Vooremaa Reis maailma südamesse\nMind on huvitanud keerukad inimsuhted. Mis siis, et sellega on kaasnenud vahel üle pea laksunud lained ja et teinekord hing vaid paelaga kaela jäänud. Eks oleme ju kõik seotud tugevate karakterite, jõuliste emotsioonide, voolava energiaga, võimega luua või hävitada, elu käima lükata või kõike pärssida. Ise olen sattunud selles pigem jälgija kui maailmaparandaja rolli.\nVast alles nüüd pilku selja taha heites võib tõdeda, et see kõik on olnud ülimalt huvitav ja pakkunud nii rahu kui rõõmu. Elu on kui piltmõistatus, mis õieti särama lööb alles hetkel, kui kogu tervik näib olevat kokku seatud.\nHuvitav on olnud jälgida, kuidas erinevates inimilmades maailm tervikuks saab. Üks maailm on ka praegu Betti Alveri muuseumis kokku seatud.\nOleme tollase kunstiühingu rahvaga olnud kaasteelised, igal omad rõõmud ja mured pagasina kaasas. Meil oli võimalus mõnda aega koos särada ja õide puhkeda. Iga inimene selles koosluses tekitas omi mustreid, värvikombinatsioone, kooskõlasid ja aktsente.\nÜhing sai alguse 1990. aastal nelja noore inimese — Eike Salu, Elita Kasemets-Järvela, Gennadi Lapini ja Rein Erebi —soovist midagi ära teha. Selle esimeseks veduriks valiti Rein Ereb, seejärel võttis liidri rolli üle Triinu Sarv. Triinu töötas tollal tarbijate kooperatiivi kunstnikuna väga romantilises hoones – kesklinnas vabariigi aegses majandusühisuse majas, kus olid avarad ruumid, milles rohkesti kunstitarbeid ja kaasaegseid töövahendeid, nagu näiteks valguslaud koopiate joonistamiseks. Triinu oli lõpetanud Tartus kunstikooli ja omas head maitset, kätt ja ühingu töös iga päev vajalikku diplomaatilist suhtlusoskust.\nSamas ei näinud me kunagi tema töid meie ühistel näitustel. Koos temaga tuli ühingusse ka Külli Juhkam, kes palju aastaid meie raamatupidamist korras hoidis – lihtsalt hea sõna eest. Hiljem aitas meid samamoodi Anneli Engbusk. Selle kõige eest tunnen siiani nende vastu siirast imetlust ja tänu.\nEeva Ant on nüüdseks juba aastaid Tartus elanud just sellist loomingulist elu, millest ta nooruses ehk vaid unistada oskas.\nKui Triinu Tartusse kolis, tekkis vajadus uue esimehe järele ning sestpeale mahtusime ära Harald Lindoki fotosalongi väiksesse kapitagusesse nurka. Sel ajal olid meiega ka Meelis ja Ivi Vels, lisandus Andres Lindok. Kaks viimatimainitut töötavad praegu teatris Vanemuine.\nÜlevaatenäitused kaks korda aastas\nAlgusaastail toimusid kunstiühingul ülevaatenäitused kaks korda aastas: kevadel ja sügisel —\nSulaajal tekkis vanasse koolihoonesse Mustvee maanteel noortekeskus ja laste kunstiring, pisut hiljem ka Kisperi stuudio. Seal võtsime tollal vastu ka Soome ja Rootsi sõpruslinnade kunstnikest külalisi. Sellest ajast mäletan väärikas eas Rootsi kunstnike kiitvaid hinnanguid Elita Järvela aadressil, kes lastega säravalt toredaid töid oli teinud. Neid töid oli endalgi tore vaadata – selliseid selgete kontuuridega ääristatud värvilaikudest kompositsioone. Ja kui need leidsid imetlust ja äramärkimist tegelaste poolt, kes olid tulnud maailmast, kus kõiges valitses üleküllus, oli see soe üllatus.\nSealsamas oli õpetajaks ka Argo Laul, kes oli Tartu kunstikooli lõpetanud mööbli erialal ja kes on meelde jäänud hästi avala ja sõbraliku noormehena.\nMingil hetkel olin ühingu tegevuse alalhoidmise oma kätesse võtnud, sest\nKui ühingu „kaks kanget”\nTõepoolest – mingil hetkel paisusid erimeelsused edasise tegevuse osas küll lepitamatult suurteks, aga ometi seisis Rein selle eest, et meie näitused kõigele vaatamata jätkuksid. Tema pidas ka tavaliselt näituste avamiskõned – oli lustakas, osava sõnaga, vahel ehk liigagi kriitiline või terav, aga alati olemas.\nUued tulijad ja üllatajad\nOli mitmeid uusi tulijaid ja üllatajaid: Meedi Ümar keraamika ja ikebanakunstiga, Kaire Nurk värvimängude ja abstraktsiooniga, leebe Milvi Saar ja salapärane Rein Sakrits. Keeristormina tuiskas läbi Tõnu Karask, kaenla all maal inimese sisemaailmast (e sisikonnast).\nGennadi Lapin arendas edukalt suhteid Olli Kuusisto ja Kaarina rahvaülikooliga ning mitmed meist käisid tema osalusel korraldatud Nordic Art kunstilaagrites. Neis laagrites on sündinud ka rida Eike Salu imelisi akvarelle, milles ikka sama rahu ja tasakaal nagu tas endaski. Rein Erebi kindlat kätt oli aga tunda 1994. aastal loodud Ühispanga Jõgeva kontori näitusesaalis. Mulle andis see huvitavat tööd heade kunstnikega nende näituste kajastamisel.\nMeenub ka Tiit Vanakõrts, lihtne maapoiss. Tema elus oli ühing eriliseks helgeks värvilaiguks ja meelerahu allikaks. Sellest, kui pingeterohke ta elu tegelikult oli, sain aru alles ühingu lõpuaastail, kui olin kord teda riivanud. Alles siis sain aimu ta valust, kitsikusest, murekoormast…\nSõlmisime sõprussidemed ka Põltsamaa Maaliklubiga ja tegime koos ka mõned ühised meeldejäänud maalilaagrid Peipsi ääres ja Palamusel. Ethel Hakkaja rõõmsameelsust ja võimet suuri ettevõtmisi kohe ja käigu pealt genereerida saab aduda vaid temaga hoogsalt kaasa liikudes.\nMe kõik vajame oskust end kanaliseerida, eriti aga vajavad seda loovisikud, kes tajuvad selgelt, et ilma võimeta luua ei oma nad oma olemisele õigustust. See on oskus tuua taevas maa peale, nii et see sunniks hetkeks vaikima kõiki – ka iseennast. Nii avaneb tee omaenda ja sellega koos ka kogu maailma südamesse.\nJõgeva Kunstiühing küll lõpetas oma tegevuse 2002. aasta lõpul, aga linna kunstikogu täieneb edasi. Näitust sellest saab vaadata 14. märtsini.\n*Meedi Ümar Keraamilised vaasid (2tk)\n*Meedi Ümar, Nostalgia, dekoratiivsed vormid\n*Pilvi Blankin-Salmin, Bettile gobeläänvaip\n*Kaire Nurk, Kuuseltskond, õli\n<span lang=””>*Rein Ereb, Ruberoidi naeratus, akrüül\n*Gennadi Lapin, Leedu suvi, akvarell\n*Meedi Ümar, Sonett, keraamiline laud\n*Eike Salu, Sügisene akvarell\n*Tiit Vanakõrts, Paastumaarjapäeval Saduküla all, õli\n*Ilmar Kruusamäe, Ajaga silmitsi. Alo Mattiiseni portree, õli\nAgne Sild, Valu, tushijoonistuste sarja 1. ja 2. osa\n*Agne Sild, Vaimupimedus, tuhijoonistuste sarja 3. ja 4. osa\n*Ene Luik-Mudist, Pojeng! Pojeng! õli\n*Ilmar Kruusamäe, Betti 1930. Betti Alveri portree, õli\n*Robert Suv, Mõisahoone Jõgeva alevikus, õli


Førde vald – Vikipeedia\nkoordinaadid: 61° 27′ N, 5° 54′ E\nnorra Førde kommune\nPindala: 586 km² (2018)\nElanikke: 12 900 (1.01.2016)\nFørde vald oli vald Norras Sogn og Fjordane maakonnas Sunnfjordis. Vald piirnes Põhjamerega Førdefjordeni sopi ääres ning ulatus sellest lõuna, kirde ja ida poole. Valla kirde- ja idaosa (Angedaleni ja Haukedaleni) vahele oli kiilutud Jølsteri valla lääneosa.\nValla pindala oli 590 km². Elanike arv oli 11 838 (2009).\nFjordist ida pool asetseb kõigepealt Holsendaleni org, seejärel Rørvikfjelli mägi (543 m), Haukedaleni org, Grovebreeni liustik, millel asetseb valla kõrgeim punkt (1636 m). Liustiku edelapoolsed harud on moodustanud eraldi liustiku Jostefonni. Holsedalenist voolab Førdefjordenisse Jølstra jõgi, Haukedalenist Dalsfjordenisse Gaula jõgi.\nValla endise ala kirdeosas on Kupefjelleti mägi (1287 m) ja Angedaleni org.\nOrgude madalamad osad langevad laugjalt. Orupõhjad on laiad ja metsased. Orgudes on kruusa- ja liivaterrassid. Eriti lai org on Førde juures, kuhu on kuhjunud palju kruusa ja liiva. Orgude nõlvad on järsud.\nAluspõhi koosneb gneissidest ning on mõjutatud Kaledoonia kurrutusest.\nAastal 1964 lahutati Førde vallast Førdefjordeni lõunakallas ning liideti Naustdali vallaga. Hiljem ei ole territoriaalseid muudatusi olnud.\n2020. aastal liideti Førde vald Sunnfjordi vallaga.\nValla keskus oli Førde, mis asetseb Førdefjordeni sopi ääres.\nPärast Teist maailmasõda kasvas elanike arv oluliselt.\nAsustus oli koondunud peamiselt Førdesse ning piki orgu kuni Moskogini. Asustust oli ka teistes orgudes ning hõredamalt fjordi ääres.\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Førde_vald&oldid=5639342"\nSelle lehekülje viimane muutmine: 18:01, 23. mai 2020.


aega tuleb võtta – PilleRiini internetielu\nPosted on 18. okt. 2007 by PilleRiin\neile (oli see ikka eile? ahjaa, pidi olema küll) emaga telefonis rääkides oli ta mures, et mul on liiga palju asju ja kohustusi hetkel endale võetud. no eksole, tal on umbes aimu, mis toimub – aga ta loeb ju seda blogi ka 🙂 ja lisaks kuuleb minu käest ju ka. ning siis ütleb, et ma peaksin ikka veidi puhkama.\nsest ma tean, et mul pole mingi hullult ülehoolitsev ja -suunav ema, vaid selline, kes pigem jätab sekkumata mu ellu kui et sekkub ja määrab.\nnäiteks võtsin oma põhitöö koormust maha veidi. ja RM on nädalavahetuse ära (kuigi jah, asjaolude tõttu võiks ta samahästi siiski olla kodus). hommeõhtusest haltuurast loobusin, kuigi siin on oma roll ka juba ammu kutsutud külalistel.\naga teisalt, täna on pikk õhtu: üks sünnipäev ja üks teine töökene, homme oleks vaja päris palju projektitööd ära teha ja õhtuks suppi keeta. aga vähemalt nädalavahe on hetkel suht vaba. kuigi selle peaks sisustama nt õppimise ja koristamisega. aga tahaks ju hoopis kusagil kohustustevabalt olla..\nminu blogi Ekspressi Veebiumis →\n← meri on meri


Linnuvaatlejate ökoralli: 2018\nTarvo - ökosuvest\nKaks kolmandikku ökoaastast on seljataga. Selle ajaga olen aasta algul loodetust ökoralliks oluliselt vähem mahti saanud. Juulis ja augustis olen korra-paar nädalas ikka lapsevankriga jalutuskäike teinud. Mõned ökopunktid on nii ka juurde nopitud. Juulis köitis mind eeskätt Pullapaa tuletorni juures asuv Ungru oja suudmeala, kuhu hakkas kahlajat kogunema. Kahjuks lõi peagi vee kõrgeks ja nii kadus ka suurem kahlajalootus.\nOlen õige mitu päeva hoogu võtnud, et seada sammud Uuemõisa poole ja vaadata sealses pargis ringi. Kuna täna toimus seal rahvusvaheline koertenäitus, siis sai lapse rõõmuks teekond lõpuks ette võetud. Esimese skänni tegin veepuhasti põõsastes, aga midagi põnevat siin silma ei hakanud. Uuemõisa poole liikudes loen kokku sadu toituvaid pääsukesi ja nende vahel märkan ka kaht piiritajat. Kuna plika magab rahulikult, siis saab Uuemõisa põldudel natuke staiatud. Kümmekond minutit hiljem kuulen läheduses nurmkana häält. Õige pea kukubki 6-isendiline salk lähedale rohu sisse varju. Esimene ökopunkt on sellega kirjas. Ei möödu minutitki kui lähedal metsatukas hakkab mänsak röökima. Rahulolevana hakkan õige pea Uuemõisa pargi suunas liikuma. Kuigi koertenäituse tõttu on pargis möllu kõvasti, siis igaks juhuks vaatan tiigi üle. Algul ei toimeta seal kedagi, kuid mõni minut hiljem ujub üks tait pilliroo varjust välja ja askeldab mõnda aega end varjamata veepeeglil. Nii saab ökolist oma kolmanda lisanduse. Tagasitee parimaks palaks jääb piipitav väike-kirjurähn, keda küll ökoaasta raames juba õige mitu korda kuuldud-nähtud.\nÖkoralli juuli kokkuvõte\nKa juulikuu on möödas. Linnuvaatluseks see eriti soodne ei olnud, sest ilm oli üldjuhul liiga kuum, eriti sisemaal. See nähtub ka lisandunud kilomeetritest, mis vaatlustel läbitud. Ka uusi liike kamba peale ei lisandunud, seega oleme ikka kohanud 240 liiki linde. Samas isiklikud skoorid ikka mõnevõrra kasvasid, kuigi 200 liigi piir jäi kõigil veel kättesaamatuks. 2014. a. ökorallil oli juuli lõpuks kahel vaatlejal 200 liiki kirjas. Kokku oleme seitsme kuuga jalgsi läbinud vähemalt 3919 km ning ratastel 10603 km.\nÄSSAD 31. JUULI 2018.A. SEISUGA\nHannes P - 3 (suurrüdi, väikerüdi, vaenukägu)\njalgsi - Tarvo 25 km\nrattaga - Urmas 325 km\nvaatlustunde - Viive 26 tundi\nEDETABEL 31. JUULI SEISUGA\n2. Urmas - 189\n4. Monika - 177\n6. Tiiu - 171\n7. Viive - 168\n8. Vilja - 166\n9. Kaia (I) - 154\n10. Sander - 153\n11. Jaak - 151\n12. Hannes P - 141\n13. Peter - 140\n13. Kalle - 140\n15. Riho Mä - 136\n15. Peeter - 136\n17. Tarvo - 135\n18. Kaia (II) - 132\n21. Ranno - 127\n22. Tarmo - 126\n23. Hannes M - 125\n24. Janne - 122\n24. Mati S - 122\n26. Eedi - 120\n26. Heikki - 120\n29. Kaidi - 110\n33. Andrus - 97\n39. Mari-Liis - 46\nLoodetavasti annab kuumus ikka järele ning tuleb edukas linnusügis.


