomägi\tLisa kommentaar\nÜlo Õun “Isa ja poeg” Tartus. Eesti üks kiftimaid skulptoreid teadis, et pojad kasvavad isast suuremaks.\nTäiskasvanuid iseloomustab maailmavaade ja see, et improvisatsioon põhineb oskustel ja teadmistel ja kogemustel.\nLaenasin pealkirja Artjom Troitskilt, kellel Raadio 2s selle nimega muusikasaade. Ja mitte heast peast, vaid mulle meeldib see minuvanune venelane, kes kuulutab, et on täiskasvanu. See mees on nüüd me lehtedes üsna palju arvanud. Enda üllatuseks lugesin, et ta on olnud Vene Playboy peatoimetaja. Eesti keeles ripub võrgus üks ta täiskasvanujutte, kus mees veel Venemaal elades selgitab, miks ta selle ajakirja peatoimetaja kohast loobus: „… üks põhjus, miks ma ära tulin, olid suhted reklaamiandjatega. Reklaamiandjad on vaenlased, kelleta ajakiri ei saa elada. Selline armastuse ja vihkamise suhe. Venemaal olid suured korporatsioonid, mis kategooriliselt ei tahtnud, et ajakirjas oleks tugevam kraad erootikat. Nad keeldusid panemast oma reklaami paljaste naiste fotode lähedusse. /…/ Neile ei meeldinud ka intellektuaalne kallak, mida Playboy-s ajasin. Mul oli palju tõsist proosat, mulle kirjutasid Pelevin ja Aksjonov. Nemad tahtsid ikka rohkem moodi, sporti ja autosid. Ja see on see, mida mina tegelikult vihkan…”\nSes tema jutus on täiskasvanud inimest iseloomustavaid tunnuseid lausa palju. Loe edasi Uus muusika täiskasvanutele →\n9. mai 2015 Margus Mikomägi\tLisa kommentaar\nMait Joorits, Margus Groznõi ja Maarika Mesipuu-Veebel – Ojastu mõisahärra, Ojastu suurtaluniku poeg ja Ojastu mõisavalitseja tütar – ühevanused, haritud ja noored… ometi! Meenub Eduard Bornhöhe “Tasuja” ja muidugi ka situatsioonid läinud suvel Jänedal mängitud Tiit Aleksejevi näidend “Imede aasta”.\nRakvere teater mängis Tallinnas Draamateatris Toomas Suumani näidendit „Viimase öö õigus”.\nPärast selle etenduse vaatamist ‒ teatri arvepidajate sõnul oli Tallinna külalisetendus kahekümne teine, tabasin ennast mõttelt, et kohe peaks korraldama teatrifestivali, mille ühel nädalal mängitaks ühel laval kõiki neid näidendeid, mis me ajalugu (kust me tuleme, kes me oleme) mõista püüavad. Loe edasi Härraks olemise talumatu raskus →\nPuudu(ta)v kultuur 4: Prahti täis pea\n2. mai 2015 Margus Mikomägi\tLisa kommentaar\nVaimukas on küsida, kust tuleb tolm ja kuhu kaob raha? Juhan Viidingul on luuletus, kus noormees rebib tunnelis kuulutust maha. Ta arutab seal, miks noor mees seda teeb. Ka see käib ta mõttest läbi, et äkki on kuulutus selline, et rebija tahab selle endaga viia.\nNiisuguse sissejuhatuse peale saan endalegi ootamatult ära kirjutada, kuidas mind rõõmustavad Tallinna Linnateatri lavastuste kavad. Kõiki ühendab pisikese raamatukese formaat, aga igal on oma nägu ja sisu. Selliseid kavasid ei raatsi sahtlipõhja tolmuma jätta, vaid paned riiulisse. Üsna keeruline oleks anda retsepti, kas lugeda kava enne või pärast lavastuse vaatamist. Mina teen nii ja naa, kuid enamasti eelistan pärast lugemist. Loe edasi Puudu(ta)v kultuur 4: Prahti täis pea →\nKaheksajalg ja töökad võlurid Ugalas\n1. mai 2015 Margus Mikomägi\tLisa kommentaar\nMartin Alguse argikomöödiat „Kaheksajalg” Ugalas võib iseloomustada nii: kui näidendi alguses gaasikatel lava taga koliseb-müriseb, siis peab ta loo arenedes ka plahvatama.\nKui reastada kolm heameelt äsja Viljandis Ugala suures saalis esietendunud algupärandi üle, siis sätin kindlalt kõrgeimale kohale näidendi, mis on uus eestikeelne komöödia. Seda, et neist meil puudus on, näitab välismaiste tõlgitud komöödiate küllus teatrite repertuaaris. Tahan „Kaheksajalga” võrrelda kunagi ammu Ardi Liivese kirjutatud „Viini postmargiga”. Loe edasi Kaheksajalg ja töökad võlurid Ugalas →\nVabateater üllatab Hiina edu ja Jakuutia lavastajaga\n24. aprill 2015 Margus Mikomägi\tLisa kommentaar\n“Antigone” trupp peale etendust Teheranis 2012. aastal. Paremal iraani imeline naine, näitleja Homa Rousta ja lavastaja Homayun Ghanizadeh.\nTäna 24. aprillil 15aastaseks saav Eesti projektiteater R.A.A.A.M. tähistab oma sünnipäeva Hiinas Šanghais.