Igaühe õigus tervise kaitseleon mitmetahuline põhiõigus, mis on tihedalt seotud PS §-s 10 sätestatud õigusega inimväärikusele, PS §-s 16 sätestatud õigusega elule ja PS §-st 26 tuleneva eraelu puutumatusega (nt kehaline ja vaimne puutumatus).\nEsemeliselt kaitsealalt on hõlmatud nii inimese vaimne kui ka füüsiline tervis ning sotsiaalne heaolu. Tervisepõhiõiguse sisustamisel on abiks Eestile siduv rahvusvaheline õigus: Oviedo konventsioon, EIÕK, PIÕK, MSKÕP, ESH.\nRiigil tuleb tagada, et terviseteenuste osutamisel võetaks kasutusele sobivad meetmed inimese elu ja tervise kaitseks (EIKo 46043/14, Lambert jt vs. Prantsusmaa, 05.06.2015, p 140). Milline abi ja millised abi osutamise meetmed on sobivad, tuleb hinnata abi osutamise aja eksperditeadmise põhjal. Samuti tuleb riigil luua tõhus kontrollimehhanism, mis kindlustab nõuetele vastava terviseabi osutamise. Patsiendile tuleb privaatsuse kaitse kõrval tagada usaldus tervishoiutöötajate ja üldiselt teenuse osutamise vastu, sest vastasel juhul võib inimene jätta teenuse osutamiseks vajaliku info andmata või terviseteenuste kasutamisest loobuda ja nii seada ohtu iseend või nakkushaiguse kandmise korral teisi inimesi. Sestap peab riik pakkuma sobivaid tagatisi mh ennetamaks inimese terviseinfo avalikuks tulekut (EIKo 66490/09, Mockutė vs. Leedu, 27.02.2018, p 93). Üksikisiku kaitseks tuleb luua ka tõhus, erapooletu, sõltumatu ja toimiv menetlus patsiendi surma põhjuse tuvastamiseks ja surma põhjustajate vastutusele võtmiseks, sh vajadusel kriminaalvastutuse rakendamiseks (EIKo 3853/14, A. V. vs. Eesti, 29.03.2016, p-d 62, 63; EIKo 47848/08, Centre for Legal Resources Valentin Câmpeanu eest vs. Rumeenia, 17.07.2014, p-d 132 ja 133; ESH komitee praktika kokkuvõte (2018. a seisuga) art 11 kohta).\nPS § 26 järgi võib inimest ravida üldjuhul vaid tema tahte alusel: enesemääramisõigus annab õiguse keelduda ravist (nt vereülekandest) isegi juhul, kui see tundub kõrvalseisjale või professionaalile ebaloogilise või vale otsusena või seab ohtu tema enda tervise või elu (vt ka EIKo 2346/02, Pretty vs. Ühendkuningriik, 29.04.2002, p-d 62 ja 63). Riigil tuleb tagada inimese vaba ja teavitatud nõusoleku põhine ning inimese seisundile vastav (sobiv) terviseabi (vt ka EIKo 47848/08, Centre for Legal Resources Valentin Câmpeanu eest vs. Rumeenia, 17.07.2014, p 130). PIÕK art-te 15, 17 ja 25 järgi peavad ka puuetega inimesed saama vaba ja informeeritud nõusoleku alusel ise otsustada oma terviseküsimuste üle, PIÕK art 12 järgi pole nt eestkostjate langetatud asendusotsused lubatavad. Asendusotsuste asemel võib otsuste langetamisel pakkuda puuetega inimestele tuge.\nTahtevastast ravi (inimene pole raviks vabalt ja teavitatult nõusolekut avaldanud) õigustab PS § 28 lg 1 riiki rakendama siis, kui ravimata inimene kujutab teiste inimeste tervisele arvestatavat ohtu. Näiteks võib riigi sekkumine inimese enesemääramisõigusesse ja tahtevastane ravi olla õigustatud mõne nakkushaiguse (leviku) korral. Nimelt kohustab PS § 19 lg 2 igaüht austama ja arvestama teiste inimeste õigusi ja vabadusi. PS § 13 lg 1 esimene lause sätestab üldise kaitsepõhiõiguse, mis annab õiguse riigi kaitsele kolmandate isikute rünnete eest. PS § 26 lubab riigil eraellu sekkuda tervise või teiste inimeste õiguste ja vabaduste kaitseks ning PS § 28 lg 1 sätestab põhiõiguse tervise kaitsele. Seega on riik kohustatud looma õiglase tasakaalu nakkushaige ja veel terve inimese (põhi)õiguste vahel ning arvestatava ohu korral on riigi sekkumine tahtevastase ravi näol lubatav (teatud juhtudel isegi kohustuslik). Tahtevastane ravi on mh lubatav nii inimeselt vabaduse võtmisega (PS § 20 lg 2 p 5) kui ka liikumisvabaduse piirangute kohaldamisega (PS § 34). Kui ravi pole, see on inimesele vastunäidustatud (vt nt EIK lahendit asjas, kus EIK pidas mh oluliseks, et vaktsiini sobivust konkreetsele inimesel oli kontrollitud, EIKo 24429/03, Solomakhin vs. Ukraina, 15.03.2012, p 36) või esineb mõni muu kaalukas põhjus inimese tahtevastaselt ravimata jätmiseks, võib põhiõiguste seisukohalt lubatava lahenduse leidmine olla päris keeruline, sest valida on sisuliselt vaid nakkushaigelt inimese vabaduse võtmise ja tema liikumise piiramise vahel määramata ajaks. Muudel juhtudel, mil ravimine on võimalik ja see ei sea nakkushaige inimese elu ja tervist märkimisväärselt ohtu, ei saa inimene aga üldjuhul nõuda riigilt tahtevastase ravi asemel vabadusevõttu või liikumisvabaduse piirangute seadmist.\nKa puudega inimestelt lubab PS võtta vabaduse või piirata nende liikumisvabadust, kui haiguse tõttu on inimene endale või teistele ohtlik. Samas PIÕK art 14 ei luba pelgalt sel põhjusel, et inimesel on puue, tema vabadust piirata, samuti välistab PIÕK intellektipuudega inimeste ja psühhosotsiaalse puudega inimeste tahtevastase ravi. Samas inimeselt vabadusevõttu ja tema tahtevastast ravi jaatavad nii EIÕK (vt EIK praktika kokkuvõtet (2018. a seisuga); vt ka PS § 20 komm-d) kui ka Oviedo konventsioon. Seejuures EIK uuema praktika järgi on vaimsete häirete korral vabadusevõtu seaduslikkuse üheks tingimuseks inimesele sobiva ravi pakkumine (EIKo 10211/12 ja 27505/14, Ilnseher vs. Saksamaa, 04.12.2018, p 168).\nPS § 28 lg-st 1 tuleneb ka riigi kohustus rakendada positiivseid meetmeid, et inimeste elukeskkond oleks tervislik ja ohutu (nt välisõhu kvaliteet, ohutu müratase, toiduohutus, kaitse kiirguse ja asbesti eest). Tuleb võtta meetmeid vältimaks inimeste haigestumist (nt nakkushaigustesse, kutsehaigustesse, depressiooni) ning vigastuste teket (nt toodetud ohtliku mänguasja tõttu) ja surma (nt surmaga lõppeda võivaid liiklusõnnetusi). Tervisliku ja ohutu elukeskkonna tagamiseks võetavad meetmed peavad kajastuma õigusaktides (nt nõuded mänguasjade ohutusele, vee kvaliteedile, reisijateveo ohutusele, jäätmekäitlusele; õigusaktis sätestatud keeld käidelda narkootilisi ja psühhotroopseid aineid ja vastav karistus selle keelu rikkumise eest, kohustus anda toote kohta tõest infot). Kuna kehtestatud nõuetest on kasu vaid siis, kui neid järgitakse, tuleb erilist tähelepanu pöörata riikliku järelevalve tõhususele. Tööohutuse ja -tervishoiu osas vt PS § 29 lg 4 komm-d. Rahvatervise küsimustele tähelepanu pööramist ja üldiste ennetusmeetmete kasutuselevõttu peetakse oluliseks nii ÜRO, Euroopa Nõukogu kui ka EL tasemel (vt ELTL 168 jj; ESH komitee praktika kokkuvõte (2018. a seisuga) art 11 kohta; MSKÕP komitee üldkommentaar 14 (2000)).Kohustuslik vaktsineerimine, nii nagu iga muu kohustuslik meditsiiniline sekkumine (nt sundtestimine), riivab eraelu puutumatust (EIKo 24429/03, Solomakhin vs. Ukraina, 15.03.2012, p 33) ja võib olla õigustatud vajadusega kaitsta rahva tervist (vt nt lahendit kohustusliku tuberkuloosi testimise kohta (EIKo 10435/83, Acmanne jt vs. Belgia, 10.12.1984), kui sellega ei kahjustata ülemääraselt inimest, kelle eraellu nii sekkutakse. Vaktsineerimiskohustuse sidumisel tagajärgedega (nt lapse haridusasutusse vastuvõtmisest keeldumisega või sotsiaalhüvitiste andmata jätmisega) võivad tekkida ka küsimused teiste põhiõiguste piirangute põhiseaduspärasusest (kommentaaride kirjutamise ajal polnud veel EIK teinud lahendit asjas Vavřička jt vs.Tšehhi Vabariik). Vt ka PS § 26 komm-d ja EIK praktika kokkuvõtet seisuga 31.12.2019.\nKuigi tervisepõhiõigus on kaalukas põhiõigus, mille realiseeritavus annab eeldused teiste põhiõiguste realiseerimiseks, ei saa sellele põhiõigusele automaatselt omistada suuremat kaalu kui mõnele teisele põhiõigusele (RKPJKo 18.06.2019, 5-19-26/13; RKÜKo 22.12.2014, 3-4-1-30-14; RKÜKo 09.12.2013, 3-4-1-2-13). Näiteks ei saa öelda, et õigus tervise kaitsele kaalub automaatselt üles õiguse tegevusvabadusele, mistõttu ei või kortermaja rõdul suitsetada, või igasuguse liikumispiirangu, kui levimas on mõni nakkushaigus. Tervisepõhiõigust tuleb koos teiste põhiõiguste ja -vabadustega kaaluda.\nPS § 28 lg 1 sisaldab sotsiaalset põhiõigust tervisteenustele ja asendussissetulekule tervisest põhjustatud sissetulekukaotuse korral. Riigil on kohustus tagada juurdepääs terviseteenustele. Selleks tuleb luua ja hoida toimivana tervishoiusüsteem, mille kaudu inimesele oleksid haiguse või vigastuse korral ilma ebamõistliku viivituseta kättesaadavad kvaliteetsed terviseteenused (MSKÕP järgi nt ka palliatiivravi). Välistatud ei ole sotsiaalkindlustussüsteemi kaudu terviseteenuste kättesaadavaks tegemisel osalise rahastamise kohustuse inimesele jätmine, kuid teenuste eest inimeselt võetava tasu suurus peab tagama inimesele teenuse majandusliku kättesaadavuse. Samuti tuleneb PS § 28 lg-st 1 kohustus tagada ravimite kättesaadavus (RKPJKo 18.05.2015, 3-4-1-55-14, p 56). PS § 28 lg 1 järgi peab ajutisest töövõimetusest tingitud sissetulekukaotuse puhuks olema inimesele tagatud asendussissetulek (vt ka MSKÕP komitee üldkommentaar 14 (2000); ESH komitee praktika kokkuvõte (2018. a seisuga) art-te 11, 12 ja 13 kohta).\nTervisepõhiõigusega seotud riigi kohustuse ulatuse kindlaksmääramisel tuleb arvestada, et sotsiaalsete põhiõiguste maht sõltub riigi majanduslikust olukorrast ja sotsiaalsete õiguste tagamisel on seadusandjal avar diskretsiooniõigus (RKÜKo 07.06.2011, 3-4-1-12-10, p 58; vt analoogia korras ka EIKo 14462/03, Pentiacova jt vs. Moldova, 04.01.2005, p B). Sotsiaalse põhiõiguse kohta vt ka PS § 28 lg 2 komm-d.\nPS § 10 järgi on põhiseaduse aluspõhimõteteks inimväärikuse ja sotsiaalriigi põhimõtted (RKPJKo 09.12.2019, 5-18-7/8, p 119; RKPJKo 21.01.2004, 3-4-1-7-03, p-d 14 ja 16), mis Riigikohtu hinnangul moodustavad Eesti Vabariigi põhikorra tuuma ja on õiguskorra kõige olulisemad normid (RKPJKo 05.05.2014, 3-4-1-67-13, p 49). Neist põhimõtetest on tuletatavad sotsiaalsed põhiõigused, sh PS §-s 28 nimetatud õigused (RKPJKo 09.12.2019, 5-18-7/8, p 119; RKPJKo 05.05.2014, 3-4-1-67-13, p 49; RKPJKo 21.01.2004, 3-4-1-7-03, p 14; RKHKo 10.11.2003, 3-3-1-65-03, p 13).