Meelis Mandel: Kes tegelikult valitseb Eesti riiki?\nMeelis Mandel • 3. veebruar 2015 • 4 min\nÄripäeva peatoimetaja Meelis Mandel analüüsib Eesti riigi tegelikku valitsejat otsides ettevõtja Margus Linnamäe mõju ulatust selles kontekstis.\nTegin kunagi toimetuse koosolekul nalja, et peaksime küsima nüüd selle mehe kommentaari kah, kes tegelikult Eesti riiki valitseb. See naljana öeldud fraas on mulle pähe turgatanud hiljemgi, näiteks jälgides keskkonnatasude ümber toimuvat või nähes riigikogu programmeeritud saamatust kiirlaenuturu piiramiseks. Kuid on üks mees, kelle mõju ulatust ma selles kontekstis tegelikult teada tahaksin: Margus Linnamäe.\nMõni aasta tagasi nimetas Äripäev Neinar Seli teatud mööndustega Eesti oligarhi tiitlit väärivaks ettevõtjaks. Täna teeksime Selist selles kontekstis rääkimisega Linnamäele selget ülekohut.\nAvalikkuse eest varju hoidval Linnamäel on kadestamisväärne oskus omandada turgudel valitsev mõju ilma enda isikut täielikult selle mõjuga seostamata ja konkurentsiametit häirimata. See teeb ta sootuks mõjukamaks, kui seda näitab 15. koht Rikaste TOPis. Lisaks näib mehe ind uusi turge võtta veereva lumepallina üha suurenevat.\nEesti Ekspress näitas eelmisel nädalal, kuidas Linnamäe hõivas Hollandis registreeritud juriidilise keha kaudu Leedu ja Eesti kuulutusportaalide turu, millele järgnesid hinnatõusud portaalides kv.ee ja city24.ee. Üha valjemalt räägitakse, et juba lähiajal võib kogu Eesti Meedia kontsern ametlikult libiseda Linnamäe kätte, sest Mart Kadastik tõmbub Postimehe juhtimisest tagasi. BNSi ja Freqmedia ülesostmisega on Linnamäe orkestreerida ka Eesti meediamonitooringu äri.\nEelkõige aga paneb kulme kergitama hästi kapitaliseeritud ja väga sihikindla Linnamäe oskus tõmmata niite sisuliselt kõigis suuremates erakondades.\nTunamullu kirjutasime, kuidas IRLi kuuluvate Liisa-Ly Pakosta ja Siim Kabritsa ning Reformierakonna liikmete Tõnis Kõivu ja Peep Aru esitatud seaduseelnõu oleks kõige rohkem otsest kasu toonud Tallinnas Paljassaares kinnisvaraarendusega tegelevale Linnamäele, sest see vähendaks tema maal ehituspiiranguid. Pärast selle avalikustamist on eelnõu küll nüüdseks kalevi alla pandud, kuid mitte kustutatud.\nVeel huvitavam on kõrgelt reguleeritud ravimiturul toimuv, kus Linnamäe on võtnud kasutusele tõeliselt bütsantslikud manöövrid. Nii ei soovinud Märt Raski juhitud riigikohus aastaid otsustada apteekide asutamispiirangute kaotamise üle ja kui uue esimehe ametisse astudes piirangud lõpuks kaks korda põhiseadusevastaseks kuulutati, ei pidanud riigikogu seda millekski. Tähelepanuväärne on, et pärast riigikohtu esimehe ameti maha panemist on Rask võtnud enda südameasjaks just ravimituru, olles näiteks proviisorite koja loomise üks aktiviste. Koda peaks pealtnäha olema ellu kutsutud Linnamäe tegevuse piiramiseks, kuid kas ikka on? Linnamäele kuuluva ravimite hulgimüüja Magnumi kaudu jäävad apteekrid tema lõa otsa kas otse palgal olles või pikaajalise lepinguga n-ö sõltumatutena ikkagi. Kust sa ikka muidu ravimeid apteeki soetad kui mitte hulgimüügituru valitsejalt? Vaata kust otsast tahad, mäng apteekide asutamise või omamise piirangute ümber lõpeb igal juhul Linnamäele kasulikult.\nLisame siia konkurentsiameti juba eelmisel kümnendil tehtud ja tänaseni tagasi lükatud ettepanekud vabastada käsimüügiravimite ja toidulisandite turg. Ettepanekute kohaselt võiks anda viimaste müügi õiguse ka suurtele jaekettidele, näiteks Selverile, kes asja vastu huvi tundis. Selgituseks – just käsimüügilt ja toidulisanditelt teenivad apteegid suurimat kasumimarginaali ja lühikatsetused mõnede käsimüügiartiklitega näitasid, et jaeketid müüks neid tunduvalt odavamalt. Ikkagi konkurents. Kuid midagi ei juhtunud, asi toppas aastaid ja selle ajaga jõudis Linnamäe lausa jäätisekohvikute ketti arendama asuda ehk Selveri mängumaale tungida. Nüüd lõpuks veebruaris peaks asi riigikogu suurde saali minema.\nMe valime kuu aja pärast uue parlamendi. Vaeme kandidaate, räägime erakondade programmidest ja jagame valijakompassi küsimuste vastuseid. Kuid minu jaoks kummitavad teised küsimused.\nRain Rosimannus (või Kristen Michal, kui uskuda koalitsioonipartner Sven Mikseri äsjases kirjas erakonnakaaslastele toodud hinnangut Reformierakonna tegeliku juhi kohta), kas ja kui palju raha oled Linnamäelt saanud ja palju sellest erakonnale on läinud? IRL, kas teie soosiv suhtumine Linnamäe ärihuvidesse on kantud 1990ndate aastate rahasüstidest või millestki värskemast? Sotsid, kas asjaomaste sõnul teemas mitteorienteeruva Heljo Pikhofi määramine riigikogu sotsiaalkomisjoni esimeheks oli juhus või kellegagi konsulteeritud valik? Keskerakond, miks te ülejäänud kolmele parlamendierakonnale pole tahtnud Linnamäe osas kohta kätte näidata või vähemalt neist eristuda?\nOligarh tähendab võimul oleva ladviku liiget. Selle definitsiooni järgi pole Linnamäe seda veel. Kuid kõik eeldused on tal selleks olemas. Meedia on. Poliitikud on. Raha on. Olen alati imestanud, kuidas teistes Ida-Euroopa riikides saavad oligarhid vabalt tegutseda: kõik justkui teavad, kuidas niite tõmmatakse, ent midagi ei juhtu. Jälgin huviga, kas samas suunas tüürib nüüd ka Eesti – ja kes tegelikult otsustab, mida seadusandja teeb.


Majandus- ja rahaliit ning euro - 1.Ajalugu � euro omaksv�tt - Contact Guide - EU4JOURNALISTS EU4Journalists.eu is currently not updated. We hope to be back soon.\n1.Ajalugu � euro omaksv�tt\nEuroopa majandus- ja rahaliit (European Economic and Monetary Union, EMU) on kokkulepe Euroopa riikide vahel, et omada �hist raha � eurot ning �hist majanduspoliitikat koos fiskaalse vastutuse p�hitingimustega. 27 praegust liikmesriiki on EMUga �hinemisel eri etappidel. 13 liikmesriiki on euro kasutusele v�tnud: Austria, Belgia, Soome, Prantsusmaa, Saksamaa, Kreeka, Iirimaa, Itaalia, Luksemburg, Holland, Portugal, Sloveenia ja Hispaania. Kolm liikmesriiki � Suurbritannia, Taani ja Rootsi � ei ole eurot kasutusele v�tnud. 11 liikmesriiki � K�pros, Malta, L�ti, Leedu, Eesti, Poola, T�ehhi, Slovakkia, Ungari, Rumeenia ja Bulgaaria - on eurole �lemineku eri etappidel ning loodavad eurotsooniga liituda l�hima k�mne aasta jooksul. Teise maailmas�ja j�rel oli enamus t��stusriikide valuutasid tihedalt seotud dollariga vastavalt Bretton Woodsi s�steemile. S�steem l�i aga k�ikuma, sest kulla turuhind t�usis �le ametliku kursi ja maailma kaubandusk�ive kasvas pidevalt ning see pani Euroopa poliitikuid otsima tasakaalu ning majanduslikku �htsust. Esimesed plaanid Euroopa �hisrahast said alguse 1969. aastal Barre raportiga, mis anti v�lja Euroopa Majandus�henduse (European Economic Community, EEC) kuue tollase liikmesriigi poolt. Sellele j�rgnes samal aastal Haagis valitsusjuhtide ja riigipeade kohtumine, kus arutati plaani luua majandus- ja rahaliit. Protsess l�kkus edasi t�nu Bretton Woodsi s�steemi kokkuvarisemisele 1971. aastal, mil president Nixon tegi �hepoolse otsuse lasta dollari kurss "ujuvaks" ning t�nu 1972. aasta naftakriisile. Vahepeal kasvas EEC �heksa riigi v�rra, millest paljud kahtlesid oma rahast loobumise �igsuses. Praegu v�ivad Euroopa riigid �hineda kolme erineva etapiga, mis vastavad EMU arengu ajaloolistele staadiumitele. I etapp\n1979 . aastal rajati Euroopa valuutas�steem (EMS), et �hendada Euroopa valuutad ning takistada suuri k�ikumisi nende v��rtuste vahel. Loodi Euroopa Vahetuskursside Mehhanism (ERM), mis piiras kursi suurt k�ikumist (+/-2.25%). K�igi liikmesriikide valuutakursi p�hjal loodi arvestuslik koond�hik ECU (European Currency Unit). M��rati kindlaks liikmesvaluutade kursid ja k�ikumised ECU suhtes. 1980ndate l�pus muutus iga liikmesriigi turg �ha sarnasemaks naaberriigi omaga, seda muutumist nimetatakse Euroopa �histuruks. Rahvusvahelist kaubandust �histurul pidurdati vahetuskurssidega (hoolimata ERMi suhtelisest stabiilsusest) ning sellega kaasnevate suurenevate �lekandekuludega. �histuru jaoks oli �hise raha loomine loogiline lahendus ning seet�ttu tuli idee �hisrahast uuesti p�evakorda. Jacques Delors�i juhitud Euroopa Komisjon l�i 1986. aasta veebruaris �htse Euroopa akti, mille eesm�rk oli k�rvaldada institutsionaalsed ja majanduslikud t�kked E� liikmesriikide vahelt. Samas pandi alus �hisele Euroopa turule. Kuigi esimese etapi protsessid algasid EMSiga 1979. aastal, algas etapp ametlikult 1990. aastal, mil vahetuskursi kontrollimine t�histati ning EEC sees muutus kapitali liikumine vabaks. 1992. aastal l�i Delors�i komisjon Maastrichti lepinguga ametlikud alused �hisraha kasutusele v�tmiseks. Leping muutis EEC Euroopa Liiduks. Euroopa Liidu liikmesriigi tingimused ja euro omaksv�tt on s�testatud kolme dokumendiga. Esimene on 1992. aastal s�lmitud Maastrichti leping, mis j�ustus 1. novembril 1993. Samal aastal hiljem v�eti Kopenhaagenis Euroopa N�ukogu poolt vastu �Kopenhaageni kriteeriumid�, mis selgitasid Maastrichti lepingu �ldeesm�rke. Kolmas on raamleping, mis r��gitakse l�bi iga ELiga �hineva riigiga. Kopenhaageni kriteeriume t�psustavad igal aastal ELi seadusandlus ja Euroopa kohtunikkonna otsused. EMU arengu esimese etapi saab �le kanda kandidaatriikide esimesele kohtumisele vastavalt Kopenhaageni kriteeriumidele ning siis ELiga �hinemisele. II etapp\nMadridi tippkohtumisel 1995. aasta detsembris p�hjendas Saksamaa edukalt, miks tuleks nimetus ECU muuta �euroks�. Nn Madridi stsenaarium pakkus v�lja �leminekuperioodi enne euro kasutusele v�ttu. EMU teises etapis loodi Euroopa Rahainstituut (European Monetary Institute, EMI), mis oli Euroopa Keskpanga eelk�ija. Juunis 1997 n�ustus Euroopa N�ukogu Amsterdamis stabiilsuse ja kasvu paktiga ning l�i ERM-II, mis pidi tagama Euroopa Valuutas�steemi �nnestumise ning v�hendama osalevate v��ringute k�ikumist euro suhtes. J�rgmisel aastal valis Euroopa Komisjon Br�sselis v�lja 11 riiki, mis pidid 1999. aastal �le minema eurole. Asutati Euroopa Keskpank, mille �lesanne oli luua Euroopa Liidu jaoks rahapoliitika ning Euroopa keskpankade s�steemi tegevuse j�relvalve. Euroopa keskpankade s�steemi kuuluvad riikide pangad, mis m�jutavad Euroopa Keskpanga otsuseid, tr�kivad raha, vermivad m�nte ning abistavad algajaid euromaid.\nEMU arengu teist etappi v�ib v�rrelda hiljuti �hinenud liikmesriikide liitumisega ERM-IIga, kuhu neil tuleb j��da enne eurole �leminekut v�hemalt kaheks aastaks. III etapp\n1 . jaanuarist 1999 muutus euro reaalseks, m��rati kindlaks 11 ja hiljem 15 liikmesriigi v��ringute vahetuskursid 1998. aasta viimase p�eva seisuga. Vahetuskursimehhanismile (Exchange Rate Mechanism, ERM) j�rgnes ERM-II, mis funktsioneeris sarnaselt ERMile, kuid selle eesm�rk oli v�hendada osalevate v��ringute k�ikumist euro suhtes. Euroopa Keskpank alustas liikmesriikide keskpankade abiga �hise rahapoliitika rakendamist. Madridis seatud kolmeaastane �leminekuperiood kestis kuni 1. jaanuarini 2002. 2000. aasta keskel teatas komisjon, et Kreeka v�ib ametlikult liituda �hise raha kolmanda etapiga 1. jaanuarist 2001. Euro oli esialgu virtuaalne valuuta 12 eurotsooni riigi jaoks - Austria, Belgia, Soome, Prantsusmaa, Saksamaa, Kreeka, Iirimaa, Itaalia, Luksemburg, Holland, Hispaania ja Portugal. Eurot kasutati arveldamisel, firmad v�isid teha euro-�lekandeid turvaliselt teadmises, et vahetuskursid liikmesriikide vahel on fikseeritud. Euro v��rtus n�idati panga�lekannetel kohe rahvusvaluuta j�rel, et uue rahaga kohanemine oleks lihtsam. Iga 1. jaanuaril 2002 eurole �leminev riik pidi j�rgima �L�henemiskriteeriume�, mis m��rati kindlaks Maastrichti lepinguga. Need kriteeriumid sisaldavad nelja n�uet:\nRiik peab v�hemalt kaks aastat osalema ERM-II vahetuskursi s�steemis\nPikaajaline intressim��r ei tohi �letada rohkem kui kahe protsendipunkti v�rra kolme k�ige paremaid hinnastabiilsuse tulemusi saavutanud liikmesriigi keskmist\nInflatsioonim��r ei tohi �letada rohkem kui 1,5 protsendipunkti v�rra kolme k�ige paremaid tulemusi saavutanud liikmesriigi keskmist\nValitsussektori v�lg peab olema v�iksem kui 60% SKPst (v�i l�henema sellele rahuldava kiirusega) ning riigi valitsussektori eelarve puuduj��k peab olema v�iksem kui 3%\nEttevalmistuste k�igus �leminekuks eurole 1. jaanuarist 2002 tr�kiti 14 miljardit rahat�hte v��rtuses 633 miljardit eurot ning vermiti 52 miljardit m�nti kasutades selleks 250.000 tonni metalli. 1999. aasta 1. jaanuari l�henedes k�lvasid pessimistid hirmu ja segadust. Ajakirjanduses kirjutati, et selline massiline �leminek teisele rahale ei saa �nnestuda. Kuid need hirmud osutusid alusetuks. Pangaautomaadid pakkusid uut raha juba minut peale kesk��d ning inimesed kasutasid eurosid koha j�rgmistel p�evadel. Kolmas etapp EMU arengus on v�rreldav liikmesriigiga, kes on �hinenud ERM-IIga ja j�rgib kahe aasta jooksul l�henemiskriteeriume, et eurotsooniga liituda. Vahetuskursi areng\nEuro esimesel kauplemisp�eval 4. jaanuaril 1999 oli euro kurss Frankfurdi b�rsil USA dollari suhtes 1,1789. Sellest p�evast alates kaotas euro v��rtust kuni l�petas langemise 26. oktoobril 2000, mil j�udis madalamasse punkti USA dollari suhtes - 0,8225. Kauem kui aasta oli keskmine vahetuskurss USA dollari suhtes 0,95.\nEuro ei toibunud langusest enne sularaha kasutusele v�tmist 2002. aastal, t�ustes siis USA dollari suhtes 0,90lt 1,02le 2002. aasta l�puks. Aasta hiljem oli kurss j�udnud 1,24ni. Novembris 2004 �letas euro taseme 1,30 ning 30. detsembril 2004 l�petas rekordtasemel 1,3668. 2005. aasta jooksul j�i euro detsembris seisma tasemel 1,18, olles nii allpool stardipunktist. 2006. aastal t�usis euro 2. jaanuaril tasemele 1,1813 ning 5. juunil tasemele 1,2958. Aasta l�pus j�udis euro rekordtasemele �letades 1,30 ning on seal p�sinud siiani. V�tmek�simused:\n�hisraha plaanid said alguse 1960ndatel\nEMU kolm etappi: ELiga �hinemine, ERM-II, eurotsoon\nMaastrichti leping 1992, Kopenhaageni kriteeriumid 1993, individuaalne �hinemisraamistik\nEurotsooniga liitumiseks on neli l�henemiskriteeriumi\n2.Stabiilsuse ja kasvu pakt\n3. Euroopa Keskpank (ECB)\n4. Euroala laienemine\n5. Mida euro on kaasa toonud?\nChapters 1.Ajalugu � euro omaksv�tt