\nNimelt on R.A.A.A.M. lavastusega “Antigone”esimese Eesti sõnateatrina just praegu Hiinas, kus öeldakse elavat 1,5 miljardit inimest. Šanghai teatriakadeemia valis „Antigone“ lõpetama kaheksandat rahvusvahelist Eksperimentaalteatri festivali. R.A.A.A.M. annab kaks etendust ‒ 25. ja 26.aprillil. Samal festivalil osalevad teatrid Rootsist, Prantsusmaalt, Itaaliast, Columbiast, Bulgaariast, Alzeeriast ja muidugi Hiinast.\nLoe edasi Vabateater üllatab Hiina edu ja Jakuutia lavastajaga →\n← eelmine 1 … 88 89 90 91 Järgmine →\nHendrik Toompere noorem: Ma ei armasta konflikte\nKatse seletada Ita Everi seletamatut suurust\nJaan Tooming: Oleme täpid tohutus universumis\nTeatrikunstnike mitmekihiline küsimus: Mis saab homme?\nArhiiv Vali kuu aprill 2021 (3) märts 2021 (10) veebruar 2021 (9) jaanuar 2021 (9) detsember 2020 (12) november 2020 (11) oktoober 2020 (12) september 2020 (5) august 2020 (8) juuli 2020 (12) juuni 2020 (7) mai 2020 (9) aprill 2020 (10) märts 2020 (8) veebruar 2020 (8) jaanuar 2020 (4) detsember 2019 (6) november 2019 (7) oktoober 2019 (7) september 2019 (8) august 2019 (12) juuli 2019 (7) juuni 2019 (8) mai 2019 (5) aprill 2019 (7) märts 2019 (8) veebruar 2019 (6) jaanuar 2019 (8) detsember 2018 (7) november 2018 (10) oktoober 2018 (8) september 2018 (4) august 2018 (9) juuli 2018 (7) juuni 2018 (9) mai 2018 (7) aprill 2018 (9) märts 2018 (7) veebruar 2018 (8) jaanuar 2018 (8) detsember 2017 (9) november 2017 (9) oktoober 2017 (6) september 2017 (4) august 2017 (7) juuli 2017 (7) juuni 2017 (11) mai 2017 (7) aprill 2017 (5) märts 2017 (9) veebruar 2017 (6) jaanuar 2017 (6) detsember 2016 (7) november 2016 (5) oktoober 2016 (7) september 2016 (4) august 2016 (5) juuli 2016 (6) juuni 2016 (6) mai 2016 (6) aprill 2016 (7) märts 2016 (7) veebruar 2016 (5) jaanuar 2016 (9) detsember 2015 (4) november 2015 (6) oktoober 2015 (5) september 2015 (7) august 2015 (9) juuli 2015 (7) juuni 2015 (8) mai 2015 (8) aprill 2015 (9) märts 2015 (6) veebruar 2015 (6) jaanuar 2015 (4) detsember 2014 (5) november 2014 (5) oktoober 2014 (5) september 2014 (8) august 2014 (6) juuli 2014 (5) juuni 2014 (6) aprill 2014 (5) märts 2014 (6) veebruar 2014 (6) jaanuar 2014 (5) detsember 2013 (8) november 2013 (7) oktoober 2013 (5) september 2013 (10) august 2013 (6) juuli 2013 (7) juuni 2013 (5) mai 2013 (4) aprill 2013 (8) märts 2013 (6) veebruar 2013 (8) jaanuar 2013 (5) detsember 2012 (14) november 2012 (6) oktoober 2012 (6) september 2012 (3) august 2012 (4) juuli 2012 (8) juuni 2012 (7) mai 2012 (7) aprill 2012 (6) märts 2012 (4) veebruar 2012 (5) jaanuar 2012 (8) detsember 2011 (6) november 2011 (9) oktoober 2011 (3) september 2011 (8) august 2011 (8) juuli 2011 (6) juuni 2011 (4) mai 2011 (8) aprill 2011 (6) märts 2011 (7) veebruar 2011 (5) jaanuar 2011 (8) detsember 2010 (7) november 2010 (7) oktoober 2010 (6) september 2010 (4) august 2010 (9) juuli 2010 (8) juuni 2010 (9) mai 2010 (6) aprill 2010 (7) märts 2010 (8) veebruar 2010 (6) jaanuar 2010 (7) detsember 2009 (6) november 2009 (3) oktoober 2009 (8) september 2009 (9) august 2009 (13) juuli 2009 (6) juuni 2009 (13) mai 2009 (11) aprill 2009 (14) märts 2009 (30) veebruar 2009 (30) jaanuar 2009 (3) detsember 2008 (1)


Zalepin - Ravimi omaduste kokkuvõte - suus dispergeeruv tablett (5mg) - RX.EE\nZalepin - suus dispergeeruv tablett (5mg) - Ravimi omaduste kokkuvõte\nÜks suus dispergeeruv tablett sisaldab 5 mg, 10 mg, 15 mg, 20 mg olansapiini.\nÜks suus dispergeeruv tablett sisaldab vastavalt 2,4 mg, 4,8 mg, 7,2 mg, 9,6 mg aspartaami.\nAlgannuseks monoteraapia korral on 15 mg ööpäevase üksikannusena või 10 mg ööpäevas kombineeritud ravi korral (vt lõik 5.1).\nRetsidiivide profülaktika bipolaarse meeleoluhäire korral:\nSoovitatav algannus on 10 mg ööpäevas. Patsientidel, kes on saanud olansapiini mania episoodi raviks, jätkake retsidiivi profülaktikat sama annusega. Uue mania, segatüüpi või depressiooni episoodi esinemisel tuleb olansapiinravi jätkata (vajadusel annust kohandades), millele vastavalt kliinilistele näidustustele lisatakse meeleolusümptomite ravi.