\n12. PS §-s 28 kaitstud sotsiaalsete riskide korral põhineb abi andmise kohustus PS §-s 10 sätestatud sotsiaalriigi põhimõttel. Põhiseadusega kaitstud juhtumitel on ühiskond otsustanud tagada inimesele sotsiaalse kaitse osalise või täieliku sissetulekukaotuse või teatud kulude tekkimise puhuks ning muu vajaliku abi kaupade ja teenuste näol, mis riigi sekkumiseta oleksid kättesaamatud. Klassikalisteks sotsiaalseteks riskideks peetakse ILO konventsioonis nr 102 nimetatud riske. PS § 28 lg 2 nimetab nelja juhtumit (vanadus, töövõimetus, toitjakaotus, puudus), mille puhul tuleb inimesele abi anda. Riigikohus on PS § 28 lg-ga 2 kaitstavaks pidanud ka töötust (RKPJKo 11.05.2017, 3-4-1-17-16, p 51; RKHKo 21.11.2011, 3-3-1-27-11, p 11) ning kaudselt puuet (RKPJKo 02.02.2015, 3-4-1-33-14, p 28). Seejuures võib puude lugeda kaitstavaks ka PS § 28 lg-ga 4 (vt puude kohta ka RKPJKo 02.02.2015, 3-4-1-33-14, p 34 jj). Kas PS § 28 lg 2 hõlmab hüvitisi, mis on mõeldud toetama lapse ülalpidamise kohustuse täitmist, pole selge (kommentaaride koostamise ajaks polnud Riigikohtu üldkogu veel langetanud otsust asjas 3-18-1672). EIK praktika järgi on nt vanemale võimaldatav lapsehoolduspuhkus ja selle andmisega seonduvad hüvitised kaitstavad art-ga 8 kui perekonnaelu puudutavad küsimused, kuna need edendavad perekonnaelu ja mõjutavad selle korraldust (EIKo 30078/06, Konstantin Markin vs. Venemaa, 22.03.2012, p 130; lahtiseks on EIK praktikas jäänud aga, kas nt puuetega laste toetused võiksid kuuluda perekonnaelu kaitsealasse, vt EIKo 11810/03, Maurice vs. Prantsusmaa, 06.10.2005, p 120). PS §-s 10 sätestatud sotsiaalriigi põhimõttest on võimalik tuletada ka teisi sotsiaalseid riske, mille korral on avalik võim kohustatud inimest abistama. Seepärast võib PS § 28 lg-s 2 toodud sotsiaalsete riskide loetelu näha avatuna.Mitmed riigid on näiteks hakanud eraldisesisva sotsiaalse riskina tunnustama pikaajalist hooldusvajadust (nt Belgia, Holland, Saksamaa). Ka Euroopa Liit näeb, et pikaajalise hooldusvajaduse korral on isikul õigus heakvaliteedilisele ja taskukohasele hooldusteenusele.\nPS § 28 lg 2 järgi peab põhiseadusega kaitstud riskide puhul inimesele abi põhiseadusega nõutud kohustuslikus ulatuses tagama riik. Riigikohus on leidnud, et põhiõiguste realiseerumise ja põhiseaduse põhiprintsiipide elluviimise on kohustatud lõppkokkuvõttes tagama seadusandlik võim, mistõttu põhiseadus ei keela korraldada sotsiaalhoolekannet nii, et ülesannete täitmine on jagatud riigihalduse ja KOVü-de vahel (RKPJKo 09.12.2019, 5-18-7/8, p 121). Samas pole PS § 28 mõtte kohaselt aktsepteeritav, et peamiste sotsiaalsete põhiõiguste tagatus on osas, milles vastutab KOV, riigi eri piirkondades oluliselt erinev vastavalt sellele, milline on omavalitsusüksuse majanduslik suutlikkus: riik ei või lasta tekkida olukorral, kus esmatähtsate avalike teenuste kättesaadavus sõltub ulatuslikult inimese elu- või asukohajärgse omavalitsusüksuse majanduslikust suutlikkusest (RKÜKo 16.03.2010, 3-4-1-8-09, p 67). Seega võib küll abi andmise korraldusse kaasata kohalikke omavalitsusi, ent abi põhiseaduspärasuse, sh võrdse kohtlemise eest vastutab Riigikogu (vt ka riigikohtunik Tambet Tampuu eriarvamust asjas 5-18-7/9, 09.12.2019). Samuti ei tulene PS §-st 28 keeldu täita selles ette nähtud ülesannet eraõiguslike isikute kaudu. Eraõiguslike isikute kaasamisel abi andmisele peab avalik võim sättima paika tõhusad kontrollimehhanismid, et eraõiguslik isik ei saaks abiandmisel omavolitseda ja jätta abivajaja sisuliselt abita (nt põhjendamatult keelduda sotsiaalteenust osutamast alkoholijoobes inimesele, kui too vajab abi) või ülemääraselt või volituseta piirata abivajaja muid põhiõigusi (nt isikupuutumatus).\nSotsiaalabi andmisel võib riik arvestada PS § 27 lg-st 5 tuleneva perekonna abistamiskohustusega (RKPJKo 09.12.2019, 5-18-7/8, p 126; RKPJKo 21.01.2004, 3-4-1-7-03, p 18). Küll aga ei saa riik seada abi andmise ulatust sõltuvusse sellest, kas inimesel on võimalik taotleda abi heategevusorganisatsioonidelt, sest viimastel puudub abi andmise kohustus, samuti poleks põhiseadusega kooskõlas nõue küsida neilt abi (vrd RKPJKo 05.05.2020, 5-20-1/15, p 34). Ka on probleemne riigi kohustuse määratlemisel arvestada KOV-de vabatahtlikult pakutavate toetuste ja teenustega, kuna tulenevalt asjaolust, et KOV pole kohustatud puuduse korral inimestele abi andma (PS § 28 lg 2 silmis on kohustatud subjektiks riik), on tema vabatahtlikud toetused ja teenused mõeldud mitte riigi kohustuse täiteks, vaid sellele lisaks (vrd RKPJKo 05.05.2020, 5-20-1/15, p-d 34 ja 35, vt ka riigikohtunik Tambet Tampuu eriarvamust asjas 5-18-7/9, 09.12.2019).\nKuna riigi majandus- ja sotsiaalpoliitika ning eelarve kujundab Riigikogu ning sotsiaalsete põhiõiguste maht sõltub muu hulgas riigi majanduslikust olukorrast, määrab sotsiaalsete riskide realiseerumise puhuks kaitse saamise tingimused, ulatuse, korra ning abi liigid kindlaks seadusandja (RKPJKo 05.05.2020, 5-20-1/15, p 20; RKÜKo 26.06.2014, 3-4-1-1-14, p 127; RKÜKo 07.06.2011, 3-4-1-12-10, p 58; RKPJKo 21.01.2004, 3-4-1-7-03, p-d 15 ja 16; RKHKo 10.11.2003, 3-3-1-65-03, p 14).Rahvusvahelisest õigusest tuleneb kohustus tõsta järk-järgult sotsiaalkaitse taset (ESH art 12 lg 3, MSKÕP art 2 lg 1) ning keeld kergekäeliselt loobuda juba saavutatud sotsiaalkaitse tasemest, sh asendada sotsiaalkindlustussüsteem täielikult sotsiaalabisüsteemiga ehk riigi antava abiga puuduses olevatele inimestele nende viimases hädas. Vaatamata riigi ulatuslikule otsustusõigusele sotsiaalkaitse kujundamisel on sotsiaalsed põhiõigused subjektiivsed ja kohtulikult kaitstavad õigused (RKPJKo 05.05.2014, 3-4-1-67-13, p 31; RKPJKo 21.01.2004, 3-4-1-7-03, p 16; RKHKo 10.11.2003, 3-3-1-65-03, p 14). Piiratud on vaid kohtuliku kontrolli ulatus: sotsiaalsete õiguste järgimise kontrollimisel ei või kohus sotsiaalpoliitika teostamisel asuda seadusandliku või täitevvõimu asemele (RKÜKo 26.06.2014, 3-4-1-1-14, p 127; RKPJKo 21.01.2004, 3-4-1-7-03, p 14; RKÜKo 07.06.2011, 3-4-1-12-10, p 58; RKHKo 10.11.2003, 3-3-1-65-03, p 14). Sotsiaalpoliitiliseks küsimuseks on kohus pidanud nt pensioni arvutamise aluseid (RKPJKo 03.12.2013, 3-4-1-32-13, p 56), avaliku teenistuse palgakorralduse reformi ja ametipensionisüsteemi kujundamist (RKPJKo 29.05.2015, 3-4-1-1-15, p 58), samuti seda, kas arvestada toimetulekutoetuse määramisel PS § 28 lg 2 kaitsealast välja jäävatel eesmärkidel makstavate sotsiaaltoetustega (RKPJKo 02.02.2015, 3-4-1-33-14, p 29).\nPS § 28 lg 2 ütleb, et abi saamise õigus ja tingimused tuleb reguleerida seadusega. Seda on vaja teha põhjusel, et eelarvet ning majandus- ja sotsiaalpoliitikat kujundab Riigikogu, samuti seepärast, et PS § 3 lg 1 esimesest lausest tuleneva olulisuse põhimõtte järgi peab Riigikogu kõik põhiõiguste seisukohalt olulise otsustama ise. PS § 28 lg 2 täpsustab, mis on abistamise seisukohalt olulised küsimused, mille peab reguleerima Riigikogu: abi liik, abi saamise tingimused, ulatus ja kord. Riigikohus on leidnud, et sotsiaalseid õigusi reguleerides peab seadustes olema asjakohane regulatsioon, ülesande täitmiseks piisavalt raha (nt põhiõigused võivad jääda kaitseta, kui sotsiaalteenuste osutamiseks pole jäetud piisavalt raha), korraldatud peab olema järelevalve ning ette nähtud tõhus võimalus õiguste kaitsmiseks (RKPJKo 09.12.2019, 5-18-7/8, p 121). Näiteks on põhiõiguste tõhusa kaitse seisukohalt oluline, et seadusandja kehtestaks piisavalt täpsed reeglid, kuidas kindlaks määrata inimese rahaline panus valla või linna korraldatava sotsiaalteenuse eest tasumisel ja millal läheb sotsiaalteenuse eest tasumise kohustus üle vallale või linnale (RKPJKo 09.12.2019, 5-18-7/8, p 127).\nEriti tasub tähelepanu pöörata võrdse kohtlemise järgimisele. Riigikohus on oma praktikas abi saamise tingimusi käsitlenud valdavalt võrdse kohtlemise nurga alt, vt võrdse kohtlemise praktika kohta PS § 12 komm-d.Võrdsuspõhiõiguse kohaldamisel sotsiaalsete õiguste kaasustes on Riigikohus pidanud oluliseks eristada, kas tegemist on toetuse või teenusega puudust kannatavatele inimestele või toetuse või teenusega, mida inimene saab põhiseadusest tuleneva kohustuse tõttu nõuda, või on tegu riigi või KOV osutatava vabatahtliku toetuse või teenusega (RKPJKo 08.03.2011, 3-4-1-11-10, p 62; RKPJKo 27.12.2011, 3-4-1-23-11, p 68). Riigikohus leiab, et kui tegemist on kohustusliku ülesandega või abiga puudust kannatavatele inimestele, siis tuleb võrdse kohtlemise põhimõtet järgida rangelt. Vabatahtlike ülesannete puhul aktsepteerib Riigikohus suuremal määral erinevat kohtlemist. Riigikohus on abi andmise tingimustega seonduvalt käsitlenud sotsiaalsete põhiõiguste seost veel perekonna abistamiskohustuse (RKPJKo 21.01.2004, 3-4-1-7-03, p 18), omandipõhiõiguse (alusetult tööturuteenuse osutamise kulude sissenõudmise näitel: RKÜKo 22.04.2014, 3-3-1-51-13, p 78; sundkindlustusmakse ja saadava vastuhüve näitel: RKPJKo 11.05.2017, 3-4-1-17-16), ettevõtlusvabaduse (apteegiteenuse kättesaadavuse näitel: RKÜKo 09.12.2013, 3-4-1-2-13; RKÜKo 22.12.2014, 3-4-1-30-14) ja lepinguvabadusega (ravimite kättesaadavuse näitel: RKPJKo 18.05.2015, 3-4-1-55-14, p 56).\nSotsiaalsete õiguste ümberkujundamiselpiiravad Riigikogu vaba otsustusõigust õiguspärase ootuse põhimõtte (vt nt RKPJKo 02.12.2004, 3-4-1-20-04) kõrval omandipõhiõigus ja võrdse kohtlemise põhimõte. Omandipõhiõigusega tuleb arvestada põhjusel, et sotsiaalhüvitised kujutavad endast rahaliselt hinnatavaid õigusi (RKPJKo 19.12.2017, 5-17-13/10, p 34; RKPJKo 11.05.2017, 3-4-1-17-16, p 39; RKÜKo 06.01.2015, 3-4-1-18-14, p 54; RKÜKo 26.06.2014, 3-4-1-1-14, p 88; RKPJKo 29.05.2015, 3-4-1-1-15, p 37; RKPJKo 22.10.2015, 3-4-1-21-15, p 36). Omandipõhiõiguse küsimus tekib valdavalt koosmõjus õiguspärase ootuse põhimõttega, aga ka võrdsuspõhiõiguse järgimise kontekstis (RKPJKo 19.12.2017, 5-17-13/10, p-d 34–35; RKÜKo 26.06.2014, 3-4-1-1-14, p 88; RKÜKo 06.01.2015, 3-4-1-18-14, p-d 54, 57; RKPJKo 29.05.2015, 3-4-1-1-15, p-d 38, 48, 61). Omandipõhiõiguse on sotsiaalhüvitiste saamise kontekstis õiguspärase ootuse ja võrdse kohtlemise põhimõtetega sidunud ka EIK (vt nt EIKo 46470/11, Parrillo vs. Itaalia, 27.08.2015, p 213). Õiguspärase ootuse kohta vt pikemalt PS § 10 komm-d.\nPuutuvaltPS § 28 lg 2 isikulist kaitseala tuleb märkida, et sätte sõnastusest võib aru saada, et abi võiks anda kodakondsusest lähtuvalt. Põhiseaduse Assambleel räägiti sellest sättest pigem võtmes, kuidas kohelda teiste riikide inimesi, kes on Eestisse asunud hiljem võrreldes Eesti kodanikega, kes on elanud ja töötanud Eestis ning seetõttu maksnud Eestis makse. Seega on põhiseadusandja eelduslikult siiski sidunud abi andmise Eestis elamise ja töötamise ning ühiskonna liikmesuse sisuliste tingimustega (sotsiaalkindlustusõiguses tuntud ka kui territoriaalsuse ja solidaarsuse põhimõtted).Kuivõrd võib Riigikogu abi andmisel eristada kodanikke ja mittekodanikke, sõltub asjaoludest. Näiteks asjas EIKo 17120/09, Dhahbi vs. Itaalia, 08.04.2014 (p-d 46 ja 52) leidis EIK, et pelgalt kodakondsuse alusel inimeste erinevaks kohtlemiseks peavad olema väga kaalukad põhjused, mistõttu on sellised piirangud mõeldavad ennekõike lühiajaliselt või ebaseaduslikult riigis viibijate korral. Kodanike ja mittekodanike võrdsesse kohtlemisse puutuvalt vt ka PS § 12 komm-d. Territoriaalsuse põhimõttest teevad erandi EL ja ESH ning Eestile siduvad kahe- ja mitmepoolsed sotsiaalkindlustuslepingud. Hüvitiste ekspordikeelu korral võivad tõusetuda küsimused perekonnaelu piirangutest (EIKo 65550/13, Belli ja Arquier-Martinez vs. Šveits, 11.12.2018, p 66). EIK on siiski leidnud, et vahet tuleb teha elukohapõhiselt makstavatel hüvitistel ja eelnevate sissemaksete tegemisel põhinevatel hüvitistel ning neist esimeste puhul on solidaarsuse põhimõttest tulenevalt hüvitiste teistesse riikidesse eksportimata jätmine põhjendatud (EIKo 65550/13, Belli ja Arquier-Martinez vs. Šveits, 11.12.2018, p 111).