www.militaar.net • Vaata teemat - Relvade võimsus\nTänane kuupäev 08 Aug, 2020 9:45\nTeema pealkiri: Relvade võimsus\nPostitatud: 03 Nov, 2014 1:57\nKüsin sellist asja et olen kohanud inimest, kes väitnud et on oma käega lasknud saksa vindiga (K98) läbi raudtee relsi, minu arust selge küla folkloor. Liiprist ehk veel, aga relsist e. rööpast? Kumb üldse võimsam riist oli? Mosin või Mauser? Kuuli algkiirus mõlemil suht sarnane. Kalashnikov peaks neist selgelt lahjem olema.\nTeema pealkiri: Re: Relvade võimsus\nPostitatud: 03 Nov, 2014 9:24\nRelsi kitsam koht kitsarööpmelisel on ca. 1,5cm, sealt võib vast läbi lasta küll?\nPostitatud: 03 Nov, 2014 11:17\nMinu mäletamist mööda oli saksa vindi kuuli sees terasest südamik mis tingis ka parema läbivuse võrreldes tinast kuuliga (tavaline vene vindi kuul). Lapsepõlves tehtud loomkatsed näitasid küll saksa vindi paremat läbistusvõimet. Seega jutt relsi keskele, ehk õhemasse kohta augu tegemine täitsa usutav.\nPostitatud: 03 Nov, 2014 13:10\nNii saksa kui ka vene vindi jaoks (muude maade armeevintpüssidele samuti) on olemas igasugust erinevat moona. Kes soovib, võib ise guugeldada. Soomustläbistava terassüdamikuga kuuliga võiks minu arvates rööpast läbi lasta küll.\nPostitatud: 03 Nov, 2014 18:51\nPole mingi spetsialist, aga SVD võtab sajalt meetrilt kitsarööpmelise relsist läbi, korduvalt proovitud.\nPostitatud: 03 Nov, 2014 18:54\nSamuti BTR-i küljesoomusest. Ise järgi proovitud ja tavalse moonaga. Kuigi, ega me täpselt ei teadnud millega lasime. Tsingist ajasid pakikesed seljakotti ja sealt siis võtsid kui vaja.\nPostitatud: 29 Juun, 2015 12:56\nUmbes 30 aastat tagasi proovisime selle relsitriki vana Mosiniga ära - kitsast kohast lendas puhtalt läbi. Mis moon oli, ei tea, sest peamine oli pauku teha ja ärbelda. Siis lasime kuuli läbi kolme järjestikuse haava. Puud olid ehk 30-40cm paksud. Esimesest lendas puhtalt läbi, nagu oleks puuritud, teisest rebis pisut kildu, kolmandasse räsis korraliku augu, aga ikkagi lendas läbi. Ka silikaattellisest sein ei olnud takistuseks.\nPostitatud: 29 Juun, 2015 13:01\nKas neid relsse polemitte kolme möötu? Olen kuulnud ka sellist folkloori, et vintpüssiga jupitati relsse, ei mäleta enam kuidas.\nPostitatud: 29 Juun, 2015 13:05\nBTRi küljesoomusest sai ka tavalise 7,62mm AK moonaga läbi lasta - polnud vintpüssi vajagi..\nTuli vaid hoida tabamisnurk enamvähem risti portega ja lõi läbi nagu nalja\nPostitatud: 01 Juul, 2015 15:32\nTankil on kah kohti, kust laseb automaadiga läbi, lihtsalt küsimus on selle olukorra tõenäosuses, et sul sinna kasta õnnestub.\nKui BTRi parrast pääseb keegi 100 m pealt automaadiga risti soomusega laskma on kõva kasutamise viga.\nPardasoomus on tal kaldus ja risti laskmiseks peab masinast kõrgemalt laskma.\nTankil on kah kohti, kust laseb automaadiga läbi, lihtsalt küsimus on selle olukorra tõenäosuses, et sul sinna kasta õnnestub...\nMillisel tankil täpsemalt? Tegelikult selliseid kohti tänapäeva lahingutankidel ei ole, sest tank peab vastu pidama ka killurahele. Aga huvitav oleks fakte teada selle koha pealt.\nTäpsustagem, et läbi laskmisest rääkides peab moon jõudma kas salongi või mootoriruumi.\nPostitatud: 01 Juul, 2015 18:13\nKonkreetselt T-72 mootorikapotil, kui salusiid on lahti, siis hoolega vaadates leiad ka koha, kust radikad paistavad.\nKildudega sinna pihta ei saa, sest nurk on selline.\nPostitatud: 07 Juul, 2015 8:50\nKunagi sai loetud endise idapataljoni mehe meenutusi.Raamatut praegult ei mäleta.Seal kirjeldas ka selliseid katseid.Postil igav passida siis lastud igasuguseid asju püssiga .Kasutada olnud vene mossin ja saksa K98.Valvepost oli raudtee valve ning valvatavas alas kraavi lastud radtee veeremit.Tulistatud siis vaguni puhvrit .Vene mossin olnud võimsam,lasknud puhvri plaadi keskkoha lähedalt läbi.K98 kuul polevat seda suutnud.\nPostitatud: 27 Juul, 2015 23:36\nSelliselt distantsilt relsile pihta saamiseks läheb vist üksjagu moona, loodan et nüüd ei ilmne et enamik foorumlasi laseb lahtise sihikuga 100m pealt sigareti filtriosa küljest nagu nalja......ja seda suvalise püssiga, eriti juhuslikult pihku sattunud Mosini, SVD või millega iganes.\nPostitatud: 28 Juul, 2015 7:47\nDragunovi vindil vist lahtisi sihikuid ei kasutatudki, ikka kiiker oli peal.


Reet Merilaine: Vene gümnaasiumi kümblusplaanid - Arvamus - Pärnu Postimees\nReet Merilaine: Vene gümnaasiumi kümblusplaanid\nReet Merilaine Vene gümnaasiumi õppealajuhataja\n30. november 2012, 10:38\nPärnu Vene gümnaasium.\nPärnu Vene gümnaasiumi lapsed hakkavad kümblema. Kõlab veidi naljakalt? Tegelikult on jutt varasest keelekümblusest. Mis see on ja miks mõtleb kool varase keelekümbluse rakendamisest?\nVene gümnaasiumi õpilased õpivad põhikoolis vene keeles. Eesti keelt õpivad vene lapsed küll 1. klassist, kuid algklassides on vaid kaks tundi nädalas ja põhikoolis neli. Asudes õppima gümnaasiumisse, peavad vene noored suutma õppida eesti keeles 60% ainetest, mis on päris suur väljakutse.\nKuidas mõista Eesti ajalugu, ühiskonnaõpetust, geograafiat, kui sõnavara ei ole piisav? Kuidas neid lapsi aidata, et nad saaksid edukalt jätkata haridusteed gümnaasiumis ja suudaksid õppida suurema osa ainetest eesti keeles? Meie seisukoht on, et appi tuleks liitumine varase keelekümblusega.\nKeelekümblus on õppevorm, mida rakendatakse Eestis riikliku programmina eesti keele kui teise keele paremaks omandamiseks. Keelekümblusprogrammis õpitakse vähemalt 50 protsenti ainetest eesti keeles. Metoodika võimaldab lapsel omandada eesti keelt kõrgel tasemel, sealjuures kahjustamata tema emakeelt.\nEesti keelt õpitakse seda aktiivselt kasutades, sh eri aineid õppides. Keelekümbluse eesmärk on võrdselt head oskused nii emakeeles kui ka eesti keeles.\nVarase täieliku keelekümbluse puhul alustatakse lasteaias või esimeses klassis ja õpitakse kõiki õppeaineid eesti keeles. Teise klassi teisel poolaastal hakatakse õppima vene keelt kui emakeelt. Neljandast klassist suureneb järk-järgult venekeelsete õppeainete osakaal. Viiendas klassis langeb eesti keeles õpitavate ainete osakaal 50 protsendini. Kui välja arvata võõrkeel, on eesti ja vene keeles õpitavate ainete maht sama.\nPõhikooli lõpuklassis õpivad lapsed 40 protsenti ainetest vene keeles ja 60 protsenti eesti keeles. Keele, milles sooritada põhikooli lõpueksameid, valivad õpilased ise.\nKuidas tundub? Pärast tutvustust keelekümbluse programmi põhimõtetega esitasime selle küsimuse Pärnu Vene gümnaasiumi hoolekogu liikmetele ja lastevanematele, kelle lapsed 2013/2014. õppeaastal asuvad 1. klassi õppima. Arvamused jagunesid kaheks: oli neid, kes pooldasid ja kelle silmad lõid särama, aga oli neidki, kes kõhklesid või võtsid aega mõtlemiseks.\nSee on mõistetav, kõik uus tekitab ebakindlust. Selguse saamiseks lepiti kokku, et detsembris kutsutakse sama seltskond kohtuma Jõhvi gümnaasiumi juhtkonna ja õpetajatega, kes jagavad kogemusi, mille pikkus on 12 aastat. Oleme veendunud, et liitumine varase keelekümbluse programmiga on meie laste toimetuleku võti.\nTõusjad ja langejad Loe artiklit\nKorrahoidjad Pärt ja Tormis Loe artiklit\nKalev Vilgats: Mõtleks enne lammutamist? (5) Loe artiklit\nHans Markus Kalmer: Miks on rahvas poliitikutes pettunud?\nJannsen200 arvamuslugude konkursi võistlustöö\nRatturid sõiduteele? Loe artiklit\nTeismelised saavad üle halvast käitumisest Loe artiklit\nToomas Alatalu: Teisejärguliste aeg soosis Jüri Ratast Loe artiklit\nUrmas Hännile: Uhkust pole. Häbi on Loe artiklit\nAstrid Hindriks: Linna arengukava ja viikingite matused Loe artiklit\nAndke andeks, uued bussid? Loe artiklit\nLauri Habakuk: S*tt ja kusi (1) Loe artiklit\nHeitmesmugeldajad, aeg on vastutama hakata Loe artiklit\nKurva sündmuse valguses Loe artiklit\nUskumatu, kuidas kliendid võivad käituda! (1) Loe artiklit\nKas Pärnu saab laste jõhkrutsemisele piiri panna? Loe artiklit\nSilvia Paluoja: Rahvusloom ja Punamütsike (1) Loe artiklit\nPeeter Järvelaid: Läti presidendis peitub sügavam sisu Loe artiklit\nKorralagedus kõnniteedel (3) Loe artiklit\nRiigil on piirid, ambitsioonidel mitte Loe artiklit\nPildid: MMSi esileedi Merili Kukuškini Viimsi maja pandi sundmüüki (5)\nKarl Hütt: Pärnu vajab rahvusvahelist suursündmust (1) Loe artiklit\nHans Soll: Kodaniku õigusjõud Loe artiklit\nMart Helme vastus endistele siseministritele: ma ei astu tagasi, mul on käed-jalad teie järel koristamisest tööd täis (70) Loe artiklit\nJaanus Piirsalu: Tallinna-lennuki imeline maandumine Neevale Loe artiklit\nMart Helme vastus endistele siseministritele: riigimehena on mul käed-jalad teie järel koristamisest tööd täis (70) Loe artiklit