\nZALEPIN suus dispergeeruv tablett tuleb asetada suhu, kus see kiiresti süljes laguneb, mistõttu seda on kerge neelata. Tervet suus dispergeeruvat tabletti on suust raske eemaldada. Kuna suus dispergeeruv tablett on rabe, tuleb see sisse võtta kohe pärast blisterpakendi avamist. Samuti võib seda vahetult enne manustamist lahustada ka klaasitäies vees või mõnes muus sobivas joogis (apelsinimahl, õunamahl, piim või kohv).\nSellistel patsientidel tuleb kaaluda väiksemat algannust (5 mg). Mõõduka maksapuudulikkuse juhtudel (tsirroos, Child-Pugh’i A ja B klass) peab algannus olema 5 mg ning seda tohib tõsta ainult erilise ettevaatusega.\nAlgannust ja annuste vahemikku ei ole tavaliselt vaja naistel muuta, võrreldes meestega.\nAlgannust ja annuste vahemikku ei ole tavaliselt vaja mittesuitsetajatel muuta, võrreldes suitsetajatega.\nKui esineb rohkem kui üks aeglasemat metabolismi põhjustav tegur (naissugu, kõrge iga, mittesuitsetamine), tuleks kaaluda algannuse alandamist. Annuse suurendamist, kui see on näidustatud, peab nendel juhtudel eelnevalt tõsiselt kaaluma.\nSellistel juhtudel, kui peetakse vajalikuks annuse suurendamist 2,5 mg kaupa, tuleb kasutada olansapiini tablette.\nÜlitundlikkus toimeaine või lõigus 6.1 loetletud mis tahes abiainete suhtes. Teadaolev suletudnurgaga glaukoomi oht.\nOlansapiin ei ole kinnitatud dementsusega seotud psühhoosi ja/või käitumishäirete raviks, mistõttu seda ei soovitata kasutada sellel eripopulatsioonil seoses suremuse ja ajuveresoonkonna juhtude riski tõusuga. Dementsusega seotud psühhoosi ja/või käitumishäiretega eakaid patsiente (keskmine vanus 78 aastat) hõlmanud platseebokontrolliga kliinilistes uuringutes (kestusega 6...12 nädalat) registreeriti olansapiiniga ravitud patsientidel kahekordset suremuse tõusu võrreldes platseeboga (3,5 % versus 1,5 % vastavalt). Suurem suremus ei olnud seotud olansapiini annusega (keskmine ööpäevane annus 4,4 mg) ega ravi kestusega. Riskifaktorid, mis võivad soodustada selle populatsiooni suuremat suremust seoses olansapiinraviga, on vanus > 65 aasta, düsfaagia, sedatsioon, alatoitumine ja dehüdratsioon, kopsuhaigused (nt pneumoonia kas koos aspiratsiooniga või ilma) või samaaegne bensodiasepiinravi. Siiski vaatamata riskifaktoritele oli suremus olansapiinravi saanud patsientidel suurem kui platseebo rühmas.\nSamades kliinilistes uuringutes täheldati ajuveresoonkonna kõrvaltoimeid (AVKT, nt insult, transitoorne ajuisheemia), sh surmajuhtumeid. Olansapiiniga ravitud patsientidel esines kolm korda rohkem AVKT-id kui platseebo patsientidel (vastavalt 1,3 % vs. 0,4 %). Kõigil olansapiini või platseeboga ravitud patsientidel, kel tekkis AVKT, täheldati eelnevalt riskifaktorite olemasolu. Vanust üle 75 eluaasta ja vaskulaarset/sega tüüpi dementsust määratleti olansapiinravi korral AVKT riskifaktoritena. Olansapiini efektiivsus ei leidnud tõestust nendes uuringutes.\nOlansapiini ei soovitata kasutada Parkinsoni tõbe põdevatel patsientidel dopamiini agonistide poolt esile kutsutud psühhooside raviks. Kliinilistes uuringutes on Parkinsoni tõve sümptomaatika ja hallutsinatsioonide süvenemist täheldatud väga sageli, suurema esinemissagedusega kui platseebo korral (vt lõik 4.8), kusjuures olansapiin ei osutunud psühhootilise sümptomaatika ravimisel platseebost efektiivsemaks. Neis uuringutes hoiti patsiente esialgu stabiilselt parkinsonismivastaste ravimite (dopamiini agonistide) madalaimal toimival annusel ning jäeti terve uuringu kestel samale parkinsonismivastasele ainele ja annusele. Olansapiini manustamist alustati annusega 2,5 mg ööpäevas ning seda suurendati maksimaalselt kuni 15 mg ööpäevas, olenevalt uurija otsusest.\nHarva on teateid hüperglükeemiast ja/või eelneva diabeedi ägenemisest, millega on vahel kaasnenud ketoatsidoos või kooma, kaasa arvatud mõned surmajuhtumid (vt lõik 4.8). Mõnedel juhtudel on täheldatud eelnevat ülekaalulisust, mis võib olla seda soodustavaks teguriks. Soovitatav on kliiniline jälgimine vastavalt antipsühhootikumide kasutamisjuhistele, nt vere glükoosisisalduse määramine: algväärtus, 12 nädalat pärast olansapiinravi alustamist ning seejärel kord aastas. Antipsühhootikumide,\nsealhulgas ZALEPIN’iga ravi saavaid patsiente tuleb jälgida hüperglükeemia tunnuste ja sümptomite suhtes (nagu polüdipsia, polüuuria, polüfaagia ja nõrkus) ning diabeedi või diabeedi riskifaktoritega patsiente tuleb regulaarselt jälgida kontrolli halvenemise suhtes vere glükoosisisalduse väärtuste üle. Regulaarselt tuleb kontrollida kehakaalu, nt algväärtus, 4, 8 ja 12 nädalat pärast olansapiinravi alustamist ning seejärel kord kvartalis.\nPlatseebokontrolliga kliinilistes uuringutes täheldati olansapiiniga ravitud patsientidel soovimatuid lipiidide muutusi (vt lõik 4.8). Lipiidide muutusi tuleks käsitleda kliiniliselt asjakohastena, eriti düslipideemilistel ja lipiidide häirete riskifaktoritega patsientidel. Antipsühhootikumide, sealhulgas ZALEPIN’iga ravi saavatel patsientidel tuleb regulaarselt kontrollida lipiidide sisaldust vastavalt antipsühhootikumide kasutamisjuhistele, nt algväärtus, 12 nädalat pärast olansapiinravi alustamist ning seejärel kord iga 5 aasta järel.\nSamal ajal kui olansapiinil ilmnes in vitro antikolinergiline toime, näitasid kliinilised uuringud sellega seotud juhtude madalat esinemissagedust. Siiski kuna kliiniline kogemus kaasuva patoloogiaga patsientidega on piiratud, tuleb olla ettevaatlik olansapiini väljakirjutamisel eesnäärme hüpertroofia, paralüütilise iileuse ja muude sellesarnaste seisunditega patsientidele.\nSageli, eriti ravi varajases faasis, on esinenud maksa aminotransferaaside ALAT ja ASAT aktiivsuse mööduvat, asümptomaatilist tõusu. Patsientidega, kellel on ALAT ja/või ASAT tõusnud, kellel esinevad maksakahjustuse sümptomid, kellel esinevad eelnevalt piiratud maksafunktsiooni reserviga seotud seisundid ning patsientidega, keda ravitakse potentsiaalselt hepatotoksiliste ravimitega, tuleb olla ettevaatlik ning neid tuleb jälgida. Hepatiidi (ka hepatotsellulaarne, kolestaatiline või segatüüpi maksakahjustus) diagnoosimisel tuleb olansapiinravi lõpetada.\nOlansapiinravi järsul katkestamisel on väga harva (< 0,01%) teatatud järgmiste ägedate sümptomite esinemisest: higistamine, unetus, treemor, ärevus, iiveldus või oksendamine.\nAeg-ajalt (≥ 0,1% kuni < 1%) on registreeritud olansapiinravi ajalist kokkulangemist venoossete trombembooliatega. Venoossete trombembooliate ja olansapiinravi kausaalset seost ei ole tõestatud. Siiski, kuna skisofreenia patsientidel esineb sageli venoossete trombembooliate omandatud riskifaktoreid, tuleb kindlaks teha kõik võimalikud VTE riskifaktorid, nt patsiendi immobilisatsioon, ning rakendada profülaktilisi meetmeid.\nOlansapiini primaarsete kesknärvisüsteemi toimete tõttu tuleb olla eriti ettevaatlik, kui seda kasutatakse kombinatsioonis teiste tsentraalselt toimivate ravimite ja alkoholiga. Kuna olansapiin avaldab in vitro dopaminoblokeerivat toimet, siis võib ta blokeerida otseste ja kaudsete dopamiini agonistide toimeid.\nOlansapiini tuleb kasutada erilise ettevaatusega patsientidel, kellel on anamneesis krambid või kes on tundlikud krambiläve alandavatele faktoritele. Olansapiiniga ravitud patsientidel on aeg-ajalt esinenud krampe. Neist juhtudest enamikel on täheldatud krampe anamneesis või krambivalmidust.\nÜheaastase või lühema kestusega võrdlevates uuringutes selgus, et olansapiin oli statistiliselt tunduvalt vähem seotud ravi vajavate düskineesia juhtude tekkega. Sellegipoolest suureneb olansapiini pikaajalisel kasutamisel tardiivse düskineesia oht ning seetõttu tuleb tardiivse düskineesia sümptomite ilmnemisel kaaluda annuse vähendamist või ravi lõpetamist. Need sümptomid võivad pärast ravi lõppu ajutiselt süveneda või alles siis tekkida.\nOlansapiin ei ole näidustatud kasutamiseks lastel ja noorukitel. 13...17 aastaste patsientide seas läbiviidud uuringutes täheldati mitmeid erinevaid kõrvaltoimeid, sealhulgas kehakaalu tõus, muutused metaboolilistes parameetrites ning prolaktiini taseme tõus. Nende juhtudega seotud pikaajalisi tulemusi ei ole uuritud ning on siiani teadmata (vt lõigud 4.8 ja 5.1).\nZALEPIN suus dispergeeruv tablett sisaldab aspartaami, mis on fenüülalaniini allikas. See võib olla kahjulik fenüülketonuuriaga patsientidele.\nTeiste ravimite potentsiaal mõjutada olansapiini toimet\nSuitsetamine ja karbamasepiin võivad indutseerida olansapiini metabolismi, mille tagajärjel võib olansapiini kontsentratsioon väheneda. On täheldatud ainult vähest kuni mõõdukat olansapiini kliirensi tõusu. Sellega ei kaasne tõenäoliselt olulisi kliinilisi tagajärgi, kuid soovitatakse patsiendi kliinilist jälgimist ning vajadusel olansapiini annuse suurendamist (vt lõik 4.2).\nOn tõestatud, et spetsiifiline CYP1A2 inhibiitor fluvoksamiin pärsib olulisel määral olansapiini metabolismi. Olansapiini CMAX tõusis pärast fluvoksamiini manustamist naissoost mittesuitsetajatel keskmiselt 54 % ja meessoost suitsetajatel 77 % võrra. Olansapiini AUC tõusis keskmiselt vastavalt 52 % ja 108 % võrra. Patsientidel, kes kasutavad fluvoksamiini või teisi CYP1A2 inhibiitoreid, nagu tsiprofloksatsiin, tuleb kaaluda olansapiini madalama algannuse kasutamist. Ravi alustamisel CYP1A2 inhibiitoriga tuleb kaaluda olansapiini annuse vähendamist.\nOlansapiini kasutamisel koos ravimitega, mis põhjustavad QTc intervallide pikenemist, tuleb olla ettevaatlik (vt lõik 4.4).\nRasedatega ei ole adekvaatseid ja hästi kontrollitud uuringuid läbi viidud. Naised peaksid teavitama oma arsti, kui nad rasestuvad või kavatsevad rasestuda olansapiini kasutamise ajal. Piiratud uuringute tõttu inimestel peaks olansapiini raseduse ajal kasutama ainult juhul, kui oodatav kasu emale kaalub üles võimaliku ohu lootele.\nRaseduse kolmandal trimestril antipsühhootikumidega (sh olansapiin) kokku puutunud vastsündinutel on risk kõrvaltoimete, sealhulgas ekstrapüramidaalhäirete ja/või ärajätusümptomite tekkeks, mis võivad sünnitusjärgselt erineda nii raskusastme kui ka kestuse poolest. On olnud teateid agiteerituse, hüpertoonia, hüpotoonia, värisemise, unisuse, hingamispuudulikkuse või toitmise probleemide esinemisest. Seetõttu tuleb neid vastsündinuid hoolikalt jälgida.\nÜhes tervete, imetavate naistega läbiviidud uuringus tuvastati, et olansapiin eritub rinnapiima. Aine keskmine püsikontsentratsioon imikul (mg/kg) oli 1,8 % ema olansapiini annusest (mg/kg). Patsientidel tuleb soovitada olansapiinravi ajal last mitte rinnaga toita.\nKliinilistes uuringutes kõige sagedamini (täheldatud ≥ 1 % patsientidest) registreeritud kõrvaltoimed olansapiini kasutamisel olid unisus, kehakaalu tõus, eosinofiilia, prolaktiini, kolesterooli, glükoosi ja triglütseriidide tasemete suurenemine (vt lõik 4.4), glükosuuria, söögiisu suurenemine, pearinglus, akatiisia, parkinsonism (vt lõik 4.4), düskineesia, ortostaatiline hüpotensioon, antikolinergilised toimed, maksa aminotransferaaside aktiivsuse mööduv, asümptomaatiline tõus (vt lõik 4.4), nahalööve, asteenia, väsimus ja tursed.\nJärgnev kõrvaltoimete tabel loetleb spontaansete teadete põhjal ja kliinilistes uuringutes registreeritud kõrvaltoimed ja laboratoorsed leiud. Igas esinemissageduse grupis on kõrvaltoimed toodud tõsiduse vähenemise järjekorras. Esinemissagedused on loetletud järgmiselt: Väga sage (≥ 1/10), sage (≥ 1/100 kuni < 1/10), aeg-ajalt (≥ 1/1000 kuni < 1/100), harv (≥ 1/10000 kuni < 1/1000), väga harv (< 1/10000) ja teadmata (ei saa hinnata olemasolevate andmete alusel).\nSuhkurtõve tekkimine või\nägenemine, millega on\nketoatsidoos või kooma, sh\nmõned letaalse lõppega\njuhud (vt lõik 4.4)\nKrambid, enamikel juhtudel\nkolestaatiline või segatüüpi\ntõus, eriti ravi alguses\nEosinofiilia ja süsteemsed\nKliiniliselt olulist kehakaalu tõusu täheldati kõigis esialgse kehamassi indeksi (KMI) kategooriates. Pärast lühiajalist ravi (keskmine kestvus 47 päeva) oli kehakaalu tõus ≥ 7 % esialgsest kehakaalust väga sage (22,2 %), ≥ 15 % esialgsest kaalust oli sage (4,2 %) ja ≥ 25 % oli aeg-ajalt (0,8 %). Väga sageli esines patsientide kehakaalutõusu ≥ 7 %, ≥ 15 % ja ≥ 25 % nende esialgsest kaalust pikaajalise ekspositsiooni (vähemalt 48 nädalat) tulemusel (vastavalt 64,4 %, 31,7 % ja 12,3 %).\nOlansapiinravi järsul lõpetamisel on väga harva täheldatud selliseid ägedaid sümptomeid, nagu higistamine, unetus, treemor, ärevus, iiveldus või oksendamine.\nKuni 12-nädalases kliinilises uuringus ületas plasma prolaktiinisisaldus normväärtuse ülemise piiri ligikaudu 30 % olansapiiniga ravitud patsientidest, kellel prolaktiini algväärtus oli normi piires. Enamikul nendest patsientidest oli suurenemine üldiselt vähene ja jäi allapoole kahekordsest normväärtuse ülemisest piirist.\nPatsientide proportsioon, kel esines kliiniliselt olulisi muutusi kehakaalu tõusus, glükoositasemetes, üld-/LDL/HDL kolesterooli või triglütseriidide tasemetes, tõusis aja jooksul. Täiskasvanud patsientidel, kes läbisid 9...12-kuulise ravi, aeglustus keskmise vere glükoositaseme tõus pärast ligikaudu 6 kuu möödumist.\nEakate dementsete patsientidega läbiviidud kliinilistes uuringutes kaasnesid olansapiinraviga suurem suremus ja ajuveresoonkonna häirete esinemissagedus kui platseebo korral (vt lõik 4.4). Selles patsiendirühmas täheldati seoses olansapiiniga väga sagedaste kõrvaltoimetena ebakindlat kõnnakut ja kukkumisi. Sagedaste kõrvaltoimetena registreeriti pneumooniat, hüpertermiat, letargiat, erüteemi, nägemishallutsinatsioone ja uriinipidamatust.\nRavimite (dopamiini agonistide) poolt esile kutsutud psühhoosiga Parkinsoni tõbe põdevate patsientide kliinilises uuringus täheldati väga sageli Parkinsoni tõve sümptomaatika süvenemist ja hallutsinatsioone, sagedamini kui platseebo korral.\nÜhes uuringus, milles jälgiti bipolaarse maniaga patsiente, põhjustas valproaadi ja olansapiini kombineeritud ravi neutropeenia 4,1 %-list esinemissagedust. Seda soodustavaks faktoriks võis olla kõrge valproaadi sisaldus plasmas. Olansapiini manustamine koos liitiumi või valproaadiga põhjustas, treemori, suukuivuse, söögiisu suurenemise ja kehakaalu tõusu suuremat esinemissagedust (≥ 10 %). Samuti registreeriti sageli kõnehäiret. Olansapiinravi kombineerimisel liitiumi või divalproeksiga täheldati akuutse ravi ajal (kuni 6 nädalat) 17,4 %-l patsientidest vähemalt 7 %-list kehakaalu tõusu, võrreldes ravi algusega. Seoses pikaajalise (kuni 12 kuud) profülaktilise olansapiinraviga bipolaarse meeleoluhäirega patsientidel retsidiivide vältimiseks täheldati 39,9 %-l patsientidest vähemalt 7 %-list kehakaalu tõusu, võrreldes esialgsega.\nJärgnev tabel loetleb kõrvaltoimed, mida on noorte patsientide (vanuses13...17 aastat) seas täheldatud suurema sagedusega kui täiskasvanute seas või kõrvaltoimed, mis on registreeritud ainult noorukitega läbiviidud lühiajalistest uuringutest. Kliiniliselt oluline kehakaalu tõus (≥ 7%) esineb sagedamini noorukite populatsioonis võrreldes vastavate avaldumistega täiskasvanute seas. Kehakaalu tõusu ulatus ning kliiniliselt olulise kaalutõusuga noorukieas patsientide suhe oli suurem pikaajalise avaldumise puhul (vähemalt 24 nädalat) kui lühiajalise avaldumise puhul.\nIgas esinemissageduse grupis on kõrvaltoimed toodud tõsiduse vähenemise järjekorras. Esinemissagedused on loetletud järgmiselt: väga sage (≥ 10), sage (≥1/100 kuni< 1/10).\nVäga sage: Sedatsioon (sh: liigne unisus, letargia, unisus).\nVäga sage: Maksa aminotransferaaside (ALAT/ASAT) aktiivsuse tõus (vt lõik 4.4).\nVaadeldi esialgselt normaalset taset tühja kõhu seisundis (< 1,016 mmol/l), mis tõusis kõrgele (≥ 1,467 mmol/l) ja esialgse piiripealse tühja kõhu triglütseriidide taseme (≥ 1,016 mmol/l ... < 1,467 mmol/l) muutumist kõrgeks (≥ 1,467 mmol/l).\nMuutuseid esialgselt normaalse üldkolesterooli tasemetes tühja kõhu seisundis (< 4,39 mmol/l), mis tõusid kõrgele (≥ 5,17 mmol/l) täheldati sageli. Esialgse piiripealse tühja kõhu üldkolesterooli taseme (≥ 4,39 ... < 5,17 mmol/l) muutumine kõrgeks (≥ 5,17 mmol/l) oli väga sage.\nÜleannustamise väga levinud (esinemissagedus > 10 %) sümptomiteks on tahhükardia, agiteeritus/agressiivsus, düsartria, mitmesugused ekstrapüramidaalsümptomid ja teadvusehäired, mis võivad ulatuda sedatsioonist kuni koomani.\nMuude meditsiiniliselt tähtsate üleannustamise tagajärgede hulka kuuluvad deliirium, krambid, kooma, võimalik maliigne neuroleptiline sündroom, hingamistegevuse pärssimine, aspiratsioon,\nvererõhu tõus või langus, südamearütmiad (< 2 % üleannustamise juhtudest) ja südame- ning hingamistegevuse seiskumine. Letaalset lõpet on registreeritud kõigest 450 mg-lise akuutse üleannuse korral, kuid samuti on registreeritud ellujäämist koguni pärast ligikaudu 2 g suukaudse olansapiini akuutset üleannust.