\nPS § 28 järgi on Riigikogu üsna vaba otsustama, millal ja millises mahus võtab ühiskond sotsiaalse riski realiseerumisel tekkida võivad tagajärjed enda kanda (RKÜKo 07.06.2011, 3-4-1-12-10, p 58; RKPJKo 21.01.2004, 3-4-1-7-03, p-d 15 ja 16; RKHKo 10.11.2003, 3-3-1-65-03, p 14). Riigikogu otsusevabadus on piiratud sotsiaalsete põhiõiguste tuumaga (RKHKo 10.11.2003, 3-3-1-65-03, p 14).\nUuema Riigikohtu praktika järgi saab abi ulatuse ebapiisavuse korral vähemasti puuduse juhul rääkida kohe vaid keelatud riivest ehk põhiõiguse rikkumisest, kuna inimväärikuse alandamist ei saa Riigikohtu järgi õigustada, sest selle aktsepteerimine moonutaks vastuolus PS §-ga 11 põhiõiguse sisu (RKPJKo 05.05.2020, 5-20-1/15, p 19). Piisav abi ehk kui ulatuslikult peab riik abi andma, peaks olenema sotsiaalsest riskist, kuigi Riigikohtu praktika pinnalt võib teha ka järelduse, et abi suurus võib olla kõikidel juhtudel sama (vt RKPJKo 18.12.2019, 5-19-42/13, p 46; RKPJKo 30.10.2019, 5-19-25/9, p 63; RKPJKo 19.12.2017, 5-17-13/10, p 36; RKPJKo 11.05.2017, 3-4-1-17-16, p 55; RKPJKo 22.10.2015, 3-4-1-21-15, p 35; kommentaaride kirjutamise ajal polnud Riigikohtu üldkogu veel langetanud otsust nn kogumispensionide reformi asjas 5-20-3/18). Nii on Riigikohus põhjendanud töötuse riski PS § 28 lg 2 kaitsealasse arvamist sellega, et töö kaotamise tõttu võib inimene sattuda puudusesse (RKPJKo 11.05.2017, 3-4-1-17-16, p 51). Kui „vanadus“, „töövõimetus“ ja „toitjakaotus“ oleksid vaid ühed puuduse põhjused, läheb kaotsi mõte, miks põhiseadusandja loetles PS § 28 lg-s 2 sisult erinevaid sotsiaalseid riske ning eristas näiteks töövõimetust puudusest (vt ka RKPJKo 21.01.2004, 3-4-1-7-03, p 19).\nKuigi Riigikohus on leidnud, et PS § 28 lg 2 sisaldab vaid õigust saada abi puuduse korral (sotsiaalabi) (nt RKPJKo 18.12.2019, 5-19-42/13, p 46; RKPJKo 30.10.2019, 5-19-25/9, p 63; RKPJKo 11.05.2017, 3-4-1-17-16, p 55), tuleb arvestada selles küsimuses Eestile siduva rahvusvahelise õigusega. Sellest tuleneb, et erinevalt puudusest tuleb vanaduse, toitjakaotuse, töövõimetuse, töötuse korral riigil luua toimiv kollektiivselt rahastatav sotsiaalkindlustussüsteem, millega on liidetud oluline osa aktiivsest elanikkonnast. Selle süsteemi kaudu peab riik sissetulekukaotuse korral tagama kindlustushüvitiste saamise (ESH komitee praktika kokkuvõte art 12 kohta (2018. a seisuga), MSKÕP art 9). Oluline on just kindlustusjuhtumi realiseerumine (nt inimene kaotab töövõime), mitte kas inimesel on piisavalt vara, et riigi abita ära elada. Sissetuleku kaotuse korral tuleb inimesele pakkuda sellist rahalist tuge, et ta oleks kaitstud vaesuse vastu ja säiliks mõistlik proportsioon varasema sissetulekuga (ESH komitee praktika kokkuvõte art 12 kohta (2018. a seisuga)). Töötuse korral peab hüvitise saamise võimalus olema tagatud mõistliku aja jooksul (ESH komitee praktika kokkuvõte art 12 kohta (2018. a seisuga)). Vanaduse korral tuleb inimesele tagada ka teenused, milleta oleks tema inimväärikus ohustatud, nt koduteenused (vt ka ESH komitee praktika kokkuvõtet art 14 kohta (2018. a seisuga)), samuti abivahendid. Oluline on, et inimesele on vanaduses tagatud inimväärikus ja iseseisvus ning võimalus osaleda ühiskonna- ja kultuurielus (vt ka ELPH art 25, mille eeskujuks on olnud ESH art 23). Töötutele tuleb lisaks pakkuda tööturuteenuseid (vt täpsemalt PS § 29 lg 3 komm-d). Töövõimetutele peab riik tagama teenused ja abivahendid, mis on vajalikud inimväärikaks eluks.\nPuuduse korral seisneb PS § 28 lg-s 2 nimetatud põhiõiguse tuum vaid äraelamiseks minimaalselt vajalike vahendite olemasolus (RKPJKo 05.05.2020, 5-20-1/15, p 18; RKHKo 01.06.2018, 3-16-1759/39, p 13; RKPJKo 05.05.2014, 3-4-1-67-13, p 31) ehk põhiseaduslikult nõutud elatusmiinimumi tagatuses (RKPJKo 05.05.2014, 3-4-1-67-13, p 31; RKPJKo 21.01.2004, 3-4-1-7-03, p 16). Riigikohus on öelnud, et see, mis on puudus ja millist abi tuleb riigil anda, on Riigikogu määrata (RKPJKo 05.05.2020, 5-20-1/15, p 20). Riigikogu otsustusvabadus on avar, ent mitte päris piiramatu: kohus on õigustatud sekkuma, kui lahknevus Riigikogu kehtestatu ja põhiseadusega nõutava vahel on ilmselge, nt puuduse piir on tõmmatud reaalsete oludega võrreldes ebaadekvaatselt madalale, abi liigid, ulatus, andmise tingimused või kord tervikuna ilmselgelt ei taga, et konkreetsel juhul puudus lakkaks (RKPJKo 05.05.2020, 5-20-1/15, p 23). Kohus saab orientiiriks võtta Statistikaametis arvutatava arvestusliku elatusmiinimumi (RKPJKo 05.05.2020, 5-20-1/15, p 21). Elatusmiinimumi tagatuse kontrollimisel saab tugineda muu hulgas ESH kontrolliorgani järeldustele (RKPJKo 05.05.2014, 3-4-1-67-13, p 50; vt ESH komitee praktika kokkuvõtet art 13 kohta (2018. a seisuga)). Teisalt on Riigikohus eri kontekstides leidnud, et sellised vältimatud kulud on orienteeruvalt kaetud siis, kui inimese käsutuses on suuremad summad. Näiteks ühes menetluskulude kandmist puudutavas lahendis leidis kohus, et inimesele peab elamiseks jääma umbkaudu poole miinimumtöötasu suurune rahasumma (RKÜKo 12.04.2016, 3-3-1-35-15, p 49). Siiski võib öelda, et oluline on, et abi katab inimese esmavajadused ehk vajadused toidule, riietele, hügieenile, tervishoiule, transpordile, eluasemele, ning tagada tuleb, et inimene saaks ilma häbita ja diskrimineerimiseta osaleda aktiivselt igapäevaelus. Seejuures PS §-st 10 tulenevat inimväärikuse põhimõtet silmas pidades ei tohiks inimene puudusesse sattuda ka siis, kui ta peab kandma muid vältimatuid kulusid, nt matuse korraldamise kulusid (vt ka RKPJKo 05.05.2020, 5-20-1/15, p 36).\nAbi liigi üle otsustamisel (nt kas anda inimesele raha, pakkuda teenust või osutada abi kaupade (toidu või küttepuude jne) andmise näol) tuleb Riigikogul silmas pidada sotsiaalse riski sisu ja arvestada inimväärikuse põhimõttega. Rahaline abi on oluline, et säilitada inimese otsustusõigus oma elu korraldamise üle (nt millest toitub, mida selga paneb, kas läheb muuseumisse või kinno, kuidas täidab ühiskonnas valitsevaid viisakusreegleid). Samuti peavad mitmest sotsiaalse riski sisust tulenevalt olema kättesaadavad inimväärseks eluks vajalikud sotsiaalteenused ja abivahendid.\nKui inimene on puuduses, sh pole sotsiaalkindlustussüsteemist saadav abi konkreetse inimese jaoks piisav, ja ta ei suuda endale ise piisavalt elatusvahendeid tagada, peab teda üldjuhul esmajärjekorras aitama pere (vt PS § 27 lg 5 komm-d). Kui pere pole võimeline piisaval määral abi andma, tuleb seda teha avalikul võimul (RKPJKo 09.12.2019, 5-18-7/8, p 126; RKPJKo 05.05.2014, 3-4-1-67-13, p 32; RKPJKo 21.01.2004, 3-4-1-7-03, p 18). Seega tuleb puuduse korral riigi kohustus tagada puuduses olevale inimesele inimväärne elu kõne alla alles n-ö kolmandas järjekorras (RKPJKo 21.01.2004, 3-4-1-7-03, p 18).\nAbi saamise tingimusi kujundades ei või riik piirata enda kohustusi ja tagada abi saamise võimalust näilikult, jättes tegelikult abi andmata siis, kui inimesel on selleks õigus. Sotsiaalteenused ja abivahendid ei pea kõikidel juhtudel olema võimaldatud tasuta, kuid tasu maksmise reeglistik ei tohi jätta abi kättesaamatuks (vt ka ESH komitee praktika kokkuvõtet art 14 kohta (2018. a seisuga), vt ka PIÕK erisusi). Nii on Riigikohus märkinud, et regulatsioon, mis ei arvesta inimese võimalustega teenuse eest tasuda, võib jätta inimese vajaliku abita (RKPJKo 09.12.2019, 5-18-7/8, p-d 159 ja 259). Näiteks ei saa riik kujundada tingimusi, mille järgi sõltub abi saamine pelgalt pereliikmete olemasolust, mitte nende võimest sotsiaalteenuse eest tasuda. Samuti ei või seada tingimusi vastuolus PS § 27 lg-ga 5, nt sõltuda perekonnaliikmete võimalusest abivajaja eest isiklikult hoolitseda või nõuda ülalpidamiskohustuse täitmist suuremas ulatuses, kui seda saab nõuda pereliige teiselt pereliikmelt PS § 27 lg 5 alusel. Kuna peamine abi andmise eesmärk on tagada, et abivajaja inimväärikust poleks rikutud, tuleb abi tingimuste määratlemisel tagada, et ajal, mil pereliikmed abivajajat pereliiget vabatahtlikult ei aita, oleks inimesele abi siiski tagatud.\nAbi andmise kord ehk menetlus abistamise otsuse tegemiseks tuleb vastavalt PS §-le 14 vormida selliselt, et inimene ei peaks abi saamiseks või sellest loobumiseks tegema ülemääraseid pingutusi. Nii on Riigikohus pidanud põhiõigusi liigselt piiravaks regulatsiooni, mille järgi tuli vanematel lahendada täiendava pensioniõigusliku staaži kasutamist puudutav vaidlus alati kohtus (RKPJKo 08.11.2017, 5-17-9/8, p 39). Kuivõrd PS §-s 10 nimetatud inimväärikuse põhimõttest ning §-dest 19 ja 26 tulenevalt ei saa riik üldjuhul anda inimesele abi vastu tema enda tahet, seab põhiseadus riigi proaktiivsele abile piirid. Nimetatud põhiseaduse sätetest tuleneb inimese õigus oma elu omal äranägemisel korraldada, sh õigus otsustada, kas ta otsib ja võtab vastu riigi pakutud abi. Riik peab vältima põhjendamatut eraellu sekkumist (nt võimalike abivajajate ringi välja selgitamiseks). Õigust eraelu puutumatusele sotsiaalteenuste osutamisel rõhutatakse ka rahvusvahelises õiguses (vt ESH komitee praktika kokkuvõtet art 14 kohta (2018. a seisuga)). Üldine põhimõte on, et kui inimene on taotlenud hüvitist ja hüvitise määramise üle otsustamiseks on vaja tema isikuandmeid (nt terviseandmeid), siis võib neid hüvitise üle otsustaja küsida ja neid võib talle edastada ka ilma inimeselt eraldi nõusolekut küsimata (EIKo 20837/92, M. S. vs. Rootsi, 27.08.1997, p 31 jj). See ei välista riigi käsutuses olevatele andmetele tuginedes abivajadusest sõltumatute rahaliste toetuste automaatset (inimese taotluseta) maksmist, ent selliselt hüvitiste andmise korral tuleb tagada nendest hõlbus ja ülemääraste kuludeta loobumine. Küll aga on abivajaduspõhise abi üle otsustamisel probleemne inimese profileerimine ja loodud profiili alusel algoritmil põhinev automaatne abi andmine, kuna nii lähtutakse abi andmisel stereotüüpidest, mitte inimesest endast. See võib omakorda viia inimese diskrimineerimiseni.\nPS § 28 lg 3 kannab endas eesmärki muuta ühiskond sidusamaks, toetada sotsiaalteenuste ja -toetuste arengut ning tagada selliste teenuste ja toetuste olemasolu, mida mõnele isikute grupile võib vaja minna, aga mida üle riigi pole (veel) vaja osutada või milleks riigil raha või ideid napib. Sedakaudu saab pakkuda abivajajatele sotsiaalteenuseid ja -toetusi võimalikult laias spektris, aga ka vähendada riigi kulusid.\nVabatahtlikuks hoolekandeks on abivajavale isikule nii PS § 19 alusel tegutsevate üksikisikute kui ka PS § 48 lg 1 alusel loodud isikute ühenduste antav abi. Riik võib sellisele abi osutamisele seada piiranguid, kui need on vajalikud teiste isikute õiguste ja vabaduste tagamiseks. Teatud juhtudel peab riik seda vastavalt PS §-dele 13 ja 19 abivajavate ja kolmandate isikute huvides isegi tegema. Vabatahtliku hoolekande soodustamine võib väljenduda maksuvabastuste ja toetuste andmises, organisatsiooni loomisel tasuta nõustamisteenuse pakkumises jms. KOV-de soodustamine seisneb neile mh kindla tulubaasi kindlustamises, et KOV saaks luua teenuseid ja anda toetusi, mida ta seaduse järgi ei pea kohustuslikus korras inimestele võimaldama.