Teise tantsumaratoni kokkuvõte ja muljed - TANTSUKUUKIRI - TANTSUKUUKIRI\nTeise tantsumaratoni kokkuvõte ja muljed\nTantsumaratoni projektijuht ja tantsu-uurija\nLubadus lennataNoore kunstniku dilemmad hallis argipäevas\nMöödunud aasta 29. detsembril toimus Sõltumatu Tantsu Laval teine Eesti Liikumispuudega Inimeste Liidu (ELIL) ja Sõltumatu Tantsu Lava koostöös korraldatud heategevuslik tantsumaraton. Sel korral kogusime raha selleks, et liikumispuudega noored saaksid külastada spetsiaalselt neile välja ehitatud rehabilitatsioonikeskust, kus asub ka abivahenditega (raami, ratastooliga) ligipääsetavate masinatega jõusaal. Tantsijaid-osalejaid oli sel korral ligi 50, lisaks osalesid taas muusikud ja DJ-d ning päeva jooksul käisid kaasa elamas, tantsimas ning niisama uudistamas pealtvaatajad igast vanuseastmest. Toetajate ja kaasaelajate abiga kogunes toetussummaks täpselt 500 eurot, mis katab 100 külastuskorda ELIL-i rehabilitatsioonikeskuses. Summa kogunes lausa kümme korda suuremaks võrreldes eelmise tantsumaratoni annetustega. Positiivne areng oli ka osalejate suurem arv: eelmisel korral osales 37 tantsijat.\nKui üle-eelmisel aastal esimest korda toimunud maraton andis signaali, et sellise sündmuse vastu on nii tantsumaastikul kui ka laiemas avalikkuses piisav huvi, siis seekordne maraton tõi tõepoolest kokku nii tantsuprofessionaalid, erinevate tantsustiilide harrastajad kui ka liikumispuudega osalejad. Ehk sai teoks see, mida olime lootnud juba eelmisel korral. Sel aastal oli äärmiselt positiivne asjaolu, et maratonile tulid tantsima ka vaimupuudega huvilised.\nTantsumaraton kui sotsiaalse võrdsuse platvorm\nJuba sellise olukorra ja ruumi loomine, kus võrdsetel alustel saavad tantsida kõik, olenemata oma füüsilisest vormist ja kehalisest ettevalmistusest ning kus valitseb toetav ja kaasav meeleolu, on siinsel kultuurimaastikul haruldane. Nagu selgus enne maratoni Müürilehele tehtud intervjuust mõlemal maratonil osalenud Helen Bokmanniga, kes töötab mainitud rehabilitatsioonikeskuses ning liigub ka ise ratastoolis, ei olegi liikumispuudega ja erivajadusega inimestel kuigipalju võimalusi tantsimas käia ning need võimalused tähendavad ka seda, et tantsitakse üksnes teiste liikumispuudega inimeste seltsis. Nii saime kinnitust, et tantsumaratonitaolise, erineva võimekuse ja liikumisstiiliga inimestele võrdset osalemisvõimalust ja avatust pakkuva sündmuse järele on selge vajadus.\nÜhelt poolt ongi tantsumaraton sotsiaalse loomuga algatus, mis soovib pöörata laiema avalikkuse tähelepanu liikumispuudega inimeste olukorrale ja positsioonile ühiskonnas. Sestap keskendusime ka kommunikatsioonis sisulisele infole: et teavitada inimesi liikumispuudega inimeste olukorrast ning et mõneti paradoksaalsel kombel just liikumisega – tantsimisega – sellele tähelepanu pöörata ja inimesi sel teemal mõtlema ärgitada. Nõnda mõtlesime välja idee, et tantsumaraton võiks seostuda ühiskondliku vastupanuga, nagu tantsumaratoni tekkeajal 1930. aastate suure depressiooni aegses USA-s, ning et meelsuse näitamine ei pea olema alati millegi vastu. Meelsust ja meelt avaldada, hea eesmärgi eest seista võib tegelikult ka liikudes ning miks mitte tantsides, kasutades tantsu kui vaba eneseväljenduse vormi.\nTantsustiile ja tantsijaid ühendav sündmus\nTeisest küljest on tegu tantsu populariseeriva ja erinevate tantsustiilide esindajaid kokku toova sündmusega. Selleks kaasasime sel aastal koostööpartneritena Eesti Breiktantsu Liidu, tantsustuudio Tantspiratsiooni ning Eesti Rahvamuusika ja Rahvatantsu Seltsi. Meie eesmärk oli koguda maratoniks Sõltumatu Tantsu Lava saali võimalikult mitmekesise taustaga tantsijaid, et neil oleks ka üksteist vaadates ja üksteisega koos tantsides midagi õppida. Ka kohtunikud valisime sama printsiipi järgides: et esindatud oleksid erinevad tantsustiilid ja esteetikad ning et auhindamine oleks tänu sellele võimalikult objektiivne. Kohtunikud olid Sõltumatu Tantsu Lava poolt koreograaf ja tantsuõpetaja Raho Aadla, tantsija ja treener Amanda Hermiine Künnapas stuudiost Tantspiratsioon, breiktantsija ja treener Dmitri Teras Eesti Breiktantsu Liidust ning rahvatantsuõpetajad Janne Kuuskla ja Urmas Laigna Eesti Rahvamuusika ja Rahvatantsu Seltsist. Kohtunikud hindasid maratonikogemust kui väga huvitavat ja meeleolukat ning osa andis ka isiklikku tagasisidet.\nAmanda Hermiine Künnapas võrdles oma kogemust eelmise aastaga. „Minul oli sel aastal äärmiselt huvitav olla kohtuniku rollis, sest oli olemas võrdluspilt eelmise aastaga, kui olin ise üks osalejatest. Esiteks oli meeldiv näha, et inimesi oli võrreldes eelmise aastaga rohkem. Ei jäänud ka muljet, et maratonist võtaksid osa ainult noored inimesed. Inimesi oli igast vanusegrupist ja kõik nautisid koos olemist. Ma isiklikult ei oleks uskunud, et nii palju osalejaid lõpuni välja ehk 12 tundi tantsida suudab.“\nUrmas Laigna kommenteeris: “Väga huvitav oli see meie kui rahvatantsuõpetajate ja rahvatantsumaailmas tegutsevate inimeste jaoks – saime oma tavapärasest keskkonnast ja kontekstist eemale ja huvitavat vaheldust.”\nJanne Kuuskla usub, et tantsumaraton avardas tema vaadet mitmes mõttes. “See rõõm, mida tantsijad endas kaasa tõid oma liikumise, jagamise, loomisega – see andis päevale väga lendleva olemise. Meeldiv oli näha, kui palju meesterahvaid osales ja tundis iseendast ja oma kehast ja liikumisest rõõmu, kuna igapäevaselt ei näe ma poistes sellist tantsurõõmu, vähesed julgevad öelda, et neile meeldib tantsida. Ja kui paljud valisid tantsida lõpuni välja! Meeldejäävad olid kõik tantsupõrandal olnud. Terve päev muusika sees olla ja veel üsna valju muusika sees olla – see ei väsitanud, ehkki õhtupoole mängitud muusika valju bassiga pani mind rohkem muusikat märkama.”\nUued formaadid ja kontekstimuutus\nTantsumaratonil katsetasime sel korral ka battle’i-formaati, mis on muidu omane tänavatantsule ja sealsele võistluskultuurile. Maratoni viimaseks tunniks tantsima jäänud osalejad tantsisid viimase tunni 1 vs 1 battle’ite vormis, kus igast paarist sai järgmisse vooru edasi 1 osaleja. Nõnda tantsiti mitu vooru, kus kohtunikud hääletasid oma hinnangul tugevama ja omanäolisema osaleja poolt. Lõpuks jäi alles maratoni esikolmik: võitjaks osutus Kohtla-Järve breiktantsija Igant Lahno, teise koha sai TLÜ koreograafia eriala lõpetanud tantsija Helin Jürmann ja kolmanda Kohtla-Järve breiktantsija Vladislav Kruzo.\nTantsumaastiku vaatenurgast on tegu žanrilise segunemisega: tänavatantsust tuntud formaat on kasutusel heategevuslikul ja meelelahutuslikul tantsuüritusel, kus tantsivad nii tänavatantsijad, kaasaegse tantsu ja show-tantsu harrastajad kui ka tantsukogemuseta inimesed ning liikumispuudega tantsijad. Sellises vormis oli battle’it huvitav jälgida, kuna tõusis esile palju muid aspekte, mida tavapärases tänavatantsu battle’is ei märka. Näiteks ei määranud iga paari puhul võitjat-edasipääsejat just virtuoossus, vaid ka üldine energia ja tahe tantsida. Samas leidis aga kinnitust asjaolu, et lõpuks võitsid siiski nii tehniliselt meisterlikud kui ka oma stiili efektselt välja mängivad osalejad – inimesed, kelle jaoks tants on mitte ainult eneseväljendusviis, vaid ka elustiil, valdkond, kus igapäevasel arengul ja treenimisel on oma oluline koht.\nTantsu kui kunsti ja sotsiaalse suhtluse aspektid tõusid eriti esile ka selles, kuidas esialgu täiesti võõrad inimesed päeva jooksul just liikumise kaudu üksteisega suhtlema hakkasid. Omavahel vestlesid kehaliselt, žestide ja liikumismustrite kopeerimise, vahetamise ja ülevõtmise näol nii need osalejad, kes varem tundsid kui ka need, kes esimest korda ühisel tantsuplatsil kohtusid. Rõõm oli näha ka üksteise pidevat toetamist ja tunnustamist: professionaalsed tantsijad tunnustasid siiralt liikumis- ja vaimupuudega osalejaid, mis muutis üldise õhkkonna vabaks, avatuks ja soosivaks.\nHuvitav oli näha, et liikudes on kõigil teistelt midagi õppida. Ole sa kas professionaal või harrastaja – igal inimesel on oma isikupärane liikumise ja kehalise tunnetuse keel, mis võib inspireerida teisi leidma oma kehalises olemises ja eneseväljenduses midagi uut.


graafiline romaan | kirjandus - Kujutav Kunst\nKuulake, kuidas romaanikirjanikud Jeffrey Brown, Ivan Brunetti, Anders Nilsen ja Chris Ware arutlevad oma graafiliste romaanide üle Graafilised romaanikirjanikud Jeffrey Brown, Ivan Brunetti, Anders Nilsen ja Chris Ware arutavad oma käsitööd. Loodeülikooli nõusolek (Britannica kirjastuspartner) Vaadake kõiki selle artikli videoid\ngraafiline romaan , Ameerika ja Suurbritannia kasutuses sõnu ja pilte ühendav tekstitüüp - sisuliselt koomiks, kuigi see termin viitab kõige sagedamini terviklikule loole, mida esitatakse pigem raamatuna kui raamatuna perioodika .\nKunst Spiegelman, 2008. Nadja Spiegelman\nKoomiline versus graafiline romaan\nTermin graafiline romaan on vaieldav . Alates 1970. aastatest, kui koomiksiuuringute valdkond oli esmakordselt esile tõusmas akadeemikuna distsipliin , teadlased ja teised on püüdnud seda sõna määratleda koomiksid ning luua selle määratluse toetamiseks kriitiline terminoloogia. Debatt nn graafiliste romaanide üle puudutab seda keerukat olukorda. Paljude jaoks see sõna koomiksid tähistab perioodilist väljaannet lastele, mis ilmub nädala või kuu kaupa, müüakse ajalehelettides või spetsiaalsetes koomiksipoodides, sageli koos reklaamile pühendatud lehtedega ning, kui see on mõeldud noorematele lugejatele, võistlused ja mõistatused. Seevastu graafiline romaan Tavaliselt tähendab see küpsele publikule mõeldud pikka koomilist narratiivi, mis on avaldatud kõvas köites või paberkandjal ja müüakse raamatupoodides ning millel on tõsised kirjandusteemad ja keerukad kunstiteosed.\nKuid need eristused on mõnevõrra võltslikud, kuna koomiksid on igas vormis ja vormingus, meeldivad paljudele erinevatele rühmadele ja vanusevahemikele ning hõlmama tohutult erinevaid žanrid ja stiilid. Pealegi ei ole graafilised romaanid sageli originaalväljaanded, vaid seeriast välja antud koomiksite ümberpakendatud kogud. Ehkki osa materjali toodetakse spetsiaalselt graafiliste uudiste turu jaoks, ei tee raamatupoed ja raamatukogud erilist vahet, nii et see termin graafiline romaan sageli ei täida mingit tõsist kirjeldavat eesmärki. Võib-olla saab seda õigemini mõista kui turundusterminit, mis on mõeldud koomiksite asendamiseks publikule, kes on ümbritsevatest ühendustest ebamugav või piinlik (st et koomiksite lugeja on alaealine ja subliterate). See, kuivõrd tähistab termin stiili või vormi erinevust koomiksist, on tühine, kuid tuleb märkida, et tekstid, mis olid algselt mõeldud avaldamiseks raamatuna, kasutavad mõnikord ära pikema jutustuse, erineva formaadi ja paremuse võimalused. paberi kvaliteet, mida võib pidada argumendiks koomiksite ja graafiliste romaanide eristamise säilitamisel.\nArgumenti muudab veelgi keerulisemaks asjaolu, et oletatav vajadus selle termini järele graafiline romaan kasvab välja sellest, mida võib pidada Ameerika ja Suurbritannia kultuuriliseks eelarvamused . Mandri-Euroopas ega Jaapanis pole vaja samaväärset terminit, kus koomiksite aktsepteerimine nii kunstiliigi kui ka kirjandusliku režiimina on probleemitu. Euroopas ja eriti Prantsusmaal koomiksid või koomiline (joonistatud ribad), on juba ammu kogutud kvaliteetsetesse albumitesse, mille teemad ja stiilid sobivad küpsele publikule. See täiskasvanute koomiks kultuur on laste koomiksitega väga mugavalt koos eksisteerinud, ilma et väidetav vastuolu oleks. Jaapanis loeb tohutu osa elanikkonnast regulaarselt koomiksit (nn varrukas ), mis saavutavad peadpööritava žanrite ja teemade mitmekesisuse. Termini esilekerkimine graafiline romaan tuleb seetõttu mõista seda kujundanud kultuuriliste hoiakute järgi.\nTermin koomiksid tuleneb nn naljakatest lehtedest, mida leidus 19. sajandi lõpu ja 20. sajandi alguse ajalehtedes. Ameerika Ühendriikides need koomiksid ilmusid eraldi üksustena esimest korda, kui sündis moodsa formaadiga koomiksiraamat, 1930ndatel. Suurbritannias jäid illustreeritud tekstilugusid kajastavad väljaanded aeglaselt koomiksiribadele ja seejärel omaette koomiksiraamatutele. Sel ajal hakkas huumorižanr andma teed tegevus-, krimi- ja fantaasiaraamatutele. Need koos loovad superkangelase žanr , mis hakkas domineerima Ameerika turul. Suurbritannias olid sõjad kõige populaarsemad sport ja ulme. Kuigi koomiksiraamatud on sisu poolest mitmekesised, püsis nende seos humoorika ja alaealiste meelelahutusega, nii et see termin koomiksid kinni jäänud (ja seda kasutatakse meediumi tähistamiseks tavaliselt ainsuse nimisõnana). Põrandaaluste koomiksite ilmumine sarnaste seas R. Puru 1960ndatel tõi endaga kaasa uue termini - comix - vastukultuuriliikumisele reageerinud X-kategooria ja tabu sisu tähistamine. Kuigi selline töö oli selgelt suunatud täiskasvanule, eristas seda peavoolust ka selle levik ja materjali kvaliteet. Underground comix levis pigem peakaupluste (kauplused, kus müüdi marihuaana piipe ja muid narkootilisi tarvikuid) ja sõltumatute raamatupoodide kaudu, mitte ajalehekioskide kaudu. Paberkoomiks, millele trükiti, oli mõnikord odavam ja trükikvaliteet oli erinev.\nKoomiksite akadeemiline uurimus\nVaadake raamatukoguhoidja Liladhar Pendse kureeritud koomiksinäitust UC Berkeley Doe raamatukogus, külastage 2016-17 näitust 'Beyond Tintin and Superman: The Diversity of Global Comics', mille kuraator on raamatukoguhoidja Liladhar Pendse UC Berkeley Doe raamatukogus. Kuvatud California ülikooli regentide loal. Kõik õigused kaitstud. (Britannica kirjastuspartner) Vaadake kõiki selle artikli videoid\n1970. aastatel oli akadeemiline huvi koomiksite vastu madal ja paljud neist kommentaatoritest tähistasid Crumbi tööd koos Winsor McCay ja George Herrimaniga, Koomiks loojad 20. sajandi algusest. Samuti püüdsid nad kinnitada koomiksite olulisust, süüvides meediumi eelajalukku, leides koopamaalingutest, egiptuse hieroglüüfidest ja maiade nikerdustest, valgustatud käsikirjadest, Bayeuxi gobeläänidest, varajastest puulõigetrükkidest, seeriaillustratsioonid William Hogarthist ja Rodolphe Töpfferist ning William Blake'i gravüürid. Eriti tähtis oli Šveitsi 19. sajandi kunstnik Töpffer, keda sageli kirjeldatakse kui moodsa koomiksi isa. Hogarth, 18. sajandi ingliskeelne arvutustabeli satiirik, nägi 19. sajandi lõpul ette naljakaid lehti visuaalsete tehnikatega, millest said koomilised kokkulepped. 20. sajandi alguses mõjutasid filmi koomiksid ja Frans Masereeli ja Lynd Wardi sarnased puulõikuromaanid (neid mõjutasid osaliselt saksa keel Ekspressionist kino ja võib-olla ka vastupidi) olid eelkäijad graafilise romaani.\nSelles suuremas ajaloolises Sisu , koomiksit võib vaadelda nii iidse meediumina, mis ühendab sõnu ja pilte, mis on suhtlemiseks kaks peamist ehituskivi, kui ka moodsa meediumina, mis areneb ja areneb edasi. 20. sajandi viimaseks veerandiks see mõiste koomiksid oli järsku muutunud anakronistlikuks. 1985. aastal kasutas Will Eisner seda terminit järjestikune kunst kirjeldada meediumit oma mõjukas raamatus Koomiksid ja järjestikune kunst ja 1993. aastal pakkus kriitik Scott McCloud oma raamatus seda määratlust Koomiksite mõistmine : koomiksid on teadliku järjestusega kõrvuti asetsevad pilt- ja muud pildid, mis on mõeldud teabe edastamiseks ja / või pildi loomiseks esteetiline vastus. Selle akadeemilise huviga paralleelselt kasvas täiskasvanutele mõeldud koomiksite tootmise kasv Suurbritannias ja Ameerika Ühendriikides. Nagu selgitab kultuurikriitik Roger Sabin oma raamatus Täiskasvanute koomiksid (1993), koomiksid olid alati olnud täiskasvanutele ja täiskasvanud olid koomiksist alati rõõmu tundnud materjali eeldatavast publikust sõltumata, kuid 1970. aastate lõpus olid need lapsed, kes olid 1960. aastate koomiksibuumi omaks võtnud, vanemad ja otsisid realistlikumalt ja küpsed koomiksid. Suured Ameerika koomiksikirjastajad vastasid vägivaldsema materjaliga ja mõnikord intelligentsemate koomiksitega - paljud neist raamatute ja albumite kujul, jäljendades koomiksite turustamist Euroopas. Need olid selle eelkäijad, mida tuntakse graafiliste romaanidena. Selle vormingu tekkimist toetas otsemüügituru (spetsiaalsed koomiksipoed) sünd, mis aitas vormistada fännikultuuri koomiksite ümber ja näitas kohalviibimist suure kasutatava sissetulekuga lugejate seas, kellele võis seetõttu tugineda. ostma need uued kallid raamatud. See eemaldumine ajalehelettidest lõi uusi võimalusi mitte ainult formaadi, vaid ka sisu osas. Kunagine range tsensuur koomiksikoodeksist - tööstusgrupist, mis korraldas seksi ja vägivaldse sisu kujutamist massiturul koomiksites - vähenes ja muutus lõpuks enamiku kirjastajate ja tarbijate jaoks ebaoluliseks.\nkõige olulisemad sündmused meie ajaloos\nmille eest antakse pulitzeri preemia\nmis olid Ameerika revolutsiooni peamised põhjused


Müüa majaosa, 3 magamistuba, aadressil Metsavaimu tee 1 Saue vald\nMÜÜA VÄRSKELT VALMINUD, KVALITEETNE 4-TOALINE PAARISMAJA HINNATUD TÄNASSILMA ELURAJOONIS, LAAGRI ALEVIKU PIIRIL!\nMüüa väga hea planeeringuga, 4-toaline paarismaja osa koos kõrvalhoonega, looduskaunis kohas Tänassilma elurajoonis. Krundi üldpinnaks on ca 1690 m2, millest ühe boksi juurde kuulub ca 845 m2. Kivimaja on ehitatud 2019 aastal. Välisfasaad on krohvitud. On paigaldatud kvaliteetsed pakettaknad. Olemas betoon vahelaed, mis tagab mugava elamise. Maja on ehitatud lintvundamendile.\n- Magamistuba III\n- Aknaga vannituba\nMajaosa juurde kuulub krundil asuv kõrvalhoone ca 50 m2, mida võimalik kasutada kui külalistemahjana kui ka suvemajana. Kuigi majas on võimalik elada aastaringselt. Olemas küte, kanalisatsioon ja kõik vajalikud mugavused.\n- Elutuba koos köögiga\nEramu aed on kaunilt haljastada ja kujundatud. Territoorium on aiaga piiratud. Maja juurde viib asfalteeritud ja valgustatud tee, mille eest talvel kannab hoolt vald. Maja esine territoorium on kaetud kiviparketiga.\nHind / m2:\t 1627.63€


T�navakorvpallisarja �Paide Suvi 2012� viienda etapi tulemused\nPühapäeval, 2. septembril toimus Paides Laia tänava välisväljakutel Korvpalliklubi Seitse poolt korraldatava tänavakorvpallisarja “Paide Suvi 2012” viies ehk viimane etapp. Sarnaselt eelmisele etapile, oli ka seekord kohal 9 võistkonda 30 sportlasega.\nNeidude võistlusklass oli esindatud kahe võistkonnaga. Omavahel mängiti kolme võiduni. Etapi esikoha sai ka seekord võistkond PLIXID, kes võitsid mängudega 3-0 võistkond ANN-i. Võistkond PLIXID mängisid koosseisus Anni Männil, Jana Raude, Helen Jürgenstein ja Liis Metsatalu. Üldarvestuses läks arvesse võistkonna nelja parima etapi tulemus, seega tuli üldarvestuses võitjaks PLIXID 40 punktiga. Teise koha sai võistkond ANN, kes kogusid oma nelja parima etapiga 31 punkti ning kolmandaks tuli võistkond H.M.K.E kümne punktiga.\nPoiste vanuseklassis tuli jällegi kohale ainult võistkond BULLS Tallinnast. Poisid võtsid mõõtu kahe neidude võistkonnaga ja erinevalt eelnevast etapist, kus neidude võistkonnast jaks üle ei käinud, suudeti see etapp lausa kolm võitu noppida! Märkimisväärne on aga see, et normaalajal jäädi alati viiki ja kõik võidud saavutati lisaajal! Võistkond BULLS mängis koosseisus Marten Puidok, Andry Soo, Aaro Veiderpass ja Ragnar Pruuns . Üldarvestuses võitis võistkond BULLS 30 punktiga esikoha, teiseks tuli võistkond SEITSE 10 punktiga. Kolmandat ja neljandat kohta jäid jagama võistkonnad SÕPRADE KLUBI ja PONTU 7 punktiga.\nMeeste arvestuses oli kohal 6 võistkonda, kes alustasid mänge ühes kuueses alagrupis ja omavahel mängiti ühe korra läbi. Esmakordselt see aasta võitis etapilt esikoha võistkond ÜTER ZÖRKER, teiseks tuli võistkond WASSENBERG ning kolmandaks võistkond SARDIS. Mainimist väärib see, et mängud olid väga pingelised ning esikolmik kogus võrdse arvu punkte, kus sai määravaks omavaheliste mängude korvide suhe, mis rääkis võistkond ÜTER ZÖRKERI kasuks. Võistkond ÜTER ZÖRKER mängis koosseisus Märt Rohlin, Tõnis Tõnström ja Mirko Oja.\nÜldarvestuses saavutas aga esikoha võistkond SARDIS, kes kogusid oma nelja parima etapiga kokku 35 punkti. Võistkond SARDIS mängis koosseisus Kristen Meister, Kristjan Sardis, Kristjan Jäärats ja Rauno Mänd. Teise koha saavutas võistkond ÜTER ZÖRKER 29 punktiga ning kolmandaks jäi võistkond LAMBAD 28 punktiga.\nNeidude ja poiste viskevõistluses jäid seekord peale poisid Andry Soo ja Aaro Veiderpass 15 punktiga.\nMeeste viskevõistluse võitsid Kristjan Jäärats ja Kristen Meister 23 punktiga. Poiste osavaima korvpalluri harjutuse võitis Andry Soo ajaga 22,75.\nSuvisel tänavakorvpallisarjal „Paide Suvi 2012“ käis kokku 17 võistkonda 69 sportlasega. Üldkokkuvõttes võib sarjaga rahule jääda, kuigi alati saaks ka paremini. Päris mitmel etapil tuli mängijatel mängida vihmase ilmaga, mis trotsis kindlasti ka osavõtjate arvu. Kahju on ka sellest, et nii neidude kui poiste vanuseklassis jäi osavõtt kesiseks. Siiski suur tänu kõigile osavõtjatele ja kindlasti kohtume ka järgmisel aastal!\nEriliselt soojad tänud lähevad meie toetajatele, ilma kelleta poleks see tore korvpallisari võimalik: KUMA, EESTI KULTUURKAPITAL, VIKING WINDOW, VESTMAN PÕLLUVARA, PAIDE LINN, JÄRVAMAA SPORDILIIT, PAIDE PIZZAKIOSK, VESKISILLA, MEDIATO, E-PIIM.\nMTÜ Korvpalliklubi Seitse


Soome ilmateenistus: täna jõuab kohale rajutuul, Soome lahel on oodata 2,5-meetriseid laineid - DELFI\nVihma ja äikest on oodata ka Eestis!\nTäna saabub Soome lõuna- ja lääneosasse madalrõhuala, mis liigub päeva jooksul ida suunas ja toob kaasa tugeva tormi koos vihma ja äikesega, teatas Soome meteoroloogiainstituut.\nSoomes tabab tugevaim torm prognooside järgi riigi edelaosa ja Uusimaa maakonda. Ilmateenistuse teatel võib tuul kohati ulatuda 20 meetrini sekundis. Merel prognoositakse tuulekiiruseks 13-17 meetrit sekundis, mis toob Soome lahel kaasa rohkem kui 2,5-meetrised lained.\nRahvusringhäälingu ilmateadlane Joonas Koskela soovitab Lõuna-Soome elanikel õues viibivad esemed ohutusse kohta viia, uksed-aknad sulgeda ja arvestada võimalusega, et murduvad puud võivad kaasa tuua elektrikatkestusi. Õhtuks liigub rajutuul edasi ida poole.\nPositiivsest küljest toob madalrõhuala kaasa kauaoodatud vihma. Lõuna-Soomes on olnud viimaste aastakümnete põuaseim kevadsuvi ja metsad on tuleohtlikud.\nVihmahood ühes äikesega jõuavad ka Eestisse\nSoome vihma ja äikest toov madalrõhkkond on ka Eestisse jõudnud ja vihmahood levivad läänest itta. Kohati võib olla äikest. Puhub edela- ja läänetuul 7-12, puhanguti 17 m/s, saartel ja rannikul 10-14, puhanguti kuni 21 m/s. Õhutemperatuur on 16 kuni 21 kraadi.\nMetsades püsib laialdaselt väga suur tuleoht.


Miks maasikad kuivavad, Võru ring\nvõru ringkuidas pikendada juhatuse liikme volitusijõulud oneesti reisibüroodvõru foto kodakester kuntu tõde ja õigusmiks on volga jõel palju veehoidlaidigda estoniaeriõde tartu tervishoiu kõrgkoolõli või tõrva ajama\npõlva kesk 25\nkuidas ravida soolatüügast\ndakinspectiedrone.nl Miks maasikad kuivavad\nMIKS LEHED JA DRACAENA KOLLASED JA KUKUVAD, KUIVAD … miks maasikad kuivavad\nMaasikad Kuivatamiseks sobivad nii aedmaasikasaagi viimased väikesed marjad, metsmaasikad kui ka kuumaasikad. Ravimteeks võib kuu- ja metsmaasikaid korjata koos varte, õite, lehtede\nMaasikad valmisid loodetust hiljem « Hiiu Leht miks maasikad kuivavad\nMaasikad valmisid loodetust hiljem. “Tänu sellele, et peale korjamist paneme niisked või märjad marjad ventilaatoritega jahutusruumi, kuivavad need seal ära, mistõttu väga hullu kadu ei olnud,” selgitas ettevõtte juhatuse liige Sven Kriggulson. Miks sündis Hiiu Leht »\nMaasikataimede heaks. Millised haigused ja kahjurid\nMiks tomati lehed kuivavad sõltuvad keskkonna seisundist ja väetamisest. Kui temperatuur tõuseb üle normaalse, võite saagi täielikult kaotada. Tomatite niisutuskava korrigeeritakse tingimata, vajadusel lisatakse täiendavaid taimi. Kui leitakse haigustunnuseid …\nMiks peet keerutab lehti - Küsimused ja vastused - 2020\nMiks maasikataimed kuivavad? Maakodu 2 FOTO: REPRO. Minu maasikataimedele on ilmunud imelik haigus. Nimelt hakkasid lehed puhmastel ära kuivama, kuni hävisid tervenisti. Mõni taim pääses\nSõltuvalt sordist õitsevad aedmaasikad 20–30 ööpäeva. Pärast viljastumist kulub ligi 30 ööpäeva saagi valmimiseni. Eestis valmivad maasikad tavaliselt juulis. Pärast saagi valmimist õisikuvarred kuivavad. Võsundid hakkavad kasvama tavaliselt pärast saagi valmimist. …\nMaasika lehed muutuvad punaseks: võitluse põhjused ja\nMaasikad on väga veenõudlikud taimed, keda tuleb põhjalikult kasta vähemalt kord nädalas, põuasel ajal sagedamini. Maasikaid on soovitav väetada nii kevadel kui ka sügisel. Oksa sõnul võib väetada kas spetsiaalse maasika- või täisväetisega. Kõige olulisem on jälgida, et toimeained oleksid tasakaalus.\nMis on maasikate hooldus pärast saagikoristust miks maasikad kuivavad\nMaasikad võivad olla pruunid ka ripslase kahjustusest.Ripslane kahjustab maasika õietolmu ja viljad ei arene normaalselt.Viljad jäävad väikseks ,kõvaks ja pruunikaks,maitse on väga magus.Ripslane on hakanud kahjustama maasikat viimasel paaril aastal.Vaadake oma maasikataime õisi ,kui seal tegutsevad piklikud paari millimeetri pikkused putukad,ongi need ripslased.Ma poleks ise selle\nImages of Miks Maasikad Kuivavad\nMaasikad kuivavad lausa silmnähtavalt.Eks ikka need kuivad lehed tuleb ära korjata: Aiatark: 2006-07-26 22:00:12. et las lehed olla. Kumb siis oleks mõistlikum ja miks? Aitäh vastajale. Aiatark: 2007-08-27 17:18:06. Lehed tulnuks maha niita vahetult pärast saagikoristust. Kui lehed laiktõbedest (punasetäpilised) tugevasti nakatunud\nNarva mnt 13, 10151 Tallinn / targutalita@maaleht.ee / reklaam 661 3333, 661 3334 / faks 661 3343 Toimetus: Kadrin Linna, Jana Rand 661 3375, Kaja Kurg / Kujundaja Heiki Maiberg Väljaandja AS Eesti Ajalehed / Trükk AS Kroonpress /\nMiks suu kuivab? | Kodutohter\nVäga palju lehti ja üksikud hapud maasikad. Mäletan, et olin 3-4 aastane ja olin rahul sellega, mida sain. Ema leidis kohe, et magusamad maasikataimed saame naabritädilt ja seetõttu oma sammud sinnapoole seadsimegi. Juba vanatädi värava taga oli tunda imehead ja veidi sooja maasika lõhna, miks see niimoodi tunda andis- ma ei tea.\nMaasikate kasvatamine: Miks eelistada frigotaimi miks maasikad kuivavad\nMaasikad kuivatavad. Miks maasikas kuiv? Mõnikord on kuivamine järgmine samm pärast närbumist, põhjused, miks me eelmises osas kirjeldasime, kuid sagedamini maasikad kuivavad seenhaiguste tagajärjel: määrimine, hiline pisar või hall mädanik, verticillary närbumine, jahukaste.\nMaasikad Pruunid - Aiandus.ee miks maasikad kuivavad\nMaasikad sisaldavad rikkalikult mangaani ning on ka märkimisväärsed vase- ja kaaliumiallikad. Suur rauasisaldus, mida maasikatele tihti omistatakse, on tegelikult aga legend, tegelikult jääb maasikate rauasisaldus aga suhteliselt tagasihoidlikuks ja selleks, et mingisugunegi kogus rauda neist kätte saada, tuleb maasikaid ikka väga suures\nMaasikataimede heaks. Millised haigused ja kahjurid miks maasikad kuivavad\nMiks peet keerutab lehti. Head päeva! Ütle mulle, mis mul peediga on? kuivavad ära (Tänan teid. Proovin seda kindlasti. Vaata videot: Aiamäng (Oktoober 2020). Huvitavad Artiklid. Kuidas teha oma kätega lastelaagrit maal. October 2,2020. Kasvavad remondivad maasikad. October 2,2020. Kuivpärmis kiire pärmi pannkoogid.\nAiandus.ee miks maasikad kuivavad\nPõhjused miks lehed hakkavad kuivama: loomulik vilt või vale jootmine. Looduslik niiskumine on taimekasvust tingitud loomulik protsess. Iga dracaena tükk elab umbes kaks aastat ja kui on aeg selle väljasuremisele. Seetõttu võivad taime alumised lehed kollaseks muutuda. Esiteks muutub ots kollaseks ja kogu leht kuivab.\nMiks on tomatid kollased ja kuivad - Farmer Toms\nSuvel, kui maasikad (aed maasikad) õitsevad ja kannavad vilja, ei saa seda häirida ja kasutada kahjurite ja haiguste vastu. Juuli lõpus on aeg seda teha. Kui suvel märkate, et lehed kuivavad ja marjad ise on väikesed ja vähearenenud, siis tõenäoliselt sellele linnuke. Selle vastu võitlemiseks:


Täna selgub sajandi viimane Nobeli majandusauhind\nSellisel juhul ei saa valituks olla ungarlane Janos Kornai, kes on uurinud sotsialismi mudelit ning selle kokkuvarisemist Ida-Euroopas.\nAinus naiskandidaat, keda on nimetatud, on ameeriklanna Anne Kreuger -- ekspert kaubandusteooria ja arengumaade alal.\nPeafavoriidiks arvatakse New Yorgi Columbia ülikooli professorit Edmund Phelpsi, kes on uurinud, kuidas mõjutavad majandust inimeste ootused, näiteks seost tööpuuduse ja inflatsiooni vahel.\nSamas pole välistatud, et auhinnakomitee otsustab seekord premeerida teerajajat mõnes majandusteaduse kitsas valdkonnas, näiteks ekonomeetrias. Tegemist on piirialaga majandusteaduse ja statistika vahel. Sellisel juhul on kaalukaks kandidaadiks Harvardi ülikooli professor Dale Jorgenson.\nAastaid on spekuleeritud ka kanadalase Robert Mundelli nimega, kes on «optimaalse valuutapiirkonna» teooria autor. Sellest pole mööda saanud peaaegu mitte ükski Euroopa valuutaliitu puudutav arutelu.\nInterneti võidukäigu ajal on suurt kõlapinda leidnud «uus kasvuteooria», mille kuulutajaks oli Stanfordi professor Paul Romer. Teda peetakse aga Nobeli auhinna jaoks veel liiga nooreks, niisamuti kui Paul Krugmanit, kes on andnud arvestatava panuse väliskaubanduse teooriasse.


HDMI – Vikipeedia\n(Ümber suunatud leheküljelt High-Definition Multimedia Interface)\nHDMI ehk High-Definition Multimedia Interface (kõrglahutusega multimeediumliides) on 2002. aastal loodud standard digitaalse kõrglahutusega video (nt 2160p) ja heli edastamiseks. HDMI ühendab videoallika, nt digiboksi, DVD-mängija, personaalarvuti videoadapteri, ühilduva arvutikuvari, videoprojektori, teleri või heliseadmega. HDMI on alternatiiv analoogstandarditele nagu komposiitvideo, S-Video, SCART või VGA.\nHDMI Founders (7 ettevõtet)\nHDMI Adopters (üle 850 ettevõtte)\n2003 – (ikka veel tootmises)\nType A (13,9 mm), Type C (10,42 mm)\nType A (4,45 mm), Type C (2,42 mm)\nLPCM, Dolby Digital, DTS, DVD-Audio, Super Audio CD, Dolby Digital Plus, Dolby TrueHD, DTS-HD High Resolution Audio, DTS-HD Master Audio, MPCM, DSD, DST:X\n480i, 480p, 576i, 576p, 720p, 1080i, 1080p, 1440p, 1600p, 2160p, jne.\nReserveeritud (HDMI 1.0–1.3c), HEC Data- (valikuline, HDMI 1.4+ koos Ethernetiga)\n+5 V (max 50 mA)\nKäigultühenduse avastamiseks (kõikidel versioonidel) ja HEC Data+ (valikuline, HDMI 1.4+ koos Ethernetiga)\nHDMI toetab vaid ühe kaabliga kõiki pakkimata teleri- või arvutivideovorminguid, sealhulgas standardseid, täiustatud ja kõrglahutusega videoid; kuni kaheksat kanalit, pakitud või pakkimata digitaalset heli ja ka Consumer Electronics Control (CEC) ühendust. CEC võimaldab HDMI-seadmetel üksteist vajaduse korral kontrollida ja samuti ka kasutajal mitut seadet ühe kaugjuhitava puldiga juhtida. Kuna HDMI ühildub elektriliselt Digital Visual Interface (DVI) digitaalvideoliidese kasutatavate signaalidega, pole signaaliteisendus vajalik. Samuti ei halvene DVI-HDMI-adapteri kasutamisel ka video kvaliteet. Pakkimata ühendusena ei sõltu HDMI paljudest digitaaltelevisioonistandarditest, mis on kasutusel koduseadmetes, näiteks ATSC (Advanced Television Systems Committee) ja DVB (digitelevisioon), kuna need on pakitud MPEG-videovoogude kapseldused (mida saab HDMI-ga dekodeerida ja saata välja pakkimata videovoogudena). HDMI-standard pole mõeldud kodeeritud subtiitrite telerisse edastamiseks ega seal nende dekodeerimiseks. Kõik kodeeritud subtiitrid tuleb enne ülekannet HDMI kaablist digitaaltelevisiooni dekodeerida ja lisada pildifailina videovoogu(desse). Seetõttu on võimalik kasutada üksnes sellist stiili (isegi digitaalsete tekstide puhul), milliseks see on algselt HDMI kaudu edastamiseks dekodeeritud.\n2.2 HDMI 2.0 \n2.3.1 Tüüp A\n2.3.2 Tüüp B\n2.3.3 Tüüp C\n2.3.4 Tüüp D\n2.5 Kaabli pikendamine\n2.6 Sidekanalite protokollid\n2.10 Sobivus DVI-ga\nHDMI asutajad on Hitachi, Matsushita Electric Industrial (Panasonic/National/Quasar), Philips, Silicon Image, Sony, Thomson (RCA) ja Toshiba. HDMI-d toetasid ka suurettevõtted Fox, Universal, Warner Bros ja Disney ning DirecTV, EchoStar (Dish Network) ja CableLabs.\nHDMI asutajad alustasid HDMI 1.0 arendamisega 16. aprillil 2002 eesmärgiga luua AV-ühendus, mis oleks tagasiühilduv DVI-ga. Sel ajal kasutati HDTV-s DVI-HDCP-d (DVI koos HDCP-ga) ja DVI-HDTV-d (DVI-HDCP, mis kasutas CEA-861-B video standardit). HDMI loodi, et täiustada DVI-HDTV-d: muuta liides väiksemaks ja lisada heli tugi.\nEsimese ametliku testimiskeskuse (Authorized Testing Center – ATC) avas Californias 23. juunil 2003. aastal Silicon Image. Jaapanis Osakas avas esimese ATC 1. mail 2004. aastal Panasonic. Esimese ATC Euroopas rajas Philips Prantsusmaale 25. mail 2005. Hiinas avas esimese ATC Silicon Image 21. novembril 2005. Esimese ATC Indias avas Philips 12. juunil 2008. Nimekiri kõigist ATC-dest on üleval HDMI veebilehel.\nIn-Stati andmetel müüdi 2004. aastal 5 miljonit, 2005. aastal 17,4 miljonit, 2006. aastal 63 miljonit ja 2007. aastal 143 miljonit HDMI-seadet. HDMI on saamas HDTV standardiks. In-Stati andmetel oli 2007. aastal valmistatud teleritest 90% juba HDMI-ga.\nAjakiri PC Magazine andis HDMI-le 2008. aastal kodukino seadmete kategoorias Technical Excellence Award auhinna, nimetades HDMI-d uuenduseks, mis muutis maailma. Kümmet ettevõtet autasustati 7. jaanuaril 2009 National Academy of Television Arts and Sciencesi poolt Technology and Engineering Emmy Award auhinnaga.\nHDMI on standardiseerinud erinevad protokollid, signaalid, elektrilised ja mehaanilised nõuded. HDMI 1.0 maksimaalne taktsagedus piksli kohta oli 165 MHz, millest piisas, et toetada 1080p ja WUXGA (1920x1200) resolutsiooni, mille värskendussagedus oli 60 Hz. HDMI 1.3 tõstis taktsageduse 340 MHz-ni, mis lubas veelgi kõrgemaid resolutsioone (nt WQXGA, 2560x1600), kasutades ainult ühte andmesideühendust. HDMI-ühendus võib olla kas ühekordse ühendusega (Type A/C) või kahekordse ühendusega (Type B).\nAlates HDMI 1.0-st kuni HDMI 1.2a-ni kasutatakse CEA-861-B videostandardit, HDMI 1.3-st edasi aga CEA-861-D videostandardit. CEA-861-D standard määrab ära video ajastuse nõuded, avastamise struktuurid ja andmeside struktuuri. HDMI suudab kodeerida xvYCC 4:4:4 (8–18 bitti komponendi kohta), sRGB 4:4:4 (8–16 bitti komponendi kohta), YCbCr 4:4:4 (8–16 bitti komponendi kohta) või YCbCr 4:2:2 (8–12 bitti komponendi kohta) videoid.\nHDMI toetab kuni 8 pakkimata heli kanalit 16-bitiste, 20-bitiste ja 24-bitiste diskreedisuuruste korral 32 kHz, 44,1 kHz, 48 kHz, 88,2 kHz, 96 kHz, 176,4 kHz ja 192 kHz juures. HDMI toetab ka iga IEC 61937-ga sobivat pakitud heli voogu nagu Dolby Digital ja DTS ja kuni 8 ühebitist DSD kanalit kuni neli korda suurema sagedusega kui Super Audio CD. HDMI 1.3 toetab ilma kaduteta pakitud heli vooge Dolby TrueHD-d ja DTS-HD Master Audiot.\nHDMI 2.0 Redigeeri\nUltrakõrglahutusega televisiooni signaali ehk 4K signaali silmas pidades on välja töötatud liides HDMI 2.0, mis laseb andmeid läbi kiirusega kuni 18 Gbit/s (HDMI 1.3 kuni 10,2 Gbit/s). See on küllaldane et edastada videovorminguid:\n2160p, 10/12 bit, 24/25/30 Hz, RGB/4:2:2/4:4:4;\n2160p, 10/12 bit, 50/60 Hz, 4:2:0/4:2:2.\nHeli võib olla kuni 24 audiokanalil signaali sämplimissagedusega kuni 1536 kHz.\nLiides võimaldab edastada samaaegselt kaks videovoogu ühele ekraanile, samuti kuni neli audiovoogu eri tarbijatele.\nHDMI 2.0 ei vaja eraldi pistikühendusi ega kaableid, sest senised 2. kategooria kaablid on piisava läbilaskevõimega.\nHDMI Type A pesa\nKokku on neli HDMI-pistiku tüüpi. Tüüp A ja tüüp B on määratletud HDMI 1.0 spetsifikatsioonis, tüüp C HDMI 1.3 spetsifikatsioonis ning tüüp D HDMI 1.4 spetsifikatsioonis.\n19 kontakti, ribalaiusega, mis toetab kõiki SDTV, EDTV ja HDTV laade. Pistiku (isane) välised mõõtmed on 13,9 × 4,45 mm ja pesa (emane) sisemised mõõtmed on 14 × 4,55 mm. Tüüp A on elektriliselt sobiv ühekordse ühendusega DVI-D-ga.\nPistikul mõõtmetega 21 × 4,45 mm on 29 kontakti ja kaks korda suurem ribalaius kui tüüp A-l väga kõrge resolutsiooniga ekraanide tarvis nagu WQUXGA (3840x2400). Tüüp B on elektriliselt sobiv kahekordse ühendusega DVI-D-ga.\nHDMI Type A pistik\nMinipistik, mis on määratletud HDMI 1.3 spetsifikatsioonis. Mõeldud eelkõige kaasaskantavate seadmete jaoks. See on väiksem kui tüüp A pistik (10,42 × 2,42 mm), aga siiski samasuguse 19-kontaktise konfiguratsiooniga. Erinevuseks on, et kõigi erinevate paaride positiivsed signaalid on nende varjestustega ära vahetatud. DDC/CEC Ground on suunatud 17. kontakti asemel 13. kontaktile, CEC on suunatud 13. kontakti asemel 14. kontaktile ja reserveeritud kontakt on 17, mitte 14. Tüüp C minipistiku saab ühendada tüüp A pistikuga, kui kasutada tüüp A -> tüüp C asümmeetrilist kaablit.\nMikropistik, mis on määratletud HDMI 1.4 spetsifikatsioonis. Samuti 19 kontaktiga nagu tüüp A ja tüüp C, aga pistiku suurust on vähendatud umbes micro-USB-pistiku oma sarnaseks. Tüüp D pistiku mõõtmed on 2,8 × 6,4 mm (võrdluseks tüüp C on 2,42 × 10,42 ja micro-USB mõõtmed 2,94 × 7,8 mm).\nKuigi HDMI-kaabli suurimat pikkust pole määratletud, panevad kvaliteedile piiri valmistuskvaliteet ja kasutatud materjalid. HDMI 1.3 eristab kahte kaablikategooriat: Category 1 tunnistuse saanud kaablid, mida testitakse 74,5 MHz juures (testi sisse jäävad ka sellised resolutsioonid nagu 720p60 ja1080i60) ja Category 2 tunnistuse saanud kaablid, mida testitakse 340 MHz juures (testi sisse jäävad ka sellised resolutsioonid nagu 1080p60 ja 2160p30). Category 1 HDMI-kaableid müüakse tähisega "Standard" ja Category2 HDMI-kaableid tähisega "High Speed". Selline tähistussüsteem sai alguse 17. oktoobril 2008. 5-meetrist Category 1 kaablit on lihtne ja odav teha, kasutades 28 AWG (0,081 mm2) konduktoreid. Parema ehituskvaliteedi ja materjalidega võib HDMI-kaabel olla kuni 15 m pikk. Paljud HDMI-kaablid, mis on lühemad kui 5 m ja mis on valmistatud enne HDMI 1.3 spetsifikatsiooni kasutuselevõttu, võivad töötada kui Category 2 kaablid, kuid ainult testitud Category 2 kaablid töötavad kindlasti.\nHDMI 1.4 spetsifikatsioonis on määratletud järgmised kaablid:\nStandard HDMI Cable – kuni 1080i ja 720p\nHigh Speed HDMI Cable – 1080p, 4K, 3D, Deep Color\nHDMI-l on kolm füüsiliselt eraldi asuvat sidekanalit: DDC, TMDS ja valikuline CEC.\nDVI-signaal on elektriliselt sobiv HDMI-signaali videopoolega – adapteri või asümmeetrilise kaabli kasutamisel ei ole vaja signaali teisendada, video kvaliteedis kadusid ei ole. HDMI on ühekordse ühendusega DVI-ga (DVI-D-ga ja DVI-I-ga, aga mitte DVI-A-ga), mis on kasutusel tänapäevastes kuvarites ja graafikakaartidel, tagasiühilduv. HDMI-le omane heli ja kaugjuhtimisvõimalus aga DVI-le edasi ei kandu, välja arvatud juhul, kui väljund toetab HDMI kaudu DVI-d nagu näiteks ATI 3000 seeria ja NVIDIA GTX 200 seeria graafikakaardid.\nMItte kõik seadmed ei toeta HDCP-d (High-bandwidth Digital Content Protection). Ilma selle toeta HDCP-enabled signaal summutab väljundi ja takistab seega seadmel HDCP-protected signaali vastuvõtmist. Kõik HDMI-seadmed peavad toetama sRGB-kodeeringut.\n↑ Introducing HDMI 2.0\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=HDMI&oldid=5529315"\nLehekülje viimane muutmine: 10. jaanuar 2020, 03:30\nSelle lehekülje viimane muutmine: 03:30, 10. jaanuar 2020.


Meie memuaarid: Meie kodu Nurme tänav 5\nPosted by sjgelle at 5:27 AM\nKus majas see internaat oli, kus vanaema Aino internaadikasvataja oli?\nEma elas Sürgaveres ja oli ka seal internaadis (praegu tundub nii uskumatu, ainult 8 km ju vahel). Ja ta oli vanaema Aino (ehk siis oma tulevase ämma) kasvandik. Kui me Eloga salaja lugesime ema päevikut, siis ta kirjutas Ainost ka seal. Aga ma peaks fantaseerima hakkama, kui ütleks, et mida... Ei mäleta ;)\nInternaat, kus teie ema oli, oli vanas koolimajas järve ääres, lauluväljaku kõrval, koolipargi juures.\nPraegu on seal kultuurimaja, aga oli internaat ja pärast seda algklassid.\nTeie ema oleks ka kõva blogija olnud.\nMa kardan, et ma keeran varsti päris ära :)\nMa elan juba täielikult kaksikelu - üks on reaalne(pähh!) ja teine virtuaalne, täis tundeid, elamusi, mälestusi ja mida veel...\nvaata, kas sa saad seda maja pilti suureks teha?\nMul pole praegu aega, pean siin kodus sorteerima ja koristama... Eks sobiva hetke saabudes tulen sorteerin ja koristan jälle virtuaalreaalsuses ;).\nKirjuta siis oma ülikooliajast, kui kirjutamiushoog peal?\nMa arvasingi, et on seal pargis. Kas valge maja? Vist on keegi mulle seda maja näidanud. Ema päevikust lugesime, et nad lasid hilja õhtul akna kaudu jalga ja läksid peole... vähemalt korra, aga võibolla ka rohkem.\nNo kes seda poleks noorespõlves teinud!\nÜlikoolimälestuste jaoks pole mul vaimu peal ja ma arvan, et niipea ei tulegi. Mul on hoopis teised meeleolud...\nMinu jaoks oli ülikooliaeg väga suur murdumine, raske, nagu puberteet.\nMa mäletan seda maja, see on aiamaa juures, eksju ?\nKas vanaema Aino oli eesti keele õpetaja ka, mul on nagu meelde jäänud kuskilt?\nEma kiitis jah, kui hea internaadi kasvataja tal oli.\nAino polnud üldse ettevalmistuselt õpetaja. Tal oli hoopis Kehtna kodumajanduskooli haridus. Ma ei teagi seda asja väga täpselt.\nKuidas Sul avanevad need pildid? Kas nad lähevad tavalisel moel suureks või teistmoodi? Kirjelda seda.\nMina proovisin, klikkisin pildi peal 2x, siis läks suureks jah. aga arvutis peab üks programm sees olema, Adobe Photoshop, netist tasuta saab.\nHuvitavas kohas olete elanud.\nAitäh, paike! Mul vist pole seda programmi sees. Mul toimub iga kord lihtsalt allalaadimine ja siis läheb suureks. Teiste piltidega pole nii olnud.\nMa ei tea, kas ma seletan adekvaatselt.\nHuvitav, mul peab ka programmiga avama. Ise ei avane.\nKas Sa skännimisel ei kasutanud mingit teist programmi või moodust?\nSul on hea mälu, mida Sina sellest ajast mäletad.\nMul ei ole meeles\n1- algul tuli kaevust vett tuua. Kas hiljem pandi vesi sisse? Solki tuli küll välja tassida.\n2 - millal me saime 2 tuba juurde, nö vanaema ja poiste toa?\n3- millal oli suur remont, kui me elasime lakas ja vanaema käis välja akna kaudu?\nKas Sa lugesid seda posti siit?\nTegin vahepealkirjad, minu meelest hea idee -:) Eks?!\nMina tegin nii nagu alati, võibolla on selles blogis midagi muudetud.Sinu enda blogis tulevad ju küll pildid kohe lahti, vist ?Neid uuemaid ma mõtlen.\nVanematel postitustel oli küll kõik normaalne - Kuste avanes elusuuruses. Ma arvan, et viga võib olla selles, kuidas sa neid pilte mulle hotmailis saatsid. Oli justkui teistmoodi kui tavaliselt. Aga ma ei tea kah.\nMa mäletan neid kartsereid küll. Meid hirmutati, et kui pahandust teeme, siis pannakse iga poiss eraldi kartserisse.\nNeed ruumid ehitati ümber alguses internaadi (poiste)tubadeks. Meile kohandati need toad peale seda kui internaat hariduse tänavale viidi. Või saime selle vanaema toa natuke varem?\nMa ei kujuta ette kuidas me kaheksakesi kahes toas ära mahtusime.\nVeevärk pandi sisse sovhoosi ajal.Teisel korrusel oli sovhoosi söökla ja neil oli vett vaja. Natuke hiljem toodi toru meie kööki ka.\nEga täpselt ei mäleta ka kõike,aga mõni asi on küll hästi meeles. Näiteks kuidas me põõningult ja maja ümbrusest relvi otsisime.\nKui spordiga tegelema hakkasime, tegime Nurme staadioni,kus pidasime meistrivõistlusi ja rekordeid. Ükskord sai lehm Mooni vasaraga kõhtu. Kutsusime ise loomaarsti. Pärast ütlesime emale-isale, et kettaga sai pihta.\nSul oli nii hea täpsustus, et ma tõstsin selle põhiteksti sisse, nö tsitaadina. (vaata!)\nKooli internaat oli seal ainult paar aastat, kui arvestada, et uus koolimaja sai valmis 1961.\n(Miks sa sisse logida ei saa? Ta(arvuti) küsib aeg-ajalt kõiki aadresse ja paroole uuesti.)\nEga mina ka ei kujuta ette, kuidas me ära mahtusime. Mina magasin aastaid välivoodis!


Sony Jazz Stage vokaalikonkursi võitjad | | Festival Jazzkaar\nSony Jazz Stage vokaalikonkursi võitjad\nJazzkaarele tulevad eraldi kontserdiga esinema Baltimaade parimaks kuulutatud noored jazzilauljad.\nEelmise aasta sügisel välja kuulutatud Baltimaade noorte jazzilauljate konkurss Sony Jazz Stage Baltic Jazz Vocalist Competition sai loogilise lõpu, kui kuus finaali jõudnud noort lauljat Riias žürii nõudliku pilgu all jõudu proovisid. Kuue hulka oli jõudnud ka Sofia Rubina, kuid osalemise pärast Eesti Eurolaulu võistlusel ei saanud ta kõikides finaalivoorudes osaleda ja seepärast laulis ta lõppkontserdil vaid külalisena.\nAsjatundjate arvates oleks ta võinud tõusta lõppjärjestuses üsna kõrgele kohale, kuid praegu jääbki see vaid oletuseks. Riias 6. ja 7. veebruaril toimunud konkursil tunnistati võitjaks ja Grand Prix’ saajaks lätlane Intars Busulis. Teise koha sai lätlanna Ieva Kerevica ja kolmanda koha vääriliseks tunnistati Kristina Jatautaite Leedust.\nTallinnas esineb nende saateks läti tippmuusikutest koosnev Maris Briezkalns Quartet. Samal kontserdil osaleb ka Sofia Rubina.\nIntars Busulis on lisaks laulmisoskustele ka instrumentalist – ta mängib trombooni. Hetkel laulab ta V. Kundratsi jazzgrupis Wet Point.\nIeva Kerevica on mänginud bigbändis saksofoni. Ta on osalenud mitmel noorte lauljate konkursil.\nKristina Jatautaite õpib Klaipeda kunstiülikooli jazziosakonnas teisel kursusel. Lisaks jazzile laulab ta ka soul’i, popmuusikat, R&B-repertuaari. Ta on laulja jazzansamblis The Same Others.


Saates räägime sellest, mida pidada silmas pesumasina valimisel. Anname nõu, kuidas pesumasina kasutamisel vältida levinud vigu ja jagame konkreetseid soovitusi erinevas hinnaklassis pesumasinate valimiseks.\nTeeme selgeks, miks pesukuivati ei ole enam ammu luksukaup, vaid tänapäevases kodus sama möödapääsmatu kui pesumasin ise.\nSamuti räägime sellest, mida teha siis, kui kuvati ega ka kuivatusresti jaoks kodus ruumi ei leidu.\nOsta Euronicsist ja naudi Viaplayd 2 kuud tasuta\nKui ostad vähemalt 100€ eest tooteid, saad kaasa Viaplay 2-kuulise vaatamisõiguse, millega näed nii spordiülekandeid kui ka filme ja seriaale.


Väärtused - ECHA\nKaasame oma tegevustesse aktiivselt oma regulatiivpartnereid ja sidusrühmi ning oleme otsuste tegemisel läbipaistvad. Oleme kergesti arusaadavad ja kättesaadavad.\nMe ei sõltu välistest huvidest ning oleme oma otsuste tegemisel erapooletud. Paljude otsuste tegemisel konsulteerime eelnevalt avatuse põhimõttel üldsusega.\nMeie otsused põhinevad teadusel ja on järjepidevad. Kõigi meie tegevuste nurgakivi on vastutus ja konfidentsiaalse teabe turvalisus.\nOleme suunatud ja pühendunud oma eesmärkidele ning püüame alati kasutada oma ressursse nutikalt. Rakendame kõrgeid kvaliteedistandardeid ja peame kinni tähtaegadest.\nEdendame kemikaalide ohutut ja säästvat kasutamist eesmärgiga parandada inimeste elukvaliteeti Euroopas ning kaitsta ja parandada keskkonna kvaliteeti.


haiglane armukadedus? | Psühhiaatria | Arsti nõuanded | Küsi nõu Eesti tipparstidelt! - Kliinik.ee\nhaiglane armukadedus? 10.02.05 / Psühhiaatria\nLgp hr Ennet,\nOlen püüdnud oma muret juba mitu päeva kirja panna, kuid mida aeg edasi, seda lapsikuma ta minu enda silmadele kirjapildis tundub.\nSeda muljet trotsides avaldaksin siiski mõned mõtted.\nMinu elukaaslane on mulle väga armas ja oluline inimene, tunnen teda sõbrana juba mitu aastat, teineteist leidsime siiski mõned kuud tagasi.\nViimase kuu jooksul on mul tunne, et lähen iga hetk hulluks....lisaks peaaegu haiglaslikule armukadedusele (ta ON väga atraktiivne ja piisava elukogemusega meesterahvas, kellel endisi sõbratare mitmeid) piinab mind ka meeletu hirm temast ilmajäämise eest (tunnen iga hetk, et ma ei ole piisavalt hea, et teda õnnelikuks teha...et igal hetkel võib tulla keegi, kes vaid korraks naeratab ja läinud ta ongi).\nKuigi ta kinnitab igal vabal ja sobival hetkel, et mina olen just see, keda ta eluaeg on oodanud, usun ma seda päevhaaval aina vähem.\nKui natuke rahunen ja järgi mõtlen, siis tegelikult tean, et see, mis ta räägib, ongi ilmselt tõsi, sest ta on tõepoolest pühendunud ja õrn ja kannatlik.\nMina aga kardan, et lükkan ta lõpuks oma kahtlemise ja tervustega endast eemale....kuna näen tonte seal, kus neid ei ole....ja kaua üks normaalne inimene niimoodi vastu peakski pidama?\nOlen käinud terapeudi juures, individuaalteraapias, kahjuks tundub, et pidev hirmu-ja armukadedustunne aina süveneb.\nViimasel arstikülastusel arvas ka raviarst, et ehk tasuks tõesti toetavaks raviks hakata võtma antidepressante.\nKas on asi tõesti nii hull, et inimene omal jõul ei suuda oma (tegelikult põhjuseta) paanikahooge kontrollida?\nSeda enam, et tegelikult pole ju neil hoogudel ka reaalset põhjust....vaid kuskil sügaval enda sees, kust neid kuidagi välja ei saa.\nKas tõesti pole muud võimalust kui vaid tabletid???\nKui hakkan võtma rohtusid ning elukaaslasele sellest rääkida ei soovi, kas ei ole ohtu, et rikun selle suhte sellega veelgi enam?\nSeda enam, kui tablettidega peaks kaduma ka seksiisu....mis naine ma enam siis oma mehele olen - hüsteerik ja frigiid....\nTahan saada normaalseks inimeseks, kes ei tekita tühjast tüli ning ei paanitse asjade pärast....tahan olla õnnelik.\nJa omal jõul lihtsalt ei jaksa enam.\nOma suhtes ilma jääda ei taha, neid on olnud elu jooksul küll ning esimest korda elus olen leidnud mehe, keda soovin oma laste isaks ning enesele kaaslaseks ja sõbraks ja meheks.\nNeed kahtlused ja hirmus ajavad aga lihtsalt hulluks...\n-Ja omal jõul lihtsalt ei jaksa enam.\nJärelikult vajate abi, psühhiaatri abi.\nVajate eneseusu "kergitamist" ning mõtete korrigeerimist. Veidi ka pihtimist, südamelt ärarääkimist.\nÄrge muretsege homseid muresid, homseid fantaasiaid. Jätkub tänase päeva muredestki. Veelgi õigem on: täna olete mõlemad elus ja isegi koos - OLGE siis õnnelikud. Tundke rõõmu sellest, mis on ja ärge varjutage oma õnnepäikest sellega, mida võite kaotada. Ükskord me ju sureme, sellepärast ei itke me juba täna. Elage oleviku õnne. Seda on piisavalt.\nOleviku õnne soovides,\nmanipuleerimine ja haiglane kontroll\nOleme mehega koos elanud ca 1,5aastat. Kokku kolisime kiirelt, tema tuli minu juurde. Tal on eelnevalt purunenud abielu ja sealt 1 laps. Mul eelnevatest kooseludest 3 last. Mees tegi ettepaneku saada ka ...\n1) Alkoholist te juttu ei tee - alkohoolikutel on armukadus üheks oluliseks haiguse tunnuseks. Kui viinaviga, siis jutt ei aita - ravi aitab, absoluutne karskus aitab.\n2) Isiksusehäire. Isiksusehäire ...\nKas seda saab normaalseks pidada,et stress ründab peamiselt öösel?õhtul jään kella 23 paiku enamvähem normaalselt magama , kuid öösel umbes kella 2-4 ärkan, täiesti pinges, ärevil ja väga häiritud mõne ...\nKui häirib, siis häirib. Järelikult on vaja midagi muuta! vt. minu varasemate soovituste hulgast otsinguga (klahvid Control ja F üheaegselt) nii unehäireid kui ka stressi, läbipõlemist.\nMul on selline kummaline mure. Nimelt on mul haiglane vajadus oma asju hoida. Uurin pidevalt, et ega mingeid kriime või midagi peale pole tulnud. Võõraste kätte ei julge üldse oma asju anda.\nKui alko-pudeleid ei osta, siis nendele ka neid kriime ei teki. Kui alko-probleem lahendatud, siis saab ka teiste kriimudega konkreetsemalt tegeleda.\nÜtlete, Nimelt on mul haiglane vajadus oma asju ...\nküsimus on siuke: mida teha armastusega mis kasvab üle pea?(olen mees 24a)\nsee on umbes nii et sina ei juhi autot vaid auto juhib sind.\nsee on päris häiriv tunne ja sellega kaasneb ...\nKasvage ise kaasa, et nina vee peale jääks. See armastuse energia juhtige koostegemistesse ja ühisplaanidesse. Tegu, tegu, ühistegu!\nArmukadedus on alko-poiste alkoholiga liialdamise tulemus. Loobuge ...\nRasedus ja sellega kaasnevad hirmud\nkuni 19 nädalani olin õnnelik rase ega mõelnud millegile halvale,kuni tekkis äkiline verejooks. Õnneks läks kõik hästi aga pärast seda elan igapäevases hirmus, et kas äkki katkeb, ...\nNaistearst annab põhijuhised, vajadusel paneb ka haiglasse. Kas Teil tohtri tel. on, et vajadusel kohe midagi küsida? Lugege lemmikraamatuid, kuulake meeldivat vaikset muusikat. Veelgi parem laulge endale ...


30 piimavaba retsepti asendajat - Nõuanded - 2021\nVaikne, juustupead. Laktoositalumatus võib olla õnnistus, mitte needus - eriti mõne käepärase lihtsa ja tervisliku piimatoodete asendamisega. Lugege meie 30 parima valiku vahel, mis kindlasti vastavad järgmisele suurele kreemja, juustu ja muul moel piimatoodete ihale. Isegi mitte laktardid tahavad sisse kaevata!\nTavaline või suitsutatud tofu viilutatud mozzarella või provolone puhul Uskuge või mitte, võib viilutatud tofu jäljendada mozzarella ja provolone juustu maitset ja tekstuuri. Proovige seda võileibadelt või kreekeritelt, et saada valguga pakitud suupiste, kus on umbes pooled selle juustude kalorite ja rasvaga.\nToitumispärm juustu jaoks - selle asemel, et neid nachosid cheddariga üle valada, proovige piserdada toitepärmi väiksema rasvasisaldusega juustumaitseliseks. Maitse ja tekstuur võivad pisut erineda, kuid kreemjas tekstuur on üsna võrreldav.\nSoja-, kanepi- või riisipõhine juust juustu jaoks Le Cordon Bleu võib-olla ei kiida heaks, kuid vegan- ja laktoositalumatute näksijate jaoks on need faux-juustud siduri alternatiiviks. Mõned isegi hakivad, sulavad ja venivad nagu päris asi. Vegan pitsapidu, keegi?\nTavaline sojajogurt hapukoore jaoks Ainult murdosa rasva ja kaloraažiga sojajogurt muudab tervisliku suhte 1: 1. See ei pruugi olla just nii paks ja kreemjas (vabandust, tacos), kuid see võib siiski teha kastmete ja salatikastmete trikki.\nPüreestatud siidine tofu hapukoore jaoks Katkesta kannmikser (või köögikombain, kui soovite, ah!). Püreestatud tofu võib anda hapukoorega sarnase paksu kreemja konsistentsi ilma kaloreid ja rasva sisaldava megaannuseta. Liiga paks? Segage lihtsalt väike kogus piimavaba kreemi.\nSojajogurt jogurti jaoks Sojapõhine jogurt ei pruugi maitsta täpselt nagu meie piimatoodete vaste, kuid tekstuuri, mitmekülgsuse ja isegi teatud tervisega seotud eeliste osas on vaja kahe silma vahele jätta. Otsige välja kaubamärke, mis sisaldavad probiootikume, mis aitavad toetada keha loomulikku kaitsevõimet.\nMagustamata õunakaste või jaoks on raske ette kujutada, et see puuviljane langemise lemmik võiks või rikkuse piisavalt asendada. Kuid õunakastmes on just õige konsistents pluss magusaisu - ilma kogu rasvata. Proovige seda suvalises magusas leivas (nt banaan või suvikõrvits) või muffinites, sealhulgas eelpakendatud segudes.\nRafineerimata kookosõli või või seapeki jaoks Kookosõli talub tõsiselt suurt kuumust, muutes selle praadimiseks. Ja kuigi selles on palju küllastunud rasvu, võib kookosõlil olla teatavaid tervisealaseid eeliseid, sealhulgas suurenenud ainevahetus ja immuunsüsteemi toetamine.\nOliiviõli või või seapeki Vahemere dieedi tähetärnide puhul lööb oliiviõli välja või või seapeki retseptides neile, kes püüavad vältida laktoosi ja minimeerida küllastunud rasvu. Maitseline õli pakendab ka tervisliku annuse asendamatuid oomega 3 rasvhappeid.\nAvokaado püree või jaoks Miks mitte minna roheliseks? Nad on mõlemad rasvad (ehkki väga erinevad rasvad) ja toatemperatuuril peaaegu sama konsistentsiga. Avokaado kreemjas ja peen maitse mõjub eriti hästi kohukeste küpsiste ja tumeda šokolaadi magustoitudes. Vaadake seda retsepti, et saada idee küpsetamiseks sobivate proportsioonide kohta.\nBanaanipüree Või jaoks Banaanipüree kreemjas, paksendav jõud mõjub küpsetatud toodetes rasva asendades samamoodi nagu avokaado. Konsistents on ideaalne, lisaks annavad banaanid tervisliku annuse kaaliumi ja kiudaineid.\nPloomipüree või jaoks - kas need šokolaadikoogid, küpsised ja koogikesed puuduvad? Selgub, et enamikus küpsetusretseptides võib pool tassi püreestatud ploome (jah, ploomid!) Asendada tass võid. Püreesupi saamiseks klõpsake lihtsalt neid lihtsaid samme.\nKanep, soja, riis, kaer või mandlipiim lehmapiima jaoks Võib-olla üks lihtsamaid lülitusi, võivad need piimavalikud lehmapiima eest silma paista. Ja kuigi mõned võivad maitsta lehmapiimast pisut magusamaid, võivad need tegelikult olla suhkrusisaldusega madalamad! Otsige kindlasti magustamata ja maitsestamata sorte ning proovige kangendatud sorte mõne täiendava D-vitamiini ja kaltsiumi jaoks.\nSojapiim petipiima jaoks Ehkki sojapiim võib petipiima jaoks üsna sujuvalt alaneda, on sama hapuka, tange maitse esiletoomiseks trikk happe lisamine. Proovige iga tassi sojapiima kohta lisada kaks supilusikatäit õunasiidri äädikat ja / või sidrunimahla.\nKookos-, kartuli-, riisi- või sojapiimapulber piimapulbri jaoks Kas sul on selles retseptis piimapulbrit? Lükake küpsetuskäiku ühe sellise lihtsa asendamise jaoks. Ehkki sojapiimapulbriga on kõige lihtsam kokku puutuda, teevad kookos-, kartuli- ja riisipiimapulber kõik trikki (sama suhtega 1: 1).\nKookospiim aurutatud piima jaoks Selge maitseaine võib magustoitudes olla kõige parem, kuid kookospiim võib aurutatud piima untsi une jaoks sisse lülitada. Las küpsetamine algab!\nKookospiim koore jaoks pole sulle suppi? Kookospiim on suurepärane asendaja suppidele ja hautistele mõeldud vahukoore jaoks. Ja ärge lülitage sõna "kookospähkel" välja - see ei maitse nagu magustatud hakitud sort!\nKookoskreem pooleteise jaoks ja hiljem Laktoos. Poole ja poole jaoks maitsva (ja seeditava!) Alternatiivi tegemine on lihtne. Vaadake neid lihtsaid samme, et oma pool kookoskreem ja pool soja piimasegu vahustada.\nTofu levis toorjuustu jaoks Kui toorjuustuvaba bagel tundub puudulik, otsige oma piimavaba doppelgangerit, tofu levib. Ligikaudu poole tavalise toorjuustu rasva ja kaks korda valgu sisaldusega on see üks lisand, mida on hea kasutada.\nMaitsestatud tofu levik kiibi kastmiseks Iga kiip vajab dipi, kuid mitte tingimata rasket, kreemitäidisega. Õnneks leidub rohkesti tofu-võidet, mis võivad tilgana kahekordistuda, sealhulgas sellised maitsed nagu prantsuse sibul, aedvili ning küüslauk ja ürdi.Kas tunnete seikluslikkust? Proovige teha oma maitse järgi selline vegan päikesekuivatatud tomat.\nBaba ganoush spinati ja artišokkide kastmise jaoks Köögiviljad on erinevad, kuid sellel lihtsal munaseguriga taldrikul on sama turske ja südamlik tekstuur raskema koore ja juustuga täidetud kastmega. Küpsetage see pita-krõpsude, kreekerite või toores köögiviljadega madalama kalorsusega suupistete jaoks.\nSojavalgu pulber vadakuvalgu pulbri jaoks ihaldusvalgu pulbri kujul? Kuna piimavaba minek välistab populaarse vadakuvalgu pulbri (saadud piimast), vali sojavalgu pulber, selle asemel, et segada laastudeks, smuutideks, küpsisteks taignas jm.\nSertifitseeritud Kosher pakub liha tavaliste külmlõikude jaoks Ilmselt viimane koht, kus võiksite oodata meiereisid? Deli-leti külmlõikudesse süstitakse mõnikord maitse suurendamiseks kaseiini, vadakut või muid piimatooteid, näiteks võid (nt. Me teame ...). Turvaliseks püsimiseks otsige liha, millel on silt “Kosher”, mis peaks olema piimavaba.\nKookospiimajäätis gelato jaoks Ehkki miski pole just selline nagu sujuv ja kreemjas Itaalia eritoit, pakub kookospiimajäätis samasugust rikkalikkust - peaaegu 100 vähem kaloreid portsjoni kohta. Pidage ainult meeles, et see piimatoodeteta alternatiiv sisaldab rohkesti küllastunud rasvu, nii et pange kindlasti pint ümber.\nBanaanijäätis jäätise jaoks Jäätis, mis on valmistatud ainult külmutatud banaanidest? Jah palun! See on üks looduslikult magus ja piimatoodeteta retsept, mis kindlasti aitab teil sekundit kratsides pead kratsida. Täiendav kaalium, inimesed!\nSorbet šerbeti jaoks Need kaks skoodetavat maitset võivad alata samade kolme koostisosaga (püreestatud puuviljad, suhkur ja vesi), kuid šerbet lisab ka piima, želatiini või munavalget. Kas tunnete puuviljakust? Piimatoodetevaba variant on keskmiselt umbes 70–80 protsenti tegelikke puuvilju 4 untsi portsjoni kohta.\nSoja-, riisi- või kanepipõhine külmutatud jogurtkülmutatud jogurti jaoks, keda ei hellita hapukas ja käänuline fro-yo? Laktoositalumatusega inimesed saavad ikkagi samamoodi maitsvate sojapõhiste alternatiividega aktsiooni sisse saada. Leidke neid kõige supermarketitest ja mõnedest spetsiaalsetest fro-yo-kettidest.\nRiisipiimašokolaad piimašokolaadi jaoks Alkohoolikud, rõõmustage! Riisipiimašokolaad suudab rahuldada enamiku piimatoodete iha ja see on täiesti piimavaba. On-the-go-maiuspala jaoks on olemas isegi riisipiimašokolaadid.\nTume šokolaad piimašokolaadi jaoks. Minge edasi, minge pimedale küljele. Kuid mitte kõik tume šokolaad pole laktoosivaba, seega kontrollige alati etiketti. Otsige kaubamärke, mis sisaldavad ainult kakaovõid, kakaojooki, letsitiini (tavaliselt sojapõhist) ja suhkrut. Suupistete saamiseks proovige 50 protsenti kakaod sisaldavat tumedat šokolaadi - just magusaisu rahuldamiseks on piisavalt magusat. Küpsetamiseks sobivad kõige paremini poolmagusad ja mõrkjad magusad.\nJaanilaastud šokolaadikrõpsude jaoks Neile, kes soovivad piimatooteid vältida ja lisatud suhkur, magustamata jaanipähklilaastud on šokolaadilaastude lihtne asendamine küpsetamis- ja rajasegudes. Lisaks pakivad nad tervislikku annust kiudaineid, valku, kaltsiumi ja rauda.\nKas me jätsime ühe teie lemmiku vahele? Räägi meile allolevates kommentaarides!\nCopyright 2021 \_ Nõuandeid igaks otstarbeks - ilu, tervise ja elu kohta \_ 30 piimavaba retsepti asendajat


Veebruaris alustab vanemlusprogramm "Imelised aastad". Kiirusta! Registreerimine avatud kuni 22. jaanuarini - Lääneranna Teataja\nVeebruaris alustab vanemlusprogramm “Imelised aastad”.…\nKoolitusprogrammi “Imelised aastad” eesmärgiks on aidata vanematel ennetada laste käitumis- ja arenguprobleeme ning omandada vajalikke vanemlikke oskusi.\nProgramm sobib 2–8-aastaste laste vanematele,\nkes soovivad saada vastuseid lapse kasvatamisel tekkinud küsimustele ja õppida, kuidas paremini toime tulla;\nkelle lastel on esmased käitumisprobleemid, nt kohatine agressiivne käitumine, hüperaktiivsuse ilmingud, hajutatud tähelepanuvõime, valetamine, sõnakuulmatus jne.\nÜhest perest oodatakse koolitusel osalema kahte täiskasvanut. Oodatud on nii lapsevanemad kui vanavanemad ja teised last kasvatavad täiskasvanud. Koolitus toimub väikeses grupis, kuni 16 inimest.\nKoolitus algab 6. veebruaril ning kestab kokku 16 nädalat. Koolitus toimub kord nädalas kolmapäeva õhtuti (v.a 20. veebruaril ja 1. mail – neil nädalatel toimuvad koolitused teisipäeval 19.02 ja 30.04 vastavalt) kell 17.00 kuni 20.00 Lihula lasteaias. Kohapeale on organiseeritud lastehoid ja pakutakse ka kerget einet. Kell 17.00-17.30 pakutakse koolitusel osalejatele sooja einet ning 17.30-20.00 toimub lapsevanematele koolitus.\nKoolitusprogrammi viivad läbi vastava väljaõppe saanud grupijuhid pere- ja paariterapeut Monika Koppel ja psühholoog Olga Šunjajeva.\nTõenduspõhist programmi “Imelised aastad” (ingl k The Incredible Years) on rakendatud ligikaudu 30 riigis. Tegemist on rahvusvahelise koolituste süsteemiga, mis on aidanud vähendada laste käitumisprobleeme paljudes riikides ning mille tulemuslikkus on tõestatud. Uuringutest on selgunud, et tänu programmile suureneb lastel probleemide lahendamise oskus, paranevad suhted eakaaslastega, areneb väljendus- ja enesekehtestamisoskus, kasvab õpiedukus. Pikas perspektiivis väheneb agressiivne ning antisotsiaalne käitumine, sõltuvusainete tarvitamine ja koolist väljalangemine.\nRegistreerumisel andke kindlasti teada, mitu last ja mis vanuses koolituse ajal lapsehoidu vajavad. Hoidu võtame lapsi alates 2. eluaastast.\nKui Sa tunned, et ülalpool kirjeldatu pakkus Sulle huvi ning Sa oled valmis panustama enda ja oma lapse kooskasvamisse, siis võta koolitusele registreerumiseks või lisainfo saamiseks enne 22. jaanuari ühendust Lääneranna valla lastehoolekande spetsialist Saima Soobardiga saima.soobard@laaneranna.ee / 5663 5205 või Lääneranna valla peaspetsialist Ireen Kangroga ireen.kangro@laaneranna.ee / 5307 8166.\nKoolituse läbiviimist toetab Tervise Arengu Instituut ja Lääneranna Vallavalitsus\nTeema: Varia 7. jaan. 2019\nEelminePrevious post:Hääleta! Aare Lauren ja Virgo Vallik kandideerivad aasta sportlasteksJärgmineNext post:Vallaelanikuks registreerimise kampaania auhinnad loositakse välja 14. jaanuaril\nMai on keskkonnakuu | Registreeri oma Teeme Ära talgupäev\nPingback: Läänerannas lõpetas vanemlusprogrammi edukalt juba teine grupp


Läinud nädalal Saaremaad külastanud Eesti kunstnike liidu (EKL) esindus arutas siinse loometaristu kaasajastamist ja kunstnikele-disaineritele vajalike teenuste väljaarendamist.\nKunstnike liitu esindasid president Vano Allsalu, Elin Kardi ja loomemajanduse projektijuht Ruth-Helene Melioranski, samuti keraamikud Urmas Puhkan ja Merike Hallik ning mitmed teised kunstivaldkonna esindajad, kokku 15 inimest.\nTutvuti Saaremaa kunstistuudio vastvalminud loomekeskuse ja Kuressaare ametikooli Disainimajakaga. Reisi lõpetuseks pandi ametlikult punkt hooajale kunstnike liidu Muhu kunstitalus, kus möödunud suvel tegutses loojaid mitmelt poolt maailmast.\nKunstistuudio loomekeskuses peeti juhataja Anne Tootmaa eesistumisel aga seminar-ajurünnak, mille rõhuasetus oli loometaristu kaasajastamisel ja kunstnikele-disaineritele vajalike teenuste väljaarendamisel.\nEKL-i ja Saaremaa kunstistuudiot seob peale liikmete töötamise, toimetuste ja näituste Saaremaal ka asjaolu, et mõlema ettevõtmised on saanud toetust Ettevõtluse Arendamise Sihtasutuse loomemajanduse taristu ja tehnoloogilise võimekuse arendamise meetmest.\nEKL rakendab neid vahendeid Tallinnas asuva legendaarse kunstikombinaadi ARS ruumilis-funktsionaalseks avamiseks – selleks on kavandatud keskse promotsiooni- ja koolituskeskuse, projektiruumi ning keraamikakeskuse väljaarendamine.\nAnne Tootmaa (fotol) ütles Saarte Häälele, et kunstnike liiduga arutati, kuidas erinevaid üritusi ja ka kunstnikke Muhu kunstitalu ja kunstistuudio loomekeskuse vahel vahetada. “Meie infrastruktuur on praegu nii täiuslik, et seda koostöös kasutada on väga mõttekas,” sõnas ta. Tootmaa lisas, et Kuressaare on koht, kuhu loomeinimesed tahavad tulla, ka välismaalt. Kuid esimeses järjekorras keskendutakse praegu siiski Eesti loojatele.\nEesti kunstnike liidu president Vano Allsalu: “Kogemuste vahetamine ja koostöö ei ole lihtsalt ilusad märksõnad, vaid võimalus muuta tegevus kunstiväljal sisukamaks ja efektiivsemaks. Arutasime nii seda, kuidas jätkusuutlikult arendada kunstnikele vajalikke loomekeskkondi kui ka nende mobiilsuse suurendamist teljel Tallinn–Kuressaare.\nEestis käib üha enam väliskolleege, kelle jaoks võiks olla ahvatlev võimalus lisaks Tallinna kunstiellu süvenemisele keskenduda loometööle ja “patareide laadimisele” Saaremaa rahulikus miljöös. Teisalt saavad oma tutvumist Eestiga just nimelt Kuressaarest alustavad loovisikud meie võrgustiku kaudu leida töiseid kontakte ja tegevusvõimalusi pealinnas. Aga ka meie enda urbaniseerunud kolleegidele ei teeks paha enne Gotlandile või Islandile residentuuri suundumist nautida keskkonda ja elavdada kunstielu Saaremaal.”


Maaülikool uurib võimalusi rohumaade taastamiseks ja loomapidamiseks Lahemaal | Keskkonnaamet\nAvaleht Uudised Maaülikool uurib võimalusi rohumaade taastamisek...\nKõht värsket rohtu täis on mõnus pikutada. Foto: Bert Holm\n„Lahemaa kaitsekorralduskavas on kirjas mitmeid valdkondi, nagu asustusstruktuur ja ajalooline maakasutus, mida on keeruline hoida ilma loomade ja loomapidamiseta,“ rääkis karjakasvatuse tähtsusest Keskkonnameti kultuuripärandi spetsialist Ave Paulus. Ka 2010. aastal pilootprojektina Lahemaa rahvuspargile koostatud ajaloolise maakatte uuring näitas, et piirkonnas on palju traditsioonist karja- ja heinamaad, mis tõestab karjakasvatuse potentsiaali.\n„Kuigi arvatakse, et eestlased on peale Vabadussõda hoogsalt uudismaid rajanud, näitavad Lahemaa maakasutuse andmed vastupidist,“ rääkis uuringu üks läbiviijatest, maaülikooli dotsent Mari Nõmmela. Tema sõnul on eestlane armastanud pigem kasutada looduslikku karja- ja heinamaad. Nõukogude perioodil kasutusest välja jäänud rohumaade taastamiseks on praegune Lahemaa kogukond teinud Keskkonnaametile juba mitmed konkreetseid ettepanekuid.\nProjekti käigus on loodud kaardirakendus https://app.maptionnaire.com/en/6342/, kus on kõigil huvilistel võimalus ajaloolise maakasutuse ja traditsioonilise elulaadi säilitamiseks tutvuda Lahemaa pärandmaastikega, mis vajavad hooldamist või on teatud taastamispotentsiaaliga. Rakenduses saab ära märkida need alad, mida soovitakse võtta või anda põllumajanduslikku maakasutusse.\nLisaks oodatakse kohaliku kogukonna liikmeid, kes on mõelnud loomade pidamisele või huvitatud teistmoodi panustama pärandmaastike säilimisse, täitma küsimustikku karjakasvatuse hetkeolukorrast Lahemaal. Küsitlus jääb veebis aadressil https://app.maptionnaire.com/en/5700/ avatuks 31. juulini 2019. Küsitluse esimesi tulemusi on plaanis tutvustada 13.–14. juulil traditsioonilise karjakasvatuse koolitusel Tammistu külas.\nLisainfo: Ave Paulus, Keskkonnaameti kultuuripärandi spetsialist, ave.paulus@keskkonnaamet.ee, 5332 7893


Köök kolib õue. Millistest materjalidest rajada väliköök? | kodus.ee\nSuvel on õues palju mõnusam süüa teha. | Shutterstock\nKui pere on õues, ei saa perenainegi jääda palavasse tuppa pliidi taha. Suvine moosi- ja mahlakeetmine väliköögi puupliidil on säästlik ja mugav, rääkimata naudingust, mida pakub suveõhtutel grillimine ja aiapidude korraldamine. Kuidas ehitada väliköök?\nVäliköögi ehitamist alusta planeerimisest. Oluline on läbi mõelda kõik tegevused, milleks köök võimaluse peab andma. Kas soovite puupliiti? Suitsuahju? Statsionaarset grilli või hoopis barbecue ahju? Kas väliköögi katuse alla peab mahtuma ka toidulaud ja mitu inimest selle ümber istuma hakkab? Kas välikööki peaks soojendama gaasisoojendi või elus kaminatuli? Kas välikööki tuleb veevärk ja elekter?\nAlles pärast kõigile nendele küsimustele vastamist saab otsustada, kui suur väliköök olema saab, kuhu see aias paigutada ja kas ehitustööd on endale jõukohased või tuleb paluda abi professionaalsetelt ehitajatelt. Arvesta ka, et väliköök on statsionaarne ehitis, mis tuleb kooskõlastada nii naabritega kui kohaliku omavalitsusega.\nVäliköögile asukohta valides on kõige tähtsam tuleohutus. Küttekolletega väliköök peab jääma piisavalt kaugele puukuurist ja teistest tuleohtlikest hoonetest ja esemetest. Jälgi ka päikese liikumist ja planeeri köök nii, et sinna jõuaks piisavalt loomulikku valgust. Kahtlemata on endale mugavam ja tervisele parem kui lahtine ruum ei jää tuulte koridori. Joonista ise või telli köögile projekt, seejärel mõtle läbi, milliseid töid saab teha ise ja millised tuleb sisse osta. Kindlasti vajab väliköök betoonist valatud vundamenti, tugevat põrandat, laotud müüri, aga üldehituse kõrval võib vaja olla ka tisleri- ja pottsepatööd.\nKüttekollet ära maapinnale raja\nKui plaanid läbi mõeldud, saab alustada ehitusega. Vundamendi valamisel arvesta maapinna külmumispiiriga, see on ca 1,3 meetri sügavusel. Kui tahad valamistööga kiiresti ühele poole saada, kasuta valmis kiirbetooni. See kuivab kiiresti ja võimaldab kohe järgmiste töödega edasi minna.\nÄra raja kunagi ühtegi küttekollet otse maapinnale. Temperatuuride kõikumine lõhub pliidi või kamina kiiresti ja muudab selle väga ohtlikuks. Samal põhjusel tuleb ka õue rajatav ahi, kolle ja suitsukapp laduda kokku. Väliköögi korsten peab olema jäme, sobiva korstna tõmbelõõri läbimõõt peaks olema vähemalt 200 millimeetrit.\nVäliköögi ehitamiseks vali materjalid, mis sobivad välitingimustesse ja mis peavad vastu nii kõrgetes kui madalates temperatuurides. Väliköögi levinuim materjal on tellis, mis on vastupidav ja suure soojasalvestusvõimega. Seega võiks tulega kokkupuutuvad osad ehitada alati tellisest ning soovi korral kasutada mujal vastavalt maitsele dekoratiivsemaid materjale.\nMida panna põrandale?\nVäliköögi põranda saad ehitada terrassilaudadest või lasta paigaldada kiviparketi. Materjale võib omavahel ka kombineerida nii, et söögitegemise alal on põrand kivist ning söömise alal soojast puidust. Vastupidavuse huvides kasuta immutatud puitu või looduslikult tugevat lehist. Puitpõrand ehita maapinnast kõrgemale postidele, et puit mädanema ei läheks, põranda alune kata geotekstiili või killustikuga, sest läbikasvav hein on inetu ja kärbib põranda eluiga.\nNii nagu kogu ehituse puhul, arvesta ka veevärgi ja elektrisüsteemi rajamisel, et tegu on välitingimustega, kuhu iga pistik ja lamp ei sobi. Kui ehitad ise või lased ehitada köögimööbli, siis eelista materjalina tugevat puitu ning töötle see niiskuskindlaks. Enamik tavapäraseid köögimööbli materjale õues vastu ei pea. Tänapäeval leiab poest kerge vaevaga ka ilmastikukindla laua, toolid ja diivani, seejuures on kõige vastupidavamateks materjalideks plastikust tehisrotang, metall ning täispuit.\nKui väliköök ei asu just peenarde vahel, ehita kööki maitsetaimede kastid või istuta ürdid erinevatesse lillepottidesse. Nii on salatitaimed igal hetkel käepärast ning köögis hubasem atmosfäär. Efekti saad lisada ka emailämbrisse istutatud suvikõrvitsatega ja räästa all rippuvate amplitomatitega, aga jälgi, et need ei jääks tuulte meelevalda. Välikööki toovad õdusust nii aialaternad kui gaasisoojendid, aga ka pehmed pleedid ja värvilised padjad.\nEsmapilgul lihtsana paistev väliköögi rajamine kujuneb tavaliselt algselt planeeritust aja- ja rahamahukamaks, kuid investeering mugavusse tasub ära. Kui köök on juba valmis, pakub see rõõmu kogu perele ja kõigile külalistele, sest keegi ei taha suvel toas passida.


Maailma parim koht: Põhjamaine safari\nTirts magab kaks korda päevas. Magama jääb ta vankris. See tähendab minu jaoks ohtralt jalutamist. Tõsi, viimastel päevadel näeb see välja pigem vankri najal ukerdamine. Tee on nii libe, et ilma vankrikujulise käimisraamita oleksin ammu üle kere kipsis.\nAga mitte sellest ei tahtnud ma rääkida. Hoopis rikkalikust kodumaisest faunast. Ei möödu ühtegi päeva, mil ma mõnd metslooma ei kohtaks. Enamasti on need kitsed, aga alles paar päeva tagasi järas merikotkas keset teed varest. Eile aga jalutas mulle metssiga vastu. Ilusasti tee servas kõndis (ilmselt oli lahtilükatud teed mööda mõnusam astuda kui lumes sumbata). Ma esialgu (ilma prillideta) vaatasin, et mingi suur must koer tuleb naljakalt tippides, aga oli hoopis siga. Ma mõtlesin, et ei keeragi teine ümber, tuleb vastu, kergitab kaabut ja teretab. Aga ei. Oli vist lihtsalt mõttes ja ei märganud mind enne kui päris lähedale jõudis. Siis märkas ja põgenes põõsastikku. Võibolla oli minu moodi lühinägelik. Veidi hiljem nägin jänest. Kui nüüd veel karu ja elevant ka vastu jalutaks, oleks safari missugune. Teisalt, võibolla ongi nad mulle vastu jalutanud, aga mul pole prille peas ja longin oma mõtetes nagu metssiga. Mis kõik nii nägemata võib jääda.


Eesti suursaadik Luksemburgis Toomas Tirs andis üle volikirja | Välisministeerium\nAvaleht Uudised Eesti suursaadik Luksemburgis Toomas Tirs andis ül...\nEesti suursaadik Luksemburgis Toomas Tirs andis üle volikirja\n13. Detsember 2018 - 10:04\nEesti uus suursaadik Luksemburgi Suurhertsogiriigis Toomas Tirs andis kolmapäeval, 12. detsembril Luxembourgis üle volikirja suurhertsog Henrile. Suursaadik Tirs resideerib Brüsselis.\nVolikirja üleandmise tseremooniale järgnenud vestluses kinnitasid suursaadik Tirs ja suurhertsog Henri kahe riigi häid suhteid ja koostööd Euroopa Liidus, NATOs ning teistes rahvusvahelistes organisatsioonides. Suurhertsog kiitis Eesti saavutusi e-riigi ülesehitamisel ning rõhutas kahe riigi vahelist usaldust, mida näitab Eesti andmesaatkonna rajamine Luksemburgis. „Luksemburg on Eesti jaoks väga oluline partner, kuna just siin majutatakse Eesti e-riigi usaldusväärse toimimise jaoks olulisi andmeid,“ ütles suursaadik Tirs.\nKohtumisel rääkisid osapooled ka kaitsealasest koostööst NATO-s, julgeolekupoliitikast, ärisuhetest ning taastuvenergiast. Luksemburgi suurhertsog avaldas lootust, et saab lähiaastatel külastada Eestit.\nSuursaadik Toomas Tirs on lõpetanud Wisconsini Eau Claire Ülikooli ärijuhtimise erialal. Tirs asus tööle Välisministeeriumis 2007. aastal, kus ta on töötanud poliitika- ning välismajanduse ja arengukoostöö osakondades ning alalises esinduses Euroopa Liidu (EL) juures. Ta töötas 2015. aastal rahvusliku eksperdina Läti Euroopa Liidu Nõukogu eesistumise sekretariaadis ning aastatel 2016-2018 Riigikantseleis Eesti Euroopa Liidu Nõukogu eesistumise logistikajuhina. Lisaks täidab suursaadik Tirs alalises esinduses EL-i juures haldusküsimuste asejuhi ülesandeid. Alates käesoleva aasta septembrist on Toomas Tirs suursaadik ka Belgia Kuningriigis.


Bitcoin on reaalne, kuid on jagatud kohta Hind | Krüpto-time\nFinantsjuht ametnikud maailmas ilmuvad umbusaldama Bitcoin. CNBC saadud 43 vastuse oma rahvusvahelise finantsjuhi nõukogu küsitlusleht oma seisukohti Bitcoin, kakskümmend neist vastajatest märkides, et see oli tõeline kuid mull, ja sarnaselt kuue öeldes oli reaalne ja siiski läheb suurem.\nTeine kaksteist vastanutest väitsid, et nad usaldavad Bitcoin on pettus, ülejäänud vastates, et nad ei saa aru piisavalt digitaalse valuuta mainida midagi. Rohkem finantsjuht ametnikud Euroopas, Lähis-Ida ja Aafrika eeldada Bitcoin on mull kui Ameerika Ühendriikide piires või Aasia-Vaikse ookeani aladel, kooskõlas uuringu. Lisaks, rohkem finantsjuht ametnikud endises piirkondade vastas pettuse hüüdnime.\nPeaaegu kakskümmend üks protsenti USA finantsjuht ametnikud oletame Bitcoin on mull, võrreldes ligi kakskümmend kaheksa protsenti piires Aasia-Vaikse ookeani piirkonnas. Üks finantsjuht ametnikud CNBC on volikogu, Solvay VIP Karim Hajjar, märkis ta oli kindel Bitcoin.\nKarim Hajjar märgitud:\n"See ei ole valuuta me kasutades miljardiettevõtete äriettevõtetes. See on midagi, mida me oleme uudishimulik, me oleme väga avatud, kuid me ei ole leidnud viisi tegelikult ühendada see meie äriettevõtetes. Solvay oleks vaja luua võimalus reklaamida Bitcoin varem kui nad lubavad kliendi tehingu tegemiseks kasutada.”\nCNBC tulemused tõesti kaja uuringu institutsionaalsete investorite läbi Brokerage Company Triad Securities and Datatrek avaldatud uuring ülejäänud nädal. Selles uuringus, kolmkümmend üheksa protsenti vastanutest arvan Bitcoin on mull, koos sarnaselt kakskümmend seitse protsenti märkides selle hinna kasv võib aeglustada.


Tänane kuupäev 24 Okt, 2021 15:09\n408. leht 586-st\n[ 8789 postitust ] Mine lehele Eelmine 1 ... 405, 406, 407, 408, 409, 410, 411 ... 586 Järgmine\nPostitatud: 14 Aug, 2021 12:42\nEks osa olid GRU ja osad uhhuud, viimaseid äkki õnnestub veenda. Kas ise oled vaktsineeritud või ootad Sputnikut?\nPostitatud: 14 Aug, 2021 13:21\nLiitunud: 01 Apr, 2021 20:09\nSiin viide võimalikust Covid-19 varajasest ravist erinevate teada olevate ravimitega:\nPostitatud: 14 Aug, 2021 13:53\nEi tea kas antud artikkel on siit läbi käinud. See sündmus vääriks tegelikult eraldi teemat.\nhttps://www.delfi.lt/news/daily/lithuan ... d=87943809\nLühidalt, Leedu julgeolekutöötaja kirjeldab juhtunut oma perspektiivist. Ta on üsna veendunud, et see asi oli koordineeritud. Võrreldes varasemate mässudega olevat rahvas palju organiseeritum ning agitaatorid olid vägivallaks ette valmistunud. Kivid ja lõhkepaketid olid ette varutud ning nende loopimine toimus koordineeritult. Seimi liikmete evakueerimist blokeeriti.\nPostitatud: 14 Aug, 2021 21:17\nSaksa ajakiri Bild kirjutab, et USA kongressi raporti järgi pääses koroonaviirus lahti juba 2019 augustis.\nThe recently published Congress report reveals that “in late August or early September, one or more researchers accidentally became infected with the SARS-CoV-2 virus, which was either collected in the Yunnan Cave or as a result of a gain-of -Function research at the WIV.\nThe terrifying realization of the study organizers: The infected China researchers "took the subway in the center of Wuhan and spread the virus".\nPostitatud: 14 Aug, 2021 23:54\nWHO pandeemia päritolu uuriva missiooni juht väidab, et viirus võis alguse saada Wuhani labori töötaja nakatumisest.\nPostitatud: 15 Aug, 2021 10:28\nKahtlustan tulevikus erinevatele tüvedele toodetud mitmikvaktsiinid on kindlasti probleemsemad kui ühele tüvele toodetud vaktsiin. Ehk need kes ootavad oma 5 aastat (nagu mõned vandenõuteoreetikud soovitavad) võtavad kindlasti pisut suurema riski kui täna ühele tüvele toodetud mRNA vaktsiinidega.\nEi näe ju täpselt sinna horisondi taha ja senised mutatsioonid on toimunud kiiresti. Pealegi on mòned SARS-id ja MERS-id iseenesest raugenud.\nMa prognoosin endiselt optimistlikult et muteerub aja kulgedes kergeks köhaks ja pole seal mingit vaktsiini vaja.\nKui vähegi aega saab, peakski minema maakoju nõukaaegseid veterinaariaraamatuid lugema. Netis neid pole kui just keegi pole lehekülgede kaupa sisse skänninud.\nKoroonaviirused on Eestis ammu tuntud ja ennemuiste oli see vasikate haigus. Need köhisid ja läkastasid tihtipeale. Hiina variant nakkab inimeselt inimesele aga vasika koroona VIST loomalt inimesele sai minna aga mitte siis edasi sealt teisele inimesele.\nVõib-olla suri keegi ka sel põhjusel ära. Siis ei diagnoositud tal muidugi koroonat vaid rasked töötingimused, tõmbetuul ja kopsupõletik olid need mis hauda viisid. Kergemalt läbipõdenud lüpsjad-karjatalitajad peaks seevastu kõik immuunsed olema.\nÜleüldiselt ei teadnud koroonast enne veebruari 2020 peale ülikooliharidusega viroloogide ja lihtsate loomaarstide mitte keegi.\nVeterinaarias pädevamad akf-d võivad mu teooria muidugi põrmustada juba enne kui ma seda raamatutest kontrollima jõuan minna. Selle käigus võib julgelt ka lamemaalaseks sõimata, mind see ei häiri.\nPostitatud: 15 Aug, 2021 11:01\nMillest järeldad, et ei teadnud? Inimese koroonaviirused avastati juba 1965 aastal. Kuna põhjustasid enamjaolt kerget nohu ja kerget kurguvalu siis eriti palju neist ei räägitud. Need viirused ei olnud inimesele ohtlikud. Aga väga paljud kuulsid esimest korda ilmselt juba nõuka ajal bioloogiatunnis kui viirustest räägiti. Keegi ei teadnud SARS-ist midagi siis. Peale SARSI puhanguid 2002 aastast ilmus aga koroonaviirusest palju artikleid laiemale üldsusele kõikvõimalikus meedias. Võiks natuke rohkem teemaga ikka end kurssi viia. Alustades näiteks siit: https://et.wikipedia.org/wiki/Koroonaviirused\nPostitatud: 15 Aug, 2021 11:08\nMillest järeldad, et ei teadnud?\nEks akf otsusta enda põhjal teiste üle nagu ikka.\nhttps://www.spectator.com.au/2021/08/mo ... australia/\nSamal ajal varasemalt muster vaktsineerimise näidisena välja toodud riigis, nakatumine võtab vaktsineerimis eelseid mõõtmeid+95% raskelt hospilariseerituid on vaktsineeritud.\nPostitatud: 15 Aug, 2021 11:26\nSiin on arvatavasti mitme asja koosmõju:\n1) vaktsineerituse kõrge tase (70%) - mida kõrgem see on, seda suurema osakaalu haigestunutest moodustavad vaktsineeritud;\n2) vaktsineeritute vähesem ettevaatus võrreldes vaktsineerimata elanikkonaga (või vaktsiinipasside mõju);\n3) vaktsiinide väiksem efektiivsus delta tüve vastu (võimendab eelmisi).\nAkf-i poolt viidatud artiklis öeldakse, et haiglapatsientide arv on kokku 72, mida absoluutarvuna on vähe. See on puhtalt kõrge vaktsineerituse taseme tagajärg.\nPostitatud: 15 Aug, 2021 11:37\nEi, ma otsustan massimeediat indikaatoriks võttes nagu ikka. