Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 883/2013, 11. september 2013 , mis käsitleb Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdlusi ning millega tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1073/1999 ja nõukogu määrus (Euratom) nr 1074/1999\nEUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS (EL, EURATOM) nr 883/2013,\nmis käsitleb Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdlusi ning millega tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1073/1999 ja nõukogu määrus (Euratom) nr 1074/1999\nLiidu institutsioonid ja liikmesriigid omistavad suurt tähtsust liidu finantshuvide kaitsele ning neid huve kahjustavate pettuste, korruptsiooni ja muu ebaseadusliku tegevuse vastasele võitlusele. Sellega seoses on komisjoni ülesanne tihedalt seotud kohustusega täita eelarvet Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artikli 317 kohaselt ning selle ülesande tähtsust kinnitab nimetatud lepingu artikkel 325.\nKõnealuse eesmärgi saavutamiseks tuleks kõiki olemasolevaid meetmeid täies mahus kasutada, eriti seoses liidul lasuvate juurdlusülesannetega, kusjuures säilitada tuleks praegu liidu ja liikmesriikide vahel kehtiv vastutuse jaotus ja tasakaal.\nPettustevastases võitluses kasutatavate vahendite tugevdamiseks on komisjon, võttes arvesse kõikide institutsioonide organisatsioonilist autonoomiat, loonud otsusega 1999/352/EÜ, ESTÜ, Euratom (3) talitustevahelise Euroopa Pettustevastase Ameti (edaspidi „amet”), mille ülesanne on korraldada pettusi käsitlevaid haldusjuurdlusi. Komisjon on andnud ametile täieliku sõltumatuse oma juurdlusülesannete täitmisel. Otsusega 1999/352/EÜ, ESTÜ, Euratom on ette nähtud, et juurdluste eesmärgil kasutab amet talle liidu õigusega antud volitusi.\nEuroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1073/1999 (4) võeti vastu ameti juurdluste reguleerimiseks. Ameti juurdlustoimingute tõhustamiseks ning võttes arvesse liidu institutsioonide koostatud hinnanguid ameti tegevusele, eriti komisjoni 2003. aasta aprilli hindamisaruannet ja kontrollikoja eriaruandeid nr 1/2005 (5) ja nr 2/2011 (6) ameti juhtimise kohta, on vaja läbi vaadata praegune õigusraamistik.\nAmeti volitused peaksid hõlmama juurdluste korraldamist aluslepingutega või nende alusel loodud institutsioonides, organites, ametites ja asutustes (edaspidi „institutsioonid, organid, ametid ja asutused”) ning asjaomaste liidu õigusaktidega komisjonile antud juurdluste korraldamise volituste kasutamist, samuti liikmesriikidele komisjoni poolt abi andmist nende pädevate asutuste tiheda ja korrapärase koostöö korraldamisel. Samuti peaks amet aitama välja töötada ja arendada meetodeid kelmuste/pettuste, korruptsiooni ja muu liidu finantshuve kahjustava ebaseadusliku tegevuse ennetamiseks ja selle vastaseks võitluseks, tuginedes oma tegevuspraktikale kõnealuses valdkonnas.\nPeale finantshuvide kaitse kuuluvad komisjoni loodud ameti ülesannete hulka ka kõik meetmed, mis on seotud liidu huvide kaitsega eeskirjade eiramise eest, mille tulemuseks võib olla haldus- või kriminaalmenetlus.\nKäesoleva määruse kohaldamine ei tohiks piirata ulatuslikumaid kaitsemeetmeid, mis võivad tuleneda aluslepingute sätetest.\nArvestades vajadust tõhustada kelmuste/pettuste, korruptsiooni ja muu liidu finantshuve kahjustava ebaseadusliku tegevuse vastast võitlust, peaks ametil olema võimalik viia läbi sisejuurdlusi kõikides institutsioonides, organites, ametites ja asutustes.\nVälisjuurdluste osas peaks amet saama volitused, mis on komisjonile antud nõukogu 11. novembri 1996. aasta määrusega (Euratom, EÜ) nr 2185/96, mis käsitleb komisjoni tehtavat kohapealset kontrolli ja inspekteerimist, et kaitsta Euroopa ühenduste finantshuve pettuste ja igasuguse muu eeskirjade eiramise eest (7). Samuti peaks lubama ametil kasutada muid komisjonile antud volitusi seoses kohapealse kontrolli ja inspekteerimisega liikmesriikides, eelkõige selleks, et avastada eeskirjade eiramise juhte vastavalt Euroopa ühenduste finantshuvide kaitset käsitleva nõukogu 18. detsembri 1995. aasta määruse (EÜ, Euratom) nr 2988/95 (8) artiklile 9.\nAmeti tegevuse tõhusus sõltub suurel määral koostööst liikmesriikidega. On vaja, et liikmesriigid määraksid kindlaks oma pädevad asutused, kes saavad anda ametile tema ülesannete täitmisel vajalikku abi. Juhul kui liikmesriik ei ole loonud eraldi asutust, mis tegeleks liidu finantshuvide kaitse ja pettustevastase võitluse koordineerimisega riigi tasandil, tuleks määrata talitus (edaspidi „pettustevastane koordineerimistalitus”), kes tagab ameti ja liikmesriigi vahel tõhusa koostöö ja teabevahetuse.\nVälisjuurdluste raames peaks ametil olema juurdepääs liidu institutsioonide, organite, ametite ja asutuste käsutuses olevale igasugusele asjakohasele teabele.\nJuurdlusi tuleks läbi viia kooskõlas aluslepingutega, eelkõige protokolliga nr 7 (Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide kohta), võttes samal ajal arvesse nõukogu määruses (EMÜ, Euratom, ESTÜ) nr 259/68 (9) sätestatud Euroopa Liidu ametnike personalieeskirju ning liidu muude teenistujate teenistustingimusi (edaspidi „personalieeskirjad”) ning Euroopa Parlamendi liikmete põhimäärust, samuti austades täielikult inimõigusi ja põhivabadusi, eelkõige õigluse põhimõtet, asjaomaste isikute õigust esitada oma seisukohti neid puudutavate asjaolude kohta ning põhimõtet, et juurdlustulemused võivad tugineda ainult tõendusjõuga elementidele. Selleks peaksid institutsioonid, organid, ametid ja asutused kehtestama sisejuurdluse korraldamise tingimused ja korra.\nSisejuurdlusi saab läbi viia ainult siis, kui ametile on tagatud juurdepääs institutsioonide, organite, ametite ja asutuste kõikidele ruumidele ning kogu nende valduses olevale teabele ja kõikidele dokumentidele.\nAmetile tema volitustega seoses saadetava teabe õigsust tuleks kiiresti hinnata. Selleks peaks ametil enne juurdluse algatamist olema juurdepääs institutsioonide, organite, ametite või asutuste andmebaasides sisalduvale mis tahes asjakohasele teabele, kui see on väidete faktilise aluse hindamiseks vajalik.\nAmetil peaks olema selge kohustus teavitada institutsioone, organeid, ameteid ja asutusi käimasolevast juurdlusest, kui juurdlusaluse juhtumiga on seotud ametnik, muu teenistuja, institutsiooni või organi liige, ameti või asutuse juht või töötaja või kui liidu finantshuvide kaitseks võib tekkida vajadus võtta ettevaatusabinõusid.\nTuleks kehtestada selged eeskirjad, mis küll kinnitavad ameti esmast pädevust sisejuurdluste korraldamiseks liidu finantshuve kahjustavates asjades, kuid võimaldavad juhul, kui amet otsustab jätta sekkumata, institutsioonidel, organitel, ametitel ja asutustel selliseid juurdlusi kiiresti ise läbi viia.\nEt tagada ameti sõltumatus talle käesoleva määrusega antud ülesannete täitmisel, peaks selle peadirektoril olema võimalik juurdlus omal algatusel algatada. Kui amet viib läbi juurdlust, ei tohiks asjaomased institutsioonid, organid, ametid ega asutused ameti poolt korraldatava juurdlusega paralleelselt läbi viia juurdlust samade asjaolude kohta, kui ametiga ei ole kokku lepitud teisiti.\nJuurdlusi tuleks läbi viia peadirektori vastutuse all, täielikus sõltumatuses institutsioonidest, organitest, ametitest ja asutustest ning järelevalvekomiteest. Selleks peaks peadirektor saama ameti töötajate jaoks kehtestada juurdlusmenetluse suunised. Nendes suunistes tuleks ameti töötajatele anda praktilisi juhiseid juurdluste korraldamise ning juurdlusaluste isikute või tunnistajate menetluslike tagatiste ja õiguste kohta ning esitada üksikasjad järgitava ametisisese nõustamis- ja kontrollimenetluse, sealhulgas nende õiguspärasuse kontrollimise kohta. Juurdluste suurema läbipaistvuse huvides peaksid need suunised olema ameti veebisaidil üldsusele kättesaadavad. Nende suunistega ei tohiks luua ega muuta ühtegi käesoleva määruse kohast õigust ega kohustust.\nKooskõlas personalieeskirjade artikliga 21 peaksid ameti töötajad juurdlusi läbi viima vastavalt juurdlusmenetlusi käsitlevatele suunistele ning peadirektori poolt erijuhtudel antud konkreetsete juhiste põhjal.\nKooskõlas personalieeskirjadega peaksid ameti töötajad täitma oma juurdlusülesandeid täiesti sõltumatult ning vältima huvide konflikti tekkimist. Ameti töötajad peaksid peadirektorit viivitamata teavitama, kui juurdlus on seotud küsimusega, milles neil on mis tahes isiklik huvi, mis vähendab nende sõltumatust või jätab mulje selle vähenemisest, eelkõige juhul, kui nad on või on olnud juurdlusaluse küsimusega muul viisil seotud.\nAmeti välis- ja sisejuurdlused toimuvad osaliselt erinevate eeskirjade kohaselt. Siiski peaks ametil olema lubatud vajaduse korral ühes juurdluses kombineerida välis- ja sisejuurdluse aspekte ilma kahte eraldi juurdlust algatamata.\nÕiguskindluse huvides on vaja kindlaks määrata ameti juurdluste suhtes kohaldatavad menetluslikud tagatised, võttes arvesse nende juurdluste halduslikku laadi.\nJuurdlusaluste isikute ja tunnistajate menetluslikke tagatisi ja põhiõigusi tuleks igal ajal ning välis- ja sisejuurdluste kõikides etappides ilma diskrimineerimata austada, eelkõige teabe andmisel käimasolevate juurdluste kohta. Ameti korraldatavaid juurdlusi käsitleva mis tahes teabe andmisel Euroopa Parlamendile, nõukogule, komisjonile või kontrollikojale nii kahepoolselt kui ka arvamuste vahetuse raames tuleks tagada juurdluse konfidentsiaalsus ja juurdlusaluste isikute seaduslikud õigused ning asjakohasel juhul järgida kohtumenetluse suhtes kohaldatavaid siseriiklikke sätteid. Juurdluse käigus edastatud või saadud teavet tuleks käsitleda kooskõlas andmekaitset käsitleva liidu õiguse sätetega. Teabevahetuse suhtes tuleks kohaldada proportsionaalsuse ja teadmisvajaduse põhimõtet.\nJuurdlusaluste isikute õiguste kaitse tugevdamiseks ei tohiks juurdluse lõppjärgus teha juurdlusaluse isiku kohta nimeliselt järeldusi, ilma et talle antaks võimalus esitada oma märkused teda puudutavate asjaolude kohta.\nPeadirektor peaks tagama, et igasuguse üldsusele edastatava teabe puhul järgitakse juurdlusaluse isiku seaduslikke õigusi.\nAmet ning juurdlusega seotud institutsioonid, organid, ametid ja asutused peaksid kaitsma sõnavabadust kooskõlas Euroopa Liidu põhiõiguste hartaga ning ajakirjanike allikaid.\nPeadirektor peaks tagama isikuandmete kaitse ja juurdluse käigus kogutud teabe konfidentsiaalsuse. Liidu ametnikele ja muudele teenistujatele tuleks tagada personalieeskirjades sätestatuga samaväärne õiguskaitse.\nAmeti korraldatud juurdlustes tuvastatud asjaolude arvesse võtmise ja vajalike järelmeetmete võtmise tagamiseks tuleks haldus- või kohtumenetluse käigus lubada tõenditena kasutada juurdluse aruandeid. Selleks peaksid kõnealused aruanded olema koostatud liikmesriikides menetluskokkuvõtteid reguleerivate eeskirjade kohaselt.\nKui sisejuurdluse lõpparuandest ilmneb asjaolusid, mille alusel võiks algatada kriminaalmenetluse, tuleks see teave edastada asjaomase liikmesriigi õigusasutusele. Peadirektor peaks juurdluse lõpparuandele lisatud soovitustes märkima, kas asjaolude laadi ning nende finantsmõju ulatust silmas pidades saaks tõhusamaid järelmeetmeid võtta asjaomase institutsiooni, organi, ameti või asutuse sisemeetmete kaudu.\nJuhul kui peadirektor edastab asjaomase liikmesriigi õigusasutustele ameti poolt sisejuurdluse käigus saadud teavet, ei tohiks see teabe edastamine piirata järgnevat rikkumise klassifitseerimist liikmesriigi õigusasutuse poolt, et otsustada uurimismenetluse vajalikkuse üle.\nLiikmesriigi pädevate asutuste või asjakohasel juhul institutsioonide, organite, ametite või asutuste pädevusse kuulub ameti koostatud juurdluse lõpparuande põhjal otsuste tegemine lõpetatud juurdluse suhtes järelmeetmete võtmise kohta.\nAmet peaks oma tegevuse tõhustamiseks teadma, milliseid järelmeetmeid on tema juurdluste tulemusel võetud. Seetõttu peaksid liidu institutsioonid, organid, ametid ja asutused ning asjakohasel juhul liikmesriikide pädevad asutused andma ameti taotluse korral ametile aru võimalike meetmete kohta, mida on võetud ameti poolt neile edastatud teabe põhjal.\nPidades silmas ameti, Eurojusti, Europoli ja liikmesriikide pädevate asutuste koostöö tugevdamisest saadavaid suuri eeliseid, peaks ametil olema võimalik sõlmida nendega halduskokkuleppeid, mille eesmärk võib eelkõige olla praktilise koostöö ja teabevahetuse hõlbustamine tehnilistes ja operatiivküsimustes, loomata seejuures täiendavaid juriidilisi kohustusi.\nSelleks et tugevdada ameti, Eurojusti ja liikmesriikide pädevate asutuste koostööd võimaliku kriminaalmenetlusega seotud asjades, peaks amet teavitama Eurojusti eelkõige juhtudest, mis lubavad kahtlustada kelmust/pettust, korruptsiooni või muud liidu finantshuve kahjustavat ebaseaduslikku tegevust ning mille puhul on tegemist raske kuriteoga. Asjaomaste liikmesriikide pädevatele asutustele tuleks asjakohasel juhul teavet edastada enne seda, kui amet edastab nende poolt antud teabe Eurojustile või Europolile, kui sellise teabega kaasneb üleskutse algatada konkreetne kriminaalmenetlus.\nAmeti, asjaomaste liidu institutsioonide, organite, ametite ja asutuste, liikmesriikide pädevate asutuste, kolmandate riikide pädevate asutuste ja rahvusvaheliste organisatsioonide vahelise eduka koostöö huvides tuleks korraldada vastastikune teabevahetus. Selline teabevahetus peaks järgima konfidentsiaalsuse põhimõtteid ja andmekaitse eeskirju, mis on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2000. aasta määruses (EÜ) nr 45/2001 üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta (10). Eelkõige peaks amet kontrollima teabe saaja asjaomast pädevust ning teabe edastamise vajalikkust. Teabevahetust Eurojustiga peaks hõlmama Eurojusti volitus, mis laieneb raskete rahvusvaheliste kuritegude alal tehtavale koostööle.\nArvestades välisabi sektorile eraldatud liidu vahendite mahtu, kõnealuses sektoris ameti poolt läbi viidud juurdluste arvu ning juurdlusalase rahvusvahelise koostöö olemasolu, peaks ametil olema võimalik asjakohasel juhul muude pädevate talitustega kooskõlastades taotleda halduskokkulepete raames oma ülesannete täitmiseks praktilist abi kolmandate riikide pädevatelt asutustelt ja rahvusvahelistelt organisatsioonidelt, loomata seejuures täiendavaid juriidilisi kohustusi.\nAmet peaks oma tegevuses olema sõltumatu. Sõltumatuse tugevdamiseks peaks ameti juurdlustegevust korrapäraselt kontrollima järelevalvekomitee, mis koosneb väljastpoolt valitud sõltumatutest isikutest, kes on ameti tegevusvaldkondades kõrgelt kvalifitseeritud. Järelevalvekomitee ei tohiks sekkuda käimasolevate juurdluste korraldamisesse. Muu hulgas peaks järelevalvekomitee abistama peadirektorit tema kohustuste täitmisel.\nOn asjakohane täpsustada järelevalvekomitee liikmete ametissenimetamise kriteeriumeid ja korda ning veelgi täpsustada järelevalvekomitee volitustest tulenevaid ülesandeid.\nTuleks koostada reservnimekiri kandidaatidest, kes võivad järelevalvekomitee liikmeid nende järelejäänud ametiajal asendada, juhul kui üks või mitu liiget astub tagasi, sureb või ei saa muul viisil enam oma ülesandeid täita.\nSelleks et järelevalvekomitee saaks oma ülesandeid tõhusalt täita, peaks amet tagama järelevalvekomitee sekretariaadi sõltumatu toimimise.\nEuroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel peaks kord aastas toimuma arvamuste vahetus. Sellise arvamuste vahetuse raames tuleks muu hulgas käsitleda juurdluspoliitika strateegilisi prioriteete ja ameti töö tõhusust oma volituste täitmisel, ilma et see mingil viisil kahjustaks ameti sõltumatust juurdluste korraldamisel. Arvamuste vahetuse ettevalmistamine peaks toimuma tehnilisel tasandil ning hõlmama vastavalt vajadusele ettevalmistavat kohtumist asjaomaste institutsioonide asjaomaste talituste vahel. Kui arvamuste vahetuses osalevad institutsioonid arutavad ameti töö tõhusust tema volituste täitmisel, peaks neil olema võimalik käsitleda statistilist teavet ameti juurdluste ja ameti poolt edastatud teabe suhtes võetud järelmeetmete kohta.\nAmeti juhtimise täieliku sõltumatuse tagamiseks tuleks peadirektor nimetada ametisse seitsmeks aastaks ja tema ametiaega ei pikendata.\nAmeti peadirektori funktsioon on eriti oluline ka Euroopa Parlamendi ja nõukogu jaoks. Peadirektoriks nimetatud isikul peaks olema võimalikult laialdane Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni toetus ja tunnustus. Seetõttu peaks komisjon püüdma jõuda konsulteerimismenetluse raames Euroopa Parlamendi ja nõukoguga ühisele kokkuleppele.\nKonkursiteade peadirektori ametikoha täitmiseks tuleks Euroopa Liidu Teatajas avaldada hiljemalt kuus kuud enne ametisoleva peadirektori ametiaja lõppu. Komisjon peaks konkursiteate koostama Euroopa Parlamendi ja nõukoguga peetud tihedate konsultatsioonide tulemuste põhjal. Selles tuleks täpsustada valikukriteeriumid, sealhulgas nõuded, millele kandidaadid peaksid sellele ametikohale kandideerimisel vastama.\nPeadirektor peaks järelevalvekomiteed korrapäraselt teavitama nendest juhtudest, mille puhul on teavet edastatud liikmesriikide õigusasutustele, ning teatama ameti nende juhtumite koguarvu, mida kõnealuse liikmesriigi samad õigusasutused on lahendanud järelmeetmetena ameti korraldatud juurdlusele.\nPraktilise tegevuse käigus saadud kogemused on näidanud, et kasulik oleks lubada peadirektoril delegeerida oma teatavad tööülesanded ühele või mitmele ameti töötajale.\nPeadirektor peaks kehtestama ametisisese nõustamis- ja kontrollimehhanismi, sealhulgas õiguspärasuse kontrolli, pöörates erilist tähelepanu kohustusele austada juurdlusaluste isikute menetluslikke tagatisi ja põhiõigusi ning asjaomaste liikmesriikide õiguse järgimisele.\nAmeti sõltumatuse tagamiseks peaks komisjon otsustama, et ametisse nimetava asutuse volitused delegeeritakse peadirektorile.\nKäesoleva määrusega ei kahandata mingil viisil liikmesriikide volitusi ega kohustust võtta meetmeid liidu finantshuve kahjustavate kelmuste/pettuste, korruptsiooni ja muu liidu finantshuve kahjustava ebaseadusliku tegevuse vastu võitlemiseks. Sõltumatule ametile kõnealuses valdkonnas väliste haldusjuurdluste korraldamise usaldamine on seega täielikus vastavuses Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kooskõlas nimetatud artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõttega ei lähe käesolev määrus kaugemale, kui on vaja kelmuste/pettuste, korruptsiooni ja muu liidu finantshuve kahjustava ebaseadusliku tegevuse vastase võitluse tõhustamiseks.\nKomisjon peaks hindama vajadust vaadata Euroopa Prokuratuuri loomise korral käesolev määrus läbi.\nKäesolev määrus austab põhiõigusi ning on eelkõige kooskõlas Euroopa Liidu põhiõiguste hartas tunnustatud põhimõtetega.\nEuroopa andmekaitseinspektoriga on konsulteeritud kooskõlas määruse (EÜ) nr 45/2001 artikli 28 lõikega 2 ning ta esitas oma arvamuse 1. juunil 2011 (11).\nVõttes arvesse vajalike muudatuste rohkust, tuleks määrus (EÜ) nr 1073/1999 kehtetuks tunnistada ja asendada käesoleva määrusega.\nEuroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu artikli 106a lõike 1 kohaselt, millega laiendatakse ELi toimimise lepingu artikli 325 kohaldamist Euroopa Aatomienergiaühendusele (Euratom), peaksid eeskirjad, mis käsitlevad ameti juurdlustegevust seoses liiduga, kehtima ka Euratomi puhul. Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu artikli 106a lõike 1 kohaselt peab viiteid ELi toimimise lepingu artiklile 325 käsitama viidetena Euratomile ning seetõttu hõlmavad käesolevas määruses liidule tehtavad viited, kui kontekst seda nõuab, viiteid Euratomile. Nõukogu 25. mai 1999. aasta määrus (Euratom) nr 1074/1999 Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdluste kohta (12) tuleks seega tunnistada kehtetuks,\n1. Kelmuste/pettuste, korruptsiooni ning Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse (edaspidi ühiselt „liit”, kui kontekst seda nõuab) finantshuve kahjustava muu ebaseadusliku tegevuse vastase võitluse tõhustamiseks kasutab otsusega 1999/352/EÜ, ESTÜ, Euratom loodud Euroopa Pettustevastane Amet (edaspidi „amet”) juurdluse korraldamise volitusi, mis on antud komisjonile:\nasjaomaste liidu õigusaktidega ja\nliidu poolt kolmandate riikide ja rahvusvaheliste organisatsioonidega sõlmitud asjaomaste koostöö- ja vastastikuse abi kokkulepetega.\n2. Amet annab liikmesriikidele komisjonipoolset abi tiheda ja korrapärase koostöö korraldamisel nende pädevate asutuste vahel, et kooskõlastada tegevust, mille eesmärk on liidu finantshuvide kaitsmine pettuste eest. Amet aitab välja töötada ning arendada meetodeid kelmuste/pettuste, korruptsiooni ja muu liidu finantshuve kahjustava ebaseadusliku tegevuse ennetamiseks ja nende vastu võitlemiseks. Amet edendab ja kooskõlastab liidu finantshuvide kaitsmisega seotud kogemuste ja hea menetlustava vahetamist liikmesriikidega ja liikmesriikide vahel ning toetab ühiseid pettustevastase võitluse meetmeid, mida liikmesriigid viivad ellu vabatahtlikult.\n3. Käesolev määrus ei piira järgmiste õigusaktide kohaldamist:\nEuroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud protokoll nr 7 Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide kohta;\nEuroopa Parlamendi liikmete põhimäärus;\nmäärus (EÜ) nr 45/2001.\n4. Amet korraldab aluslepingutega või nende alusel loodud institutsioonides, organites, ametites ja asutustes (edaspidi „institutsioonid, organid, ametid ja asutused”) haldusjuurdlusi, et võidelda kelmuste/pettuste, korruptsiooni ja muu liidu finantshuve kahjustava ebaseadusliku tegevuse vastu. Selleks uurib ta ametikohustuste täitmisega seotud raskeid juhtumeid, mis kujutavad endast liidu ametnike ja muude teenistujate kohustuste hooletusse jätmist, mis võib viia distsiplinaar- või asjakohasel juhul kriminaalmenetluseni, või institutsioonide või organite liikmete, ametite või asutuste juhtide või nende institutsioonide, organite, ametite või asutuste töötajate samaväärset kohustuste täitmata jätmist, kelle suhtes ei kohaldata personalieeskirju (edaspidi ühiselt „ametnikud, muud teenistujad, institutsioonide või organite liikmed, ametite või asutuste juhid või töötajad”).\n5. Käesoleva määruse kohaldamiseks võivad liikmesriikide pädevad asutused ning institutsioonid, organid, ametid või asutused sõlmida ametiga halduskokkuleppeid. Eelkõige võivad need halduskokkulepped käsitleda teabe edastamist ja juurdluste korraldamist.\n1) „liidu finantshuvid”– tulud, kulud ja vara, mis on hõlmatud Euroopa Liidu eelarvega, institutsioonide, organite, ametite ja asutuste eelarvetega ning nende hallatavate ja kontrollitavate eelarvetega;\n2) „eeskirjade eiramine”– eeskirjade eiramine, nagu see on määratletud määruse (EÜ, Euratom) nr 2988/95 artikli 1 lõikes 2;\n3) „kelmus/pettus, korruptsioon ja muu liidu finantshuve kahjustav ebaseaduslik tegevus”– tähenduses, mis on neile sõnadele antud asjaomastes liidu õigusaktides;\n4) „haldusjuurdlus” („juurdlus”)– kõik artiklite 3 ja 4 kohased inspekteerimised, kontrollid või muud meetmed, mida amet võtab artiklis 1 sätestatud eesmärkide saavutamiseks ning vajaduse korral tuvastamaks, et juurdlusaluse tegevuse puhul on tegemist eeskirjade eiramisega; kõnealused juurdlused ei mõjuta liikmesriikide pädevate asutuste õigust algatada kriminaalmenetlus;\n5) „juurdlusalune isik”– isik või ettevõtja, keda kahtlustatakse kelmuses/pettuses, korruptsioonis või muus liidu finantshuve kahjustavas mis tahes ebaseaduslikus tegevuses ning kelle suhtes amet viib seetõttu läbi juurdluse;\n6) „ettevõtja”– tähenduses, mis on sellele terminile antud määruses (EÜ, Euratom) nr 2988/95 ja määruses (EÜ, Euratom) nr 2185/96;\n7) „halduskokkulepped”– ametiga sõlmitud tehnilist ja/või operatiivset laadi kokkulepped, mille eesmärk võib eelkõige olla pooltevahelise koostöö ja teabevahetuse hõlbustamine ning millega ei looda täiendavaid juriidilisi kohustusi.\n1. Amet kasutab komisjonile määrusega (Euratom, EÜ) nr 2185/96 antud volitusi teha kohapealset kontrolli ja inspekteerimist liikmesriikides ning kooskõlas kehtivate koostöö- ja vastastikuse abi kokkulepetega ning mis tahes muude õigusaktidega kolmandates riikides ja rahvusvaheliste organisatsioonide ruumides.\nJuurdluse käigus teeb amet määruse (EÜ, Euratom) nr 2988/95 artikli 9 lõikes 1 ning kõnealuse määruse artikli 9 lõikes 2 osutatud valdkondlike eeskirjadega ettenähtud kontrolle ja inspekteerimist liikmesriikides ning kooskõlas kehtivate koostöö- ja vastastikuse abi kokkulepetega ning mis tahes muude õigusaktidega kolmandates riikides ja rahvusvaheliste organisatsioonide ruumides.\n2. Selleks et tuvastada toetuslepingu, toetuse andmise otsuse või liidupoolset rahastamist käsitleva lepinguga seotud kelmus/pettus, korruptsioon või muu liidu finantshuve kahjustav ebaseaduslik tegevus, võib amet kooskõlas määruse (Euratom, EÜ) nr 2185/96 sätete ja menetlustega teha ettevõtjate suhtes kohapealset kontrolli ja inspekteerimist.\n3. Kui kohaldatavast liidu õigusest ei tulene teisiti, tegutseb amet kohapealse kontrolli ja inspekteerimise ajal kooskõlas asjaomaste liikmesriikide eeskirjade ja tavadega ning käesolevas määruses sätestatud menetluslike tagatistega.\nAmeti nõudel pakub asjaomase liikmesriigi pädev asutus ameti töötajatele vajalikku abi artikli 7 lõikes 2 osutatud kirjalikus volituses kindlaksmääratud ülesannete tõhusaks täitmiseks. Kui sellise abi osutamiseks on siseriiklike eeskirjade kohaselt vaja õigusasutuse luba, siis esitatakse taotlus sellise loa saamiseks.\nKooskõlas määrusega (Euratom, EÜ) nr 2185/96 tagab asjaomane liikmesriik, et ameti töötajatel on pädevate asutustega samadel tingimustel ja kooskõlas siseriikliku õigusega juurdepääs kogu juurdlusaluse juhtumiga seotud teabele ja dokumentidele, mida on vaja tõhusaks ja tulemuslikuks kohapealseks kontrolliks ja inspekteerimiseks.\n4. Käesoleva määruse kohaldamiseks määravad liikmesriigid kindlaks talituse (edaspidi „pettusevastane koordineerimistalitus”), kes hõlbustab ametiga tõhusat koostööd ja teabe, sealhulgas operatiivset laadi teabe vahetamist. Kui see on asjakohane ning kooskõlas siseriikliku õigusega võib pettusevastast koordineerimistalitust käsitada pädeva asutusena käesoleva määruse tähenduses.\n5. Välisjuurdluse käigus võib amet saada juurdepääsu institutsioonide, organite, asutuste ja ametite käsutuses olevale asjakohasele teabele, sealhulgas andmebaasides sisalduvale teabele, kui seda on vaja kelmuse/pettuse, korruptsiooni või mis tahes muu liidu finantshuve kahjustava ebaseadusliku tegevuse tuvastamiseks. Selleks kohaldatakse artikli 4 lõikeid 2 ja 4.\n6. Kui enne otsuse vastuvõtmist välisjuurdluse võimaliku algatamise kohta on ametil teavet, mis annab alust kahtlustada kelmust/pettust, korruptsiooni või muud liidu finantshuve kahjustavat ebaseaduslikku tegevust, võib ta teavitada sellest asjaomaste liikmesriikide pädevaid asutusi ja vajaduse korral komisjoni pädevaid talitusi.\nIlma et see piiraks määruse (EÜ, Euratom) nr 2988/95 artikli 9 lõikes 2 osutatud valdkondlike eeskirjade kohaldamist, tagavad asjaomaste liikmesriikide pädevad asutused asjakohaste meetmete võtmise, millest kooskõlas siseriikliku õigusega võib osa võtta ka amet. Asjaomaste liikmesriikide pädevad asutused teavitavad ameti nõudmisel ametit käesoleva lõike esimeses lõigus osutatud teabe põhjal võetud meetmetest ning saadud tulemustest.\n1. Amet korraldab artiklis 1 osutatud valdkondades haldusjuurdlust institutsioonides, organites, ametites ja asutustes (edaspidi „sisejuurdlus”).\nNeid sisejuurdlusi korraldatakse vastavalt käesolevas määruses ning asjaomaste institutsioonide, organite, ametite ja asutuste otsustes ettenähtud tingimustele.\n2. Tingimusel et järgitakse lõikes 1 osutatud sätteid:\non ametil õigus saada viivitamata ja ette teatamata juurdepääs institutsioonide, organite, ametite ja asutuste valduses olevale mis tahes asjakohasele teabele, sealhulgas andmebaasides sisalduvale teabele, ning nende tööruumidele. Ametil on õigus kontrollida institutsioonide, organite, ametite ja asutuste raamatupidamist. Amet võib teha koopiaid ja väljavõtteid kõikidest institutsioonide, organite, ametite ja asutuste valduses olevatest dokumentidest või mis tahes andmekandjate sisust ning vajaduse korral võtta need dokumendid või andmed oma järelevalve alla, et vältida nende kadumist;\namet võib nõuda ametnikelt, muudelt teenistujatelt, institutsioonide või organite liikmetelt, ametite või asutuste juhtidelt või töötajatelt teavet suuliselt, sealhulgas küsitluse teel, ja kirjalikult.\n3. Sisejuurdluse asjaoludega seotud teabele juurdepääsu saamiseks võib amet teha määruses (Euratom, EÜ) nr 2185/96 sätestatud korras ettevõtjate ruumides kohapealseid kontrolle ja inspekteerimisi.\n4. Institutsioone, organeid, ameteid ja asutusi teavitatakse sellest, kui amet viib nende ruumides läbi sisejuurdlust, tutvub mõne nende valduses oleva dokumendiga või nõuab nende valduses olevat teavet. Ilma et see piiraks artiklite 10 ja 11 kohaldamist, võib amet igal ajal edastada asjaomasele institutsioonile, organile, ametile või asutusele sisejuurdluse käigus saadud teavet.\n5. Institutsioonid, organid, ametid ja asutused kehtestavad asjakohase korra ja võtavad vajalikud meetmed konfidentsiaalsuse tagamiseks sisejuurdluse kõigis etappides.\n6. Kui sisejuurdluse käigus selgub, et mõni ametnik, muu teenistuja, institutsioonide või organite liige, ametite või asutuste juht või töötaja võib olla juurdlusega seotud, teatatakse sellest institutsioonile, organile, ametile või asutusele, kus see isik töötab.\nJuhul, kui sisejuurdluse konfidentsiaalsust ei ole võimalik tavaliste sidekanalite teel tagada, kasutab amet teabe edastamiseks asjakohaseid alternatiivseid kanaleid.\nErandjuhtudel võib sellise teabe andmise edasi lükata peadirektori põhjendatud otsuse alusel, mis edastatakse pärast juurdluse lõpetamist järelevalvekomiteele.\n7. Lõike 1 kohaselt kõikide institutsioonide, organite, ametite või asutuste poolt vastu võetud otsus sisaldab eelkõige ametnike, muude teenistujate, institutsioonide või organite liikmete, ametite või asutuste juhtide või töötajate kohustust teha ametiga koostööd ning anda talle teavet, tagades samal ajal sisejuurdluse konfidentsiaalsuse.\n8. Kui enne otsuse vastuvõtmist sisejuurdluse võimaliku algatamise kohta on ametil teavet, mis annab alust kahtlustada kelmust/pettust, korruptsiooni või muud liidu finantshuve kahjustavat ebaseaduslikku tegevust, võib ta teavitada sellest asjaomast institutsiooni, organit, ametit või asutust. Ameti nõudmisel teavitavad institutsioonid, organid, ametid või asutused ametit sellise teabe põhjal võetud meetmetest ning tuvastatud asjaoludest.\nVajaduse korral teavitab amet ka asjaomase liikmesriigi pädevaid asutusi. Sel juhul kohaldatakse artikli 9 lõike 4 teises ja kolmandas lõigus sätestatud menetlusnõudeid. Kui pädevad asutused otsustavad kooskõlas siseriikliku õigusega võtta neile edastatud teabe põhjal meetmeid, teavitavad nad sellest ametit viimase nõudmisel.\n1. Peadirektor võib algatada juurdluse, kui on piisavaid kahtlusi, mis võivad põhineda ka kolmanda isiku esitatud teabel või anonüümsel teabel, selle kohta, et on esinenud kelmus/pettus, korruptsioon või muu liidu finantshuve kahjustav ebaseaduslik tegevus. Peadirektori otsus juurdluse võimaliku algatamise kohta sõltub ameti juurdlusprioriteetidest ja iga-aastasest juhtimiskavast, mis on kehtestatud kooskõlas artikli 17 lõikega 5. Selles otsuses võetakse arvesse ka vajadust kasutada ameti vahendeid tõhusalt ja proportsionaalselt. Sisejuurdluse puhul võetakse eraldi arvesse seda, milline institutsioon, organ, amet või asutus sobib kõige paremini juurdlust läbi viima, lähtudes eelkõige asjaolude laadist, juhtumi tegelikust või võimalikust finantsmõjust ning kohtulike järelmeetmete tõenäosusest.\n2. Välisjuurdluse algatamise otsuse teeb peadirektor kas omal algatusel või asjaomase liikmesriigi või liidu institutsiooni, organi, ameti või asutuse taotlusel.\nSisejuurdluse algatamise otsuse võtab peadirektor vastu kas omal algatusel, selle institutsiooni, organi, ameti või asutuse taotlusel, kus kõnealune juurdlus peab toimuma, või liikmesriigi taotlusel.\n3. Kui ametiga ei ole kokku lepitud teisiti, ei tohi asjaomased institutsioonid, organid, ametid või asutused sel ajal, kui peadirektor kaalub võimaliku sisejuurdluse algatamist pärast lõikes 2 osutatud taotluse saamist ja/või kui amet viib läbi sisejuurdlust, algatada samadele asjaoludele tuginedes paralleelset juurdlust.\n4. Amet teeb otsuse juurdluse võimaliku algatamise kohta kahe kuu jooksul pärast lõikes 2 osutatud taotluse saamist. Sellest teavitatakse viivitamata taotluse esitanud liikmesriiki, institutsiooni, organit, ametit või asutust. Otsust juurdlust mitte algatada tuleb põhjendada. Kui amet ei ole kahekuulise tähtaja lõpuks otsust teinud, käsitatakse seda otsusena juurdlust mitte algatada.\nKui personalieeskirjade artikli 22a kohaselt tegutsev ametnik, muu teenistuja, institutsioonide või organite liige, ametite või asutuste juht või töötaja annab ametile võimaliku pettuse või eeskirjade eiramise kohta teavet, teavitab amet nimetatud isikut otsusest kõnealuste asjaolude suhtes juurdluse algatamise või mittealgatamise kohta.\n5. Kui peadirektor otsustab jätta sisejuurdluse algatamata, võib ta viivitamata saata asjaomasele institutsioonile, organile, ametile või asutusele asjakohast teavet, et võtta meetmeid kooskõlas selle institutsiooni, organi, ameti või asutuse suhtes kohaldatavate eeskirjadega. Amet lepib asjakohasel juhul institutsiooni, organi, ameti või asutusega kokku teabeallika konfidentsiaalsuse kaitseks võetavates sobivates meetmetes ning taotleb enda teavitamist võetud meetmetest.\n6. Kui peadirektor otsustab jätta välisjuurdluse algatamata, võib ta viivitamata saata asjaomase liikmesriigi pädevatele asutustele asjakohast teavet, et asjakohasel juhul võtta meetmeid kooskõlas siseriiklike eeskirjadega. Vajaduse korral teavitab amet sellest ka juhtumiga seotud institutsiooni, organit, ametit või asutust.\nJuurdepääs andmebaasides sisalduvale teabele enne juurdluse algatamist\n1. Enne juurdluse algatamist peaks ametil olema juurdepääsuõigus institutsioonide, organite, ametite või asutuste andmebaasides sisalduvale asjakohasele teabele, kui seda on vaja väidete põhjendatuse hindamiseks. Juurdepääsuõigust kasutatakse ameti kehtestatava tähtaja jooksul, mida on vaja väidete kiireks hindamiseks. Amet järgib juurdepääsuõigust kasutades vajalikkuse ja proportsionaalsuse põhimõtteid.\n2. Asjaomane institutsioon, organ, amet või asutus teeb ametiga koostööd lojaalselt, lubades ametil saada mis tahes asjakohast teavet tingimustel, mis määratakse kindlaks artikli 4 lõike 1 kohaselt vastu võetavates otsustes.\n1. Peadirektor juhib juurdlust, tehes seda asjakohasel juhul kirjalike juhiste põhjal. Juurdluse viivad peadirektori vastutuse all läbi tema poolt määratud ameti töötajad.\n2. Ameti töötajad täidavad oma ülesandeid nende isikut ja pädevust tõendava kirjaliku volituse alusel. Peadirektor annab välja volituse, milles on märgitud juurdluse sisu ja eesmärk, juurdluse õiguslik alus ning sellest tulenevad volitused juurdluse korraldamiseks.\n3. Liikmesriigi pädevad asutused annavad kooskõlas siseriiklike eeskirjadega ameti töötajatele nende ülesannete tõhusaks täitmiseks vajalikku abi.\nInstitutsioonid, organid, ametid ja asutused tagavad, et nende ametnikud, muud teenistujad, liikmed, juhid ja töötajad osutavad ameti töötajatele nende ülesannete tõhusaks täitmiseks vajalikku abi.\n4. Kui ühes juurdluses on koos sise- ja välisjuurdluse elemente, kohaldatakse vastavalt artikleid 3 ja 4.\n5. Juurdlus viiakse katkestusteta läbi ajavahemiku vältel, mis peab olema proportsionaalne juhtumi asjaolude ja keerukusega.\n6. Kui juurdluse käigus ilmneb, et oleks vaja rakendada esialgset õiguskaitset liidu finantshuvide kaitsmiseks, teatab amet käimasolevast juurdlusest viivitamata asjaomasele institutsioonile, organile, ametile või asutusele. Edastatav teave sisaldab järgmisi andmeid:\njuurdlusaluse ametniku, muu teenistuja, institutsiooni või organi liikme, ameti või asutuse juhi või töötaja isikuandmed ning ülevaade juhtumi asjaoludest;\nmis tahes teave, mis võib aidata asjaomasel institutsioonil, organil, ametil või asutusel otsustada, kas on vaja rakendada esialgset õiguskaitset liidu finantshuvide kaitsmiseks;\nmis tahes soovitavad konfidentsiaalsusalased erimeetmed, eelkõige juhul, kui on vaja rakendada liikmesriigi õigusasutuste või välisjuurdluse puhul liikmesriigi asutuse pädevusse kuuluvaid juurdlusmeetmeid kooskõlas juurdluse suhtes kohaldatavate siseriiklike eeskirjadega.\nAsjaomane institutsioon, organ, amet või asutus võib ametiga tihedas koostöös igal ajal otsustada rakendada esialgse õiguskaitse mis tahes abinõu, sealhulgas meetmeid tõendusmaterjali säilitamiseks, ning teavitab ametit viivitamata sellisest otsusest.\n7. Vajaduse korral rakendavad liikmesriikide pädevad asutused ameti nõudmisel oma siseriikliku õiguse kohaselt sobivaid esialgse õiguskaitse abinõusid, eelkõige meetmeid tõendusmaterjali säilitamiseks.\n8. Kui juurdlust ei saa lõpetada 12 kuu jooksul alates selle algatamisest, esitab peadirektor kaheteistkuulise tähtaja lõpuks ja seejärel iga kuue kuu tagant järelevalvekomiteele aruande, milles on märgitud juurdluse jätkamise põhjused ning parandusmeetmed, mida on kavas juurdluse kiirendamiseks võtta.\n1. Institutsioonid, organid, ametid ja asutused edastavad ametile viivitamata mis tahes teabe võimaliku kelmuse/pettuse, korruptsiooni või muu liidu finantshuve kahjustava ebaseadusliku tegevuse juhtumi kohta.\n2. Institutsioonid, organid, ametid ja asutused ning siseriikliku õigusega lubatud määral ka liikmesriikide pädevad asutused edastavad ametile selle taotlusel või omal algatusel nende valduses olevad mis tahes dokumendid ja teabe, mis on seotud ameti käimasoleva juurdlusega.\n3. Institutsioonid, organid, ametid ja asutused ning siseriikliku õigusega lubatud määral ka liikmesriikide pädevad asutused edastavad ametile kõik muud nende valduses olevad asjakohased dokumendid ja teabe, mis on seotud võitlusega kelmuste/pettuste, korruptsiooni ja muu liidu finantshuve kahjustava ebaseadusliku tegevuse vastu.\n1. Amet kogub juurdlustegevuses juurdlusalust isikut süüstavaid ja süüst vabastavaid tõendeid. Juurdlust viiakse läbi objektiivselt ja erapooletult, järgides süütuse presumptsiooni põhimõtet ning käesolevas artiklis sätestatud menetluslikke tagatisi.\n2. Amet võib juurdlusalust isikut või tunnistajat juurdluse käigus igal ajal küsitleda. Küsitletaval isikul on õigus hoiduda enda vastu ütluste andmisest.\nKutse vestlusele tuleb juurdlusalusele isikule saata vähemalt kümnepäevase etteteatamisajaga. Etteteatamisaega võib lühendada juurdlusaluse isiku selgesõnalise nõusoleku korral või juurdluse kiireloomulisuse korral, mida on nõuetekohaselt põhjendatud. Viimasel juhul peab etteteatamisaeg olema vähemalt 24 tundi. Kutse peab sisaldama juurdlusaluse isiku õiguste loetelu, eelkõige õigust kasutada vestlusel vabalt valitud isiku abi.\nTunnistajale saadetakse kutse vestlusele vähemalt 24-tunnise etteteatamisajaga. Etteteatamisaega võib lühendada tunnistaja selgesõnalise nõusoleku korral või juurdluse kiireloomulisuse korral, mida on nõuetekohaselt põhjendatud.\nTeises ja kolmandas lõigus osutatud nõudeid ei kohaldata ütluste võtmisele kohapealse kontrolli ja inspekteerimise raames.\nKui vestlusel ilmneb tõendeid selle kohta, et tunnistaja võib olla juurdlusalune isik, siis vestlus lõpetatakse. Viivitamata kohaldatakse käesolevas lõikes ning lõigetes 3 ja 4 sätestatud menetluseeskirju. Tunnistajat teavitatakse viivitamata tema õigustest juurdlusaluse isikuna ning talle antakse taotluse korral protokolli koopia kõigi tema poolt varem antud ütluste kohta. Amet ei saa kasutada selle isiku varasemaid ütlusi tema vastu, andmata talle esmalt võimalust neid ütlusi kommenteerida.\nAmet koostab iga vestluse kohta protokolli ning võimaldab vestlusele kutsutud isikul sellega tutvuda, et vestlusele kutsutud isik saaks protokolli kinnitada või lisada sellesse omapoolsed märkused. Amet annab juurdlusalusele isikule vestluse protokolli koopia.\n3. Kui juurdluse käigus ilmneb, et ametnik, muu teenistuja, institutsiooni või organi liige, ameti või asutuse juht või töötaja võib olla juurdlusalune isik, teavitatakse seda ametnikku, muud teenistujat, institutsiooni või organi liiget, ameti või asutuse juhti või töötajat sellest, kui see ei takista juurdluse või liikmesriigi õigusasutuse pädevusse kuuluva mis tahes uurimismenetluse läbiviimist.\n4. Ilma et see piiraks artikli 4 lõiget 6 ja artikli 7 lõiget 6, antakse pärast juurdluse lõpetamist ja enne teda nimeliselt käsitlevate järelduste tegemist kõnealusele isikule võimalus esitada oma märkused temaga seotud asjaolude kohta.\nSelleks saadab amet kõnealusele isikule ettepaneku esitada oma märkused kas kirjalikult või ameti määratud töötajatega toimuval vestlusel. Selles ettepanekus esitatakse kokkuvõte juurdlusaluse isikuga seotud asjaoludest ja määruse (EÜ) nr 45/2001 artiklite 11 ja 12 kohaselt nõutav teave ning märgitakse märkuste esitamise tähtaeg, mis peab olema vähemalt 10 tööpäeva alates märkuste esitamise kutse kättesaamisest. Seda etteteatamisaega võib lühendada juurdlusaluse isiku selgesõnalise nõusoleku korral või juurdluse kiireloomulisuse korral, mida on nõuetekohaselt põhjendatud. Kõigile sellistele märkustele viidatakse ka juurdluse lõpparuandes.\nNõuetekohaselt põhjendatud juhtudel, kui see on vajalik juurdluse konfidentsiaalsuse kaitsmiseks ja/või liikmesriigi õigusasutuse pädevusse kuuluvate juurdlusmeetmete võtmiseks, võib peadirektor otsustada edasi lükata kohustuse täitmise, mille kohaselt tuleb juurdlusalusele isikule anda võimalus oma märkuste esitamiseks.\nPersonalieeskirjade IX lisa artikli 1 lõikes 2 osutatud juhtudel käsitatakse institutsiooni, organi, ameti või asutuse jaatava vastusena seda, kui nad ei ole ühe kuu jooksul vastanud peadirektori taotlusele lükata edasi kohustuse täitmine, mille kohaselt tuleb juurdlusalusele isikule anda võimalus oma märkuste esitamiseks.\n5. Kõik vestlusele kutsutud isikud võivad kasutada liidu institutsioonide mis tahes ametlikku keelt. Liidu ametnikult või muult teenistujalt võidakse siiski nõuda, et ta kasutaks mõnda liidu institutsioonide ametlikku keelt, mida ta väga hästi valdab.\n1. Välisjuurdluse käigus mis tahes vormis edastatud või saadud teavet kaitstakse asjakohaste sätetega.\n2. Sisejuurdluse käigus mis tahes vormis edastatud või saadud teave on ametisaladus ning seda kaitstakse liidu institutsioonide suhtes kohaldatavate eeskirjadega.\n3. Asjaomased institutsioonid, organid, ametid või asutused tagavad ameti korraldatava juurdluse konfidentsiaalsuse, juurdlusaluse isiku seaduslikud õigused ning kohtumenetluse algatamise korral selle suhtes kohaldatavate kõikide siseriiklike eeskirjade järgimise.\n4. Amet võib määruse (EÜ) nr 45/2001 artikli 24 kohaselt ametisse nimetada andmekaitseametniku.\n5. Peadirektor tagab, et mis tahes üldsusele antav teave oleks neutraalne ja erapooletu ning et selle avalikustamisel tagatakse juurdluse konfidentsiaalsus ning kooskõla käesolevas artiklis ja artikli 9 lõikes 1 sätestatud põhimõtetega.\nKooskõlas personalieeskirjadega hoiduvad ameti töötajad oma tööülesannete täitmisel saadud teabe loata avalikustamisest, välja arvatud juhul, kui see teave on juba avalikustatud või üldsusele kättesaadav, ning on selle kohustusega seotud ka pärast teenistusest lahkumist.\nJuurdluse aruanne ja juurdluse järelmeetmed\n1. Kui amet on juurdluse lõpetanud, koostatakse peadirektori juhtimisel aruanne. Aruandes esitatakse juurdluse õiguslik alus, teostatud menetlustoimingud, tuvastatud asjaolud ja nende esialgne õiguslik klassifikatsioon, tuvastatud asjaolude hinnanguline finantsmõju, ülevaade artiklis 9 osutatud menetluslike tagatiste järgimisest ja juurdluskokkuvõte.\nAruandele lisatakse peadirektori soovitused võimalike meetmete võtmise kohta. Kui see on asjakohane, märgitakse nendes soovitustes mis tahes distsiplinaar-, haldus-, finants- ja/või kohtulikud meetmed, mida institutsioonid, organid, ametid ja asutused ning asjaomaste liikmesriikide pädevad asutused võtavad, ning eelkõige esitatakse sissenõutavate summade hinnanguline suurus ja tuvastatud asjaolude esialgne õiguslik klassifikatsioon.\n2. Aruannete ja soovituste koostamisel võetakse arvesse asjaomase liikmesriigi õigust. Sel viisil koostatud aruandeid tunnustatakse riigi haldusametnike koostatud menetluskokkuvõttega samal viisil ja samadel tingimustel ning neid on lubatud kasutada tõendina selle liikmesriigi haldus- või kohtumenetluses, kus nende kasutamine on vajalik. Nende kohta kehtivad samad tõendite hindamise eeskirjad kui riigi haldusametnike koostatud menetluskokkuvõtete kohta ja neil on viimati nimetatutega samaväärne tõendusjõud.\n3. Välisjuurdluse lõpetamisel koostatud aruanded ja soovitused koos kõigi asjakohaste dokumentidega edastatakse kooskõlas välisjuurdlusi käsitlevate eeskirjadega asjaomaste liikmesriikide pädevatele asutustele ning vajaduse korral komisjoni pädevatele talitustele.\n4. Sisejuurdluse lõpetamisel koostatud aruanded ja soovitused koos kõikide asjakohaste dokumentidega saadetakse asjaomasele institutsioonile, organile, ametile või asutusele. Institutsioon, organ, amet või asutus võtab sisejuurdluse tulemustest tingitud meetmeid, eelkõige distsiplinaar- või õiguslikke meetmeid, ning annab nendest ametile aru tähtaja jooksul, mis on kindlaks määratud aruandele lisatud soovitustes, ning ka ameti nõudel.\n5. Kui pärast sisejuurdluse lõppu koostatud aruandest ilmnevad sellised asjaolud, mille alusel võiks algatada kriminaalmenetluse, tuleks see teave edastada asjaomase liikmesriigi õigusasutustele.\n6. Ameti nõudel peavad asjaomase liikmesriigi pädevad asutused ametile aegsasti saatma teavet võimalike võetud meetmete kohta pärast seda kui peadirektor on edastanud oma soovitused kooskõlas lõikega 3 ja amet on edastanud mis tahes teabe kooskõlas lõikega 5.\n7. Ilma et see piiraks lõike 4 kohaldamist, kui juurdluse lõpuleviimisel ei ole juurdlusaluse isiku vastu tõendusmaterjali leitud, lõpetab peadirektor selle isiku suhtes juurdluse ja teavitab kõnealust isikut 10 tööpäeva jooksul.\n8. Kui ametile juurdluse algatamise aluseks olevat või juurdlusega seotud teavet andnud isik seda taotleb, võib amet teavitada informaatorit juurdluse lõpetamisest. Amet võib aga sellise taotluse tagasi lükata, kui ta leiab, et taotlus kahjustab juurdlusaluse isiku seaduslikke õigusi, juurdluse tõhusust, menetluskäiku või konfidentsiaalsust.\n1. Ilma et see piiraks käesoleva määruse artiklite 10 ja 11 ning määruse (Euratom, EÜ) nr 2185/96 sätete kohaldamist, võib amet aegsasti edastada asjaomaste liikmesriikide pädevatele asutustele välisjuurdluse käigus saadud teavet, et võimaldada neil kooskõlas siseriikliku õigusega asjakohaste meetmete võtmist.\n2. Ilma et see piiraks artiklite 10 ja 11 kohaldamist, edastab peadirektor asjaomase liikmesriigi õigusasutustele ameti poolt sisejuurdluse käigus saadud teabe liikmesriigi õigusasutuse pädevusse kuuluvate asjaolude kohta.\nKooskõlas artikliga 4 ning ilma et see piiraks artikli 10 kohaldamist edastab peadirektor asjaomasele institutsioonile, organile, ametile või asutusele ka käesoleva lõike esimeses lõigus osutatud teabe, sealhulgas juurdlusaluse isiku andmed, ülevaate tuvastatud asjaoludest, nende esialgse klassifitseerimise ja hinnangulise mõju liidu finantshuvidele.\nSeejuures kohaldatakse artikli 9 lõiget 4.\n3. Ilma et see piiraks siseriiklikku õigust, teavitavad asjaomase liikmesriigi pädevad asutused ametit aegsasti omal algatusel või ameti nõudmisel meetmetest, mida nad on võtnud neile käesoleva artikli kohaselt edastatud teabe alusel.\n4. Amet võib kooskõlas liikmesriigi õiguse ja personalieeskirjadega esitada tõendeid liikmesriikide kohtutes toimuvates menetlustes.\nAmeti koostöö Eurojusti ja Europoliga\n1. Liidu finantshuvide kaitsmise volituse raames teeb amet asjakohasel juhul koostööd Eurojusti ja Euroopa Politseiametiga (Europol). Kui see on koostöö hõlbustamiseks vajalik, sõlmib amet Eurojusti ja Europoliga halduskokkuleppeid. Selline töökord võib hõlmata operatiiv-, strateegilise või tehnilise teabe, sealhulgas isikuandmete ja salastatud teabe vahetamist, ning taotluse korral eduaruannete esitamist.\nKui see võib toetada ja tugevdada liikmesriikide uurimisorganite ja prokuratuuride koostööd ja nende tegevuse kooskõlastamist või kui amet on edastanud liikmesriikide pädevatele asutustele teabe, mis annab alust kahtlustada kelmust/pettust, korruptsiooni või muud liidu finantshuve kahjustavat ebaseaduslikku tegevust, mille puhul on tegemist raske kuriteoga, edastab ta Eurojusti volituste piires asjakohase teabe Eurojustile.\n2. Amet teavitab asjaomaste liikmesriikide pädevaid asutusi aegsasti juhtudest, kui amet on nende poolt antud teabe Eurojustile või Europolile edastanud.\n1. Asjakohasel juhul võib amet sõlmida halduskokkuleppeid kolmandate riikide pädevate asutuste ja rahvusvaheliste organisatsioonidega. Amet kooskõlastab oma tegevust asjakohasel juhul pädevate komisjoni talituste ja Euroopa välisteenistusega, eelkõige enne halduskokkulepete sõlmimist. Sellised kokkulepped võivad hõlmata operatiiv-, strateegilise või tehnilise teabe vahetamist, sealhulgas taotluse korral eduaruannete esitamist.\n2. Amet teavitab asjaomaste liikmesriikide pädevaid asutusi, enne kui edastab nende poolt antud teabe kolmandate riikide pädevatele asutustele või rahvusvahelistele organisatsioonidele.\nKooskõlas määrusega (EÜ) nr 45/2001 peab amet registrit kõikide isikuandmete edastamise, sealhulgas sellise edastamise põhjuste kohta.\n1. Järelevalvekomitee jälgib korrapäraselt ameti juurdlusülesannete täitmist, et suurendada ameti sõltumatust talle käesoleva määruse alusel antud volituste nõuetekohasel kasutamisel.\nEelkõige jälgib järelevalvekomitee menetluslike tagatiste kohaldamisega seotud arenguid ning juurdluse kestust, võttes arvesse peadirektori poolt kooskõlas artikli 7 lõikega 8 esitatud teavet.\nJärelevalvekomitee esitab peadirektorile arvamusi, sealhulgas asjakohasel juhul soovitusi muu hulgas ameti juurdlustegevuseks vajalike vahendite, ameti juurdlusprioriteetide ja juurdluste kestuse kohta. Neid arvamusi võib järelevalvekomitee esitada omal algatusel või peadirektori või institutsiooni, organi, ameti või asutuse taotlusel, sekkumata samas käimasoleva juurdluse käiku.\nAsjaomasele institutsioonile, organile, ametile või asutusele antakse kolmanda lõigu kohaselt antud arvamuste koopia.\nNõuetekohaselt põhjendatud juhtudel võib järelevalvekomitee taotleda ametilt juurdluse kohta täiendavat teavet, sealhulgas aruandeid ja soovitusi lõpetatud juurdluste kohta, sekkumata samas käimasoleva juurdluse käiku.\n2. Järelevalvekomitee koosneb viiest sõltumatust isikust, kellel on kogemusi kõrgel ametikohal kohtu- või uurimisasutustes või võrreldaval ametikohal, mis on seotud ameti tegevusvaldkondadega. Nad nimetatakse ametisse Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni ühisel kokkuleppel.\nOtsuses järelevalvekomitee liikmete ametisse nimetamise kohta esitatakse ka reservnimekiri potentsiaalsetest liikmetest, kes võiksid järelevalvekomitee liikmeid nende järelejäänud ametiajal asendada, juhul kui üks või mitu liiget astub tagasi, sureb või ei saa püsivalt oma tööülesandeid täita.\n3. Järelevalvekomitee liikmete ametiaeg on viis aastat ning seda ametiaega ei pikendata. Järelevalvekomitee ekspertteadmiste säilitamiseks asendatakse vaheldumisi kolm ja kaks liiget.\n4. Ametiaja lõppemisel jäävad järelevalvekomitee liikmed kuni asendamiseni ametisse.\n5. Kui järelevalvekomitee liige ei vasta enam oma tööülesannete täitmiseks vajalikele tingimustele või kui liige leitakse olevat süüdi tõsistes üleastumistes, võivad Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon ühisel kokkuleppel liikme ametist vabastada.\n6. Kooskõlas kohaldatavate komisjoni eeskirjadega makstakse järelevalvekomitee liikmetele päevaraha ning neile hüvitatakse tööülesannete täitmisel kantud kulud.\n7. Tööülesannete täitmisel ei taotle ega võta järelevalvekomitee liikmed vastu juhiseid üheltki valitsuselt, institutsioonilt, organilt, ametilt ega asutuselt.\n8. Järelevalvekomitee nimetab ametisse esimehe. Järelevalvekomitee võtab vastu oma töökorra, mis esitatakse enne vastuvõtmist teavitamise eesmärgil Euroopa Parlamendile, nõukogule, komisjonile ja Euroopa andmekaitseinspektorile. Järelevalvekomitee koosolekud toimuvad esimehe või peadirektori algatusel. Aastas peetakse vähemalt kümme koosolekut. Järelevalvekomitee teeb otsused liikmete häälteenamusega. Sekretariaaditeenuseid osutab amet tihedas koostöös järelevalvekomiteega.\n9. Järelevalvekomitee võtab aastas vastu vähemalt ühe tegevusaruande, milles käsitletakse eelkõige ameti sõltumatuse hindamist, menetluslike tagatiste kohaldamist ja juurdluste kestust. Kõnealused aruanded esitatakse Euroopa Parlamendile, nõukogule, komisjonile ja kontrollikojale.\nJärelevalvekomitee võib esitada Euroopa Parlamendile, nõukogule, komisjonile ja kontrollikojale aruandeid ameti juurdlustulemuste ning nende tulemuste põhjal võetud meetmete kohta.\nArvamuste vahetus institutsioonidega\n1. Kord aastas kohtuvad Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon peadirektoriga poliitilise tasandi arvamuste vahetuseks, mille käigus arutatakse ameti poliitikat seoses meetoditega kelmuste/pettuste, korruptsiooni ja muu liidu finantshuve kahjustava ebaseadusliku tegevuse ennetamiseks ja vastaseks võitluseks. Arvamuste vahetusest võtab osa järelevalvekomitee. Euroopa Parlamendi, nõukogu, komisjoni, peadirektori või järelevalvekomitee taotlusel võib kontrollikoja, Eurojusti ja/või Europoli esindajaid kutsuda vastavalt vajadusele nendel kohtumistel osalema.\n2. Arvamuste vahetuse käigus võib käsitleda järgmisi küsimusi:\nameti juurdluspoliitika aluseks olevad strateegilised prioriteedid;\njärelevalvekomitee artikli 15 kohased arvamused ja tegevusaruanded;\npeadirektori artikli 17 lõike 4 kohased aruanded ja asjakohasel juhul mis tahes muud institutsioonide aruanded, mis seonduvad ameti volitustega;\nameti ning institutsioonide, organite, ametite ja asutuste vaheliste suhete raamistik;\nameti ja liikmesriikide pädevate asutuste vaheliste suhete raamistik;\nameti ja kolmandate riikide pädevate asutuste ning rahvusvaheliste organisatsioonide suhted käesolevas määruses osutatud kokkulepete raames;\nameti töö tõhusus oma volituste täitmisel.\n3. Kõik arvamuste vahetuses osalevad institutsioonid tagavad, et arvamuste vahetusega ei sekkuta käimasoleva juurdluse käiku.\n4. Arvamuste vahetuses osalevad institutsioonid võtavad oma tegevuses arvesse arvamuste vahetuse käigus väljendatud seisukohti. Peadirektor esitab artikli 17 lõikes 4 osutatud aruannetes teavet ameti poolt võetud võimalike meetmete kohta.\n1. Ametit juhib peadirektor. Komisjon nimetab peadirektori ametisse vastavalt lõikes 2 sätestatud menetlusele. Peadirektori ametiaeg on seitse aastat ja seda ei pikendata.\n2. Uue peadirektori ametisse nimetamiseks avaldab komisjon konkursiteate Euroopa Liidu Teatajas. Konkursiteade avaldatakse vähemalt kuus kuud enne ametisoleva peadirektori ametiaja lõppu. Pärast seda, kui järelevalvekomitee on andnud positiivse hinnangu komisjoni kohaldatava valikumenetluse kohta, koostab komisjon sobiva kvalifikatsiooniga kandidaatide loetelu. Komisjon nimetab peadirektori ametisse pärast konsulteerimist Euroopa Parlamendi ja nõukoguga.\n3. Välis- ja sisejuurdluste algatamise, korraldamise või neile järgnevate aruannete koostamisega seotud ülesannete täitmisel ei taotle ega võta ameti peadirektor vastu juhiseid üheltki valitsuselt, institutsioonilt, organilt, ametilt ega asutuselt. Kui ameti peadirektori arvates seab komisjoni võetud meede kahtluse alla tema sõltumatuse, teavitab ta sellest viivitamata järelevalvekomiteed ning otsustab, kas esitada komisjoni vastu hagi Euroopa Kohtusse.\n4. Peadirektor esitab Euroopa Parlamendile, nõukogule, komisjonile ja kontrollikojale korrapäraselt aruandeid ameti korraldatud juurdluste tulemuste, võetud järelmeetmete ja ilmnenud raskuste kohta, võttes arvesse nende juurdluste konfidentsiaalsust, juurdlusaluste isikute ja informaatorite seaduslikke õigusi ning asjakohasel juhul riigisiseseid kohtumenetluse norme.\n5. Igal aastal määrab peadirektor iga-aastase juhtimiskava raames kindlaks ameti juurdlusprioriteedid ning edastab need enne avaldamist järelevalvekomiteele.\nPeadirektor teavitab järelevalvekomiteed korrapäraselt ameti tegevusest, juurdlusülesannete täitmisest ning juurdluste järelmeetmetest.\nPeadirektor teavitab järelevalvekomiteed korrapäraselt:\njuhtudest, mille puhul on teave edastatud liikmesriikide õigusasutustele;\njuurdluste kestusest vastavalt artikli 7 lõikele 8.\n6. Peadirektor võib kirjalikult delegeerida osa artiklis 5, artikli 7 lõikes 2, artikli 11 lõikes 7 ja artikli 12 lõikes 2 osutatud tööülesandeid ühele või mitmele ameti töötajale, määrates kindlaks delegeerimise tingimused ja ulatuse.\n7. Peadirektor kehtestab ametisisese nõustamis- ja kontrollimenetluse, sealhulgas õiguspärasuse kontrolli, mis on muu hulgas seotud juurdlusaluste isikute menetluslike tagatiste ja põhiõiguste asutamise ning asjaomaste liikmesriikide siseriikliku õiguse järgimisega, pidades eelkõige silmas artikli 11 lõiget 2.\n8. Peadirektor võtab ameti töötajate jaoks kooskõlas käesoleva määrusega vastu suunised juurdlusmenetluse kohta. Suunised peavad olema kooskõlas käesoleva määrusega ning käsitlevad muu hulgas järgmist:\nametisisese nõustamis- ja kontrollimenetluse, sealhulgas õiguspärasuse kontrolli üksikasjad ning\nNeed suunised ning kõik nendes tehtavad muudatused võetakse vastu pärast seda, kui järelevalvekomitee on saanud võimaluse nende kohta oma märkused esitada, mille järel edastatakse need teavitamise eesmärgil Euroopa Parlamendile, nõukogule ja komisjonile ning avaldatakse ameti veebisaidil liidu institutsioonide ametlikes keeltes.\n9. Enne peadirektorile mis tahes distsiplinaarkaristuse määramist konsulteerib komisjon järelevalvekomiteega.\nDistsiplinaarkaristus määratakse peadirektorile põhjendatud otsusega, mis edastatakse teavitamise eesmärgil Euroopa Parlamendile, nõukogule ja järelevalvekomiteele.\n10. Mis tahes õigusakti viiteid ameti direktorile käsitatakse viidetena peadirektorile.\nKõik ametile, sealhulgas järelevalvekomiteele ja selle sekretariaadile ette nähtud assigneeringud, kantakse eraldi eelarvereale Euroopa Liidu üldeelarve komisjoni eelarvejaos ning esitatakse üksikasjalikult selle eelarvejao lisas.\nAmeti, sealhulgas järelevalvekomitee sekretariaadi ametikohtade loetelu esitatakse komisjoni ametikohtade loetelu lisas.\nKomisjon esitab 2. oktoobriks 2017 Euroopa Parlamendile ja nõukogule hindamisaruande käesoleva määruse kohaldamise kohta. Aruandele lisatakse järelevalvekomitee arvamus ning selles osutatakse, kas on vaja käesolevat määrust muuta.\nMäärus (EÜ) nr 1073/1999 ja määrus (Euratom) nr 1074/1999 tunnistatakse kehtetuks.\nViiteid kehtetuks tunnistatud määrustele käsitatakse viidetena käesolevale määrusele ja neid loetakse vastavalt II lisas esitatud vastavustabelile.\n1. Käesolev määrus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamisele järgneva kuu esimesel päeval.\n2. Käesoleva määruse jõustumise kuupäeval ametis olevate järelevalvekomitee liikmete ametiaja suhtes kohaldatakse artikli 15 lõiget 3. Kohe pärast käesoleva määruse jõustumist valib Euroopa Parlamendi president loosi teel järelevalvekomitee liikmete hulgast kaks liiget, kelle ametiaeg lõpeb erandina artikli 15 lõike 3 esimesest lausest nende ametiaja esimese 36 kuu möödumisel. Kaks uut liiget nimetatakse automaatselt viieks aastaks ametisse lahkuvate liikmete asemele, tuginedes Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 23. jaanuari 2012. aasta otsuse 2012/45/EL, Euratom (millega nimetatakse ametisse Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) järelevalvekomitee liikmed) (13) artikli 1 lõikes 2 esitatud loetelule ning selles esitatud järjekorrale. Need kaks uut liiget on kaks esimest kõnealuses loetelus sisalduvat isikut.\n3. Käesoleva määruse jõustumise kuupäeval ametis oleva peadirektori ametiaja kestuse suhtes kohaldatakse käesoleva määruse artikli 17 lõike 1 kolmandat lauset.\n(1) ELT C 254, 30.8.2011, lk 1.\n(2) Euroopa Parlamendi 20. novembri 2008. aasta seisukoht (ELT C 16 E, 22.1.2010, lk 201) ja nõukogu 25. veebruari 2013. aasta esimese lugemise seisukoht (ELT C 89 E, 27.3.2013, lk 1). Euroopa Parlamendi 3. juuli 2013. aasta seisukoht (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).\n(3) 1999/352/EÜ, ESTÜ, Euratom: komisjoni 28. aprilli 1999. aasta otsus, millega asutatakse Euroopa Pettustevastane Amet (OLAF) (EÜT L 136, 31.5.1999, lk 20).\n(4) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. mai 1999. aasta määrus (EÜ) nr 1073/1999 Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdluste kohta (EÜT L 136, 31.5.1999, lk 1).\n(5) ELT C 202, 18.8.2005, lk 1.\n(6) ELT C 124, 27.4.2011, lk 9.\n(9) EÜT L 56, 4.3.1968, lk 1.\n(11) ELT C 279, 23.9.2011, lk 11.\n(12) EÜT L 136, 31.5.1999, lk 8.\n(13) ELT L 26, 28.1.2012, lk 30.\n(ARTIKLIS 20 OSUTATUD) KEHTETUKS TUNNISTATUD MÄÄRUSED\nEuroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1073/1999\n(EÜT L 136, 31.5.1999, lk 1).\nNõukogu määrus (Euratom) nr 1074/1999\n(EÜT L 136, 31.5.1999, lk 8).\nMäärus (EÜ) nr 1073/1999 ja määrus (Euratom) nr 1074/1999\nArtikli 4 lõike 6 kolmas lõik\nArtikli 4 lõike 6 punkt a\nArtikli 4 lõike 6 punkt b\nArtikli 12 lõike 2 teine lõik\nArtikli 15 lõike 1 kolmas lõik\nArtikli 15 lõike 1 neljas lõik\nArtikli 15 lõike 1 viies lõik\nArtikli 17 lõike 5 kolmas lõik\nArtikli 15 lõige 9\nArtikli 17 lõike 5 esimene lõik\nArtikli 17 lõike 5 teine lõik\nArtikli 12 lõike 4 esimene lause\nArtikli 17 lõike 9 esimene lõik\nArtikli 12 lõike 4 teine lause\nArtikli 17 lõike 9 teine lõik\nKomisjon kinnitab, et amet on teatanud, et ta toimib igal ajal kooskõlas Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolliga nr 7 ning Euroopa Parlamendi liikmete põhimäärusega, austades täielikult liikmete vabadust ja sõltumatust, nagu see on ette nähtud põhimääruse artiklis 2.\nKomisjonil on kavas säilitada praegused volitused, mis annavad Euroopa Pettustevastase Ameti peadirektorile õiguse sätestada ameti siseselt töötajate värbamise tingimused ja üksikasjalik kord, eelkõige seoses lepingute pikkuse ja pikendamisega.\nIga kord kui Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon nimetavad ametisse uue järelevalvekomitee uued liikmed, peaksid nad nimetama ka need liikmed, kes asuvad ametisse järgmisel osalisel asendamisel.


Tartu ülikooli tulevaste tudengite tuleproovil testis oma teadmiseid 966 kõrgharidushuvilist : Õpetajate Leht\nTartu ülikooli tulevaste tudengite tuleproovil testis oma teadmiseid 966 kõrgharidushuvilist\n22. märtsil avas Tartu ülikool kõigile kõrgharidushuvilistele uksed ülikooli õppimisvõimaluste ja tudengieluga tutvumiseks. Erinevalt eelmistest aastatest oli avatud uste päeval Tartus ning teistes maakonnakeskustes võimalik lahendada akadeemilist testi.\n„Meil on hea meel, et võimalust akadeemilist testi märtsis lahendada ning tagada sellega varakult endale koht ülikoolis kasutati nii arvukalt. See näitab, et testi tõstmine kevadesse on kandidaadi seisukohast samm õiges suunas,” sõnas Tartu ülikooli vastuvõtutalituse juhataja Tuuli Kaldma. „Rõõmu teeb kõrge osalusprotsent, vaid kümnendik registreerunutest jättis testile tulemata. Eriti hea meel on meil nende 188 sooritanud üle, keda võime õnnitleda Tartu ülikooli sissesaamise puhul.”\nAkadeemilise testi alusel ülikooli õppekoha taganutest 139 lõpetab sel aasta gümnaasiumi päevases õppes, neli lõpetab täiskasvanute gümnaasiumi, üks kutseõppeasutuse ning 44 on omandanud keskhariduse varem.\nAkadeemilisel testil vähemalt 65-punktise tulemuse saanud on oodatud õppima enamikule Tartu ülikooli bakalaureuseõppekavadele. Õppimisvaliku tegemiseks on neil aega kuni juuni lõpuni, mil tuleb esitada avaldus õppekavale sisseastumiseks. Need, kes said testil vähem kui 65 punkti, on oodatud ülikooli kandideerima riigieksamite ja/või sisseastumiseksamite tulemustega.\nAkadeemiline test viiakse läbi ka juulis kohustusliku sisseastumiseksamina neljal õppekaval. Teistele õppekavadele kandideerimiseks testi suvel sooritada ei saa.


Soomes kasvas investeeringumaht elamuehitusse 22 % - Ehitusuudised\nSoome sisemajanduse kogutoodang kasvas eelmisel aastal 3,1 protsenti, selgus statistikaameti esialgsetest andmetest. Investeeringud elamuehitusse kasvasid mullu 2009. aastaga võrreldes 22,2%.\n2010. aasta viimases kvartalis majanduskasv võrreldes kolmanda kvartaliga kiirenes. SKT oli oktoobrist detsembrini 1,7 protsenti suurem kui juulis-septembris ning 5,2 protsenti suurem kui 2009. aasta viimases kvartalis, vahendas Helsingin Sanomat.\nRiigi tulusid kasvatasid eelmisel aastal kõige rohkem eksport ja eratarbimine. Ekspordi maht kasvas 5,1 protsenti ja eratarbimine 2,6 protsenti. Avaliku sektori tarbimise ja investeeringute kasv jäid üsna tagasihoidlikuks, ulatudes 0,8 protsendini. Eriti hoogsalt suurenesid investeeringud elamuehitusse, kus kasv oli 22,2 protsenti, võrreldes eelmise aastaga.\nSoome impordi maht suurenes mullu 2,6 protsenti. Firmade ettevõtlustulu kasvas eelmisel aastal ligi kolmandiku, ent jäi endiselt oluliselt madalamaks kui rekordaastal 2007.\nMajapidamiste tulud kasvasid eelmisel aastal nominaalselt 3,8 ja reaalselt 2,9 protsenti. Palgatulud kasvasid 1,9 protsenti ja sotsiaaltoetused 4,1 protsenti.\nValitsussektori võlg kasvas eelmisel aastal enam kui 87 miljardi euroni, mis on üle 48 protsendi SKT-st.


Ärinime valimisel tasub olla hoolikas - Raamatupidaja\nÄrinime valimisel tasub olla hoolikas\nÜks esimesi asju äritegevusega alustava ettevõtja jaoks on oma äriühingule sobiva ärinime valimine. Tihtipeale arvatakse, et kui meelepärane nimi on välja valitud, tuleb see vaid registreerida ja nime kasutamine ongi kindlustatud.\nTihti ei mõelda sellele, kas konkreetse ärinime puhul võib esineda ka mingeid riske, mis võivad hakata takistama vastava ärinime all tegutsemist. ehk kas juba on registreeritud mõni identne või sarnane ärinimi. Üks olulisemaid kriteeriume ärinime valikul on ärinime selgesti eristatavus. Seadus nimelt nõuab, et ärinimi peab olema selgesti eristatav teistest Eestis äriregistrisse kantud ärinimedest. Seega juba olemasoleva identse ärinime korral on teise samasuguse ärinime registreerimine välistatud. Seadus nimelt keelab kasutada ärinimes Eestis kaubamärgina kaitstavat sõnalist, tähelist või numbrilist tähist või nende kombinatsiooni ilma vastava kaubamärgiomaniku notariaalselt kinnitatud nõusolekuta. Vastav nõusolek pole vajalik vaid juhul, kui ettevõtja tegutseb tegevusalal, mille suhtes kaubamärk ei ole kaitstud.. See on eriti oluline juhul, kui ettevõtjal on kindel soov avada veebileht, mille domeeninimi kattub tema ärinimega. Domeeninime registreerimine tagab ka selle, et vastavat domeeninime ei kaaperdata eesmärgiga see teatud ärinime või kaubamärki omavale isikule vaheltkasuga hiljem maha müüa. Seega kui soovitud ärinimega kattuvat domeeninime veel registreeritud ei ole, on soovitatav kaaluda koheselt ka vastava domeeninime registreerimist.\nEt vältida võimalikke probleeme ärinime kasutamisel tulevikus, tasub juba ärinime valimisel olla hoolikas ja teha eeltööd. Esmalt tuleb muidugi kontrollida, kas välja valitud nimi on „vaba“\nRiigikohus on asunud seisukohale, et ärinime selgesti eristatavus ei tähenda üksnes seda, et äriühing ei või tegutseda teise äriühinguga identse nime all. Riigikohtu hinnangul ei ole ärinimi selgesti eristatav ka juhul, kui see ei ole küll teise registrisse kantud nimega samane, kuid on sellega eksitavalt sarnane. Seega tasub hoiduda ka mõne varasema registrisse kantud ärinimega sarnaneva ärinime registreerimisest.Isegi kui äriregister sellise ärinime registreerib, võib varasema ärinime omanik nõuda hilisema ärinime kasutamise keelamist, samuti hilisema ärinime kasutamisega temale kui varasema ärinime omanikule tekitatud kahju hüvitamist. Lisaks võib mõne varasema ärinimega või kaubamärgiga sarnaneva ärinime kasutamine olla teatud juhtudel käsitatav kõlvatu konkurentsina, mis vastavalt konkurentsiseadusele on keelatud.Teine oluline aspekt, millega peaks ärinime valimisel arvestama, on soovitud ärinimega identsete või sarnaste kaubamärkide olemasolu kontrollimine.\nSeega kui äriühingu tegevusalad on kattuvad vastava kaubamärgi registreerimisklassidega, tuleb võimlike vaidluste vältimiseks küsida kas kaubamärgiomaniku nõusolekut või valida rohkem erinev ärinimi. Kui olete aga valinud meelepärase ärinime, mida pole registreeritud ei ärinime ega kaubamärgina, siis tasuks kindlasti kaaluda ise ka vastava kaubamärgi registreerimist. Registreeritud kaubamärgi läbi saate oma ärinimele täiendava kaitse.Ärinime valimisel on soovitatav ka kontrollida, kas mõni kolmas isik on registreerinud domeeninime, mis on identne või eksitavalt sarnane teie poolt soovitud ärinimega\nEeltoodut kokkuvõttes tuleks juba ärinime valimisel ja registreerimisel kontrollida kas soovitud ärinimi võib olla eksitavalt sarnane mõne varasema ärinimega, kas soovitud ärinimi on identne või sarnane mõne varasema kaubamärgiga ja kas see võib kattuda mõne olemasoleva domeeninimega.\nAutor: Lemmi Kann, Risto Hübner


Ene Ergma: pooled Eesti professorid on kasutud - Äripäev\nEne Ergma: pooled Eesti professorid on kasutud\nEelmine artikkel: Häkkerid rikkusid uue Sakala veebilehe\nJärgmine artikkel: Valitsus otsustas Hispaania EXPO vahele jätta\nJõulise kõrghariduspoliitilise avalduse teinud riigikogu aseesimees Ene Ergma andis kolmapäeval üheselt mõista, et pooled professorid ei vääri teadlase nime.\nErgma kinnitusel tuleb tõsisemalt suhtuda professorite madalasse tasemesse. “On hästi teada, et pea pooled Eesti professorid produtseerivad teadust vaid iseendale. See tähendab – nad on nähtamatud, neid pole isegi ükski kord tsiteeritud,” lausus Ergma, kirjutas Eesti Päevaleht.\nKas me peame suurendama riigi tellimust sotsiaalteaduste, ärinduse ja õigusteaduse aladele, mis on noorte esimesed õppimiseelistused, arvustas Ergma, muretsedes ka doktoriõppe väikese efektiivsuse pärast. “On arusaamatu, miks võtavad ülikoolid doktorantide juhendamist väga formaalselt,” sõnas ta. “Kuidas on võimalik, et 75 protsenti doktorantidest valib ise doktoritöö teema?”


Talk:KK without K - EIK wiki\nTalk:KK without K\n1 Meeskond „V“ retsensioon meeskond „KK without K“ teenuse kohta – 3.06.2013\n2 Meeskond „V“ retsensioon meeskond „KK without K“ klientrakenduse kohta – 3.06.2013\n3 Meeskond BitByBit Retsensioon - Kliendirakendus\n4 Meeskond BitByBit Retsensioon - Veebiteenus\nMeeskond „V“ retsensioon meeskond „KK without K“ teenuse kohta – 3.06.2013\nMeeskond KK_without_K on võtnud eesmärgiks luua teenus LanParty haldamiseks, kahjuks on teenuse pakkumise eesmärgid wikis väga lühidalt kirjeldatud ning rohkem ei täpsustata. Esmalt tekib kohe küsimus, mis on teenuse skoop, kas vaid kohapeal kohtunike jaoks või ka kasutajate registreerimiseks. Wikis on siiski kirjeldatud kõik teenuse meetodid, millest kahjuks samuti ei loe välja täpsemat skoopi. Teenuse meetodite dokumentatsioonist loeb välja, et teenus võimaldab kasutajate tuvastamist, haldamist, rollihaldust ning samuti mängude, võistluste ja meeskondade haldamist. Dokumentatsioon on hästi struktureeritud.\nTeenuse lähtekoodi uurima asudes ilmneb, et teenuse loomisel on kasutatud Entity Framework kood enne lähenemist ning seega on teenuse ja andmekiht selgelt eraldatud. Andmemudeleid uurides jääb silma, et enamus string väljadel on maksimaalne pikkus määratud, kuid mudelite kood võinuks olla paremini struktureeritud, näiteks klassi atribuudid ning viited eraldada. Lisaks on mudelitel enamjaolt puudu niinimetatud navigeerimisväljad, mis on mingil põhjusel välja kommenteeritud. Samuti ei ole kasutatud laiska väärtustamist ning puudub ka võimalus niiöelda virtuaalseks kustutamiseks, sest puudub kustutamise kuupäeva väli. Andmekihi projektis on kasutusel repositooriumite muster ning iga andmemudeli jaoks on loodud oma repositoorium, mis põhineb baas-repositooriumil. Repositoorimite puhul kasutatakse ka korralikult liideseid. Web API teenuses on kasutatud niinimetatud sõltuvuse süstimise mustrit, täpsemalt siis Ninject nimelist lisa.\nControllerites riivab pisut silma repode rohkus ning nende mitte-konstantne nimetamine. Samuti jääb silma „ContestControlleris“ üksiku Contest objekti pärimisel selle alamobjektide täitmine otse kontrolleris, minu arvamusel oleks selleks olnud õige koht repositoorium, kus oleks saanud asja palju elegantsemalt lahendada. Märkata võib ka, et kontrollerid on peamiselt Visual Studio poolt automaatselt genereeritud ning „DbContext“ asendatud repositooriumitega. Viimane teguviis näitab, et tuntakse Visual Studiot ning keskenduti vajalikule, kuid samas on ka siit tulenevaid kummalisi koodiosi. Näiteks Contest objekti pärimisel päritakse see esmalt repositoorimist ja seejärel täidetakse selle alamobjektid (Games, Teams jms), selles täitmisest edasi on aga kontroll „if(contest == null)“.\n„LoginController“´is on samuti näha, et parooli hashimine, et võrrelda seda andmebaasis oleva hashitud parooliga, on samuti otse kontrolleris ja oleks võinud olla paigutatud repositooriumi. Hea külg asjal on, et paroole üldse hashitakse, seega on nende hoidmise turvalisusele mõeldud. Küll aga tekib küsimus miks ei kasutata .net raamistiku poolt pakutavaid autentimise vahendeid täielikult ära. Kasutatud on küll rollide haldamist, kuid rolle lisada ei ole võimalik ning rollidesse lisamine toimub hetkel kasutajanime alusel : „if (user.UserName != "Karhu") Roles.AddUserToRole(user.UserName, "User"); else Roles.AddUserToRole(user.UserName, "Admin");“. Samuti ei ole teenuse poolel kuskil näha teenuse piiramist vastavalt rollile. Kasutatud on osaliselt ka sisseehitatud kasutajahaldust, kuid samas on kasutajate info dubleeritud ka teenuse autorite poolt genereeritud andmebaasi ja klassidesse.\nTeenuse poolelt on puudu ka turvaline ühendus (sertifikaatidega) ja kasutajate päringute/tegevuste logimine ning sellele vastavalt teenuse kasutamise piiramine. Seetõttu jääb selle osa retsenseerimine puudu. Samuti jääb mitmes kohas silma väljakommenteeritud koodi ning üldine ülesehitus on kohati häiriv. Samas on võimalik Wiki logist välja lugeda, et teenus on välja töötatud enamjaolt 7 päeva jooksul. Mis iganes põhjused autoritel sellele porjektile suhteliselt vähese aja pühendamiseks olid,siis lühikese aja kohta hindaksin ise saavutatut siiski päris heaks, kuid kulunud aega mitte arvestades oleks autoritel veel tükk tööd, et jõuda asjaliku teenuse pakkumiseni.\nMeeskond „V“ retsensioon meeskond „KK without K“ klientrakenduse kohta – 3.06.2013\nMeeskond on loonud WPF rakenduse, mis kasutab nende endi loodud Web API teenust. WPF rakenduses on hea tava kasutada MVVM (Model-View-ViewModel) mustrit, millest on C# programmeerimise aines korduvalt räägitud. Antud WPF rakenduses aga MVVM mustrit järgitud pole, mis on suureks miinuseks.\nRakenduse kihtideks jaotamisest tundub olevat tehtud niipalju, et vaated ja kollektsioonid on pandud eraldi kausta. Esmapilgul jääb arusaamatuks miks kollektsioonide jaoks on tehtud eraldi klassid, kuid lähemal uurimisel selgub, et igale kollektsioonile, antud kaustas, on lisatud üks meetod „CopyFrom“, mis võtab sisendiks „IEnumerable<T>“ tüüpi listi ja tõstab sellest ükshaaval T objektid „ObservableCollection<T>“ tüüpi listi ümber, siinkohal T on kindel tüüp ning iga rakenduses oleva tüübi kohta tundub olevat eraldi kollektsioon. Siinkohal oleks kindlasti võinud kasutada üld-klassi ehk niinimetatud „Generic“ tüüpi. Tagasi põhjuse juurde, miks rakenduse autorid on teinud, siis jääb mulje, et põhjuseks ongi „IEnumerable" tüüpi listi sisu kopeerimine „ObservableCollection“ sisse, millele ei ole vist muud lahendust leitud. Lahenduseks oleks olnud ka märksa lihtsam kood: „ObservableCollection<T> list = new ObservableCollection<T>(Siia IEnumerable tüüpi list);“, mille võib leida kiirelt google abiga.\nLeidnud, et kollektsioonid on tegelikult antud rakenduses üleliigsed siis teine eraldamine ehk vaadete eraldi kausta panemine on igati hea otsus. Vaateid lähemalt uurides selgub, et nende visuaalne pool on üles ehitatud väga korrapäratult, jääb mulje, et elemendid on enamjaolt lihtsalt paika lohistatud ja suurus samuti hiirega paika tõmmatud. Leidub mõni üksik näide StackPanel´i kasutamisest, kuid oleks WPF rakenduse vaate disainimisel oodanud Grid´i kasutamist. Antud juhul on sellise XAML koodi tulemusel disaini muutmine tulevikus kohmakas ning aeganõudev. Positiivse poole pealt, vaadetes on kasutatud sidumist ehk „Binding“. Lisaks vaadete kaustas olevatele vaadetele on veel põhivaated. Põhivaates on näha taas sidumise kasutamist, kuid jällegi on XAML elementidest alakasutatud Grid võimekust ning selle asemel pistetud elemendid StackPaneli sisse. Autorid on kasutanud erinevate vaadete jaoks TabControl elementi mille tulemusel on kõikide vaadete kood ühes XAML failis. Koodi parema loetavuse mõttes oleks võinud iga vaate koodi tõsta siiski eraldi faili ja TabControl elemendis neile viidata. Põhivaated on samuti dubleeritud, eraldi vaatefail tavakasutaja ja administraatori jaoks. Siinkohal oleks võinud kindlasti mõelda koodi taaskasutuse peale, kuid mingil põhjusel on autorid läinud teist teed.\nVaadates teenusega suhtlemist, siis positiivne on, et on kasutatud baasaadressi lisamist ning koodis kutsutakse välja vaid kindel kontroller, mitte ei trükita igalpool täispikka aadressi. Ebamugav on aga vaadata vaadetes korduva struktuuriga proovi-püüa ehk „Try-Catch“ lauset, mille oleks võinud kindlasti viia eraldi meetodite klassi ning ehk isegi kasutada „Generic“ tüüpi, et koodi taaskasutada.\nRakendust käivitades ja natuke testides ilmneb, et mõnes kohas on tehtud ka kontrollid, et rakendus kokku ei jookseks. Näiteks antakse veateadet, kui üritatakse ühtki mängu valimata mängu redigeerima hakata. Kuid kahjuks ei ole veahaldusega ning veateadetega eriti kaugele jõutud. Rakendust natuke uurides tekib probleeme mängu lisamisega, sest mängu lisamiseks on tarvis valida ka mängu žanr, kuid viimast ei ole võimalik rakenduses endas lisada või vähemalt minul ei õnnestunud antud kohta leida. Žanri taha jääb kinni mängu lisamine, viimase puudumisel takerdub ka võistluse loomine ning nende kahe puudumisel ei ole ka meeskondadel mingit mõtet.\nKokkuvõttes on tegemist kasutuskõlbmatu rakendusega, milles on küll võimalik autorite endi poolt loodud teenust kasutatud, kuid mitte täisväärtuslikult. Kood on rakenduses samuti halvasti loetav, sest puudub korralik struktuur. Oodates retsenseerimisest ka millegi uue õppimist, siis antud juhul pidin kahjuks pettuma.\nMeeskond BitByBit Retsensioon - Kliendirakendus\nTegemist on projektiga, mille eesmärk oli luua rakendus, mida saaks kasutada LAN party haldamiseks. Solutioni esmasel käivitamisel tekkis üks viga. Nimelit ei leidnud projekt faili “MvcApplication3.csproj”. Tundub, et kaustas “MvcApplication3” oli antud fail hoopis nimega “MvcAPI.csproj”. Tegemist on tähtsa osaga projektis, kuna ilma selleta ei ole võimalik isegi sisse logida rakendusse. Rename’ga sai see probleem lahendatud.\nKliendirakendusel on sisselogimis/registreerimis aken. Välimuse poole peale oleks ehk võidud rohkem vaeva näha. Esmapilguga jätab disain natuke nõrkavõitu mulje. Ebamugavust tekitas ka “Username” ja “Password” lahtritega. Tag’ide (või mõne muu viisi) asemel on antud lahtrid märgistatud nii, et nende sisse on kirjutatud vastavalt “username” ja “password”. Ebamugavus kujuneb just sellest, et vajutades lahtri peale ei kao selle esialgne väärust ära ning selle peab use manuaalselt ära kustutama.\nTeine pisikene apsakas, mida oli kiirelt märgata oli teate “Logging in...” puhul. Juhul, kui teenusega ühendamisel tekib viga tuleb pop-up veateade “An error occured while sending the request.” Peale “OK” vajutamist aga jääb “Logging in...” teade siiski alles.\nRegistreerumisel tekkisid sammuti kummalisi erroreid. Ühel juhul tuli exception muutuja “User” kohta ja teisel pop-up error: “Response status code does not indicate success: 500 (Internal Server Error)”. Kuigi mõlemal juhul tundus registreerimine olevat edukas, kuna need kasutajad siiski loodi.\nSisse logides avaneb LanParty haldus leht, kus on võimalik hallata käesolevaid mänge, kasutajaid ja teha meeskondi. Siinkohal mainiks ka, et välimuse poole pealt jääb natuke väheks. Mõne koha peal on nuppude positsioonid ja suurused natuke paigast ära.\nKuigi suurim probleem tundub olevad just veahaldusega.. Näiteks kui vajutada “Details” nupule (nii teams, kui ka contests tab’ides) samal ajal, kui list on tühi, tekib nullpointer exception. Meeskondade tab’i alt vajutades “add team” peale tekib nupppointer exception, kui meeskondade list on tühi ja proovin lisada “tühja” meeskonda.\nSiinkohal tekib ka küsimus, et kas antud rakendus on pigem mõeldud LanParty “juhile” mängude, teamide ja võistluste haldamiseks või tavakasutajale. Küsimus tekib, kuna “Users” tab’i alt on kõikide kasutajatega võimalik teiste kasutajate informatsiooni muuta vabalt. Seega tekib segadus, et miks on vaja üldse eraldi paroole ja sisselogimist igale kasutajale, kui kõik kasutajad võivad teiste kasutajate andmeid vabalt muuta.\nProjekt iseesenest on väga huvitava ideega, kuid antud seisus ei ole just väga kasutuskõlblik.\nMeeskond BitByBit Retsensioon - Veebiteenus\nKoodi struktuur ja ülessehitus tunduvad olevad üpriski aksepteeritavad. Problemaatiline tundub olevat aga Vewis’i all AddGameWindow.xaml’is olev funktsioon “public async void AddTeamToContest(object sender, RoutedEventArgs e)”, mis peaks tegelema meeskondade lisamisega võistlustesse.. Nimelt, kui kliendirakenduses proovida lisada mingit meeskonda “Contests” alla, siis ilmneb nullpointer exception. “private async void GetSpecificTeam(object sender, RoutedEventArgs e)”” meetodis (mille ülesanne on teha päringuid meeskondades olevate isikute kohta) tekib sammuti exception kui proovida “detailse” vaadata samal ajal, kui ei ole meeskonda selekteeritud. Seega võib järeldada, et veahaldus on üpriski poolik.\nAntud probleemi põhjuseks tundub olevat see, et ei kontrollita nullpointerexceptioni tekkimist. Kuigi try-catch’i kasutatakse paljude erinevate vigade haldamiseks tundub olevat nullpointerexceptioni kontroll puudu.\nAutentimise poolt tooks välja ka paar puudulikust. Kuigi proolida on hashitud (mis kiindlasti tõstab ka turvalisust) ei ole rakendatud enamus .Net raamistiku poolt antud võimalusi. Lisaks ei kasutata turvalist ühendust. Samas kui tegu on ainult LanParty haldamiseks thetud aplikatsiooniga, siis tõenäoliselt ei ole autentimine ja üleüldine turvalisus väga olulised. Eriti arvestades, et kõik kasutajad mõnes mõttes käituvad nagu adminnid.\nKokkuvõtteks ütleksin, et kuigi tegu on huvitava programmiga, millel võivad potensiaalselt olla välga pallju huvitavaid rakendusi, on põhi probleemideks just pooleli veahaldus, kehv disain / välimus ja puudulik rollihaldus kasutajate vahel.\nRetrieved from "https://wiki.itcollege.ee/index.php?title=Talk:KK_without_K&oldid=63957"\nThis page was last edited on 5 June 2013, at 16:00.


“Igat tamme siin kaitstakse ja kivirahnule tehakse sanitaarkaitseala, aga kõige tähtsam, mis meil on vaja – vesi, sellele ei ole praktiliselt mingeid kaitsealasid tehtud,” ütles Oma Saarele möödunud suvel Keskkonnainvesteeringute Keskuse rahastamisel valminud töö autor Mati Salu.\nKuressaare ühisveevarustus kasutab Kuressaare, Tõlli-Ansi ja Unimäe veehaarete põhjavett.\nOma töös teeb Salu ettepaneku moodustada Tõlli-Ansi veehaarde põhjavee kaitseks kas 773 ha või 672 ha suurune veehoiuala ja Unimäe veehaaredel kas 119 ha või 65 ha suurune hoiuala. Mõlema veehaar-de varud on praegu reostuse eest nõrgalt kaitstud.\nLähtuvalt ekspertide hinnangutest teeb AS-i Maves töö ettepaneku veehoiualadel sisse viia mitmed piirangud, millest peamine keelustab kinnisturaamatusse kantud katastriüksuste maakasutuse sihtotstarbe muutmise. Maakatastrisse mittekantud ja sihtotstarvet veel mitte omavad maatükid tuleb aga jätta roheliseks alaks või anda neile kaitsealuse maa sihtotstarve.\nLisaks tuleb põllumajandustootjatel järgida mahepõllumajanduse põhimõtteid, mis ei koormaks maad liigselt väetiste ega mürkkemikaalidega.\nKeskkonnaameti Hiiu–Lääne–Saare regiooni vee spetsialist Melika Paljak on seisukohal, et veehoiuala piirid ja majandustegevuse piirangute olemus kajastuks ka Kaarma valla üldplaneeringul. AS Kuressaare Veevärk kui veehaarde valdaja peab püüdma sõlmida kinnistuomanikega lepingud, kus on fikseeritud kinnistul oleva veehoiuala suurus ja seal kehtestatavad piirangud.\nKitsenduste seadmise puhul maale oleks Paljaku hinnangul korrektne, kui need lepingud on notariaalselt tõestatud ning kantakse koos kirjeldusega servituutidena kinnisturaamatusse, sest maaomanike vahetuse puhul lähevad lepingus fikseeritud kitsendused üle järgmisele omanikule.\nAruande koostaja seisukohast ei too Unimäe ja Tõlli-Ansi veehoiualade moodustamine kohaliku majanduse arengule olulist negatiivset mõju. Valdavalt on tegemist eramaadega, kus hetkel majandustegevust ei toimu, kuid maaomanike soovid võivad aegade jooksul muutuda ning tekitada siis probleeme. Praegu paikneb veehoiuala piirkonnas viis loomakasvatuse ja põlluharimisega tegelevat majapidamist, kus loomade arv ei ole suur.\nLepingute sõlmimine on hakanud venima\nTõlli-Ansi ja Unimäe veehaarete võimaliku reostusohu piir määrati esimest korda juba 1997. aastal veehaarete sanitaarkaitseala projektis. Uuesti tõstatati veekaitsenõuete teema 2006. aastal valminud läänesaarte alamvesikonna veemajanduskavas.\nKõigele vaatamata ei ole Kuressaare Veevärk veehoiualale jäävate kinnistuomanikega veel läbirääkimisi lepingu sõlmimiseks alustanud. AS-i Maves uurimistöö autor Mati Salu hinnangul võib vee-ettevõtte passiivsuse põhjus olla selles, et kinnistuomanikele piirangute kohaldamine on väga ebamugav tegevus.\nAS-i Kuressaare Veevärk juhatuse liige Ain Saaremäel ütles Oma Saarele, et ettevõte on maakondliku toruprojektiga praegu nii hõivatud, et pole lihtsalt aega veehoiuala lepingutega tegeleda. “Idee ei ole seal mingeid täiendavaid piiranguid kehtestada, vaid inimestega läbi rääkida ja nendele teada anda, et kõik see, mida ja kuidas nad teevad, mõjutab ka põhjavett,” rääkis Saaremäel.\n“Kõigepealt räägime inimestega, teavitame neid ja kui see neile sobib, siis me sõlmime iga maaomanikuga koostöökokkuleppe, kus määratakse ära, millised tegevused võivad veehaaret kahjustada.”\nSaaremäeli sõnul vee-ettevõte kedagi kohtuga hirmutada ei taha. “See pole nüüd see protsess, et me peaksime kohe vastuseisu hakkama otsima ja kõigiga rinnutsi kohtusse vaidlema minema,” märkis Saaremäel. Ta lisas, et ühe konsultatsioonifirma koostatud dokument ei saa olla kellelegi kohustuslik, piirangute aluseks saab olla kohaliku omavalitsuse üldplaneering või teemaplaneering.\nTeataval määral eraldi teema on maaomanike teavitamine veehaarete 200 meetri sanitaarkaitseala olemasolust ja seal vajalike veeseadusest tulenevate piirangute kohaldamisest. Möödunud aasta lõpul AS Kuressaare Veevärk väljastatud vee erikasutusloas soovis keskkonnaamet, et piiranguid sisaldavad lepingud veehaarde sanitaarkaitseala maaomanikega peavad olema sõlmitud juba 2009. aasta veebruariks. Lepinguid aga sõlmitud pole.


Elu24 loosis ühele õnnelikule ägeda kella! DJ Widenski esitleb 20 tegutsemisaasta puhul erilist G-Shock käekella - Staarid - Elu24 - Eesti kõige menukam veebitabloid\nElu24 loosis ühele õnnelikule ägeda kella! DJ Widenski esitleb 20 tegutsemisaasta puhul erilist G-Shock käekella\nDJ Widenski, kodanikunimega Andrius Videnski, tähistab 7. mail toimuval Disco Tallinn peol oma 20-ndat juubelit DJ´na ning esitleb selleks puhuks kuulsa kellafirma Casio G-Shock poolt toodetud käekella „DJ Widenski Limited Edition”. Elu24 loosis kella välja ühele õnnelikule!\nWidenski on kuulsa Jaapani kellafirmaga Casio G-Shock reklaamialast koostööd teinud juba aastaid, kuid seekordne projekt on eriline ja Eestis ainulaadne – juubeli auks otsustati koostöös artistiga toota piiratud kogus, vaid 50 eksemplari G-Shock – DJ Widenski Limited Edition käekelli. Kellal võib näha Widenski logo ning vastavalt on bränditud ka spetsiaalne kinkekott. Antud projekt toimub koostöös ametliku Casio kellade maaletoojaga, kellele kuuluvad “GoldWatch” kauplused ja kust leiab suurima G-Shock kellade valiku Eestis.\nWidenski on 20 aasta jooksul esinenud ligi 1200 peol, mänginud enam kui 25 riigis üle kogu Euroopa, Aasia, Austraalia ja USA, esinenud näiteks superklubides Pacha (Ibiza), Turnmills (London), Vogue (Pariis), Alumbra (Melbourne), Tunnel (San Francisco), Seduction (Phuket), StereoLab (Singapur). Samuti veab ta aastaid artistide agentuuri Macadam Music, kuulub põneva projekti E-Orkester koosseisu ning on üks populaarse pidudesarja Disco Tallinn korraldajatest.\nJuubeli tähistamine ning käekella G-Shock – DJ Widenski limited edition esitlus toimub laupäeval, 7. mail teater NO99 kohvikus ja ülemises fuajees, kui peo Disco Tallinn raames tuleb esinema disco ja house muusika tipp-DJ Joey Negro Inglismaalt.\nElu24 loosis erilise käekella välja ühele õnnelikule! Palju õnne, võitjaks osutus Madis ning tema meilboksis on õnnitluskiri ning juhend, kuidas kella kätte saada!


LAKi konsultandid hakkavad Lihulas käima kahe nädala tagant | Lihula Teataja\nTäna ennelõunal olid Lihula mõisa muuseumi ruumid Läänemaa Arenduskeskuse nõustajate päralt. Tasuta nõu andsid ettevõtluskonsultant Kersti Palmiste ja MTÜ konsultant Tiina Ojamäe. Kuna teenus osutus üle ootuste populaarseks, hakkavad konsultandid Lihulas käima regulaarselt.\nEttevõtluskonsultandil Kersti Palmistel olid täna vahemikus 9-12 kõik ajad broneeritud (kokku käis 5 inimest) ning ka mittetulundussektori nõustaja Tiina Ojamäe jutule oli huvilisi.\nSellest tingituna lepiti kokku järgmised tasuta nõustamise päevad ning konsultandid panid paika kaks järgmist aega, mil nad Lihulasse tulevad. Nendeks kuupäevadeks on 3. ja 17. veebruar kell 9-12.\n“See ei pea tingimata olema konkreetne äriplaan või MTÜ mõte. Vabalt võib olla ka see, et tuleb kamp inimesi, kellel on lihtsalt mingi arendusidee või mingi muu hea mõte, mida arutada ning mille osas nõus küsida,” julgustasid konsultandid, kes jäid oma tänase Lihula päevaga igati rahule.\nKuna ettevõtluskonsultant Kersti Palmiste jutule pääsemiseks on juba praegu ka 3. veebruariks peaaegu kõik ajad täis, paluvad nad enda tulekust kindlasti eelnevalt märku anda: kersti@lak.ee, tel 510 5141 (Kersti Palmiste, ettevõtluskonsultant) või tiina@lak.ee, tel 56352591 (Tiina Ojamäe, MTÜ konsultant).


Eesti parima teenindusega sideettevõte on Tele2, selgus värskest uuringufirma Dive poolt korraldatud sõltumatust testostude-põhisest uuringust.\nUuringufirma Dive avaldas äsja iga-aastase teeninduskvaliteedi uuringu tulemused, mille kohaselt pakub Eesti sideettevõtete seas parimat teenindust Tele2. Ettevõtte edumaa konkurentide ees on märkimisväärne – Tele2 puhul sai teeninduskogemus hindeks 89,65%, Elisa tulemuseks oli 67,89% ning viimasel kohal on Telia, mille teeninduskogemust hinnati 65,65% vääriliseks. Uuring viidi läbi testostude (mystery shopping) meetodit kasutades. Testkliendid külastasid kolme sideettevõtte esindusi suuremates Eesti linnades – Tallinnas, Tartus, Pärnus, Narvas ja Viljandis. Külastati iga sideettevõtte kümmet esindust, mille käigus pöördusid testijad teenindajate poole sooviga soetada endale uus telefon.\nParimat teenindust saavad pakkuda parimad inimesed\n“Tele2 eesmärk on pakkuda parimat teeninduskogemust Eestis. Nii Dive uuringu tulemus kui ka enim soovitatud sideettevõtte tiitel on selge märk sellest, et oleme valinud õige lähenemise,” sõnab Tele2 müügidirektor Aare Uusjärv. “Mõned võivad meid pidada pöörasteks – meis on kaheldud, sest tihti arvatakse, et peale toimiva teenuse ei ole klientidel midagi tarvis. Tele2s oleme veendunud, et on: inimesed vajavad, et neid märgataks ja kuulataks, et nende väljakutsetesse suhtutakse kire, mitte tülpimusega.”\nUusjärv selgitab, et ettevõtted peavad senisest rohkem panustama oma inimestesse, sest parimat teenindust saavad pakkuda parimad inimesed. “Tele2s keskendume inimeste terviklikule arendamisele. Meie inimeste arengut toetavad igapäevaselt klienditeeninduse guru ja müügitreener ning kaasame oma tegevustesse Eesti parimaid teeninduseksperte nagu Elina ja Alar Ojastu ning Rain Tunger. Ammu on möödas need ajad, kus hea teenindus tähendab seda, et teenindaja tunneb toodet ning oskab seda kliendile müüa. Ennekõike peab teenindaja tundma ennast, oma tugevusi ja nõrkusi ning seejärel on võimalik teadlikult kuulata ning nõustada klienti ja pakkuda kliendi ootustele vastavat teenindust."\nTele2 – tugev tõusja\nTele2 on teinud teeninduskvaliteedis ühe aastaga tugeva tõusu. Dive uuring mõõdab kaheksat kategooriat, esmakohtumisest lisamüügioskusteni, ümbrusest kontakti lõpetamiseni. Võrreldes 2020. aastaga on Tele2 tulemused tõusnud enamikus kategooriates. „Eriti tugevana paistavad meie puhul silma suhtlemisoskus (100%), võimaluste ja lahenduste pakkumisele antud hinne (98,5%) ning esindusse siseneva kliendi märkamine ja vastuvõtt (96,6%),“ selgitab Uusjärv. Võrreldes eelmise aastaga on kõige enam tugevnenud Tele2 teenindajate lisamüügioskused – selle kategooria tulemus kasvas 42 punkti võrra. „Lisamüügioskuste kasv näitab, et oskame järjest paremini vaadata oma klienti kui tervikut: mõista tema vajadusi, leida igaühele parimad lahendused ning tutvustada teenuseid, mis teevad elu lihtsamaks ja paremaks, ent millega meie kliendid veel kursis ei ole,“ rõhutab Uusjärv.\n„Dive uuringu tulemus on kõrvust tõstev hinnang senisele tööle, ent kindlasti ei kavatse me loorberitele puhkama jääda ja pingutame, et meie kliendid tunneksid end hoituna,“ rõhutab Uusjärv. „Tele2 pingutab edasi selle nimel, et meie inimesed tunneksid ennast hästi, saaksid areneda ja seeläbi säravate silmadega tööl käia. Meie oma inimeste heaolust algab kõik.“


Parimad hotellid ja peatuspaigad sihtkoha San Savino, Itaalia läheduses\nparimat hotelli sihtkohas San Savino\nKas otsite midagi ülihead? Arvustajatele meeldis San Savino väga!\nReisid sihtkohta San Savino tööasjus?\n7 majutusasutust sihtkohas San Savino\nOtsite pakkumisi sihtkohas San Savino? Vaadake hindu ja majutust:\nParim pakkumine — Tänaseks 16. dets — 17. dets Selleks nädalavahetuseks 22. dets — 24. dets\nSihtkoha San Savino lähedal\nPodere Monte Petreto See on eelistatud majutusasutus. Seal pakutakse suurepärast teenindust, väga head hinna ja kvaliteedi suhet ning Booking.com'i külastajad on sellele ülihäid arvustusi jätnud. Nad maksavad selles programmis osalemise eest Booking.com'ile veidi rohkem. See on eelistatud majutusasutus. Seal pakutakse suurepärast teenindust, väga head hinna ja kvaliteedi suhet ning Booking.com'i külastajad on sellele ülihäid arvustusi jätnud. Nad maksavad selles programmis osalemise eest Booking.com'ile veidi rohkem.\nPopulaarsed hotellid sihtkohas San Savino\nÜmbruskonnas ja läheduses: San Savino\nCortona 25,2 km kaugusel\nAssisi 34,5 km kaugusel\nPerugia 16 km kaugusel\nArezzo 47,1 km kaugusel\nMontepulciano 33,4 km kaugusel\nOrvieto 43,7 km kaugusel\nChianciano Terme 31,4 km kaugusel\nFoligno 44,7 km kaugusel\nCastiglione del Lago 12,1 km kaugusel\nPienza 41,7 km kaugusel\nMagione 4,2 km kaugusel\nCorciano 8,2 km kaugusel\nSan Feliciano 2,4 km kaugusel\nTorricella 6 km kaugusel\nSant Arcangelo 3,6 km kaugusel\nMonte del Lago 5 km kaugusel\nAgello 5,5 km kaugusel\nMuserale 8,8 km kaugusel\nMontemelino 1 km kaugusel\nSan Valentino di Villa 6,8 km kaugusel\nPerugia San Francesco d'Assisi – Umbria rahvusvaheline lennujaam (PEG) 25,3 km\nHotellid: San Savino\nSäästke sihtkohas San Savino kuni 50%


Presskoristid jms teenused, tooted, konsultatsioonid\nJuhatuse liige tegutseb aktiivselt 3-s ettevõttes, mis tegid 2021 aasta III kvartalis kokku käivet 9 339 €.\nRÕKAPUU OÜ: Tegevuslugu 28.11.2021\nRÕKAPUU OÜ alustas peaaegu 6 aastat tagasi, mil juhatuse liige U. V. selle asutas, omades selleks ajaks ettevõtluskogemust ligikaudu 17 aastat. RÕKAPUU OÜ valdkond on taimekasvatuse abitegevused. Samas valdkonnas (EMTAK 01611) on tegutsevaid ettevõtteid 2021 aasta seisuga kokku 733 tükki, kes annavad tööd kokku 3707-le inimesele ja kogu valdkonna 2021...\nPÄRNUMAA LOODUSMÄLESTISTE SA: Tegevuslugu 28.10.2021\nPÄRNUMAA LOODUSMÄLESTISTE SA alustas peaaegu 23 aastat tagasi, mil juhatuse liige E. V. selle asutas, kes alles alustas ettevõtlusega. PÄRNUMAA LOODUSMÄLESTISTE SA valdkond on muude organisatsioonide tegevus. Samas valdkonnas (EMTAK 949) on tegutsevaid ettevõtteid 2021 aasta seisuga kokku 318 tükki, kes annavad tööd kokku 1153-le inimesele ja kogu valdkonna 2021...\nURMAS VAHUR FIE: Tegevuslugu 27.10.2021\nURMAS VAHUR FIE alustas peaaegu 22 aastat tagasi, mil juhatuse liige U. V. selle asutas, omades selleks ajaks ettevõtluskogemust ligikaudu 1 aastat. URMAS VAHUR FIE valdkond on loomakasvatuse abitegevused. Samas valdkonnas (EMTAK 01621) on tegutsevaid ettevõtteid 2021 aasta seisuga kokku 237 tükki, kes annavad tööd kokku 1151-le inimesele ja kogu valdkonna 2021...\nEttevõtted deklareerisid - riiklikult tasutud maksud 1 462 €, tööjõumaksud 0 € ja maksustatav käive 9 339 €.\nTelefon (+372) 53476454\nKäibed kokku (2021) 15 687 €\nBilansimaht (2021) 383 647 €\nPÄRNUMAA LOODUSMÄLESTISTE SA Juhatuse liige Logi sisse\nRÕKAPUU OÜ Juhatuse liige Logi sisse\nURMAS VAHUR FIE Füüsilisest isikust ettevõtja Logi sisse\nRÕKAPUU OÜ Logi sisse


Pannide materjalidest ja põhjakujust | GrillSymbol Eesti | GrillSymbol\nTihti küsitakse, mis vahe on teras-, roostevabal- ja malmpannil? Mis vahe on siledapõhjalisel pannil võrreldes wok-panniga? Või miks meie siledapõhjalistel pannidel on kõrgem äär võrreldes muude tootjate madala äärega pannidega?\nKlassikaline, väga heade küpsetusomadustega pann. Vajab sissepõletamist ning mõningast hooldust. Peale igakordset küpsetamist on soovitatav pann puhastada ning kanda pannile kerge õlikiht välitimaks roostetamist, seda eriti, kui panni hoitakse niisketes tingimustes. Kestab aastakümneid.\nRoostevabast teasest pann: INOX (inoxidable)\nRoostevabast terasest pannil on mitmed eelised teraspanni ees. Lihtne puhastada ja hooldada. Läheb väga kiirelt kuumaks. Küpsetamisel tuleb jälgida, et kuumus liiga kõrgeks ei läheks ning küpsetamisel peab lisama rohkem õli kui teraspannile. Samas võimaldab roostevabast pann paremini hautatud toitude valmistamist (teraspann võib anda toidule värvi või maitset, kui sissepõletatud kiht lahti liguneb). Lisaks, mitte vähe oluline- roostevabast terasest pann säilitab alati oma särava välimuse!\nMalmpanni küpsetusomadused on parimad. Seda tänu sellele, et malmpannide põhja paksus on suurem, kui teistel materjalidel. Samas võib see olla käsitlemisel ka miinuseks, sest pann kaalub palju. Näiteks 50 cm ja suuremad malmpannid võivad kaaluda 20-40 kg. Sama suurusega teras- ning roostevabast terasest pannide kaal on suurusjärgus max 10 kg.\nSiledapõhjalised kõrge äärega pannid:\nKõrge äärega siledapõhjalised pannid võimaldavad lisaks praadimisele ka küpsetamist, hautamist ja keetmist. Sobivad enamike toitude valmistamiseks. Rasv või muu vedelik valgub pannil ühtlaselt ning toidu valmistamiseks saab kasutada panni põhja terves ulatuses. Madala äärega pannide miinuseks on see, et need võimaldavad ainult praadimist, lisaks tuleb toidu segamisel ettevaatlik olla, et seda mitte üle ääre ajada.\nAasiapäraste toitude valmistamiseks on WOK-pann ideaalne. Woki kumer põhjakuju võimaldab toitu kiirelt segada. Samas saab ka nõgusal wokil valmistada erinevaid suppe. Lisaks saab wok-panni tänu sügavusele kasutada ka fritüürina.