\nPS § 28 lg 4 järgi on lasterikkad pered ja puuetega inimesed riigi ja KOV-de erilise hoole all. See tähendab, et nii riik kui ka kohalikud omavalitsused peavad lasterikastele peredele ja puuetega inimestele pöörama oma tegevuses tähelepanu nii õiguse loomisel kui ka rakendamisel. Kõnealune norm lähtub tõsiasjast, et lasterikkus ja puuded põhjustavad üksikisikutele inimväärikuse ning teiste põhiõiguste ja vabaduste realiseerimisel olulisi takistusi. Esiteks võivad need sotsiaalsed riskid sõltuvalt olukorrast põhjustada sellises mahus kulutusi, mida isikud ei pruugi vaesusesse langemata suuta kanda. Teiseks põhjustavad kõnealused sotsiaalsed riskid pahatihti teiste põhiõiguste, vabaduste ja kohustuste realiseerimise faktilisi takistusi (nt isiku liikumispuude tõttu võib olla takistatud PS § 29 lg-s 1 sätestatud elukutse või töökoha valimise õigus).\nLubadus hoolitseda lasterikaste perede eest sisaldus ka 1938. a PS §-s 21, mis sätestas perekonnapõhiõiguse. PS ei öelnud siis ega ütle ka 1992. a PS, milline pere on lasterikas. Pere lasterikkus sõltub ühiskonnas parasjagu kehtivast laste arvu tunnetuslikust normist: selle normi ületamisel tuleb peret pidada lasterikkaks. Samas on Riigikohtu halduskolleegium leidnud, et on Riigikogu otsustada, millist peret pidada lasterikkaks (RKHKm 07.04.2020, 3-18-1672/26, p 28). Lasterikkus põhjustab peale laste eest hoolitsemise suurtele kuludele takistusi raha teenimisel, kuna laste eest hoolitsemise tõttu tuleb vanematel pahatihti töötamisest osaliselt või täielikult loobuda. Seepärast on lasterikaste perede vaesusesse langemise riski realiseerumine eriti tõenäoline. Vastavalt ESH art-tele 12 ja 16 tuleb riigil muu hulgas lasterikaste perede äärmisesse vaesusesse langemise vältimiseks anda sobiva suurusega lapsetoetusi. Töö- ja pereelu ühitamist käsitleb aga ESH art 27, mis muu hulgas nõuab, et laste eest hoolitsemise kohustusega arvestataks nii töötingimuste kui ka sotsiaalkindlustussüsteemi kujundamisel, paneb kohustuse tagada lapsehoiuvõimalused jne (vt täpsemalt ESH komitee praktika kokkuvõtet art-te 12, 16 ja 27 kohta (2018. a seisuga)).\nPS ei ava puude mõistet. Küll aga teeb seda Eestile siduv PIÕK, mille art 1 lg 2 järgi on isik puudega, kui tal on pikaajaline füüsiline, vaimne, intellektuaalne või meeleline kahjustus, mis võib koostoimes mitmete takistustega tõkestada tema täielikku ja tõhusat osalemist ühiskonnaelus teistega võrdsetel alustel.\nPS § 28 lg-st 4 tuleneb riigile ja KOV-dele positiivne kohustus kõrvaldada puudest johtuvat faktilist ebavõrdsust moel, mis võimaldab puuetega inimestel realiseerida õigusi teiste inimestega võrdselt. Viimasest tuleneb, et see säte on rakendatav kõikides eluvaldkondades ja küsimustes. Riigi ja KOV-de ülesandeks on teha kindlaks, kuidas neid takistusi kõige tõhusamalt ületada saab ning vastavalt sellele valida meetmed. Nii tuleb mõnel juhul seadusandjal seaduses sätestada avalikku võimu ja eraõiguslikke isikuid siduvaid võrdset juurdepääsu (nt veebilehtedele, ehitistele, töökohtadele, haridusele, vanaduspensionile) tagavaid norme, mõnel teisel juhul erisoodustusi sisaldavaid norme, aga ka tagada toetuste ja teenuste olemasolu. Lisaks vt MSKÕP komitee üldkommentaar 19 (2007), MSKÕP komitee üldkommentaar (1994), LÕK komitee üldkommentaar 9 (2006), PIÕK ja selle järelevalveorgani seisukohti, ESH komitee seisukohti art-te 12, 14 ja 15 kohta ning EIK praktikat. Vt ka PS § 12 komm-d.\nPuude korral on nii puudega inimesel kui ka tema lähimal perel õigus erikaitsele (vt MSKÕP komitee üldkommentaar 19 (2007), MSKÕP komitee üldkommentaar 5 (1994), LÕK komitee üldkommentaar nr 9 (2006), PIÕK komitee üldkommentaar nr 6 (2018), ESH komitee praktika kokkuvõtet art-te 11–15 kohta).\n„Eriline hool“PS § 28 lg-s 4 ei õigusta riiki piirama puuetega inimeste õigusi ega muul moel patroniseerima-objektistama, nt seadma eestkostet. Puudega inimese asemel teda puudutavate otsuste vastuvõtmise küsimuse reguleerimisel riivatakse PS § 10, § 19 lg 1 (RKTKm 09.11.2011, 3-2-1-87-11, p-d 19 ja 21) ja § 26 (RKTKm 09.11.2011, 3-2-1-87-11, p 21). PIÕK art 12 järgi ei saa puuetega inimeste üle eestkostet seada (PIÕK komitee üldkommentaar nr 1 (2014)). Selle asemel tuleb ette näha toetatud otsuste süsteem. Eesti on konventsiooniga liitudes teinud sellekohase välistuse. EIK on eestkoste seadmise menetluse kontekstis samuti PIÕK-le viidanud (EIKo 36760/06, Stanev vs. Bulgaaria, 17.01.2012, p 244).\nKärt Muller, Ave Henberg, Angelika Sarapuu


Tsiklimehed Aitasid Politseil Kinni Pidada Roolijoodiku\nKrimi TV | 171 Vaadatud\nAvaldatud 30 Mar 2020 / In Muusika\nEest muusika video: https://vov.ee\nDj Heiki feat. Eret Kuusk - Hoian Kinni Käest\nHoian Kinni Käest\nHeiki Kallis, käes on kevadhommik,\närkan üksi, pole sind siin.\nElada, ei saa sinuta.\nEret Mäletan, kuis eile sadas,\ntäna taas päike paistab.\njooksuga, tulen su juurde taas.\nNüüd hoiad kinni käest,\nsuurt rõõmu tunnen südames.\nMaailm, meil kaunim näib,\nkõigest üle saame üheskoos.\nsuurt rõõmu tunnen südames..\nuus päev, meile taas, õnne toob!\nHeiki Kingiks saad sa kaunid roosid\nkõik, mis siia ilma loodi.\non sinule, mu armas kallike.\nEret Minule pole palju vaja,\npiisab sinust, kui päiksesärast\ntahan elada, vaid koos sinuga.\n.Nüüd hoiad kinni käest,\nNüüd hoiad kinni käest!!!!!\nViis: Viktor Korolev\nMasterdus: Mait Vaik\nTäname: Maarika Hainsalu


RMK Archives - Erametsakeskus\nPostitused sildiga: RMK\nLooduskaitsealuste maade ostmiseks vajalike vahendite leidmiseks korraldatud enampakkumistel leidis 2018. aastal uue omaniku 139 kinnistut 5,63 miljoni euro väärtuses, teatas RMK. Kokku toimus 2018. aastal hoonestamata kinnisasjade ehk peamiselt metsamaa […]\nRMK kolib osa töötajatest Sagadi Mõisa\nBNS teatel plaanib valitsus neljapäevasel istungil muuta Riigimetsa Majandamise Keskuse (RMK) põhikirja, mille alusel kolitakse RMK peakontor praeguselt aadressilt Sagadi mõisa. Praegu asub Sagadi mõisas 26 RMK põhikohaga töötajat ja […]\nMetsajutud Kuku raadio Jukuraadios\nEilses raadio Kuku saates Jukuraadio räägiti saatejuht Juku-Kalle Raidi eestvedamisel metsast. Saatekülalisteks olid Kristi Parro RMK-st ja Ando Eelmaa Eesti Erametsaliidust. Kuula saadet järgi SIIT.\nRMK teatel tõid Eesti inimesed vaatamata lumise jõuluilma puudumisele lõppenud pühade ajal riigimetsast 10 100 jõulukuuske. RMK peametsaülema Andres Sepal on hea meel, et Eesti inimestele on saanud ilusaks traditsiooniks […]\nEile kirjutas Postimehe arvamusportaalis Tartu Ülikooli majandusteaduskonna turunduse õppetooli juhataja Andres Kuusik, kes läks lastega riigimetsast jõulupuud tooma, kuid naasis trahvisüüdistuse, nutvate laste ja mõtlema paneva kogemusega. Nimelt otsustas pere kuuse kasuks, […]\nKui palju maksab jõulupuu?\nEestis on suuremate kaubanduskeskuste ees kuuseplatsid juba püsti pandud, jõulukuuse kampaaniaga on alustanud ka riigimetsamajandaja RMK. Kes tahab, saab omale juba jõulupuu – või ka mitu – koju viia, aga […]\nBNSi teatel esitas Riigimetsa Majandamise Keskus (RMK) keskkonnaministeeriumile ettepaneku võtta täiendavalt range kaitse alla 26 500 hektarit salu-, laane- ja soovikumetsi riigimetsas ning karmistada kaitsekorda 8700 hektaril olemasolevatel kaitsealadel. RMK […]\nMetsa näol on tegemist ikkagi esmajärjekorras ökosüsteemi ehk selle osaks oleva elus ja ka eluta looduse elukeskkonnaga, mille säilimine tuleb tagada nii täna kui ka tulevikus, kirjutab RMK juhatuse esimees […]\nNEPCon teade: Oktoobris toimub Riigimetsa Majandamise Keskuse (RMK) FSC audit – NEPCon ootab kommentaare RMK metsamajandusliku tegevuse kohta. 16.-20. oktoobrini 2017 viib sertifitseerija NEPCon läbi Riigimetsa Majandamise Keskuse (RMK) FSC metsamajandamise auditi. Osana auditi […]\nRiigikogu Sotsiaaldemokraatliku Erakonna fraktsioon: Riigikogu keskkonnakomisjoni esimees Rainer Vakra (SDE) arvates peaks riik vähendama Riigimetsa Majandamise Keskuse (RMK) puhul omanikutulu ootusi ehk dividendide võtmist, et leevendada survet metsa raiumisele. „Me […]\nDELFI.EE: Mõned nädalad tagasi said paljud Viimsi valla elanikud ebameeldiva üllatuse osaliseks, kui jalutama minnes avastasid, et tavapäraste metsatukkade asemel laiutab lagendik ning tegutsevad metsalangetajad. Enam kui kümnel hektaril toimunud […]\nRIIGIMETSA MAJANDAMISE KESKUS: RMK nõukogu kinnitas 2016. aasta auditeeritud majandustulemused, mille kohaselt ulatus käive 178 miljoni ning ärikasum 50,6 miljoni euroni. Nõukogu tegi ettepaneku maksta dividendidena riigieelarvesse 30 miljonit eurot, […]


Kelli Valgu ja Karoliina Kagovere pere lood — Pkondas\nKelli valk ja karoliina kagovere, "Ühe pere lood"\n20.02. - 10.04.2019\nEma Kelli Valgu ja tütre Karolina Kagovere ühisnäitus "Ühe pere lood"\nMõlema kunstniku tööd on ajendatud perekonnalugudest, mida jutustatakse eri vahendeid kasutades nii vihjamisi kui otseütlevalt. Kelli Valgu akvarellisari on inspireeritud vanaema Helene käsitööst ja lilleaiast. Piltidel segunevad looduse ja koduaia kui turvalise pelgupaiga motiivid, lapsepõlve ümbritsenud esemed ja argised tegevused. Kelli Valgu maailm sai alguse vanaema Helene muinasjutumaailmast. Seda täitsid tähepoisid, päikeseemand, kuuisand, koduhaldjad ja päkapikud, kes kõik olid kangale joonistatud ja üle tikitud. Koduhaldjate seltsis ei olnud kunagi igav, iga päev juhtus nendega midagi uut. Teine salakoht oli vanaema lilleaed, mille valge aiapink on sumeda suve õnnetunde sümbol ning seal õitsvate lillede värvipalett hele-heleroosast tumedaima veinipunaseni seisab seniajani silme ees.\nKaroliina Kagovere on tekstiilile trükitud argiste stseenidega perekonnafotod üle tikkinud ja õmmelnud. See tegevus leevendas võõrsil olles igatsust perekonna järele. Kreekas elades ja õppides mõtles ta Eestis elavatele lähedastele rohkem kui muidu ning sellest lähtus ka tema soov tegeleda fotograafiaalases lõputöös just perepiltidega. Ühel suvel Eestis olles pildistas ta oma pereliikmeid argistes hetkedes ning Kreekas olles trükkis need pildid kangale ja hakkas neid kirevate niitide ja kangastega „parandama“, muutes kaugel olevad lähedased muinasjutulisteks tegelasteks ja kujutluspildid "kullakarvaliseks" omamoodi ikoonideks.\nÜldistusjõuline näitus väärtustab elegantsel moel mälestusi.\nKelli Valk on lõpetanud 1978. aastal Eesti kunstiakadeemia graafika erialal ning on Eesti vabagraafikute ühenduse ja Eesti kunstnike liidu liige. Osaleb näitustel nii Eestis kui ka välismaal alates 1978. aastast.\nKaroliina Kagovere elas ja õppis 2004 - 2010 Kreekas Ioannina ülikoolis plastiliste kunstide ja kunstiteaduse osakonnas. Õpingute käigus keskendus ta peamiselt fotograafiale ja graafikale.


Õhtuhämaruse saabudes hakkavad ringi jooksma mardid - Maaleht\nElu 9. november 2018\nÕhtuhämaruse saabudes hakkavad ringi jooksma mardid\nMardipäev on tänini elav rahvakalendri tähtpäev, mida tähistatakse 10. novembril. Eeskätt teame seda mardisantide ehk martide ringijooksmise tõttu sellele eelneval päeval, mardilaupäeval.\nVeel 20. sajandi alguses jooksid marti pigem noormehed ja selletõttu on püha seostatud näiteks noorte meeste initsiatsiooniga ehk vastuvõtuga meeste kogukonda.\nTüüpilised olid tumedasse riietatud mardid, kelle tulek tõi kaasa viljaõnne.\nVarem on mardipäev olnud päev, mil tuli mõistatada ja mida peeti hingedeajaga kokkukuuluvaks – hinged tulid koju, mardipäev lõpetas hingedeaja. Pika traditsioonis püsimise jooksul on mardikombestik palju muutunud ja sulatanud endasse mitmeid uusi jooni.\nHingedeaja tõttu kehtis rida töökeelde - eeskätt lina ja villaga seotud naistetööd, kolistamine, et mitte häirida hingede rahu. Valmistati erilisi pühadetoite. Mardipäevast algasid tubased tööd ja talveaeg.\nKalendri-uurija Mall Hiiemäe on pidanud mardipäeva muistseks aastavahetuspühaks. Ka on seostatud seda surnute mälestamisega, eeskätt seepärast, et sarnase kõlaga nime kannab surmahaldjas mardus.\nSoomes nimetatakse novembrit marraskuuks ehk surnutekuuks ja samatähenduslik on ka meie hingekuu või kooljakuu, mis tähistab aga hoopiski oktoobrit.\nMardilaupäeval (9. novembril) või mardipäeval liikusid algselt ringi mehed, 19. sajandi lõpupoole meesteks riietunud tütarlapsed. Ka hiljem on püütud pigem meestena marti joosta. 19. sajandil liiguti tihti juba ühise segakambana perest perre. Jooksmist alustati õhtupoolikul.\nKombeks oli lisaks laulmisele ja pillimängule käratseda ja lärmata, kolistada, helistada kellasid, taguda esemeid kokku. Arvatavasti oli see kõik mõeldud halbade jõudude eemalepeletamiseks.\nMardirituaali juurde kuulus veel tammumine, rohmakas tantsimine ja ülespoole hüppamine, mida on samuti seostatud viljakuse taotlemisega. Igasugune üles upitamine, üles hüppamine ja tõstmine kriitilisel ajal või rituaali käigus taotles suuremaks ja pikemaks sirgumist.\nNagu paljudel Kesk-Euroopa rahvastel, nii ka Eestis oli sümboolne toit mardihani või muu linnu liha, eeskätt on tapetud kukkesid ja kanu. Kukeliha söömine arvati kindlustavat hobuseõnne. Söödi ka sea- või lambaliha. Põhja-Eestis valmistati veel toiduks seapea. Sellegi tava poolest kuulub mardipäev vanade oluliste tähtpäevade hulka, nagu vastlad, jõulud või tõnisepäev. Tehti mardimaugud ehk tangu- ja jahuvorstid. Lõuna-Eestis küpsetati karaskit ja Põhja-Eestis kapsast.\nLääne-Euroopas kuulus juba 1171. aastal mardihani mardipäeva juurde. Selle põhjuseks on peetud asjaolu, et haned olid selleks ajaks piisavalt nuumatud. Hane on kujutatud piiskop Martinuse kõrval pühapiltidel, sest legendi järgi oli ühe tema jutluse ajal sekkunud korduvalt oma kaagatamisega hani. Piiskop lõpetanud jutluse, esitanud tellimuse, mille järel talle serveeritud ninakas hani praena. Teise legendi järgi peitnud ta end piiskopiametisse valimise eest, kuid hani reetnud ta asupaiga.\nMis on mardipäev?\nMardipäev on Tours'i piiskop Martinuse surmapäev (11. november). Püha Martinust kujutatakse enamasti noore sõjamehena. Legendi järgi kohanud ta Gallias alasti kerjust, lõiganud oma keebi pooleks ja ulatanud teise poole kerjusele. Öösel sai ta ilmutuse, et see oli hoopis Kristus, kellele ta oma mantlist poole annetas. Ilmutuse mõjul laskis ta end ristida, 371. aastal sai temast Tours'i piiskop. Keebipool kujunes tähtsaks reliikviaks, mida hoidsid oma varanduse hulgas frankide Merovingide soost kuningad.\nTeise legendi järgi sisenes kord öösel uksele koputamata tema tuppa kurat, hoides käes verega täidetud sarve ja väites, et tappis äsja hoovis ühe kristlastest. Hiljem selgus, et kurat luiskas, sest tegelikult oli kloostriülem lasknud härja tappa. Siiski otsustas selle juhtumi järel Martinus hävitada kõik ümberkaudsed paganate pühapaigad, et teha kuradi võimule lõpp.\nPühak nägi peagi kõikjal enda ümber kuradeid ega saanud kuhugi minna ilma oma isikliku kuradita. Martinuse asutatud on Maius monasterium ehk Marmoutier.\nÜhe legendi järgi tulnud talle palverännakul Rooma vastu kurat ja irvitanud, et ta ei ratsuta nagu piiskopile kohane. Seepeale muutnud Martinus ta muulaks, hüpanud selga ja jätkanud teekonda, kannustades laiska looma ristimärgiga. Kurat vastanud ladinakeelse sentensiga.\nPüha Martinus on Prantsusmaa, Saksamaa, veinimeistrite, viinamarjakasvatajate, kõrtsi- ja hotellipidajate, hobuste, hobusemeeste ja sõdurite patroon. Aitab alkoholismi vastu.\nHiljem on hakatud luterlikes maades tähistama päeva 10. novembril, protestantismi rajaja Martin Lutheri sünnipäeval.\nMeil seostatakse mardipäeva ikka Martin Lutheriga. Sellega seoses on levinud ka mitmesuguseid legende ja seletusi Lutherist kerjusena ja tema naisest, kes samuti kerjusena ringi liikunud.\nAllikas: Eesti rahvakalendri tähtpäevade andmebaas BERTA\nAlbu mõisa sünge ajalugu: šoti päritolu mõisnik nülgis inimesi elusalt 45\nMõisa alt on leitud isegi salakelder vanade piinariistadega, millega mõisahärra Gustav Otto von Douglas olevat inimesi jäledal moel piinanud.\nValitsuse otsus avas spekulantidele uue ärimudeli 563\nValitsus otsustas võõrtööjõudu Eestisse mitte lubada ja praegu riigis olevate lühiajalise tööloaga välismaalaste töölubasid pikendada 31. juulini, kui nad lähevad tööle põllumajandusse. See on vesi kerge teenistuse lootuses spekulantide veskile.\nMiks läheb suurem osa palgafondist meestele? 189\nSotsioloogid proovivad põhjaliku uuringuga palgalõhe põhjuseid leida.\nVAATA ja KUULA | Nii kõlavad Jüri Aarma viled Eesti suurimas orelis 0\nAasta ilma JÜRI AARMATA |Ärasaatmisel Kaarli kirikus palus Jüri Aarma pere, et lillede ja pärgade asemel tehtaks annetus nimelise orelivile jaoks. Sellest sai kiriku kõigi aegade rekordannetus, mis küündis üle 6000 euro.\nSUUR LUGU | Saaremaa ettevõtjad murravad välja koroonakriisi ahelaist 122\nÜheksa tundi pärast eriolukorra lõppemist külastas Maalehe ajakirjanik Ivar Soopan Saaremaa kuue eri valdkonna ettevõtjat. Videointervjuud kirjeldavad saarlaste südikust ja oskust kriisiolukorras tegutseda, aga ka raskusi, millega tuli hakkama saada.\nInnovatsioon maamajanduses: lehmade tiinuse kontrollimiseks piisab nüüdsest ka piimaproovist 0\nIDEXX Laboratories’e väljatöötatud tiinustest piimast võimaldab tiinust diagnoosida alates 28. päevast pärast seemendust. Test on täpne ja sellega on võimalik tiined loomad leida 98% tõenäosusega.\nKriisiaeg ja kehakaal - rannahooaeg lubab sel korral tulla vatsade vabisedes 5\nViimane kord kaalu peal käies jäi mõru maik suhu – kriisiajal on lisandunud kaks kilo. Tean ka põhjust – kodus töötades on šokolaad käeulatuses ja seda on mõnus näksida.\nTee kalade parema heaoluni 12\nKuigi kalad on kõige arvukamad põllumajandusloomad, omistatakse neile sageli üksnes majanduslikku väärtust, jättes samal ajal kõrvale igasugused kaalutlused nende heaolust.\nKoduloom ei ole emotsiooniost: kriisis massiliselt ostetud kutsikatest võidakse juba sügisel soovida vabaneda 1\n“Hullumaja, kõnesid tuleb lihtsalt nii palju,” ohkab kuldsete retriiverite kasvataja Mairi Siimon. Kahe kevadise pesakonna kutsikad olid tal seejuures kõik juba enne sündimist ära lubatud.\nUljaste järve kaitseks kogunes Facebookis ligi 800 loodusesõpra 4\nMaalehes artiklist innustust saanud Facebooki grupp „Päästame Uljaste järve” kosub lausa tundidega, vahetatakse nii mälestusi kui peetakse plaani järve kaitseks kohtusse pöörduda.


DELFI VIDEO: Rein Lang: nukuteater pakub ebameeldivaid rahalisi üllatusi, kuid juhti vahetada pole plaanis - DELFI\nDELFI VIDEO: Rein Lang: nukuteater pakub ebameeldivaid rahalisi üllatusi, kuid juhti vahetada pole plaanis\nRein LangFoto: Priit Simson\nKuigi mõni nukuteatri nõukogu liige on seisukohal, et kultuurministeerium näitab asutuse majanduslikku seisu liiga mustades toonides, siis kultuuriminister Rein Lang kinnitab, et nukuteatri bilanssi vaadates leidub seal päris ebameeldivaid üllatusi.\n„Kui üks riigiasutus likvideeritakse ja õigused ja kohustused lähevad üle eraõiguslikule asutusele, siis koostatakse lõpetamise bilanss. Sealt on selge, millised kohustused ja õigused lähevad üle SA-le NUKU. Meil on seal üsna ebameeldivaid üllatusi, just nimelt riigiastutuse lõpetamise seisukohast,“ rääkis Lang Delfile.\nNukuteatri juht Meelis Pai on nentinud, et tema jätkamine teatri eesotsas sõltub sellest, kas SA NUKU nõukogu teda edaspidi toetab või mitte. Hiljutised vangerdused nõukogus panevad aga mõtlema, et ega ei soovita kogenud teatrijuhi asemele kedagi teist ametisse panna.\n„Kultuuriministeeriumis ei ole kunagi ühelgi arupidamisel ega mõne mõttesähvatuse käigus arutatud Meelis Pai vabastamist. Vastupidi, oleme temast väga lugu pidanud kui jõulisest ja pühendunud teatrijuhist,“ annab kultuuriminister Lang mõista, et tema Meelis Pai tooli ei kõiguta.\n„Mis puutub nõukogu muutust, siis nõukogu koosseis tuli täpselt selline, nagu seadus ette näeb ja Meelis Pai tahtis, ehk siis tema sõpruskonda kuuluvad äritegelased Härmo Värk ja Jaan Puusaag nimetati nõukokku,“ jätkas ta.\nNukuteatri nõukogu liige: ministeeriumi hinnang teatri majandusseisule pole adekvaatne (26) 06.02.2013\nMinister Lang kutsub kõiki üles eelmüügist nukuteatri pileteid ostma, kuna sellega saab aidata teatril maksmata arved ära maksta.\n„Vastupidiselt mõnele nõukoguliikmele, kes on aktiivselt sõna võtnud ka teie väljaandes, on kantsler Paavo Nõgene kutsunud kõiki üles ostma nukuteatrisse pileteid. Nukuteatriga kui teatriga ei juhtu kindlasti midagi, kõige esmane on see, et teatri loomingulised plaanid saaksid ellu viidud ja kõik lavastused välja toodud,“ lisas ta.\n„Riik on juba erakorralist abi nukuteatrile andnud. Sihtasutusele eelarves ette nähtud toetussumma jaguneb 12 kuu peale. Ja me oleme teatrile üle kandud juba mitte ühe, vaid kahe kuu toetussumma – see on ju samuti erakorraline abi,“ rääkis Lang.\n„Arvata lihtsalt, et kui juhtkond on teinud juhtimisvigu, siis kuskil on mingi Vanake Hottabõtš, kes toob lendava vaibaga kohale mingi summa raha, siis seda kindlasti ei ole. Niisugust raha ei ole ju eelarves ette nähtud,“ lisas ta.


Artrosi blokaad Sustava, Homoopaatia valu liigestes\nMillal peate ühist blokeerima?\nMitme meditsiinilise protseduuri samaaegsel läbiviimisel võib esineda erinevaid kombinatsioone; Teine punkt: keelatud on rahaliste vahendite paigutamine toetavatesse liigestesse sagedamini 3 korda ühe aasta jooksul. Harjutus suurendab kõhre verevarustust ja suurendab põletikuliste toodete eemaldamise kiirust, seega kiirendab taastumist. Kudede põletik õlaliigese ümber võib tekkida pärast nakkushaigusi, vigastusi ja raskete koormuste tõstmist. Iga uus kiht kantakse peale alles siis, kui eelmine on täielikult kuivanud.\nSoovitud efekti saab saavutada lokaalanesteetikumide abil. Võite kasutada salve mitu korda päevas.\nKuidas ravida õla ja kaela kondroosi: ekspertarvamused\nKohalikke valuvaigisteid kiirendatakse. Tabletid ja süstid erinevad kokkupuute kiiruse poolest. Kui teete süsti, väheneb valu minutiga. Tablettide kujul olevad preparaadid ei toimi nii kiiresti, 30 minutist kuni 2 tunnini. Tänapäeval on efektiivne valu leevendamise meetod blokaad või ravimi sisseviimine põletiku piirkonda. Enamikul juhtudel kasutatakse kortikosteroidide ja analgeetikumide kombinatsiooni.\nRavimid kõrvaldavad valu, hormoonid aitavad leevendada põletikku. Blokeerimise Artrosi blokaad Sustava saab vastata ainult kõrgetasemeline professionaal. Kuidas unustada liigesevalu? Liigesevalu piirab teie liikumist ja täisväärtuslikku elu Olete mures ebamugavuse, krigiseva ja süstemaatilise valu pärast Võib-olla olete proovinud hunniku ravimeid, kreeme ja salve Kuid otsustades selle järgi, et loete neid ridu, ei aidanud need teid eriti Kuid ortopeed Valentin Dikul väidab, et tõeliselt tõhus vahend liigesevalu vastu on olemas!\nSellisel juhul tunneb patsient tugevat valu ja käe liikumise piiramist, on jäseme krigistamine ja turse. Haigust saab ravida alles pärast selle ilmnemise põhjuse kõrvaldamist ja ravi põhieesmärk on vähendada põletikunähtusid. Põletikuvastane Seda tüüpi salvid sisaldavad põletikuvastaseid mittesteroidseid aineid.\nMida teha, kui õlaliiges valutab: põhjused ja ravi - Diagnostika\nKetonal Kõrvaldab põletiku, lihase- liigesevalu. Peamine toimeaine on ketoprofeen. Valge koor on ühtlase konsistentsiga, seda on kerge puhastatud pinnale kanda. Piisavalt 2 korda päevas kergete liigutustega, et hõõruda valutavasse kohta.\nSoojendav riietus ei kattu.\nEi kehti dermatooside, ekseemi korral. Pikk Kreem ühtlane, pehme konsistentsiga, valgest kreemja värvuseni. Lihtne peale kanda ja imenduda. Omab meeldivat lavendli-sidrunilõhna. Peamine toimeaine on ibuprofeen. Sellel on väljendunud põletikuvastane toime, see kõrvaldab valu, vähendab turset, mõõdukat palavikuvastast toimet.\nParandab liigeste liikuvust. Kasutage süsti ja pikaajalist ravi, peamiselt kursusi. Mõned tugevad ravimid ravi käigus säilitavad efekti kuud, leevendades isikut valu, jäikuse ja teiste õlavarre artroosi tunnuste eest.\nSüstitavad preparaadid liigestesse Artros on ravimite valik süstimiseks artrosis. Ravimiravi on lühike. See sisaldab mitte rohkem kui protseduuri. Rahalisi vahendeid võib jagada kahte liiki: mõned kergendavad põletikku ja valu, neil on palju kõrvaltoimeid; teised, vastupidi, parandavad immuunsust ja põhjustavad kudede taastumist, töötades pikas perspektiivis.\nSüsteemsed ravimid See ravimirühm hõlmab ravimeid, mis on loodud immuunsuse parandamiseks, kõhre taastamiseks.\nSageli kasutatakse: hüaluroonhappe süsti, gaasi süstimist, autoloogseid materjale tüvirakke, vereseerumithomöopaatilisi aineid. Mittesteroidne põletikuvastane NSAID-e, mis moodustavad nõelad õlakõhre hävitamiseks, kasutatakse sama mis tablettide kujul. Selliseid aineid nagu Movalis ja Artrozan süstitakse intramuskulaarselt.\nVahendid "Dynastat" - üks healoomulisi. Seda võib kasutada ka maohaavandite korral. Siiski ei saa seda määrata, kui patsient on üle aastane. Osteoartriidi ravi Ayurveda Artroos on haigus, mille käigus vallanduvad kõhre ja luukoe hävitavad protsessid. Kasvud on moodustatud Kondroprotektorid Kondroprotektorid, mida manustatakse peamiselt intramuskulaarselt.\nSellisel kujul imenduvad ained paremini maomahla poolt osaliselt hävitamata. Need mõjutavad sünoviaalset vedelikku ja toimivad kahjustatud kudede ümber kahjustatud liigese ümber. Lihaste lõõgastajad Lihaste lõõgastavaid aineid kasutatakse lihasspasmide leevendamiseks. Lihaste lõõgastajad aitavad valu valusalt tunda. Pärast lõõgastumist normaliseeritakse hapniku vool, väheneb valu lihaskoes. Õla liigese artriidis kasutatavate keskmiste lihasrelaksantide hulgas on "Mydocalm", "Sirdalud" ja "Baclofen".\nB-grupi vitamiinid B-vitamiinide intramuskulaarset manustamist peetakse väga tõhusaks. Seega imenduvad ravimid paremini. Süstimiseks kasutatakse kõige sagedamini kompleksi B12, B1 ja B6. Võite kasutada vitamiine eraldi, vaheldumisi süstimise päevadel. Vitamiinid teevad valu, parandavad närvikiudude toimimist. Valmistised liigese verevoolu parandamiseks Artrosiooni raviks on vajalikud liigeste verevoolu taastamiseks vajalikud abinõud. Süstid parandavad toitumist, takistavad kudede hüpoksia.\nSüstimine õlaliigesse artroosi korral on üks äärmuslikke meetmeid ägeda valu raviks. Määrake need ainult teiste ravimite tõhususe puudumisel. Selliseid süsti ei saa ise teha.\nEnesevigastamisega võite kahjustada teie tervist. Enne saidil loetud teabe rakendamist lugege seda kindlasti arstiga! Saidil olevad pildid on pärit allikate avastustest. Kui teil Artrosi blokaad Sustava multimeediafailide autoriõigus, kirjutage meile ja me lahendame probleemi kohe.\nSüstid õlaliiges artroosi korral Emakakaela lülisamba osteokondroos on salakaval haigus, mida iseloomustab degeneratiivsete muutuste teke intervertebraalsetes ketastes ja erinevate valusündroomide tekkimine teistes anatoomilistes struktuurides, kaasa arvatud kaela ja õla sündroom.\nD-prospani seadmed haiguste valu kõrvaldamiseks - Taastusravi\nLiigeseplokk - Artroos\nValu uhises turse tottu\nDiprospana kasutamise minimaalne vanus on 12 aastat, maksimaalne annus on 1 ampull, sealhulgas lülisamba.\nKüünarliigese kilde blokeerimine - Taastusravi\nSelle sündroomi ilmnemine on tingitud õlaliigese ja ülemise jäseme innerveeriva kõhupiirkonna närvikomplekti kinnihoidmisest ja periartriidi kujunemisest. Emakakaela osteokondroosi ja õlaliigese periartriidi ravi õlavarre periartriit peaks olema terviklik ja täielik.\nKaela ja õla sündroomi põhjused Liidete raviks kasutavad meie lugejad edukalt Artrade'i. Vaadates selle tööriista populaarsust, otsustasime selle teile tähelepanu pöörata. Loe veel siit Kaela-õlgade sündroom esineb intervertebraalsete ketaste osteokondroosides 4 kuni 5 emakakaela lülisamba vahel. Eesmise skaleeni lihases tekkinud refleks spasm viib neurovaskulaarse kimpude kokkusurumiseni, mis avaldub õlarihma valu all.\nValu tekkimisel on peamine roll patoloogiliselt muutunud ketastes, kõõlustes, sidemetes, periosteumides ja muudes selgroo- ja õlaliigeste kudedes paiknevatest impulssidest. Kui tekib õlavarre periartriidi sümptomid, kaovad taustaks ka teised emakakaela osteokondroosi ilmingud. Selle patoloogiaga õlaliigese valu valu on sügav. Nõela süstimise ala määritakse joodi lahusega ja punktsioon tehakse periartikulaarses liigesepiirkonnas, kus seejärel ravimit manustatakse.\nProtseduuri määrab ja viib läbi ortopeediline traumatoloog, samuti kiropraktik või neuroloog. Artikulaarne blokaad Tegemist on minimaalselt invasiivse mittekirurgilise protseduuriga, mille puhul süstitakse ravimit otse liigesesse.\nVäärib märkimist, et ravim toimib peaaegu kohe. Poole tunni jooksul paraneb patsiendi liikuvus ja leeveneb ka valu. Edasi väheneb turse, valu kaob koos ümbritsevate pehmete kudede punetusega. Paljud artroosi või artriidi all kannatavad patsiendid ei tea, kuidas blokaadi tehakse. Uuringud ja ka kliinilised uuringud on näidanud, et seda protseduuri tehakse sagedamini kui sarnast ravi.\nBlokaadialgoritm on väga lihtne: patsient asetatakse diivanile, põlvede alla pannakse rull, et jalg fikseerida painutatud ja Artrosi blokaad Sustava olekus. Sageli süstitakse kavandatud süstimiskohta novokaiini või lidokaiini, st nad kasutavad kohalikku tuimastust.\nSpetsialist torgab naha ja sidekoed kuni liigeseni, seejärel sisestatakse auku spetsiaalne süstal, millega pumbatakse veri, mäda, eritis.\nPärast sünoviaalkottide puhastamist manustatakse ravim, mille maht võib sõltuvalt haiguse tõsidusest olla 2—10 ml. Pärast protseduuri lõppu on patsient mitu tundi tervisekontrolli osakonnas. Sel ajal peab arst jälgima ravimi efektiivsust. Esimesed tundi pärast operatsiooni vajab liiges täielikku puhata.\nSelleks võite immobiliseerimiseks kasutada spetsiaalseid ortopeedilisi korseteid, kuigi see pole vajalik. Patsiendile piisab, kui lihtsalt rahulikult pikali heita ja järske liigutusi mitte teha. Liigese blokaadi operatsiooni päeval peaks patsient hoiduma massaažist, füsioterapeutilistest protseduuridest ja füsioteraapia harjutuste külastustest. Järgmisest päevast tuleb terapeutilist ravikuuri jätkata vastavalt eelmisele skeemile. Liigeste koormuse dramaatiline suurendamine on vaatamata mõningatele parandustele rangelt keelatud.\nSageli pöörduvad patsiendid arsti poole palvega suurendada ravimi manustamist või annustamist. See juhtub seetõttu, et soovitud tulemus ei ilmu kohe. Siiski tasub meeles pidada, et glükokortikosteroide ei manustata korraga mitmele suurele liigesele. Narkootikumide ja liigesesisese manustamise suspensioonide kasutamisel Artrosi blokaad Sustava konkreetsed piirangud.\nGlükokortikoidide manustamise ja kasutamise kohta kehtivad põhireeglid: ravimeid ei leita rohkem kui 3 korda aastas; paus peaks olema nädalat süstide vahel. Tüsistused pärast operatsiooni Hiljuti on küünar- õla- põlve- puusa- ja muude liigeste blokeerimise järgselt tekkinud komplikatsioonide arv järsult vähenenud seoses varustuse taseme ja tervishoiutöötajate professionaalsuse kasvuga.\nPärast põlveliigese blokeerimist on võimalikud järgmist tüüpi tüsistused, ehkki äärmiselt haruldased: Periartikulaarse koe või liigese nakatumine infektsioon. Nõela ebaõige sisestamise tõttu on võimalik põletikulist protsessi ja valu suurendada.\nKeha üldise seisundi rikkumine oksendamine, iiveldus, rõhu tõus võib intensiivistuda. Kõrvaltoimed: Mürgine. See probleem tekib meditsiinitöötaja oskuste puudumise tõttu.\nPopulaarsed hüaluroonhappe preparaadid - Fermatron, Viscosil, Hyalurom, Adant. Pärast süstimist soovitatakse patsientidel tegeleda füsioteraapia harjutustega. Tervislik põlveliiges sisaldab umbes 4 ml liigesevedelikku, mille viskoossuse annab hüaluroonhape.\nAllergiad kasutatavate ravimite suhtes võivad ilmneda hilinenud tüüpidena ja anafülaktilise šokkina. Esimesel juhul iseloomustab allergiat naha ilmingud. Mis puudutab anafülaktilist šokki, siis hakkab inimese seisund kiiresti halvenema. Tal võib tekkida nii hingamispuudulikkus kui ka südame seiskumine; Vegetovaskulaarne.\nSellist tüüpi tüsistusi iseloomustab tugev surve.\nKuidas ravida vasaku või parema õla õlaliigese kondroosi: haiguse sümptomid\nTuleb märkida, et kesknärvisüsteem ei kannata palju. Lisaks ei muutu südame ja kogu hingamissüsteemi töö tervikuna; Mõnede õõnsuste punktsioon. See kehtib nii tserebrospinaalse õõnsuse kui ka pleura- ja kõhuõõne kohta.\nSee blokaadide komplikatsioon on väga harv. Võib tekkida infektsiooniprotsessis. Kõige raskemad tagajärjed on meningiit, samuti osteomüeliit ja periostiit; Traumaatiline. Nad avalduvad närvide või laevade kahjustumise korral. Sellised komplikatsioonid hõlmavad ka verevalumite tekkimist; Kohalikud reaktsioonid. Need tüsistused võivad tekkida valesti valitud või sobimatult valitud ravimi protsessis. Need tekivad ka narkootikumide halva kvaliteediga manustamisel piirkonnas.\nSelle tagajärjed väljenduvad turse, suurenenud valu ja mittespetsiifiliste põletikuprotsesside vormis. Enne ja pärast blokaadi Enne blokaadi Blokaadid, sõltumata käitumise keerukusest, viiakse läbi spetsialiseeritud meditsiiniorganisatsioonides. Teisisõnu, ainult spetsialiseeritud raviasutuse tingimustes.\nJäreldus Emakakaela osteokondroosi ravi peaks toimuma pädeva meditsiinitöötaja range järelevalve all. Ravi käigus on oluline välistada allergiliste reaktsioonide tõenäosus, eriti kui kasutatakse sümptomeid katkestavaid alternatiivseid meetodeid.\nEnne selle läbiviimist on vaja veenduda ja kontrollida vajaliku kapi olemasolu, millel on kõik vajalikud meditsiinilised preparaadid, ning blokaadi jaoks spetsiaalsed seadmed. Patsiendi ettevalmistamine Enne blokaadi tegemist peab patsient tegema järgmisi toiminguid: Dušš ja puhta pesu asetamine; Raseerimisvahendid meditsiinilise blokaadi asukohas; Võta kaasa protseduurile varukatted: püksid ja särk, ja kindlasti kindlasti jalatsid; Kui patsiendil on pikad juuksed, on vaja need koguda korpuse või korki alla.\nSee on vajalik mitte ainult selleks, et nad ei sekkuks, vaid ka nii, et kapi steriilsus oleks paremini säilinud; Selle protseduuri ajal on keelatud rääkida. Samuti ei ole vaja protseduuri ajal ja selle ajal olla närvis, sest hirmu tõttu on inimese lihased väga pingelised, mis teeb arsti töö palju raskemaks. Seetõttu on soovitatav enne protseduuri võtta mõned rahustid. Soovitav taimne päritolu. Pärast blokeerimist Ärge kohe pärast blokaadi äritegevust ega kodu.\nFakt on see, et kõik aktiivsed liikumised võivad põhjustada ravimi imendumist verre, mis viib terapeutilise toime olulise vähenemiseni. Soovitatav on vähemalt 3—4 tundi luua kogu ülejäänud haavatud jäseme. Immobiliseerimiseks ei ole vaja spetsiaalseid immobiliseerimisvahendeid, vaid inimene peab lamama.\nJärgmise päeva jooksul ei ole soovitatav aktiivsust suurendada isegi siis, kui isik on oluliselt paranenud. Samuti on Artrosi blokaad Sustava olulistest täiustustest vaja kaitsta liigendit võimaliku ülepinge eest.\nArtrosi al ginocchio: il dottor Zorzi spiega la tecnica per rigenerare la cartilagine\nOn kindlaks tehtud, et blokaadid aitavad lühendada liigeste raviperioodi, samuti kiirendavad turse ja põletiku eemaldamist pehmetest kudedest bursiidi, sünoviidi, tendovaginiidi, periartriidi korral. Oluline on meeles pidada, et diprospaniga terapeutilise blokaadi läbiviimise otstarbekuse määrab ainult spetsialist ja terapeutilise blokaadi eesmärk ei sõltu teie soovist, vaid reumatoloogilise patoloogia raskusest ja olemusest. Blokaadi rakendanud patsientide arvustusi on palju ja kõigil on oma arvamus.\nIdee saamiseks tasub seda protseduuri kaaluda erinevate nurkade alt. Ravimiliigid Liigesõõnesse süstimiseks kasutatakse mitut rühma ravimeid, millest igaühel on oma toimepiirkond. Mõnda kasutatakse valu leevendamiseks, teiste puhul aga põletiku leevendamiseks: Valu leevendamiseks kasutatakse anesteetikume.\nPärast esimest süstimist valulikkus väheneb.\nÜks levinumaid viise. Kõhrekoe taastamiseks kasutatakse kondroprotektoreid. Need võivad valu leevendada, kui see on valuvaigisti koostises. Kasutatakse artroosi arengu ennetamiseks. Hüaluroonhape aitab tõhusalt liigestevahelise vedeliku taastumist.\nSee ei ole valuvaigistav ravim, kuid samal ajal toimib valu sündroomi arengu põhjustajana. Glükokortikoidid on üks tõhusamaid ravimeid, mis leevendavad valu ja aitavad võidelda kudede ja kõõluste põletiku vastu.\nTulenevalt asjaolust, et kortikosteroidid on hormonaalsed ravimid, viiakse protseduur läbi siis, kui teised ravimid ei suuda soovitud tulemust anda. Spetsialistide blokaadi kehtestamiseks on mitu võimalust: Plokk asetatakse liigese välisküljele, samal ajal kui patsient asub tasasel pinnal rulliga põlve all.\nTavaliselt jagatakse põlve piirkond kolmeks osaks, nõel sisestatakse kolmanda osa ülemisse piiri ja lükatakse seejärel paralleelselt põlve tagumisega. Ravim süstitakse liigesesse mahuga mitte üle 15 ml. Ravimite kogus võib varieeruda sõltuvalt patsiendi keha omadustest ja haiguse staadiumist. Keerukamatel juhtudel tehakse kahepoolne blokaad.\nMeetod on esimesega võrreldes raskem, kuid ägeda valu korral toimub lihaste lõdvestamine kiiremini, mis aitab valu leevendada.\nPatsient tunneb kergendust. Süstid tehakse ligamendi külge põlvekaela küljest, mis ühendab seda ja sääreluu. Liigeste kondroprotektorid Protseduuri viib meditsiiniasutuses läbi alati kogenud spetsialist. Samal ajal tagatakse vajadusel steriilsus ja hooldus. Blokaadiprotseduuri kasutamise näidustused ja vastunäidustused Terapeutilisel praktikal on blokeerimise jaoks kaks eesmärki.\nRavi viiakse läbi: Artroosi tüsistuste vältimiseks. Süstid on kõige tõhusamad haiguse varases staadiumis. Sellisel juhul kasutatakse ravimeid kondroprotektorite ja hüaluroonhapete rühmast, mis osalevad kõhrekoe taastamise protsessis. Mis omakorda takistab ägedate valuaistingute teket. Nagu teraapia. Kui süst peaks ennetama valu ja selle ilminguid. Blokaadi toime on pikaajaline, seetõttu ei Artrosi blokaad Sustava edasise ravikuuri ajal vaja täiendavat anesteesiat.\nLiigesepiirkonna kudesid on tablettide, salvide ja geelide kujul olevate preparaatide abil lihtsam taastada. Blokaadi soovitatakse kasutada juhul, kui patsiendil on järgmised näidustused: Artroos mõjutab liigese pinnakihte ja areneb seal reaktiivne sünoviit.\nÜhine blokaad - Ekseem\nKuidas ravida vasaku või parema õla õlaliigese kondroosi: haiguse sümptomid - Neuroloogia\nProtseduuri määrab ja teostab ortopeediline traumatoloog, samuti kiropraktik või neuroloog.\nMittenakkuslik artriit nt anküloseeriv spondüliit. Traumast või pärast operatsiooni põhjustatud artriit. Muud põletikulised protsessid, mis põhjustavad selliseid haigusi nagu periartriit või bursiit.


Sa oled äge!\n08 märts 2015 Kaja (0)\nVot, selline on tervitus ägedatelt meestelt ägedatele naistele!\nRahvusvaheline naistepäev ehk 8.märts 2015\nEt kõik ausalt ära rääkida, siis olen nüüd juba nädal aega käinud Sparta jooksutrennis. Ehk siis mõtlesin – esiteks Leivo maratonieesmärgist ja Kati jooksmaskäimistest innutust saades, teiseks tundes, et seljaga on nii korras kui olla saab – et tahaks ennast jälle liigutada. Jooksmine, siit ma tulen!\nEks elu on sellesse entusiasmi muidugi juba oma korrektiivid teinud, kui pärast Mariuse venttit ja Evelini Powerballi kõik lihased värisevad ja ülejärgmisel päeval on tunne, nagu oleks rongi alla jäänud. Aga see kuulub asja juurde.\nNagu seegi, et ma praktiliselt surin Ahto mäkkejooksutrennis. Sealt on pärit ka pulsikella graafik, kus alumine hall graafik näitab kõrguse muutust, punane joon pulssi ja sinine kiirust.\nTrenn, nagu nimigi ütleb, seisnes (kiires) mäest üles jooksmises, nii et pulss üles läheks, ja aeglases allatulekus, et pulss saaks taastuda. Tegime seda niikaua, kuni kiirematel 10 korda täis sai. Eks saate graafiku pealt lugeda, palju mina selle ajaga jõudsin\nJalad olid pärast nii valusad, et Vanaka liivas mäkke põlvetõstejooksu jätsin seekord täitsa vahele. Olles kuidagi koju roomanud (ühed vaevalisimad 5km!), käisin kuuma duši all ja varisesin voodisse. Konkreetselt magasin kolm tundi! Siis keetis Leivo (kel laupäev on puhkepäev, mil ta teeb “ainult” ratta- või muud jooksuvälist trenni) hoolitsevalt pastat ja sundis mind sööma. Siis hakkas juba elu taas sisse tulema.\nAga vaprusevärinad vaimustusest, et ma siiski nii paljuga hakkama sain, pole tänaseni üle läinud ja on väga kahju, et järgmisel laupäeval ma ülikoolis peetava loengu tõttu mäkkejooksule ei jõuagi. Eks tuleb siis vahepeal salatrenni teha, et ülejärgmisel korral vähemalt üks tõus rohkem kirja saada.\n1944. Same shit.\n08 märts 2015 Kaja (1)\nOlen vaadanud Elmo Nüganeni „1944“ nüüdseks kaks korda. Ja seda sugugi mitte ainult oma vastsest stsenaristihuvist, mille tõttu püüan kõik uued eesti filmid ikka ära vaadata. Seda filmi võinuksin teist korda vaadata ka selleta.\nOma mõttekäigu seletamiseks pean alustama filmist endast. Sündmustik algab Sinimägedes Saksa poolel sõdivate eestlaste pilgu läbi. Lahingute (tõepoolest võimsalt üles võetud! ja ennäe, tuttavad kohad polügonilt!) taustal kerib lahti esimese peategelase Karli eludraama. Kirjas, mida ta jupikaupa kirjutab, tuleb välja, et ta pidanuks oma peret küüditamisohu eest hoiatama, kuid ei võtnud seda tõsiselt. Ja jäi hiljaks, nii et pidi kohale jõudes sirelipõõsast pealt vaatama, kuidas ema, isa ja väike õde auto peale pandi. Ainus võimalus kätte tasuda tundus Saksa sõjaväes.\nAga Sinimäed jäetakse maha, Saksa vägi taandub. Karl tahab sinna jääda, küllap lootuses surma saades oma hingepiinast vabaneda. Aga: „Kas see toob su pere Siberist tagasi?“ küsib kaaslane õigel hetkel. Karl taandub ühes teistega – et päästa lennukipommitamisest väike tüdruk.\nJa siis lahingus Eesti Laskurkorpusega rahvuskaaslase kuulist surma saada.\nKarli tapnud Jüri leiab tema põuest kirja ning otsustab selle adressaadile kätte toimetada. Koos kirjaga võtab Jüri üle ka peategelase staatuse ning sõda hakatakse nägema Punaarmees sõdinud eestlaste pilguga.\nJa kõik kordub.\nMis mind sellest filmist alatiseks kummitama jääb, ongi see võimsalt tõmmatud paralleel, kui sarnane oli Vene ja Saksa poolel sõdinute saatus. Kõik keesid ühed katlas, valikud ja valikute puudumised olid ühesugused. Nojah, Saksa poolel sõdinud näisid filmis kuidagi rõõmsamad. Või vabamad? Ilmselt oli neil siiski usk, et sõditakse õige asja eest. Punaarmees võitlevad eestlased olid aga pideva surutise all: teadmine, et tullakse küll koju, aga ei tulda üksi, oli ilmselt raske kanda. Sest mis saab Eesti riigist? „Tahtsin tuua mehed koju, aga kuhu ma nad tõin?“ küsib partorgi poolt rediseks (pealt punane, seest valge) nimetatud komandör. Sama vari on üle kõige ja kõigi.\nAga kõik muu on sama. Ühel pool kingib karjerist-ülemus ellujäänutele Hitleri pildi ja teadmise, et kuulutakse Aaria rassi. Teisel pool püüab (isegi samasuguste ümarate prillidega) karjerist-ülemus Jürit pealekaebajaks värvata. Ühel pool lastakse armu paluvad vangid maha, teisel pool samuti. Korduvad isegi fraasid. „Kas see toob sulle Saara tagasi?“ küsitakse vangide pihta tulistajalt (kelletaoline tüüp, prillidega õrnhing, on olnud võitlemas ka teisel pool). Kõik kordub, küll pisut teises kontekstis, aga kordub.\nNojah, teoreetiliselt olin seda samasust ju kogu aeg teadnud. Aga ma polnud seda teadmist kunagi endast läbi lasknud.\nMinu kui naisesilmaga vaataja jaoks on tähenduslik ka filmi lõpp. Karli õde, kellesse Jüri kirja viies armub, peab lõpus vastu võtma veel ühe kirja – selle, kus Jüri tunnistab, et just tema oli Karli tapja. Kirja saades kasvatab Aino aga väikest tüdrukut – sama, kelle ta vend lennukipommide alt päästis ja kelle Aino on nüüd orbudekodust juhuslikult enda juurde võtnud. Väike Eesti, aga mitte see pole oluline.\nOluline on see, et ka selline lõpp kannab sama lugu. Mehed, nii ühel kui teisel pool sõdinud, on saanud surma ja elu edasi kandma peavad naised üksi. Ja enam polegi tähtis, kas ja kus oli tõde. Kiri jääb avamata lauale. Sest mis vahet seal on. Same shit\n2014, töö märgi all\nHiinlaste needus “Et sa elaksid huvitaval ajal!” tuli mulle 2014.aastal kätte töiselt ning nii mööduski aasta 2014 tagasi vaadates kõige suuremas osas just töö tähe all. Oli tööalaselt keeruline, pingeline ja nõudlik, aga huvitav ja edukaski aasta. Muuhulgas tegin läbi oma senise tööelu kõige põhjalikuma testimisprotsessi (oma praegusele ametikohale) ning õppisin palju muutuste kohta. Neid emotsioone ja muljeid olen enda jaoks ka üles tähendanud, aga tõesti ainult enda jaoks ja selleks, et need ei ununeks – minu ametis ei kirjutata memuaare…\nNo ja lõplikult sain ma sellest, et liiga palju tööd teen, aru siis, kui kirjutasime kolleegiga poole kaheni öösel. Mina olin see, kes lõpetas – ja kujutage ette, hommikul pool üheksa arvutit avades tundsin end peaaegu süüdi, kui avastasin, et kolleeg on mulle öösel veel kirjutanud, aga mina polnud enam vastanud!\nMis muidugi näitab, et aasta oligi selline, et ka mu kolleegid töises plaanis päris normaalsed ei olnud\nAga põhitöö kõrvalt jõudsin siiski ka oma poolhobilist tööd tehtud. Rõõm oli koostööst endise kolleegi Hillega, kelle “Minu Istanbuli” ma toimetasin. Veel ilmus minu toimetatud raamatutest Ethel Aoude “Minu Ghana” ja nii-öelda kontroll-lugejana (ma ei saa oma rolli isegi tagasivaates toimetamiseks tähtsustada) olin kaasas Epu kogumikuga “Elust kirju”.\nMinu noorteka “Hetk enne homsest” põhjal Katriniga kahasse kirjutatud stsenaarium “Fibonacci jada” jõudis Eesti Vabariik 100 filmikonkursil 152 seast 15 parema sekka, aga filmiks siiski ei saa. Sellest kirjutasin pikemalt ka. Ja isegi kui stsenaariumi kirjutamine saab veel üheks ebavajalikuks oskuseks mu elus ja ma sellega midagi peale ei hakka, siis tore oli see avantüür ometi.\nAga jah, tagasivaates võttiski see kõik ikka kokku väga palju aega ja energiat. Ilmselgelt liigagi palju, sest mäletan aastale tagasi mõeldes eelkõige töiseid ja pooltöiseid asju, pidevat arvuti taga istumist ja pidevat väsimust. (Viimast ilmselt sellepärast, et isegi suvel ma ei puhanud.)\nArmsad. Just tagasi vaadates on selgelt näha, et tegin niipalju tööd, et lähedastega sai vähe aega koos olla. Leivo suutis mind aegajalt ikka kuhugi kaasa viia, teiste jaoks tahan uuel aastal kindlasti rohkem olemas olla.\nKati ja Jüri käisid praktikal/tööl, Ode tegelikult samuti, aga tema vabatahtlikutöö oli natuke siiski teistsugune (mitte nii otseselt erialane), nii et toon selle eraldi välja.\nJärgmine, 2015.aasta toob neile kõigile uut: Kati lõpetab Rootsis Lundi ülikoolis Euroopa äriõiguse magistratuuri (täitsa ilusvõlusõudne on mõelda, et temast saab siis juba Suur Inimene, kes hakkab tööl käima ja polegi enam üliõpilane), Jüri TTÜ-s elektroonika baka (tema vast õpib veel ikka edasi) ja\nTartu ülikoolis prantsuse keelt õppiv Ode Liis läheb pooleks aastaks Prantsusmaale Besanconi ülikooli. Üheotsapilet on 12.jaanuariks ning muidugi mu emasüda uhke olemise kõrval ka kripeldab, ehkki Odel pole see esimene minek (16-aastaselt sõitis ta keeltekooli Toulouse´i). Lisaks lõpetavad Laura ja Kreete gümnaasiumi ja Ramses põhikooli. Oeh, ja ka Kairi tütar Anna on ju gümnaasiumilõpetaja!\nEma täitis kevadel oma ammuse “ähvarduse” pensionile jääda – aga nüüd, talvel on ta jälle asendajana tööl tagasi, ei pääse ta nii lihtsalt\nSõbrad – jah, muidugi oleksin tagantjärele vaadates tahtnud teha rohkem asju ka koos sõpradega.\nMuud toredad asjad. Sai käidud laulupeol (ja tagasi tulles suvalisel tänavanurgal kohtutud Taavi ja Assariga – viimase kaamerast see lisatud foto pärinebki).\nJalgratastega sai käidud Roheliste Rattaretkel (Leivo sai Rattarüütli tiitli!) ning kevadel koos Leivoga ühel niisama-tiirul, kust muuhulgas leidsime UFO maandumise mälestusmärgi (mul polnud enne aimugi, et selline asi üldse olemas on).\nMatkad. Leivoga käisime detsembris kaks nädalat Šotimaal, mis oli tõesti ülitore. Juba oma reisimisviisi poolest: ma reisi plaanides pelgasin pikka autosõitu väsitavaks ja kaalusime ka lennukiga mineku varianti, aga tegelikult oli just see autosõit tore. (Ja mulle ka üldse mitte väsitav, sest Leivo sõitis suurema osa ) Kaks vahepeatust vahvate inimeste pool ja siis rõõmus-rahulik viibimine Marise pool. Mäed ja unustamatu lumetorm veel kah.\nAastat alustasime Leivoga lumematkaga Valgejõe ümbruses ja lõpetasime sama lumise suusaretkega Muraka rabas.\nJaanipäeva tervitasime kajakitega Saimaalja juulis tegin kaasa soorebase-retke Emajõel. Siis veel üks hommikukohv Tallinna lahel – aga rohkem vist sel aastal vee peale ei jõudnudki.\nKokkuvõte. Nii et, jah, oli toredaid asju, aga eelkõige oli tööd. Oli ka suurt kurbust, nii et igal juhul ma soovin, et uus aasta tuleks teistsugune.\nAga last, but not least: meid valis oma inimesteks kass Yello. Otsisime pikalt tema omanikke, aga kui nood praegu välja ilmuksid, siis ma ilmselt peidaksin Yello voodi alla ja väidaksin, et kassi pole siin. Või muud sellist. Sest muidu süda lihtsalt murduks\nMuraka raba ja Varessaare hiired\n03 jaanuar 2015 Kaja (1)\nLeivo kirjutas jutu kah: http://leivo.ekstreem.ee/post/2014/12/29/Muraka-raba-ja-Varessaare-suusamatk.aspx\n03 jaanuar 2015 Kaja (0)\nLihtsalt pildimeenutus Äripäeva ballilt. Fotograaf: Kersti Järve\nTõug: kodukass. Staatus: korras.\n30 oktoober 2014 Kaja (0)\n29.oktoober 2014 kanti Tallinna lemmikloomade registrisse veel üks ametlik – vaktsineeritud, kiibistatud ja omanikuga seotud - kass. Sest kuna augusti alguses meie õue (õigemini lausa tuppa, sest uks oli sooja suveilmaga lahti) sattunud kollase kassi endise omaniku otsimine kolme kuu jooksul tulemusi ei andnud ning ka kass ise ei ilmuta vähimalgi määral endise kodu igatsust ega lahkumissoovi, muutsime eile oma kooselu ametlikuks. (Ärge hakake seda fraasi nüüd äsja vastuvõetud kooseluseaduse valguses tõlgendama, eks )\nMuuhulgas tähendab see, et kass, keda varem kutsusime valdavalt Kass (nagu “Hommikueine Tiffany juures” – kassile nimepanekuga näitad, et oled temaga seotud) või erinevate naljaga-pooleks nimekandidaatidega (Ode poolt Pärtel, Leivo poolt Yello, minu poolt Purrito või Käpad-Ja-Saba), sai endale nüüd ka nime. Kui esimesel ülevaatusel loomaarsti juures kirjutati paberile: “Kass, kollane (leitud)”, siis nüüd vahetati see Yello vastu ning selle nime all on ta nüüd ka lemmikloomaregistris. Ülejäänud variandid jäävad kasutusele hellitusnimedena.\nÜldse sai registrisse kassi kohta palju toredat infot. Tõuks on tal kodukass, sigimisvõimeks kastreeritud ja staatuseks: korras.\nOmavahelises keelepruugis on meil veel üks kassi seisundit kirjeldav väljend: kassil silmad ümmargused. Sellises olekus tahab ta mängida või on muidu pöörane. Kõik diivanialused on täis sinna aetud palle, mänguloomi või šampusekorke ning kõik mu vööd on aegajalt kassi mänguasjad. Ja Leivo andis kassi kasutusse isegi vana ronimisköie, meisterdades selle abil suurepärase kraapimispuu (nähtav esimesel pildil).\nAga loomulikult jääb mu südames Yello kõrval ruumi ka Kistile ja Tiffule. Mu kassiarmastaja-süda kasvas lihtsalt ühe kassi jagu suuremaks!\nFilmi seekord siiski ei tule\n13 oktoober 2014 Kaja (0)\n“Üheksa stsenaariumi viieteistkümnest jõudis Eesti riigi 100. sünnipäeva puhul korraldatud filmikonkursi viimasesse vooru, kus need arendatakse juba tootmisvalmis projektideks. 152 esitatud filmiideest alguse saanud konkursi tulemusena peaks 2017. ja 2018. aastal ekraanile jõudma viis kuni seitse pikka filmi.”\nParaku minu noortekast “Hetk enne homset” inspireeritud stsenaarium “Fibonacci jada” nende üheksa hulka ei jõudnud.\nEks muidugi on kahju, nii äge oleks olnud ju kunagi omaloodud tegelasi filmis näha! Ja väga suur hulk tööd sai kah tehtud. Aga noh, teisest küljest olin ma pigem iga senise vooru järel vaikses hämmingus olnud, et me ikka ja jälle edasi pääsesime – no et “Tõe ja õiguse” ja muu seesuguse klassika kõrval ja väga väärikas seltskonnas ja 152st 15 hulka…\nNo ja võibolla olekski kohe esimesel katsel filmini jõudmine minu jaoks liiga hea olnud, ehkki ma muidugi selle “liiga hea” nimel igati pingutasin\nIgatahes on mul jätkuvalt väga hea meel, et Katrin Laur ühel kaugel eelmise aasta kevadpäeval minu numbri välja otsis ja mind praktiliselt jalust rabas ettepanekuga hakata töötama selle nimel, et mu noorteka põhjal Eesti Vabariik 100 konkursile filmiideed arendada ja edasipääsemise korral stsenaariumi kirjutada.\nÕppisin selle käigus tohutult palju. Mul polnud ju aimugi stsenaariumi kirjutamise tehnikatest ega võtetest, oskussõnad treatment, logline jms olid lihtsalt sõnad ja Celtx tundmatu nimegagi programm, kasutamisoskusest kõnelemata. Ja mis stsenaariumi viieks osaks jagamine, pöördepunktid ja muu säärane värk?… Ühesõnaga, ma olin ikka täiesti võhik ning Katrinil oli ikka palju vaeva, et mind üldse “filmikeeles” mõtlema saada. Õppisin talt tohutult palju – ja muidugi suur aitäh seda vaeva nägemast!\nSisuliselt oli mulle kõige raskem saada joone peale sellega, et filmis ei saa asju kirjeldada, vaid kogu info peab välja tulema pildist või dialoogist. Ning et viimane ei tohi olla selgitav nagu odavates teleseriaalides, kus tegelased tulevad kordamööda tuppa ja kohvi juues räägivad, mismoodi üks või teine asi toimus või milline keegi tegelane on… Seda, et tegelane on tark või rumal, pidin mina nüüd õppima kaudsete vahenditega näitama…\nMuuseas – isegi stsenaariumi pealkiri “Fibonacci jada” sündis algsest vajadusest näidata, et Joosep on tark, aga sotsiaalselt kohmakavõitu poiss. Panin ta siis tema salasümpaatiale Kittyle teokarbi näite varal Fibonacci jada selgitama – (jaa, Ode, ma kasutasin ideena Sinu kokkuvõtet ühe tarkpea kohta: “Ma loodan, et ta ei räägi oma vaimustunud teadusjuttu neile tüdrukutele, kellele ta meeldida tahab” )… Hiljem aga tuli see jadateema ka muudes kontekstides teemaks ja lõpuks sai teda nii palju, et püüdsin jõuda läbiva üldistuseni, et elu ja selle filmi sündmusedki toimivad nagu Fibonacci jada, liidetavate summa muudkui kasvab, üks asi viib teiseni, tempo kiireneb tõusvas joones ja mõõtmed aina laienevad… (1 1 2 3 5 8 13 21 53 jne on Fibonacci jada, olgu igaks juhuks ära öeldud).\nNojah, nice try, võib nüüd öelda\nAga tegelikult, ilma suurema valehäbita arvan ma, et meil sai siiski täitsa hea stsenaarium, ega me muidu poleks ka nii kaugele jõudnud. Lihtsalt teised olid veel paremad.\nJa mis peamine – see filmilik mõtlemine ja stsenaariumivorm hakkas mulle täitsa meeldima. Mine tea, ehk kirjutan kunagi mõne stsenaariumi veel!\nKuldsilmadega “lõvi” otsib Kristiines teed tagasi koju\n07 august 2014 Kaja (0)\nKas keegi teab, kellel on Tallinnas Kristiines kaduma läinud kollane kass?\nMeie õue Räägu tänaval on tulnud kollane kass. Kindlasti on ta kodukass, isegi saba on värskelt pügatud (otsas tutt nagu lõvil).\nKass on pisut pelglik, aga sõbralik ning ilmselgelt hoolitsust ja inimese lähedust igatsev. Ta on segaduses, tõenäoliselt eksinud ja oma inimesed kaotanud . Oleme pakkunud talle süüa ja neutraalset sõprust, et juhul, kui ta ei oska ise koju minna, püsiks ta lähikonnas ja omanik saaks ta siitkandist kätte.\nPäikese eest peidab kass end auto või elupuu alla. Proovisime pakkuda talle ka kasti magamiseks, aga ilmselt polnud kas kast või koht õige ja ta eelistab ikka enda valitud kohti. Panime talle siis vähemalt T-särgi aluseks.\nKirjuta kaja.sepp.2@eesti.ee või helista 5162101. Kaja\nAida all on rebased!\n29 mai 2014 Kaja (0)\nVõi õigemini küll olid, sest nüüd tassis rebaseema pojad minema. Aga jah – meie aida all oli rebasepesa! Poegi oli kaks, üks punane, teine hall, justkui hõberebane.\nPesa sissepääs oli aida tagant, aga pojad olid nii uudishimulikud, et tulid ka õue poole uudistama, piiludes palgi ja aidarõdu äravajunud laua vahelt. Helen sai neid isegi silitada. See ilmselt lõpuks rebaseema kannatuse katkestaski.\nMinu kakstuhatkaksteist (6)\njQsPtRAjAKoEYS vastab: 274285 740454Its wonderful as your other posts ...\nTarbimiseks laenu ei võeta (6)\nJohn Michael vastab: Laenukrediidiasutused säästsid mind, kui polnud lo...\nHussain Al-Saidely vastab: Tere, kõik, ma olen Kuveidi ajakirjanik Hussain Al...\nMeenutusi tillukesest Ode Liisist (4)\n5abEnHj vastab: 437346 453587for however one more wonderful inform...\nMina, 40! (16)\nJk6UD23lsuPfz vastab: 603751 980413Excellently written article, doubts a...\nKGIJ vastab: 101008 133862Real wonderful information can be ...\nrosa oman vastab: Tere, ma tahan jagada oma imelist tunnistust Päras...\nTappev Tartu, ikka see maantee (11)\nHele vastab: Tere, kõik olen Hele, Eestist Narvast ja tahan öel...\nCranberry vastab: Wau, ühest "wau'st" jääb väheseks. S...\nKarin Sabine vastab: Kas sa oled ärimees või naine? Kas teil on rahalin...


Helen Kõpp Ohmygossip.ee´le: Edaspidi sooviksin ma vältida valelikke inimesi! | NordenBladet.ee\nHelen Kõpp Ohmygossip.ee´le: Edaspidi sooviksin ma vältida valelikke inimesi!\n18 Dec, 2017 by Hillar Kohv\nOHMYGOSSIP – “Inimeste puhul on nii, et põhimõtteliselt sünnivad kõik andega, aga mõnel on suurem potentsiaal oma annet arendada, mõnel palju väiksem. Mõni muidugi ka sünnib juba suure potentsiaaliga. Väiksem potentsiaal on kitsa silmaringiga mitteavatud inimestel. Mingi osa inimesi isegi ei usu esoteerikasse: nemad arvatavasti ei suuda oma annet arendada. On väga kinniseid inimesi, kes ei pruugi mitte midagi mitte kunagi tajuda. Aga kui inimene tunneb, et tajub kasvõi midagi väikest, siis on tal võimalik end arendada. Kui keegi soovib harjutada või hakata midagi nägema, siis kõige lihtsam on alustada endasse vaatamisega ja sisetunde kuulamisega. Alguses on see raske, aga harjutades muutub lihtsamaks,” räägib särtsakas realitistaar Helen Kõpp Ohmygossip.ee´le.\n“Kalvi-Kalle kohta oli mul üks ennustus kunagi iseenesest. Tuttavaks saime nii, et tema Instagrami kontot näitas universum mulle mitu korda ning lisaks tekkis selle kontoga tunne, et selle inimesega hakkame koos olema. See oli sisemine tugev taju, mis ütles mulle tema kohta kohe, et me sobime. Tol ajal oli see uskumatult tugev sisetunne. Võib öelda, et see oli ennustus, mis tuli mulle ise pähe. Hakkasime suhtlema, sest võtete algus venis ning olime enne võtteid põhimõtteliselt suhtes. See läks kiiresti, sest meid viidi kokku saatuse tahtel. Midagi muud ma ei ole spetsiaalselt tema kohta ennustanud juba seepärast, et tean osasid vastuseid ise ette, osa asju jätan meelega lahtiseks.”\n“Ma ei olnud kunagi mõelnud spetsiaalselt, et sooviksin osaleda mingis sarjas, välja arvatud noorena soovisin, et osaleksin kunagi sensitiivide tuleproovis. Need praegused sarjad, kus osalenud olen, on ise minuni jõudnud põhjusega. Ka “Abielus esimesest silmapilgust” on näide ühest ennustusest. Nii minu, kui ka Liisani jõudis saade ise ja tajusime, et osaleme seal. Tähtis ei olnud too hetk mis juhtub saates, vaid elu viis meid niimoodi kokku ja alates sellest ajast oleme sõbrannad,” jutustab “Prooviabielu” saatega tuule tiibadesse saadnud ning hiljem “Selgeltnägijate tuleproovis” etteaste sooritanud Helen Kõpp Ohmygossip.ee´le.\n“Mulle meeldib üldiselt tele ja näitlemine. Juba väiksest saati filmisime, mõtlesime rolle välja ja monteerisime. Minu jaoks oli montaaž väga põnev, tegin mitu muusikavideot näiteks. Kui keegi pakuks mulle näiteks ilmatüdruku rolli, siis see oleks minu jaoks väga vahva, sest on seotud veidi mu erialaga (bakalaureuseastme bioloogiakraad). Mida erinevam on roll tegelikust minast, seda kergem on rolli mängida. Sensitiivide saade näiteks ei oma näitlemist, vaid minu jaoks kõige raskemat asja – endasse uskumist. Kindlasti olen ma ekraanil veel ja seoses näitlemisega, sest elu lihtsalt pidevalt kallutab mind selles suunas. Universum on tubli – ta juhatab inimest.”\nKuigi näitlemine Helenile meeldib, on tal televisiooniga seoses hapud mälestused ning edaspidi proovib vältida ettearvamatuid olukordi ning valelikkust. “Kuid edaspidi sooviksin ma saadetega seoses vältida valelikke inimesi. Muidugi, et sellistest situatsioonidest hoiduda, tulebki ennustada. Kui mind kutsuti “Prooviabielu” saatesse, ei kuulanud ma oma sisetunnet, mis ütles, et midagi on mäda. Saade pidi olema minust, aga ette oli antud hoopis stsenaarium, millest enne lepingut sõlmides juttugi ei olnud. Alguses saatesse kutsudes manati mulle silme ette pilt hoopis täiesti teistsugusest saatest ning öeldi ka seda, et turvakaameraid ilma minult küsimata ei kasutata. Mängisin rolli kahjuks vastu tahtmist. Mul oli too aeg mitu ärevushoogu võtete suure pinge tõttu. Kui mulle oleks alguses juba öeldud, et tegemist on näitlemisega, oleksin ma igati rahul olnud. Hindan ausust ja üksteisest lugupidamist. KÕIK teised saated/rollid seevastu on olnud tõesti normaalsed ja head! Osaleksin võtetel veelgi ning osalengi, sest filmimine on mind väiksest saati huvitanud. See saade on seni olnud ainus halb kogemus ja sellist enam ei tule. Võtan seda nüüd oma elus huvitava kogemusena. Mäletan õnneks sealt ka head!”\nAvafoto: Helen Kõpp (Erakogu)