EMV trekisõidus -Kaido – Redbiketeam\nVõtan kokku Helsingi Velodroomil Eesti MV trekisõidus seenioritele. Trekil kehtib reegel, et kui on kuiv ja vihm ei sega, siis kihuta palju tahad aga täna oli teisiti. Kahel korral tuli võistlus katkestada tänu vihmale ja tuulele, mis on ratturi vaenlased. Ülekanne mida kasutasin oli 53/14 ja see kandis vilja. Päev oli küll pikk aga positiivne. Võistlused peetud ja tulemus - viiest alast viis võitu seenior 1 vanuseklassis. Konkurendid olid tugevad ja terava jalaga ning midagi lihtsaks mulle ei tehtud. Eriti tugevad on vanameistrid sen3. Ise olen järgmine aasta sen2 ja midagi lihtsat seal ees ei oota.\n500m lendstardist - 31,82 keskmine kiirus 56,57km/h I koht ja uus isiklik mark. Kui pooled olid oma sõidu ära teinud, siis tehti esimene katkestus mis kestis 1,5h. Viraazi päris ülevalt suure hooga tulemine vajas paar korda ka katsetamist, et kas ikka pidamist on. Päris ausalt, väike hirm oli sees küll. Hea enesetunne ja power olid tänu pausile kadunud aga mis seal ikka.. Eks vähehaaval sai rullidel keritud ja sooja sees hoitud aga see pole enam see.\nVäljaspool arvestust tegi 500m lendstardist kaasa ka üks Soome 55a seenior, kes paugutas ajaks 31,56. Mehel on plaan minna MM-ile ja igapäevaselt treenib seal trekil.\n3km individuaalne jälitassõit - päeva kiireim aeg ja I koht. Aeg oli 4.08, 47 ühel sirgel ja pool viraazi osa oli nii kõva vastu tuul nagu oleks vastu seina sõitnud.\nSprint - sõita kaks ringi ja ajavõtt viimaselt 200m-lt. Aeg 14,28. Ka seda sõitu häiris vihmasadu, viimane sõit oli kergelt märjal trekil ja sõidud jäeti pooleli, et taas tund aega treki kuivamist oodata.\nScratch 6km oli peale vihma ja jalgu oli väga raske käima saada, üritasin kaks korda eest ära saada aga tugev tuul sirgel ja viraazis suretasid mu üritused. Keskmine kiirus 42,33.\nKeirin - 6 ringi, 3,5 ringi auto taga (esmakordselt kasutati autot), loosiga sain esimese positsiooni ja auto taga oli suhteliselt ebamugav esimesena sõita. Koguaeg pidin vaatama, et väga tugevalt ei vajuta ja selga ei sõida. Lahendus positiivne ja nii see võistluspäev enda kasuks lahendatud sai.\nHelsingi trekk - Kaido


Tartu linna uue raudteeületuskoha maksumus jääb alla 20 miljoni euro - Kinnisvarauudised - City24.Ee\nTartu linnavalitsus tahab Maarjamõisa ja kesklinna vahelise kasvava läbikäidavuse leevendamiseks rajada lisaks ühe raudteeületuskoha, projekti maksumus jääb abilinnapea Jarno Lauri sõnul alla 20 miljoni euro.\nMaarjamõisa ja kesklinna vahel liigub igapäevaselt 10 000 inimest, ütles Tartu abilinnapea Jarno Laur BNS-ile. "Seoses mitmete asutuste kolimisega Maarjamõisa näeme käidavuse kasvu 20 000 inimeseni ja praegused kaks ületuskohta ei suuda inimesi ära teenindada," ütles Laur.\nKahe linnaosa vahel on kaks läbipääsuteed, Näituse tänaval ja Riia maanteel. Lauri sõnul on probleemi lahendamiseks laual mitu võimalust. "Kõigepealt valime, kas laiendada Riia maantee ületuskoha jalakäijate osa või lähme kallimat teed ja rajame uue ületuskoha. Teiseks, valime, kas ehitame tunneli või silla," lisas Laur. "Praegu kaldume pigem uue läbipääsutee rajamisele."\nNeljapäeval tutvustati Tartus uue raudteeületuskoha erinevaid eskiise, mille suhtes linnavalitsus teeb veel tasuvuskalkulatsioone ja uurib tehnilise teostuse võimalikkust. "Lõplik variant, millega edasi läheme, peaks selguma järgmise aasta algul," sõnas Laur. Ehitusprojekteerimistöödega loodetakse alustada järgmisel aastal ja selleks kuulutatakse välja riigihange. "Projekti kogumaksumus võib jääda alla 20 miljoni euro, linnaeelarvest projekte terves mahus katta ei saa ja plaanime taotleda eurotoetust," lisas Laur.\nTartu uus raudteeületuskoht peaks valmima seitsme aasta jooksul.


Furadoniini tabletid - Tsüstiit - September\nFuradoniin - neeru- ja kuseteede haiguste parandus\nFuradoniin Avexima on mikroobivastane ravim, millel on mitmesugused toimed, mis on mõeldud põletiku kõrvaldamiseks kuseteede infektsioonides.\nLadina keeles nimetatakse ravimit Furadonin Avexima.\nPeamine toimeaine on nitrofurantoiin. Abikomponendid: kartulitärklis, polüsorbaat, steariinhape, aerosil.\nUriinisüsteemiga seotud haiguste korral on ravimil bakteritsiidne ja bakteriostaatiline toime, see toimib tõhusalt stafülokokkide, enterokokkide, Escherichia coli, enterobakterite, Klebsiella vastu.\nRavim ei ole antibiootikum, vaid kuulub ravimite nitrofuranova gruppi.\nRavim ei ole seotud diureetikumidega, kuid võib olla vale tunne, et sellel on diureetiline toime, kuna pillid sisaldavad suurel hulgal vedelikku.\nG04A - antimikroobsed ained ja antiseptikumid.\nRavim on saadaval 50 mg või 100 mg tablettidena lameda silindri kujul, mis on värvitud kollaka värviga ja varustatud kaldega. Pakendatud blisterpakendisse, karbis võib olla 10 kuni 50 tabletti.\nFuradoniini ravimi farmakoloogilised omadused\nRavim võitleb tõhusalt erinevate mikroobidega, peatab ja inhibeerib patogeenide kasvu.\nRavimi positiivne mõju on tingitud asjaolust, et kehasse sisenemisel häirib see valkude sünteesi protsessi bakterites ja kahjustatud rakkude membraani läbilaskvust.\nToimeaine imendub seedetraktist, selle biosaadavus on 50%. 60% toimeainest on seotud plasmavalkudega, mis metaboliseeruvad maksas ja lihaskoes. Eliminatsiooni poolväärtusaeg on umbes 25 minutit, eritub organismist neerude kaudu.\nMis on Furadonini jaoks?\nRavim on ette nähtud kuseteede haiguste raviks üksikainena või kombinatsioonis teiste ravimitega.\nLisaks soovitatakse ravimit profülaktilistel eesmärkidel enne günekoloogilist ja uroloogilist uurimist ja operatsiooni.\nRavim aitab hästi ägeda ja kroonilise tsüstiidi korral, mis on kuseteede patoloogia ja on kõige sagedasem naistel. Haigus on tingitud E. coli staph-nakkusest, ravimil on võime tõhusalt toime tulla nende patogeenidega.\nPatogeensete mikroorganismide areng ja edasine levik lakkab tänu sellele, et aktiivne komponent omab positiivset mõju uriinisüsteemile, tugevdab immuunsüsteemi, suurendab kogu organismi kaitsefunktsioone.\nUriitriidi või prostatiidi puhul, mida iseloomustab kusiti seintes põletikuline protsess, määratakse ravimid harvemini kui tsüstiidi korral ja sel juhul tuleb ravi kombineerida antibakteriaalsete ravimitega. Nõuetekohase raviga ravimine vähendab põletikku ja kõrvaldab ebameeldivad sümptomid.\nPüelonefriit on mittespetsiifiline infektsiooniline neeruhaigus, mida võib põhjustada mitmesugused bakterid. Selle patoloogiaga peetakse antimikroobset ravimit üheks parimaks raviks kasutatavaks ravimiks, kuid seda tuleks võtta koos teiste ravimitega neeruhaiguste raviks. See aitab leevendada põletikku ja vähendada ägeda perioodi, millega kaasnevad ebameeldivad sümptomid.\nTäpne ravirežiim peab olema arsti poolt sõltuvalt haiguse liigist ja raskusest.\nTsüstiidi korral on soovitatav, et täiskasvanud võtaksid 2 tabletti 3-4 korda päevas, samal ajal kui uretriit osana kompleksravist, tuleb juua 1-2 tabletti 4 korda päevas. Püelonefriidi raviks peate võtma 2 tabletti 3-4 korda päevas.\nRavimilahust võib kasutada ka pesemiseks.\nRavimit soovitatakse võtta pärast sööki pärast 20 minutit.\nSoolestikus lahustudes lahustuvad tabletid kiiresti ja hakkavad toimima 3-4 tunni jooksul. Mõnel juhul võib aine värvida uriini kollase värvusega.\nMitu päeva Furadonini võtta\nIga kuseteede haiguse korral ei tohi ravi olla lühem kui 7 päeva.\nTabletid on vastunäidustatud järgmistel juhtudel:\nrinnanäärme ja muu tupe väljavool.\nKui need sümptomid ilmnevad, on vaja kiiresti lõpetada ravimi võtmine ja konsulteerida arstiga.\nÜleannustamise korral võib patsient tunda iiveldust, pearinglust, kõhuvalu. Mõnel juhul võib tekkida maksapuudulikkus ja neerufunktsiooni kahjustus.\nÜleannustamine kõrvaldatakse maoloputuse, sorbentide sissetoomise ja vajadusel sümptomaatilise ravi kaudu.\nEnne kasutamist peate hoolikalt uurima ravimi annotatsiooni ja välistama võimalikud vastunäidustused ja piirangud.\nRavimit ei tohi võtta raseduse esimesel trimestril, sest ravim võib kahjustada loote arengut.\nLapse toitmisel ei ole ravimit soovitatav kasutada.\nRavimit võib manustada üle 1 kuu vanustele lastele päevase normi järgi 5-7 mg 1 kg kehakaalu kohta (see annus jaguneb neljaks osaks ja manustatakse kogu päeva jooksul).\nRavimit on soovitatav kasutada neeruhaiguse osana keerulise ravina.\nRavimit ei tohi kasutada erinevate maksahaigustega patsientidel.\nRavi ajal on soovitatav hoiduda alkohoolsete jookide võtmisest, et vältida terapeutilise toime vähendamist.\nRavimit ei tohi kasutada koos antatsiidivastaste ravimite, magneesiumi, raua ja alumiiniumi sisaldavate preparaatidega, et mitte vähendada toimeaine imendumist ja seeläbi vähendada ravi positiivset tulemust.\nSamuti ei soovitata tablette kombineerida fluorokinoloonidega.\nSarnased ravimid, mida kasutatakse kuseteede infektsioonide raviks, on furagiin, furasolidoon, nitroxoline, Furamag, monural.


Dania University of Applied Sciences | Evenor – Õpi Välismaal!\nEvenor - Õpi Välismaal! > Ülikoolid > Taani > Dania University of Applied Sciences\nDania pakub oma rahvusvahelistele õpilastele programme kahes linnas, Randersis ja Viborgis.\nKool on uhke oma suurepäraste õppehoonete ja professionaalsete õppejõudude üle. Klassid on multikultuursed ning tudengid on pärit erinevatest riikidest üle kogu maailma. Koolis õpib ~2500 tudengit rohkem kui 30st erinevast rahvusest.\nÕpilaste heaolu on koolile väga tähtis ja selle nimel pingutatakse pidevalt. Õpetajad ja õpilased suhtlevad tihedalt ning kooli personal huvitub igaühe käekäigust ja edust. Õpilasi teatakse nimepidi ning neile pööratakse personaalset tähelepanu. Selle kõige näitlikustamiseks tegutseb koolis Students’ Service Centre, kus kohapeal olev personal abistab meelsasti nii isiklike kui ka praktilisemat laadi probleemidega.\nEnamikel õppejõududel on lisaks akadeemilisele haridusele olemas ka praktiline kogemus. See annab loengutele juurde lisaväärtust. Palju tehakse koostööd ka kohalike ettevõtetega – näiteks korraldatakse ettevõtete külastusi ja lahendatakse juhtumanalüüse. Kool on veendunud, et sellist tüüpi haridus teeb õpilastest konkurentsivõimelised, iseseisvad ja ambitsioonikad noored tööturul.\nMIKS VALIDA DANIA?\nKooli põhimõte on “me ei saa sulle midagi õpetada, kui sa ei saa seda praktikas järele proovida“. Kõik, mida klassiruumis õpetatakse, on reaalsuses rakendatav. Loenguid külastavad välislektorid ja firmade esindajad ning õpilasi treenitakse lahendama selliseid probleeme, millega ettevõtted ka päriselt igapäevaselt kokku puutuvad. Õppetöö toimub väiksemates klassides (25-30 õpilast), mitte ülisuurtes auditooriumites, seega klassiruumis saab läbi viia õpilastevahelisi arutelusid ning kõigile jagub personaalset tähelepanu.


Kas konvektsioonahi sobib teie restoranile? - Oma Maitse - Delfi Lood\nKas konvektsioonahi sobib teie restoranile?\nRestoraniköögis ei saa kvaliteedis allahindlusi teha nagu koduköögis, kuid kiire tempo juures on äpardused kerged tekkima ka tippkokkadel. Selleks et kokkade elu oleks pisut kergem, aga iga toit seejuures siiski maitseelamus, on hea, kui häid oskusi toetab hea tehnika. Sestap on ilmselt nii mõnigi restoran mõelnud konvektsioonahjule. Mis vahe siis ikkagi on konvektsioonahjul ja traditsioonilisel ahjul? Millised on konvektsioonahju eelised ja puudused?\nKonvektsioonahjul ja traditsioonilisel ahjul on tegelikult ainult üks märkimisväärne vahe. Selleks on konvektsioonahju tagaseinas paiknev(ad) ventilaator(id) (olenevalt ahju suurusest on neid üks või mitu). Mõlema ahju tööpõhimõte seisneb kütteelemendi abil sisetemperatuuri tõstmises. Konvektsioonahi aga kohandab seda põhimõtet veelgi enam, kasutades ventilaatorit, et puhuda kuum õhk ühtlaselt laiali kogu ahju sisemuses. Tavalises ahjus võib temperatuur erinevates ahju osades olla ebaühtlane ja seetõttu võib ka toodete küpsemine olla ebaühtlane ning vajalikuks osutub plaatide ringikeeramine või asukoha vahetamine ahjus. Konvektsioonahjus on õhu ringluse abil tagatud ühtlane temperatuur igas ahju osas ja selle tulemusena küpseb toit palju ühtlasemalt.\nMis on konvektsioonahju plussid?\nÜhtlasem küpsetamine pole kaugeltki konvektsioonahju ainuke eelis. Kuuma õhu ühtlasem jaotumine muudab ka küpsetamiseks kuluva aja palju lühemaks. Kuna õhk jaotub ühtlasemalt, siis on kogu ahjukambri kütmiseks vaja ka märgatavalt vähem energiat. Lühidalt öeldes, konvektsioonahjuga kulutad vähem energiat ja palju vähem aega. Mõistagi kujuneb selline süsteem pikas perspektiivis kordades odavamaks kui klassikalise ahjuga kaasnev energiakulu.\nPaljud muud konvektsioonahjuga kaasnevad eelised on küll pisikesed, kuid väärivad siiski mainimist. On raske alahinnata, kui palju kasu konvektsioonahjule iseloomulik õhuringlussüsteem tegelikult toob. Konvektsioonahi nõuab kasutajalt palju vähem aktiivset sekkumist küpsetusprotsessi, näiteks pole vaja toitu ümber paigutada, et see ära ei kõrbeks või, vastupidi, ei jääks tooreks.\nKonvektsioonahju puhul on oluline jälgida selle võimalikke funktsioone. Kui on soov küpsetada õrnu pagaritooteid, näiteks beseed, siis tuleb enne ahju soetamist veenduda, et selle ventilaatori kiirus on reguleeritav või et seda on võimalik välja lülitada. Vastasel juhul ei pruugi konvektsioonahi kõikide toodete valmistamiseks sobida.\nKonvektsioonahi vajab kindlasti ka korralikku hooldust. Näiteks kui tegemist on konvektsioonahjuga, mis kasutab küpsetamiseks ka vett (võimaldab lisada ahju kambrisse auru), siis vajab see ahi veepehmendajat katlakivi tekke vältimiseks ja ka veepehmendaja on seade, mis vajab eraldi hooldamist.\nTeine mure, mida konvektsioonahjudest rääkides tihti esile tuuakse, on selle hind. Head, tippkvaliteediga konvektsioonahjud on suurem investeering kui nende traditsioonilised alternatiivid, mis muudab nad paljudele väiksematele ettevõtetele liiga kalliks. Samas, kui võtta arvesse ka varem mainitud energia kokkuhoidu ja tõsiasja, et konvektsioonahjud suudavad su tooteid valmistada palju kiiremini kui klassikalised ahjud, siis on täiesti võimalik, et pikas perspektiivis tasub selline investeering end ära.\nKas tasub või ei?\nLõppkokkuvõttes tuleb meeles pidada, et igal tehnoloogial on oma plussid ja miinused ning nende lihtne kokkuarvutamine ei anna tihtipeale selget pilti. Ma loodan, et olen suutnud teid veenda konvektsioonahju mitmetes plussides võrreldes traditsioonilise süsteemiga, aga siiski oleks kasulik igal ostjal kõiki punkte eraldi kaaluda ja teha kindlaks, kas see ikka sobib neile. Selleks et saaksime aidata teil otsusele jõuda, võtke meiega julgesti ühendust!


Kanepi proteiinipulber, 250 g\nYou are here: Avaleht E-pood Superfoods ja toidulisandid Kanepi proteiinipulber, 250 g\nKambodža gartsiinia ekstrakt 500 mg, 120 kapslitKeraamiline Kalebassa Tonada\nKanepiproteiin (pulbris), 250 g\nTugevdab immuunsussüteemi, parandab nahka, juukseid ja silmi, tugevdab närvisüsteemi ja südame-veresoonkonna tööd, ideaalne proteiiniallikas.\nSisaldab 8 meie kehale asendamatut aminohapet. Omega-3 ja -6 rasvhappeid, mis on proportsioonidelt inimsele ideaalselt imenduvad.\nPalju kaltsiumi, fosfori, magneesiumit, vaske, tsinki ja mangaani, kiudaineid.\nAinus taimne valk, mis varustab meid edestiini ja albumiiniga- kahe verevalguga, mis aitavad teistel kanepivalgupulbris sisalduvatel toitainetel meie organismi imenduda ja neid paremini omastada ning loovad antikehasid, et hoida meie immuunsüsteem tugev.\nKanepi proteiinipulber sobib hästi sportlastele ja taimetoitlastele. Neile, kes ei talu loomset valku või ka istuva eluviisiga inimestele. Sobib ideaalselt ka inimestele kes soovivad parandada oma vormi või langetada kaalu. Soovitav vormi hoidmiseks või kaalu langetamiseks asendada toidukordade vahelised ooted kanepi proteiinist sheigiga.\nSoovitatav päevane kogus: 2 spl\nKasutamise viisid: lisa smuutidesse, müslidele, putrudesse, jogurtile\n€2.30\t Korea ženšenn tabletid, 100 tk\nSäästad: €8.00 Maca Ekstrakt pulber, 100 g


Auto uudised - Teise põlvkonna Nissan Juke on eelkäijast avaram auto - What Car?\nUus Juke on eelkäijast pikem, laiem, pikema telgede vahe ja suurema pakiruumiga auto.\nEsiti pakutakse seda mudelit vaid 117 hj arendava ottomootoriga, tulevikus pole lisaks teistele jõuallikatele võimatud ka hübriid- ja elektriajamitega versioonid.\nJuked tulevad Inglismaal asuvast Sunderlandi tehasest ja esimesed autod peaksid Eestis olema detsembris.\nLähiminevikust ei tule meelde ühtki teist linnamaasturit, mille välimus oleks vaatajate arvamusi sedavõrd kardinaalselt lõhki ajanud kui 2010. aastal esitletud esimese Nissan Juke „ülikond“. See meeldis kas väga või üldse mitte, aga ükskõikseks ei jäänud keegi. Ja kui teie juhtusite sellest kuidagi mööda vaatama, siis nüüd on aeg nägemisretseptorid taas proovile panna, sest novembris peaksid esimesed kliendid kätte saama oma teise põlvkonna esindajad. Nendegi autode kujundus astub sama rada, ent tootja kinnitusel olevat teine Juke eelkäijast tunduvalt avaram ja küpsem auto.\nUus mudel ehitatakse CMF-B nimelisele platvormile, millel põhinevad ka näiteks Renault Captur ja Renault Clio. Teine Juke on 4210 mm pikk ja 1800 mm lai, ehk eelkäijast 85 mm pikem ning 35 mm laiem. Telgede vahe on varasemast samuti 105 mm pikem ja Nissani sõnul kasvas lisaks teise rea ees pakutavale põlveruumile ka autode pakiruum, mis on nüüd tavaseades 422 liitrit varasema 354 liitri asemel. Ehk teisisõnu vaid kaheksa liitrit väiksem kui viimases Qashqais, nii et lubadused avaruse osas näivad küll paika pidavat.\nNeid autosid hakatakse esiti pakkuma vaid ühe jõuallikaga, milleks on Nissan Micra arsenalist tuttav kolme silindriga ottomootor, mis arendab turbokompressori toel 86 kW/117 hj. Seda jõuallikat pakutakse koos kuuekäigulise käsikäigukasti või seitsmekäigulise „automaadiga“ ja endisest tagasihoidlikumate joomakommete kasuks räägib ka fakt, et uuem mudel on võrreldavast eelkäijast 23 kg kergem. Tulevikus pole võimatu ka alternatiivsete, ehk elektritoitel või hübriidajamiga Jukede mudelivalikusse ilmumine.\nKoos uustulnukaga võetakse kasutusele ka uus N-Design’i nimeline varustustase, mis pakub lisavõimalusi isikupärasema auto koostamiseks ja uuele Jukele jõuab ka Nissani ProPILOT’i nimeline pakett, mis teeb ummikutes liiklemise mugavamaks, aidates autot ühe sõidurea piires roolida, pidurdada ning kiirendada. Loomulikult kuulub ohutusvarustusse ka jalakäijaid tuvastada suutev hädapidurdusabi ja lisaks 8,0-tollise ekraaniga infolustisüsteemile saavad auto ostjad kasutada ka nutitelefone kas Apple CarPlay või Android Auto vahendusel.


Läti rahvusraamatukogu ehitus läheb kordades kallimaks - Äripäev\nLäti rahvusraamatukogu ehitus läheb kordades kallimaks\nLäti päevaleht Telegraf kirjutas, et Riia\nrahvusraamatukogu ehitus läheb kaks-kolm korda kallimaks, kui ehitajad pakkusid.\nHanke materjalid on salastatud.\n"135 miljoni lati eest saame mitte raamatukogu, vaid selle karkassi," avaldas leht, "saame aru, et see on vaid klaasist ehitis, kus pole valvet, ligipääsusüsteeme, internetiühendust, telefone, ühendust võrgus olevate andmebaasidega ega maaalust parklat."\nKommunikatsioonisüsteemid ehitushanke sisse ei käinud. Lisaks tuleb maksta tuletõrjesüsteemi eest.\nTelegrafi andmetel kulub megaprojektile kaks kuni kolm korda rohkem raha kui ametlikult avaldatud. Leht süüdistab ametnikke salajase hanke korraldamises. Nagu teada, kuulutas Läti valitsuskabinet möödunud nädalal ehitushanke võitjaks RBS Skals, Skonto Buve ja Re Re ühispakkumise, kus küsiti 27 miljonit latti rohkem kui oleks tahtnud Merko Ehitus.\nKa Merko Ehituse pakutud hind ei sisaldanud tehnokommunikatsioonide rajamist. "Kõige halvem on loo juures see, et nad on hanke salastanud," kommenteeris Telegraafile Läti poliitik Aivar Latkovskis, kes oli soovinud pakkumiste sisuga isiklikult tutvuda.\nLatkovskise sõnul ei suud Läti valitsuskoalitsioon siiamaani selgelt öelda, kust nad Valguse lossi ehituseks raha võtavad. "Kui ehitus tõepoolest kahe kuu pärast hakkab, peaks valitsus kasvõi umbmääraselt teadma, kust nad selleks raha saavad," ütles Latkovskis.\nÜheks rahastamise variandiks on riigile kuuluva Lattelecomi müük, kuid ka selleks pole veel täpset plaani.\nVõrdluseks, Suurbritannia rahvusraamatukogu maksis 500 miljonit naelsterlingit. Ettevalmistustööd algasid juba 1982, kuid raamatukogu pidulik avamine lükkus alles 1998. aastasse. Viivituse tõid rahaotsingud. Ja kuigi raamatukogu kerkis vägev ning see on kogu maailmas hinnatud, on tema ülalpidamiskulud väga kallid. Ainuüksi elektrile läheb 1 miljon naelsterlingit aastas.\nMis puudutab Läti rahvusraamatukogu ehitust, kallinevad ehitushinnad lausa silmnähtavalt, 20-30% aastas. Kui raamatukogu ehitust oleks alustatud 10 aasta eest, oleks sellele kulunud 45 miljonit latti vähem. Hoone valmib praeguste plaanide kohaselt nelja aastaga.\nÜle poole lätlastest on raamatukogu ehitamise vastu\n15. aprill 2008, 17:37\nMerks jäi Lätis pika ninaga 7\n23. May 2008, 13:12


7 KESKKONNASÕBRALIKKU KAUNISTAMISE IDEED OMA MAJA JAOKS - KAUNISTA - 2019\nKeskkonnasõbralike toodete leidmine pole kunagi olnud lihtsam. Kui sa tahad oma planeedi jaoks natuke teha ja plaanite oma kodu ümber kujundada, siis veenduge, et valite need rohelised alternatiivid, et aidata teil oluliselt vähendada oma jalajälge.\n1. Osta eelnevalt armastatud\nKõige tõhusam viis hoida oma süsiniku jalajälge nii väikese kui võimalik ümberkorraldamise ajal on osta eelnevalt armastatud mööblit ja kaunistusi. Pöörduge eBay ja Gumtree poole, kus on kindel, et leiad terve hulga aastakäigu tehinguid, mis võimaldavad teil oma kodu ümber ehitada ilma planeedi kahjustamata.\nTe saate oma planeedi jaoks ka oma biti teha, loetledes mööbli, mida te võrgus vahetate, või andes neile sõbrale, pereliikmele või heategevusele.\n2. Vali oma puit hoolikalt\nKui teil on oma südames uus mööbliosa, kuid tahad teha natuke, et võidelda raadamise vastu, veenduge, et see on valmistatud FSC sertifitseeritud puidust. Sellest säästvalt toodetud puidust valmistatud tooted on tähistatud FSC „puuliigi” logoga. Ostes selle organisatsiooni templiga tähistatud mööblit, saate tagada, et see on valmistatud 10-st FSC põhimõttest koristatud puidust, mis tähendab, et see on keskkonnale palju parem kui standardmööbel.\n3. Valige termokardinad\nAsendades oma tavalised kardinad oma soojusvõimalustega, vähendate oma energiaarveid järgnevateks aastateks. See on teie rahakoti jaoks sama hea, kui see on planeedi jaoks, muutes selle aju-aju. Pöörake John Lewiselt tavaline termiline kardina vooder, näiteks see, ja riputage see oma kardinate taha.\n4. Osta madala VOC värvi\nÜks kõige soodsamaid viise, kuidas anda ruumile uus elu, on anda värske värvi lick. Siiski on oluline teada, et kõik värvid ei ole võrdsed. Tegelikult võivad mõned värvid sisaldada erinevaid nastisid, mida nimetatakse lenduvateks orgaanilisteks ühenditeks (VOC). „Need võivad vabastada mürgiseid heitmeid atmosfääri juba aastaid pärast nende seintele asetamist, ” selgitab Paula Tinkler tööstusliku keemiatööstuse tootjalt Chemoxy. „See on planeedile kahjulik ja veelgi hullem teie ja teie pere jaoks, kes võiksid neid kemikaale tulevikus hingata.”\nKuni viimase ajani olid lenduvad orgaanilised ühendid värvi toimimiseks hädavajalikud. Kuid hiljutised arengud tähendavad ohutumate värvide kättesaadavust - veenduge, et te võtate tina märgistusega „madala VOC”.\nGetty ImagesDerek E. Rothchild\n5. Vältige vaiba\nKui soovite oma kodu ümberkorraldamise ajal olla võimalikult keskkonnasõbralik, väldige vaiba. Kogu kemikaalide ja saasteainete poolest ei kahjusta see mitte ainult planeedi valmistamist, vaid ka igasuguseid toksiine oma kodus eluea jooksul. Peale selle kestab ka kõige vastupidavam vaip vaid umbes kümme aastat enne selle asendamist.\nPõrandakatte asendamisel tuleb alati valida tõeline puit, kui soovid olla võimalikult keskkonnasõbralik.\nGetty ImagesMadelaine Sheesley / EyeEm\n6. Valige õiged küünlad\nMiski ei meeldi küünla sooja hõõgumisega, et luua teie kodus õhkkond õhtul. Siiski peate olema ettevaatlik, milliseid küünlaid valite, kui soovite planeedile võimalikult vähe kahju teha. Paljud odavad küünlad sisaldavad samu kahjulikke lenduvaid orgaanilisi ühendeid kui standardvärvid, samas kui nad võivad sisaldada ka metallist metalli, et hoida seda püsti põlemisel. Niisiis, alati vali looduslikest materjalidest, nagu soja või mesilasvaha, valmistatud küünlad ja lõhnastatud eeterlike õlidega, nagu näiteks Love Lulaga, et vältida neid toksiine.\n7. Lisage oma kodule taimed\nKorpused hingavad süsinikdioksiidi ja muudavad selle hapnikuks. Samuti imavad nad palju kahjulikke toksiine ja saasteaineid, puhastades õhku. Niisiis, lihtsa (ja stiilse) viisini oma roheliste volituste suurendamiseks lisage igasse kodus oma majapidamises üks või kaks ruumi.\nGetty ImagesSian Irvine


Nimega ripats - Confetissimo - naiste ajaveeb\nSuspensioon on üks vanimaid tarvikute tüüpe. Selle päritolu ajalugu on seotud iidse traditsiooniga, mille kohaselt oli siri servade sidumine juhtmega siduda.\nKõrgema päritoluga inimesed kujundasid sellise pitsa otsad kullast või hõbemassist, hiljem hakkasid nad seda iseseisvaks kaunistuseks kasutama.\nLisaks sellele, enne kui usuti, et ripatsid tõmbavad õnne ja aitavad kaitsta oma omanikku kurjatest jõududest.\nVana-Venemaal, kui laps sündis, andsid tema vanemad talle võlu ripatsi, mis kaitses teda ebaõnnestumiste ja haiguste eest.\nJa nüüd arvavad paljud, et nimega ripatsil on maagilised omadused: see annab omanikule tema nimele omase energia. Nimetusega ripatsid võimaldavad silma paista rahvahulgast, muutes selle omanikuks ainulaadseks oma olemuse.\nLisaks usutakse, et kui te teate oma vestluspartneri nime, on teil lihtsam positsioneerida teda ennast. See ripats suurepäraselt meelitab enda tähelepanu ja seega selle omanikule.\nLisaks kasutavad noored aktiivselt neid dekoratsioone, sest inimese nime tundmine on väga lihtne teda tundma õppida ja leida kiiresti ühine keel.\nIndividuaalse pildi loomiseks võite kasutada õrnalt ahelaga naturaalset ripatsit ripatsina, et maksimaalselt juhtida tähelepanu oma spetsiaalsele nimipildile ja keskenduda pigem sellele kui kettale.\nOn üks reegel: kui selline ripats asetseb kaela lähedale, süvendite tasemel, siis peab selle suurus olema väike, et selline kujundus välja näeb välja puhas ja keerukas.\nNüüd on paljud noored tätoveeringud nime kujul, nii oma nime kui ka nende valitud nime järgi.\nNime ripatsiga kett on suurepärane alternatiiv sellisele tätoveeringule.\nLisaks on paljudes organisatsioonides töötajatele keelatud tätoveerimine ja noortele vanemate saamine, seega on nimega ripats just sel juhul vajalik.\nSeega, kui kannate ripatsi koos inimese nimega, võite näidata talle oma õrna tundeid ja näidata teistele oma armastust.\nJuveliiride järgi on nime all olevad ripatsid populaarsemad kui teised ripatsid ja on olemas palju huvitavaid lahendusi: kui sul pole mõnda nime, mis sobib sulle kõigile huvipakkuvatele kauplustele, siis võite valida vajalikud tähed tähedega.\nTavaliselt ostavad nad ripatsi nime või hüüdnime esimese tähega, nii oma kui ka nende lähedastega.\nSee on suurepärane võimalus liiga keerukate ja haruldaste või liiga pikkade nimede omanike jaoks.\nLisaks võib kirja ripats olla perekonnanime sümbol.\nEhteid, mille nime või selle esimese tähe kujul on ripats, saab tellida peaaegu igas juveelitöökojas. Ja meistrid teevad tähed ja nimesid erinevates keeltes, meie riigis kõige populaarsemad on ripatsidena vene ja inglise nime sümbolid. Kõige populaarsemad on sellised tooted, mis on valmistatud hõbedast või kullast.\nNimega kuldkäär on väga väärtuslik ja meeldejääv kingitus.\nOn olemas suur hulk disainilahendusi: nime tähed võivad olla erineva suurusega, neid saab sisestada trükituna või suurtähtedega, terved või sümboliga asuvad tühjad ruumid ning muud variandid, kõige õrnad ja ebatavamad.\nSellised ripatsid võivad olla valmistatud ühest väärismetallist või selliste metallide kombinatsioonist, lisaks on need kaunistatud erinevate kivide ja mineraalidega.\nNime "kirjutatud" fondi aavriline kujundus on tüüpiline naissoost ripatsidele.\nSelle ehete meessoost versiooniks on väikese ristkülikukujulise kuldplaadi nime graveerimine. Juveliiride jaoks on selline töö palju lihtsam. Tavaliselt kasutavad need tooted standardset printimisfritti. Selle disaini meeste nominaalne ripats tundub väga stiilne ja piiratud, nii et see on täiuslik kingitusena teie armastatud inimestele.\nKuldmudelid, millel on graveering, võivad naistele sobida, on reeglina selliste ehted aluseks paindlikel joontel.\nNäiteks on olemas kujundusega ripatsid, mis on järgmised: kuld lint, mille omaniku nimi flaunts, painutatakse ümber ripatsi südames. Nimesid graveerivad tähed valmistatakse tavaliselt materjalidest kontrastsetes värvides.\nSelle ehte hind sõltub otseselt kulla kvaliteedist, mille määrab peenus, selline 585 testi väärtusega ornament on palju odavam kui 985 testi väärtusega ripats. Nende erinevus seisneb kompositsioonis vase olemasolus, nii et sellise kaunistuse esimesel versioonil on roosakas toon ja teisel - kollakas toon.\nNimetatud kuldkellad võivad hinna ja kujunduse tõttu erineda.\nNii on ehtetootja "Olin" välja andnud nimega ripatsikollektsiooni, mille iga täht on väikeste inglite poolt kallistatud või ümbritsetud. Selliseid tarvikuid kaunistavad ka sellised vääriskivid nagu teemandid või kuupmeetri tsirkooniumoksiid. Isikupärastatud ehte hind varieerub olenevalt selle loonud brändist, fondi suurusest ja teostuse keerukusest.\nSelle lisaseadme eliitmudelid on tavaliselt valmistatud valgest kullast ja iga tähe nimi on täidetud teemantidega, mis muudab ehted luksuslikuks ja vastupandamatuks.\nNime all olevad hõbedast ripatsid on palju madalamad kui sarnased kuldehted.\nSellised nominaalsed aksessuaarid pole mitte ainult moes pildi element, vaid ka talisman.\nUsutakse, et selle metalli nimi kaitseb seda ehteid omava isiku saatuse löökide eest.\nTänapäeval on hõbe isikupärastatud ehted naistega üks populaarsemaid kingitusi, nii et nende valik on väga lai ja mitmekülgne. Seega eristatakse Egiptuse, Bütsantsi, gooti, Viktoria ja teiste stiilide hõbeehted.\nIga selline stiil sobib konkreetse sündmuse või sündmuse jaoks.\nSeega on gooti stiilis valmistatud suspensioonil luksuslik ja detailne disain ning see on ideaalne pidulikul korral. Seevastu Egiptuse või gooti stiilis valmistatud tooted sobivad igapäevaste piltide jaoks paremini.\nSageli teevad juveliirid ripatsid, mille nimi on kuld ja hõbe. Näiteks on ripats ise valmistatud hõbedast ja selle nimivärvid on valmistatud kullast. Kõige taskukohasem ja luksuslikum variant on hõbedane kullassepp, millel on kuld leht. Selle toote hind on üsna väike, kuid väljastpoolt tundub, et see on valmistatud reaalsest kullast.\nKui soovite oma hingemuusikule esitada originaalse ja armas kingi, siis on nime all olev ripats just see, mida te vajate.\nTa ei jäta ükskõikseks ühtki naise, lisaks võite valida võimaluse, mis sobib mis tahes tasku hinnaga.\nRipatsid on oma individuaalse disainiga rõõmsad ja kui soovite, et selline kingitus oleks absoluutselt ainulaadne, võite tellida juveliiri mudeli, kes teeb oma isikupärase kujundusega nimega ripatsi.\nNimetus sellisele ripatsile kirjutatakse sõna otseses mõttes teie käekirjas, teie hingeõhkuja mõistab kindlasti sellist kingitust.\nSoovitatav lugeda: Kotid Furla Metropolisist


Kaubanduskoda: valimised võivad ettevõtluse lihtsustamist takistada\nAnne Oja • 16. august 2010 kell 17:16\nPeagi valitsuses arutusele tulev majandustegevuse üldosa seadus ühtlustab ja lihtsustab tegevuslubade, litsentside ja registreeringute süsteemi, kuid pole kindel, kas ja millal seadus kehtima hakkaks, rääkis Eesti Kaubandus-Tööstuskoja õiguspoliitika osakonna juhataja Mait Palts.\nPalts ütles, et majandustegevuse üldosa seadust on ette valmistatud juba väga pikka aega, kuid ministeeriumite erimeele ja eelseisvate valimiste tõttu pole kindel, kas ja millal seadus kehtima hakkaks. „Tahaks loota, et see muudab ettevõtja elu lihtsamaks, kuid asi võib väljakujunenud rutiini segamini lüüa,“ ütles Palts.\nPaltsu sõnul on keeruline öelda, kas e-registreid liites, muutes ja täiendades oleks läbi saanud ka 90 leheküljelise seaduseta. „Seda on väga keeruline öelda, kuid algselt kaaluti erinevaid variante. Praeguste õigusaktide (ettevõtlust puudutavate eriseaduste – toim) maht on üüratu, üle saja, ja kui tahta seal midagi muuta, on ka muudatus mahukas,“ selgitas ta.


5 lihtsat nippi kevadiseks autohoolduseks | Cachet\nTalv võib mõjuda Sinu autole karmilt. Külmad miinuskraadid, lumi, jää, sool ja liiv – see kõik võib Su autot kahjustada. Nüüd, kui külmemad ilmad on möödas, on parim aeg oma auto eest hoolitseda ja teha üks korralik autohooldus kuur.\nKorralik hooldamine kaitseb Su autot, aitab ära hoida õnnetusi, pikendab auto eluiga ja säilitab auto väärtust. Lisaks sellele aitab see Sul ennetada probleeme enne, kui kahjustused hullemaks lähevad.\nAuto regulaarne hooldamine on eriti oluline neile, kes kasutavad seda igapäevaselt sissetuleku teenimiseks. See aitab säästa raha ja hoida pikas perspektiivis kokku igapäevaseid kulutusi.\nVaatame üle 5 lihtsat asja, mida teha selleks, et Su auto oleks kevadisteks ilmadeks valmis.\n1. Pese oma auto korralikult puhtaks\nVarakevad on parim aeg oma auto tervenisti puhtaks pesta – ilmselt pole see pesu näinud terve talve jooksul. Soovitav on pesta autot käsitsi, sest nii näed Sa kriime ja kahjustusi, mis võivad pikema aja jooksul roostetama hakata. Kui Sa leiad mõne sellise kahjustuse, siis paranda see enne kui asi käest läheb!\nKindlasti hõõru oma auto tuledelt kogu mustus, mis on sinna talve jooksul kogunenud. Sa üllatud, kui palju võib see autot liikluses nähtavamaks teha.\nJa ära unusta kõige vähem hoolitsust saavat kohta – auto alust. Kui Sul on see võimalus, siis puhasta korralikult survepesuriga auto alus, sest see aitab Sul lahti saada talvega kogunenud soolast ja mustusest enne, kui see hakkab auto osasid kulutama.\n2. Puhasta või vaheta oma auto kojamehed\nSinu auto kojamehed on võidelnud mitmeid kuid jää ja pidevalt muutuva temperatuuriga. Lisaks sellele on nende vahele kogunenud ka mustus ja pori, mida ümbritsevad autod pidevalt pritsivad.\nSeega, kontrolli üle oma kojamehed – kui nende ümber on kogunenud lihtsalt mustus ja pori, siis piisab ka sooja seebiveega pesemisest. Aga kui Sa märkad, et need on saanud kahjustada, tasub need välja vahetada.\n3. Kontrolli rehvides olevat rõhku\nVeel ei pruugi olla kõige parem aeg minna tagasi suverehvidele, sest külmad ööd muudavad teid veel mõnda aega libedaks – isegi aprillis. Seega on oluline kontrollida, et rehvirõhk oleks õige.\nLiiga kõrge ja liiga madala rõhuga rehvid kaotavad oma haarduvuse sõiduteega ja see võib tekitada ohtlikke olukordi. Seega sõida lähimasse bensiinijaama ja kontrolli oma rehvid üle. Ära unusta ka varurehv üle kontrollida.\nKui Sa märkad, et Su auto rehvimuster on kulunud, siis on õige aeg need välja vahetada.\n4. Vaheta mootoriõli\nÕlivahetus ei ole ilmtingimata kevade tulekuga seotud, aga seda tuleks sellegipoolest regulaarselt teha. Ajaga muutub mootor mustaks ja ebaefektiivseks, mootoriõli hoolitseb selle eest, et Sinu auto mootor töötaks sujuvalt ning regulaarne õlivahetus aitab kokku hoida kütusekulult ja pikendab mootori eluiga.\nVarem peeti normaalseks, et vanematel autodel tuleks õli vahetada iga 5000 kilomeetri järel. Tänapäeval võiks õli vahetada iga 10000 kilomeetri järel. Seega täiskohaga äpitaksot sõites tuleks õli vahetada vähemalt kaks korda aastas.\n5. Testi oma auto akut\nAuto aku on kindlasti üks õrnemaid osasid, mida ekstreemsed temperatuurid võivad kahjustada. Näiteks talvel peab auto aku tegema oluliselt rohkem tööd, sest külm aeglustab selle sisemisi protsesse.\nKevadel on oluline aku üle vaadata, et aku eluiga ei lüheneks. Eriti oluline on see siis, kui hoiad oma autot talvel öösiti õues. Kui Su auto käivitamine võtab rohkem aega kui tavaliselt, siis on see esimene märk sellest, et võib-olla peaksid oma auto akut vahetama. Muidu võib juhtuda, et ühel päeval Su auto lihtsalt enam tööle ei lähe. Teised ohumärgid, mida jälgida, on nõrgenenud esituled ja halvasti reageeriv elektroonika.\nEnamus eeltoodust saad Sa suurema vaevata ise ära teha, samas on hea mõte lasta auto aeg-ajalt üle vaadata ka professionaalide poolt. Autovedelikud võivad vajada vahetust ja pidurid nõuavad samuti vahetevahel kohendamist. Äpitakso juhtidel on ülioluline hoida oma auto töökorras ja vähendada amortisatsiooni, et sõiduk püsiks töökorras veel pikki aastaid!


KUIDAS VALIDA BASSKITARRI ALGAJATELE - MEELELAHUTUS\nBasskitarri ostmise juhend\nKui olete hiljuti otsustanud õppida basskitarri mängima, peaksite enda üle uhke olema. Muusika võib teie elu igaveseks muuta ja see pole liialdus. Kui te sellest kinni peate, ei kahetse te seda kunagi. Vaate tagasi sellele ühele parimatest otsustest, mida olete kunagi teinud.\nBassi õppimine on eriti nutikas valik. Võib tunduda, et bassistid varitsevad sageli varju, samal ajal kui kitarrimängijad on tähelepanu keskpunktis, kuid teised muusikud hindavad hea bassimehe olulisust. Muusikat tundvad inimesed peavad basskitarri rolli bändi kõla lahutamatuks osaks.\nBassiste on ka mõnevõrra raske leida. Kitarrimängijad kasvavad puudel, kuid tõeliselt hea bassimees on haruldasem asi.\nAsi on selles, kui jääte selle juurde ja olete kindel, et basskitarr on teie jaoks instrument, on teil palju võimalusi. Saage sellega hästi hakkama ja võiksite sellest isegi karjääri teha.\nKuid kõigepealt: peate bassi. See basskitarri ostmise juhend on mõeldud uutele muusikutele oma esimese pilli valimisel. Siin esitatud teave aitab teil rohkem teada saada bassi kohta üldiselt, nii et saate teha parima võimaliku otsuse.\nNäpunäiteid oma esimese bassi ostmiseks\nSiin on selle artikli kiire kokkuvõte koos mõne soovitusega, mida võiksite kaaluda oma esimese bassi ostmisel:\nValige bass disainiga, mis teile meeldib. Algajad kleepuvad pilli juurde palju tõenäolisemalt, kui nad alustavad bassiga, mis inspireerib neid seda üles võtma ja mängima.\nHankige parimat bassi, mida teie eelarve võimaldab. Kvaliteetset bassi on lihtsam mängida ja see muudab õppimisprotsessi vähem keeruliseks.\nAlustage lihtsalt. Enamik algajaid peaks alustama nelja keelpilliga bassist ja enne viie- või kuuepillilisele instrumendile üleminekut põhitõed alla saama.\nKui te pole kindel, millist bassi peaksite kaaluma, mõelge, millist muusikat soovite mängida, ja õppige, milliseid pilli selles žanris kasutatakse.\nVäiksemad bassiõpilased või väikeste kätega mängijad võivad lühikese skaalaga bassiga end mugavalt tunda.\nÜlejäänud see artikkel sisaldab põhjalikku teavet selle kohta, mida peaksite oma esimese bassi uurimisel eeldama, ning mõned nõuanded otsuse tegemiseks.\nKui palju peaksite kulutama oma esimesele bassile?\nMa arvan, et leiate, et umbes 200 dollarit on hea bassikitarri eelarve. Kulupiirangu üle otsustamine on uute muusikute jaoks alati karm. See kehtib ka kitarristide ja trummarite kohta ning ma arvan, et mis tahes muud instrumenti. Te ei soovi tilgata palju sularaha, eriti kui pole kindel, et kavatsete sellest kinni pidada.\nTeisest küljest ei taha odavat bassi. Halvasti valmistatud pillid, mida on keeruline mängida, muudavad õppeprotsessi lihtsalt raskemaks ja see tuleb juba piisavalt karm.\nMa võiksin teile lihtsalt osutada oma artiklile, mis käsitleb minu kõige populaarsemaid bassikitarre algajatele, kuid selle postituse mõte on õpetada teile mõnda neist asjadest, mida ma bassi hindamisel vaatan.\nPidage meeles, et vajate ka võimendit, nii et te ei soovi sellest palju kõrgemale minna. Algajana peate käima joonel kvaliteedi ja taskukohasuse vahel.\nAga mis siis, kui te pole algaja või kui teil on natuke lisaraha ja soovite midagi paremat alustada? Sel juhul otsiksin bassikitarridelt umbes 500 dollarit, et leida hea segu professionaalsetest võimalustest ja taskukohasusest.\nMuidugi võiksite kulutada palju rohkem, kuid algaja või vahepealse mängijana ei usu ma tõesti, et seda oleks vaja.\nKere stiilid ja toonipuud\nMinu reegel esimese instrumendi valimisel on valida bassikitarr, mis sind inspireerib. Põhjus on see, et muusika õppimiseks kulub palju aega ja vaeva ning mida põnevamalt oma pilli üles võtate ja mängite, seda rohkem harjutada soovite.\nNäete elektrilisi basse erinevates kerevormides. Algajana pole tegelikult vahet, mida valite, kui see on midagi, mis teile meeldib. Ainus ettevaatus, mida ma annan, on see, et kasutate pilli, millega saate harjutades mugavalt maha istuda. Enamikul juhtudest on nutikas jätta hullud kujundid alles siis, kui natuke paremaks lähete.\nToonpuud on lihtsalt metsad, mida kasutatakse instrumendi ehitamiseks. Basskitarri keha, kael ja sõrmelaud on kõik puidust ja neil puudel on teatud omadused, mis mõjutavad heli. Mõned levinumad toonipuud, mida näete basskitarri spetsifikatsioonides, on järgmised:\nLepp: Hele, hea keskmise vahemikuga.\nMahagon: soe ja sügav, hea madala otsaga. Kasutatakse kitarrikehade jaoks.\nBasswood: Sarnane mahagoniga, kuid pisut puitunud ja mitte nii liigendatud.\nVaher: kasutatakse kaelas ja sõrmelaudades. Karge ja särav.\nRoosipuu: kasutatakse sõrmelaudades. Soojem kui vaher.\nKui olete nagu enamik muusikuid, siis hoolitsete pärast mõnda aega mängimist tonewoodside eest ja teil on tõenäoliselt päris tugevaid arvamusi. Praegu ärge higistage seda liiga palju.\nJa teadvustage, et kitarriettevõtted võtavad oma eelarvetasemel kitarrides sageli mõned otseteed puiduga. See on okei, sest see tähendab, et saame hea hinnaga kindla instrumendi, isegi kui see kasutab mõnda vähemtuntud puiduliiki, näiteks India loorber või agathis.\nBasskitarri skaala pikkus\nVõite skaala pikkuse määratluse otsida, kui soovite, kuid olen pisut mures, segaks see algajaid ainult segadusse siin proovida. Mida peate teadma, on see, et enamiku basskitarride skaala pikkus on 34-tolline või laiendatud vahemiku instrumentide korral mõnikord 35- või 36-tolline.\nTehniliselt on need „pikaajalised bassid”, kuid neist on juba üsna palju saanud standard. Need on suured pillid ja see on algajate jaoks üks kõige hirmutavamaid asju, kui nad esimest korda mängima õppisid.\nSiiski on ka "lühikese skaala bassereid", mis tulevad umbes 30-tollise märgi ümber. Need on natuke väiksemad, tihedamalt paiknevate friikidega. Mõne algaja jaoks, eriti väiksemate kätega, on need paremini juhitavad.\nPange tähele, et ka lühikese kõlaga bassid kõlavad pisut teistmoodi. Skaala pikkus mõjutab stringi vibratsiooni ning lühikese skaala bassid kõlavad sügavamal ja liigendavad vähem.\nPõhimõte on järgmine: enamik uusi bassimehi peaks alustama tavalisest 34-tollisest bassist. Kui olete aga väike, väikeste kätega mängija, mõistke, et seal on ka muid võimalusi.\nElektrilised bassi pikapid\nBasskitarri pikapid on juhtmega mähitud magnetid. Need loovad nõrga magnetvälja ja kui bassikeel vibreerib, siis see häirib selle välja, luues elektroonilise signaali, mis kandub bassist võimendisse, kus see töödeldakse ja muutub signaaliks, mida kõlar edastab helisignaalina.\nNagu võite ette kujutada, on pikappide toimimise tehniline selgitus üsna üksikasjalik, kuid see on lühidalt. Algajana on seda hea teada, kuid mis veelgi olulisem - peate teadma erinevat tüüpi pikapide kohta ja selle kohta, kuidas need teie heli mõjutavad.\nÜhepoolilised pikapid : need on õhemad pikapid, sageli koos ühe nähtava magnetireaga. Üldiselt on neil selge heli ja neid kasutatakse laialdaselt paljudel bassidel. Näiteks bassist, mis kasutab hästi ühepoolseid mähiseid, on Fender Jazz Bass.\nHumbucking pikapid: need on laiemad, rasvasemad pikapid, millel on sageli kaks magnetirida . Neil on paksem, paksem kõla ja kena uriseda. Humbasseerijaid kasutava bassi näide on Ernie Ball Music Man StingRay.\nSplit-coil pikapid: neid kasutatakse tavaliselt keskmises või kaelaasendis ning neil on sügav, ümar heli. Hea näide bassist, mis kasutab split-coil-pikapi, on Fender Precision Bass.\nMõnel bassil on üks ja teisel kaks. Mõnel on kaks üksikut mähist, samas kui mõnel on kaks kokkupõrget või ühe-mähise, segaja ja / või pool-mähise kombinatsioon.\nAlgajana on minu arvates hea mõte alustada bassiga kahe pikapiga, nii et saate katsetada erinevate helidega ja vaadata, mis teile meeldib ja mis ei meeldi. Kui olete saanud vahepealseks mängijaks, võite liikuda bassi juurde, millel on teie valitud tüüpi heli jaoks kõige paremad pikapid.\nKui soovite rohkem teada saada erinevat tüüpi pikapidest, võite tutvuda minu artikliga üksikute mähiste ja humbuckerite kohta. See on kirjutatud kitarri jaoks, kuid kehtivad paljud samad ideed.\nAktiivne ja passiivne elektroonika\nKui olete Internetis vaadanud erinevaid basse, olete ilmselt näinud elektroonika kirjeldamiseks termineid passiivsed ja aktiivsed . See on üsna lihtne. Passiivsed bassid töötavad põhimõtteliselt ülalkirjeldatud viisil: magnetväli, stringi vibratsioon, signaal saadetakse võimendisse, töödeldakse ja võimendatakse.\nAktiivsetel bassidel on seal lisaetapp. Enne signaali saatmist võimendisse läbib see rongisisese eelvõimendi, millel on tavaliselt erinevad juhtnupud heli kujundamiseks. Võib olla kolme riba riba EQ koos bassi, keskmise ja kõrgete juhtnuppudega või kaks juhtnuppu kõrge ja madala heli / heli jaoks või midagi palju keerukamat.\nIdee on anda teile pisut rohkem kontrolli oma tooni üle otse bassi enda peal ja tugeva signaali teie võimendile. Muidugi saate heli reguleerida ka võimendis, kuid pardal olevat EQ-d on laulu või komplekti ajal lihtne häälestada.\nPidage meeles, et aktiivse elektroonika jaoks on vaja akut, mis tavaliselt paigaldatakse bassi tagaküljel asuvasse sektsiooni.\nMinu jaoks kõlavad aktiivsed bassid moodsamalt ja mitmekülgsemalt, kus passiivsed bassid kõlavad orgaanilisemalt ja puitumalt. Mulle meeldivad metalli ja kõva roki aktiivsed bassid ning ma eelistan passiivset rocki, kantri või bluusi jaoks. Jazzi osas arvan, et kumbki saab olla efektiivne. See on isiklik valik ja kujundate aja jooksul oma arvamused.\nNeli või viie keelne bass algajatele?\nTavalisel basskitarril on neli keelt. Füüsikalised erinevused instrumentide vahel, sonaalselt on need neli keelt samad, mis tavalise kitarri madalaimad neli keelt, välja arvatud oktaav madalam. See on üks põhjusi, miks on bassi ja kitarri vahel üsna lihtne liikuda. Sama teooria, mille ühe kohta õpite, kehtib ka teise kohta.\nSiiski on ka 5-keelseid basskitarre. Neil on veel üks madalama nurga B-string. Lisastring muudab akordide ja skaala mängimise keskmises ja alumises registris pisut lihtsamaks, kuna te ei pea käeasendeid nii sageli vahetama.\nViiekeelset bassi eelistavad paljud raskemetalli bassistid. Madal-B on mugav, kui mängitakse koos 7-keelsete või nõrgestatud kitarridega.\nKas peaksite alustajaks valima 5-keelise bassi? Kui otsustate, et vajate viit muusikat, mida soovite õppida, ja olete tõesti veendunud, et see on teie jaoks parim valik, siis otsige seda. Leidub häid 5-keelseid basskitarre algajatele, ehkki need on pisut kallimad kui neljakesi.\nKuid ma arvan, et enamikul algajatest on parem alustada 4-keelse stringi abil. See lihtsalt muudab õppeprotsessi lihtsamaks. See on piisavalt raske, et õppida bassi mängima, ilma et oleks vaja täiendavat keelpilli.\nSee on lihtsalt minu arvamus. Pidage meeles: kõige tähtsam on valida instrument, mis teid inspireerib!\nIbanez GSR205 5-keelne bass\nMillist algaja bassi peaksite ostma?\nSeal on mõned bassid, mida tavaliselt soovitan algajatele. Ma arvan, et need on head kohad alustamiseks ja saavad enamiku uustulnukate jaoks töö tehtud. Esimene bass, mida soovitan kontrollida, on Ibanez GSR200. Olen suur Ibanez Soundgeari basside fänn ja mängisin ansamblites nii 4-kui ka 5-keelseid versioone. GSR200 on algaja taseme instrument, millel on samasugune tunne ja kõla nagu pro-level Soundgear bassidel.\nÜks minu lemmik asju Soundgeari instrumentide kohta on võimas EQ sektsioon. GSR200 on aktiivne bass, millel on ühe- ja poolrull-pikap, mida juhivad kaks helitugevuse ja kahe tooni regulaatorit. Õhukesed, mugavad kaelad on veel üks asi, mida ma Soundgeari basside puhul armastan, ja ka GSR200 tuleb siit läbi.\nKui olete sattunud metalli või džässi või soovite lihtsalt võimsat rock-bassi, siis GSR200 on koht, kus ma alustaksin. Samuti on saadaval 5-stringiline mudel, GSR205.\nTeine bass, mida soovitan, on Squier Affinity PJ bass. Squire on kaubamärk, mis kuulub ettevõttele Fender, mis tõi elektrilise basskitarri taas ellu 1950ndatel. Fender Precision (P) ja Jazz (J) bassid on ajaloo kaks kõige populaarsemat kitarri. Jazz-bassid on tuntud oma sujuva ühepoolse heli poolest, kus Precision-bassid on tuntud oma punktuaalse split-coil-heli poolest.\nPJ bass annab teile mõlemast maailmast parima. See on passiivne bass, millel on üks ühe- ja ühepoolne mähis, mida juhivad kaks helitugevuse nuppu (üks iga pikapi jaoks) ja üks toon-nupp.\nPJ-bass on väga lihtne instrument, kuid esmalt alustades on see põhiline. Mulle meeldib, kuidas see hõlmab nii džässi- kui ka täpsusstiilis pikappe, andes algajatele võimaluse õppida iga heli kohta seda, mis neile meeldib (või võib-olla ei meeldi).\nPidage meeles, et need soovitused põhinevad minu arvamustel ja kahekümne pluss aasta jooksul bassimängu kogemustel. Lisaks siinsetele nõuannetele julgustan teid tegema oma uuringuid ja tegema oma järeldused.\nKust peaksite oma esimese bassi ostma?\nSoovitan alati käia paaris muusikapoes ja kontrollida instrumente isiklikult. Kui olete uus ja pole aimugi, kuidas nooti mängida, võite paluda kaupluse töötajal pilli demonstreerida. Me olime kõik kord uued mängijad ja nad teavad, kuidas te end tunnete.\nTelliskivipoest ostmisel on mõned eelised. Jalutate välja instrumendiga, mida olete füüsiliselt üle vaadanud, ja vajaduse korral on selle tagastamine ülilihtne. Kõige tähtsam on see, et hakkate looma kauplusega suhteid.\nNegatiivne külg on see, et instrumendid on enne ostmist sageli nädalaid või isegi aastaid seina peal, kuid see sõltub tõesti kauplusest. Kauplustes on ka piiratud arv instrumente ja neil ei pruugi olla täpselt seda, mida soovite.\nKas peaksite veebist kitarri ostma? Kui ostate selliste saitide kaudu nagu Amazon, Sweetwater või Musician's Friend, on teil parem võimalus saada täpselt seda, mida soovite, ja teate, et kümned teismelised pole teie uue instrumendiga enne seda hakkama saanud.\nNegatiivne külg on see, et kuigi enamikul kohtadel on väga head tagasisaatmisreeglid, võib asja tagasi saatmine olla pisut vaeva.\nValik on sinu. Isiklikult teen mõlemat. Kui leian kitarri või bassi, keda ma armastan, ei kõhkle ma poest ostmast. Muidu otsin netist.\nLoodan, et see artikkel aitas teid teie püüdlustes valida algajaks uus basskitarr. Õnne ja ärge unustage, et see kõik peaks olema lõbus!\nSilte: kunst tervis poliitika\nKümme parimat protestilaulu kliimamuutuste kohta\nUnustatud Hard Rocki albumid: Dokkeni "Kustuta kiltkivi\nBasskitarri ostmise juhend Kui olete hiljuti otsustanud õppida basskitarri mängima, peaksite enda üle uhke olema. Muusika võib teie elu igaveseks muuta ja see pole liialdus. Kui te sellest kinni peate, ei kahetse te seda kunagi. Vaate tagasi sellele ühele parimatest otsustest, mida olete kunagi teinud. Bas\nCopyright 2022 https://jimgoodinmusic.com Kuidas valida basskitarri algajatele


Mu lapsed ikka veel usuvad päkapikkudesse! - Liisbett blogib\nMa olin vast 7 aastane, kui ma sain teada, et päkapikke ja jõuluvana tegelikult ei ole olemas ning kogu mu lapsepõlv on olnud üks suur vale. Eestis vast üldjuhul juhtubki see kooli minnes. Ikka on kellegi vanem vend või õde kiusu pärast tõe avaldanud ning see uudis levib mööda klassi nagu kulutuli. Aga show must go on, sest kes see siis kuu aega järjest heast ja paremast ära ütleks? Ja tegelikult vanemad teavad, et sa tead ja sina tead, et vanemad teavad, et sa tead, aga keegi ei ütle sõnakestki!\nMa mäletan, et kui ma tõe teada sain, siis ma proovisin elu eest üleval püsida. Ma tahtsin näha, kuidas mu ema ninjana mu tuppa hiilib koos peotäiega kommidega. Mitte, et ma oleks öelnud midagi! Kuigi hirmnaljakas oleks keset ööd “AHHAAA” karjuda olnud. Aga mul oli hirm, et kui ma midagi ütlen, siis äkki ta ei oleks viitsinud enam päkapikku mängida ja mina ei oleks enam igal hommikul komme saanud. Aga võimalust ei tekkinudki, sest ta oli nii osav, et ma jäin ikka enne magama ning hommikul olid ikkagi kommid võluväel sussi sisse ilmunud. Ja nii alati! Mina olen ikka vahel ära unustanud. Ja vahel kell 3 öösel ehmatusega üles ärganud. Ja vahel on alles hommikul meelde tulnud, kui lapsed kurbade nägudega mu ukse taha ilmuvad. Ja siis seletanud, et ju siis päksidel olid käed-jalad tööd täis ja küll näed päeva jooksul ära käivad 😀\nKui mina sain juba esimeses klassis teada, siis minu lapsed usuvad siiamaani. Kennethi puhul ma tegelikult väga ei imestagi, sest ta usub siiamaani ka seda, et Eestis on mingi pood, kus müüakse superkangelase võluvõimeid. Väidetavalt müüakse neid purgis ja hind olevat jube krõbe. Aga Chris! Chris on kohe 10! Ja ta usub kogu oma südamega. Just mõned päevad tagasi küsis, et kus see jõuluvana täpselt elab. Ja rääkis mulle, kuidas päksid esimesel detsembril ei tulnud, sest tal olid ketsid laua peal ja nad vast nii koledasse kohta ei tahtnud komme panna (ma arvasin, et päksid hakkavad päev hiljem käima). Ma juba eelmine aasta mõtlesin, et vast veel viimased jõulud, kui see maagia veel reaalne on. Aga ei. Ikka veel!\nEndal on juba natuke veider seletada nii suurele lapsele, et kui ta oma tuba ära ei korista, siis päkapikud ei tule, sest ta on pisike ja kukub ennast muidu oimetuks ning solvub ja nõnda ongi hommikul suss tühi. Ja see on tema jaoks täiesti loogiline. Minu 9 aastasele lapsele, kes teab gravitatsioonist ja aatomitest ja planeetidest. Kes oskab peast arvutada paremini, kui mina. Tema jaoks on loogiline, et on olemas päkapikud, kes pressivad ennast aknapragudest sisse ja veavad endast 100 korda suuremaid komme. Ja tema jaoks on loogiline, et kuigi maakera on hiigelsuur, siis on olemas üks jõuluvana, kes jõuab ühe ööga igale poole. Ja ka see, et Hispaaniasse jõuluvana ei tule, sest siin on tööpostil hoopis kolm kuningat. Uskumatu, noh! 😀\nMa tegelikult juba Hispaaniasse kolides mõtlesin, et äkki jätame need päkapikud ära, sest siin ei ole seda traditsiooni. Ja ma kartsin, et äkki nad lähevad kooli ja räägivad oma klassikaaslastele, mis nad hommikul sussi seest leidsid ning pärast on minu lapsed kurvad, sest teised ei tea päksidest midagi ja klassikaaslased kurvad, et neil ei käi. Või tulevad vanemad mulle tõrvikutega akna taha, et mis udujuttu ma oma lastele ajan ja et nüüd on neil ka vaja päkapikke mängima hakata. Aga siis ma mõtlesin, et nad ju ei ole hispaania keeles nii osavad ja no las veel üks aasta käivad ja küll nad järgmine aasta juba ise mõistavad, et see on kõik üks suur muinasjutt. Aga siis nad ikka uskusid ja nõnda käisid päksid ka eelmine aasta. Ja no see jätkub nüüd juba kolmandat aastat!\nJa mul ei ole südant neile öelda, sest kui nad üks hetk sellele pihta saavad, siis see maagia ei tule enam kunagi tagasi! Seega las usuvad! Las nad usuvad veel võlupulbrisse ja lendavatesse põhjapõtradesse. Kasvõi see viimane aasta! Või paar.\nKuna teie lapsed said teada, et jõuluvana ja päkapikke ei ole olemas?\n3. dets. 2018 at 12:44 Vasta\nMina rääkisin eelmine talv ise tooaeg 9 ja 11 aastasele ära, et mis värk nende päkapikkude ja jõuluvanaga on. Nad olid muidugi juba enne ka kuulnud, aga samas ikka natuke uskusid veel. Mingit traumat polnud ja nänni said ikka sussi sisse väiksema õe pärast. Hea lapsevanemana veel ähvardasin, et kui väiksele õele räägivad, siis jäävad kinkidest ilma 😀\nSel asstal käivad 5-aastasel ja alla 2-aastasel päkapikud. Suurematele see aasta ei hakka komejanti mängima. Saavad ka niisama nänni. Ehk ei riku väiksemate muinasjuttu ka veel 😊\n3. dets. 2018 at 03:38 Vasta\nNo mul on plaan, et kui nad paari aasta jooksul ise pihta ei saa, siis räägin 😀 Nii kaua las usuvad 😀


Professor: põllupealne arendus head keskkonda ei loo - Haridus - Tartu Postimees\nSeda, kuidas ettevõtjad hakkama saavad, on raske ennustada. Tartu rahandusosakonna juht Külli Lust\nProfessor: põllupealne arendus head keskkonda ei loo\n18. mai 2010, 13:29\nToomas TammisEKA mahulise arhitektuuri õppetooli professor\nKumb peaks kumba eest vedama – ülikool linna või linn ülikooli?\nMa arvan, et see peab toimima koostöös – mõlemad peavad olema asjast huvitatud. Linnafoorumist jäi mulle selline mulje, et ülikool tegelikult ei olnud sellisest foorumist huvitatud.\nMinul kõrvaltvaatajana on muidugi raske kommenteerida, kuidas ja miks linna ja ülikooli vaheline suhtlemine niimoodi toimib.\nMida arvate õppekompleksi ehitamisest Maarjamõisa väljale?\nTartu on piisavalt suur, et sinna põllu peale ei peaks niisugust arendust tegema. Me näeme Tartus Maarjamõisa väljale tekkimas kaste suurte parkimisväljadega.\nNeed ei ole hooned, kus inimesed tahaksid viibida või pikalt aega veeta. Kesklinnas oleksid teadlased paratamatult kõrvuti koos, saaksid üksteisega suhelda. See põllupealne arendamine – ma ei usu, et see linnale või ülikoolile kuidagi kaasa aitaks.\nKas ülikoolil on vaja ruumilist arengukava?\nÜlikool ütleb, et tal selline asi justkui on, aga see kipub rohkem olema kinnisvara arenduse kava. Kinnisvara on kahtlemata kallis asi, selle müüki ja hooldust tuleb hoolikalt planeerida. Aga ma ütlen, et see on tehniline küsimus – seda peab tegema muu hulgas ka teatava kvalitatiivse ambitsiooniga. Millist keskkonda me siiski tahame saada ja kellele see on?\nIkka selleks, et needsamad ülikooli töötajad saaksid seal töötada. Et linna elu ei oleks kuidagi häiritud. See ruumilise arengu kava peab otsima kvaliteetset keskkonda, peab olema tehtud inimese, mitte ainult raha jaoks. Mul on tunne, et seesugune arengukava on ülikoolil tegelikult puudu.\nÜlikool ja linn peaksid suutma võtta omaks sellise avatuse, nagu Tallinnas on näiteks Uue Maailma Seltsil. Ülikool ja linn ei planeeri justkui iseenese tarbeks, vaid ikka kogukonnaga läbi arutades. Suurem avalikkuse kaasamine on tähtis\nArstitudengid treenivad närve kohas, mida päriselt ei ole Loe artiklit\n50 aastat järjest igal sügisel kooli Loe artiklit\nPeetri kool leidis ERMist oma sõjaeelse sõprade ringi lipu Loe artiklit\nÜliõpilased saavad 100 000 eurose eraalgatusliku stipendiumi Loe artiklit Vaata galeriid\nPILDID ⟩ Tabiveres särab uus põhikool kui haridustempel Loe artiklit Vaata galeriid\nTartu ülikooli üks väljakujundajaid ja arendajaid pidas lugu maailma ilust Loe artiklit\nÜlikoolid otsivad õppetööks lahendusi, aga maski kohustuslikuks ei tee Loe artiklit\nMajandusteadlasest joogaõpetaja Veronika Krassavina juhib inimeste meeli Loe artiklit\nNoored astuvad sügisel tahvli ette õpetajaks õppima Loe artiklit\nVõõraste tõrjumise mentaliteet pressib ülikoolidesse (5) Loe artiklit


Termoregulatsiooni Lahendused 🔨 Rohkem - 2019\nEt.EmTudoDesign.com Rohkem Termoregulatsiooni lahendused\nMäärus on suvise ja talvise kliimaseadmete üks olulisemaid aspekte, mis ühendavad mugavuse ja kulutuste vajadused.\nmäärus See on suvise ja talvise kliimaseadmete üks tähtsamaid aspekte, mis ühendab nii kasutaja mugavuse vajadusi kui ka vajadust piirata hoonete energiakulu, parandades energiaklassi.\nOlemasolev tehnoloogia pakub võimalust tegeleda igasuguse vajadusega määrus mikrokliima.\nVõrdlusstandard taime tõhususe määramiseks vastavalt määrusele on UNI TS 11300reguleerimine on üks tegureid, mis määravad tehases üldise tulemuslikkuse, muu hulgas tootmisvõimsuse, jaotamise tõhususe ja leviku tõhususe. need tulu need on vastavalt ühendatud generaatoriga, soojusülekande vedeliku jaotustorudega ning omaduste ja klemmidega.\nVõimalikud termoregulatsiooni lahendused\nSeaduses käsitletud mikroklimaatilise reguleerimise erinevate juhtude hulgas on allpool kirjeldatud mitmeid võimalusi. Võimalus reguleerida temperatuur ainsa kliimamõõturiga väljaspool hooneid, mis on katlaga ühenduses, alternatiivselt välise sondiga kliimaseadmega, mis juhib klappe, et määrata soojusülekande vedeliku vool ja keskkonda eralduv vastav energia.\nTeine lahendus on lihtne programmeeritav termostaat ruumi suhtelise ruumianduriga, peab taimeritermostaatidel olema kaks sisse- ja väljalülitust, mis on seadusega nõutav miinimum. Alternatiivselt võib kronotermostaat olla moduleeriv, mis igal juhul juhib ja juhib boilerit soojusenergia tootmiseks. eelmiste lahenduste segu koosneb kronotermostaadist, mis tuvastab välise sondi ja keskkonna temperatuuri kõikumised teise sondiga.\nÜlalkirjeldatud lahendusi saab üldistada, tuues välja tsooni mõiste, mida mõistetakse maja konkreetse osana või keskkonnakompleksina, mida saab kliimatingimustes teenindada nende ventiilide kaudu, mis on selle osa osa. taimed.\nÜldiselt määrab kasutaja poolt seatud toatemperatuuri ja tuvastatud toatemperatuuri vaheline termostaatiline klapp soojusülekande vedeliku ja keskkonda sattuva energia voolu. sel viisil saab arvesse võtta ka variatsioone mikrokliima tänu soojusele, mida toodavad seadmed või mida pakub päike.\nSama põhimõte kehtib ka madala termilise inertsiga ja keerukamate termostaatiliste ventiilide kohta, nagu näiteks elektrilised termostaatilised klapid. Viimased on vajalikud selliste süsteemide puhul nagu kiirguspaneelidega süsteemid. parameetrid Termoregulatsiooni puhul tuleb arvestada järgmist: reguleerimismeetmete vahemik või tegevusala, võimalus kontrollida süsteemide mis tahes tasakaalustamatust, süsteemi tagasivoolu temperatuuri, rohkem või vähem kiiret reageerimisvõimet mikrokliima äkilistele muutustele.\nErilist tähelepanu tuleb pöörata süsteemi tagasivoolu temperatuurile, tegelikult generaatorisse tagasi pöörduva soojusülekande vedeliku temperatuur määrab viimaste sageduse, mis muutub üha sagedasemaks, kus see on kondenseeriv katel. temperatuuridel omakorda need on omakorda sõltuvad terminalide omadustest, seda suurem on kiirgav pind, seda madalam on soojusülekande vedeliku temperatuur, millega terminalid saavad anda sama koguse soojust, vähendades seega energiakulu.\nKatla jaoks a kondensatsioon heitgaase on võimalik jahutada kuni umbes 50° C. Soojusvaheti ja kondensaatori kaudu toimub see tänu kaasaegsete süsteemide tagasivoolu suhteliselt madalatele temperatuuridele. Tegelikult on tagasivoolu vee temperatuur umbes 30° C, nagu kiirguspaneelide puhul. Sel viisil käivitub kondensatsiooni nähtus, kui soojusvaheti-kondensaatoris ringlevate metaani põlemisgaaside veeaur langeb alla kastepunkt. Kastepunkt vastab umbes 54° C-le.