\nOlansapiinile puudub spetsiifiline antidoot. Oksendamise esilekutsumine ei ole soovitatav. Üleannuse raviks võivad olla näidustatud standardsed protseduurid (nt maoloputus, aktiveeritud söe manustamine). On kindlaks tehtud, et aktiveeritud söe samaaegne manustamine vähendab olansapiini suukaudset biosaadavust 50 kuni 60 % võrra.\nFarmakoterapeutiline rühm: psühholeptikumid; antipsühhootilised ained; diasepiinid, oksasepiinid, tiasepiinid ja oksepiinid, ATC-kood: N05AH03.\nPrekliinilistes uuringutes on olansapiinil ilmnenud hulk afiinsusi (Ki; < 100 nM) – serotoniini 5-\nHT2A/2C , ,T35-H 5 HT6, dopamiini D, D, D, D, D, kolinergiliste muskariini -,M1...M alfa1- adrenergiliste ja histamiini -retseptoriteH suhtes. Loomade käitumise uuringud olansapiiniga on\nnäidanud 5HT, dopamiini ja kolinergilist antagonismi kooskõlas retseptoritega seondumise profiiliga. Olansapiini korral esines suurem in-vitro afiinsus serotoniini 5-HT kui dopamiini D-retseptorite suhtes ja suurem 5-HT kui D2 aktiivsus in vivo. Elektrofüsioloogilised uuringud näitasid, et olansapiin vähendab selektiivselt mesolimbiliste (A10) dopamiinergiliste neuronite aktivatsiooni, omades samal ajal vaid ka nõrka toimet motoorse funktsiooniga seotud striataalsetele (A9) juhteteedele. Psühhoosivastast aktiivsust näitavas testis vähendas olansapiin tingitud vältimisreaktsiooni katalepsiat tekitavatest annustest väiksemates annustes, mis osutab motoorsetele kõrvaltoimetele. Erinevalt mõnest teisest antipsühhootilisest ainest tõstab olansapiin tundlikkust “anksiolüütilisele” testile.\nÜhekordse suukaudse annuse (10 mg) positronemissioontomograafia (PET) uuring tervetel vabatahtlikel näitas, et olansapiin hõivas rohkem 5 HT2A- kui dopamiini D-retseptoreid. Lisaks eelnevale nähtus skisofreeniapatsientide üksikfootoni kompuuter-emissioontomograafilisest (Single Photon Emission Computed Tomography, SPECT) uuringust, et olansapiinravile alluvatel patsientidel esines madalam juttkeha D2 retseptorite hõivatus kui mõnele muule antipsühhootilisele ravimile ja risperidoonile alluvatel patsientidel, kuid olles võrreldav klosapiinile reageerivate patsientidega.\nKahest platseebokontrolliga uuringust kahes ja kolmest võrdluspreparaadiga kontrollitud uuringust kahes, milles vaadeldi kokku rohkem kui 2900 positiivset ja negatiivset sümptomaatikat omavat skisofreeniahaiget, oli olansapiin seotud statistiliselt tunduvalt paremate tulemustega nii negatiivsete kui positiivsete sümptomite osas.\nViidi läbi rahvusvaheline, topeltpime võrdlev uuring, milles vaadeldi 1481 patsienti skisofreenia, skisoafektiivsete ning nendega seotud häiretega, kellel kaasnesid mitmesuguse raskusastmega\ndepressiooni sümptomid (keskmine punktisumma enne ravi oli 16,6 Montgomery-Asbergi depressiooniskaala järgi). Selle uuringu prospektiivne sekundaarne analüüs, mis hindas meeleolu punktisumma muutust ravi algusest kuni lõpuni, näitas olansapiini (-6,0) statistiliselt olulist paremust (p=0,001) haloperidooliga (-3,1) võrreldes.\n18-kuulises kaasneva ravi uuringus mania või segatüüpi episoodidega patsientidel, kes olid stabiliseeritud olansapiini ja meeleolu stabiliseerijaga (liitium või valproaat), ei näidanud pikaajaline olansapiini kombinatsioon liitiumi või valproaadiga statistiliselt olulist paremust liitiumi või valproaadi monoteraapiaga võrreldes bipolaarse retsidiivi edasilükkamises, mida määrati vastavalt sündroomi (diagnostilistele) kriteeriumidele.\nKogemus noorukitega (vanuses 13...17 aastat) on piiratud skisofreenia (6 nädalat) ja bipolaarse mania I häire (3 nädalat) lühiajaliste efektiivsuse uuringute tulemuste põhjal, mis kaasas vähem kui 200 noorukit. Olansapiini kasutati muutuva annusena, alustades 2,5 mg-st ulatudes kuni 20 mg-ni päevas. Olansapiinravi ajal tõusis noorukite kehakaal oluliselt rohkem, võrreldes täiskasvanutega. Muudatuste ulatus tühja kõhu puhuse üldkolesterooli, LDL kolesterooli, triglütseriidide ja prolaktiini tasemetes (vt lõigud 4.4 ja 4.8) olid noorukitel suuremad, võrreldes täiskasvanutega. Puuduvad andmed tõhususe säilitamise osas ning andmed pikaajalise ohutuse kohta on piiratud (vt lõigud 4.4 ja 4.8).\nOlansapiini plasmavalkude seonduvus oli ligikaudu 93 % kontsentratsioonide vahemikus ~ 7...1000 ng/ml. Olansapiin seondub peamiselt albumiini ja happelise alfa1-glükoproteiiniga.\nKerge maksafunktsiooni häirega suitsetajatel oli keskmine eliminatsiooni poolväärtusaeg (39,3 h.) pikenenud ja kliirens (18,0 l/h) vähenenud analoogselt tervete mittesuitsetajatega (vastavalt 48,8 h ja 14,1 l/h).\nMittesuitsetajatel, võrreldes suitsetajatega (mehed ja naised), oli keskmine eliminatsiooni poolväärtusaeg pikenenud (38,6 versus 30,4 tundi) ja kliirens vähenenud (18,6 versus 27,7 l/h).\nNoorukid (13...17-aastased): Olansapiini farmakokineetika noorukite ja täiskasvanute vahel on sarnane. Noorukitel oli kliinilistes uuringutes olansapiini keskmine ekspositsioon ligikaudu 27 % kõrgem. Demograafilised erinevused noorukite ja täiskasvanute vahel on madalam keskmine kehakaal ning noorukite seas esineb vähem suitsetajaid. Need faktorid põhjustavad tõenäoselt noorukitel täheldatud kõrgemat toimeaine ekspositsiooni.\nPeroraalse toksilisuse nähud närilistel olid iseloomulikud tugevatele neuroleptikumidele ja nende hulka kuulusid hüpoaktiivsus, kooma, treemor, kloonilised krambid, süljevoolus ja pärsitud kehakaalu tõus. Keskmine surmav annus oli ligikaudu 210 mg/kg (hiirtel) ja 175 mg/kg (rottidel). Koerad talusid ühekordseid suukaudseid annuseid kuni 100 mg/kg, ilma et oleks esinenud surmajuhtumeid. Kliinilisteks nähtudeks olid sedatsioon, ataksia, treemor, südame löögisageduse tõus, raskenenud\nhingamine, pupillide kitsenemine ja isutus. Ahvidel kutsusid ühekordsed suukaudsed annused kuni 100 mg/kg esile üleväsimust ning suuremad annused – teadvuse häireid.\nToimeid hematoloogilistele parameetritele avastati kõigil liikidel, ja nende hulka kuulusid annusest sõltuv tsirkuleerivate leukotsüütide arvu vähenemine hiirtel ja mittespetsiifiline tsirkuleerivate leukotsüütide arvu vähenemine rottidel, kuid mingeid tõendeid luuüdi tsütotoksilisuse kohta ei avastatud. Vähestel koertel, keda raviti annustega 8 või 10 mg/kg/ööpäevas (tsirkuleeriva olansapiini koguhulk [AUC] on 12 kuni 15 korda suurem kui inimesel, kes on saanud 12 mg annuse), arenesid neutropeenia, trombotsütopeenia või aneemia, mis olid mööduvad. Tsütopeenilistel koertel ei avastatud kõrvaltoimeid luuüdi eel- ega proliferatsioonirakkudele..\nKrospovidoon tüüp B\nZALEPIN 5 mg, 10 mg, 15 mg, 20 mg suus dispergeeruvad tabletid on pakendatud PA-Alu-PVC- blistritesse.\nBlistrid on pakendatud kartongkarpi.\n28 suus dispergeeruvat tabletti.\n5 mg: 2 blistrit 14 tabletiga karbis.\n10 mg: 4 blistrit 7 tabletiga karbis.\n15 mg: 4 blistrit 7 tabletiga karbis.\n20 mg: 4 blistrit 7 tabletiga karbis.\n56 suus dispergeeruvat tabletti.\n5 mg: 4 blistrit 14 tabletiga karbis.\n10 mg: 8 blistrit 7 tabletiga karbis.\n15 mg: 8 blistrit 7 tabletiga karbis.\n20 mg: 8 blistrit 7 tabletiga karbis.\n5 mg: 845114\n10 mg: 845214\n15 mg: 845314\n20 mg: 845414\nMüügiloa esmase väljastamise kuupäev: 26.05.2014


Tutvus websites and posts on tutvus\ntutvus at Thedomainfo\ntutvus in titles/descriptions\ntutvused.ee Webserver default page - Zone.eu\nTutvus.tv - Naine otsib meest, mees otsib naist. Tutvumisportaalid tutvus.tv-s on imelihtne.\nKeywords: date, tutvus, tutvumine, tutvumiskuulutused, tutvumisportaalid\nnaine.eu Naine - tutvus\nTutvus naine välismaal\ndate.delfi.ee Tutvumisportaal Flirtic.ee\nfeim4u.ee Feim4u.ee :: Tutvus ja suhtlus portaal! - Avaleht\nwww.feim4u.ee, Feim4u.ee, feim4u.ee, Hindamine, tutvus, pildid, edetabel, SMS, foto, fotod, pildid, pilt, mehed, naised, hindamine, tutvumine, jututuba, sms, postkast, pildid, piltide hindamine, kuulsus, e-kaart, e kaart, ekaart, suhtlemine, suhtlus,...\nKeywords: forum, tutvumine, edetabel, jututuba\nsinuga.pri.ee sinuga.pri.ee leht on ajutiselt suletud.\nKeywords: eesti, Flirt, suhtlusportaal, naiste\nallpix.net.ee ALLPIX - social networking\nkenad.feim4u.ee Feim4u.ee :: Tutvus ja suhtlus portaal! - Avaleht\nflirtic.ee Tutvumisportaal Flirtic.ee\nRelated keywords for tutvus\ntutvus soomes tasuta, tutvus portaal soomes, tutvused soomes, sms tutvus soomes, tutvused kristlaste, tutvus naine meest\ndieet proteinecara bikin animasi botolrash09 mirtesenpictures of drunk women without clothesapakah nama nama bakugan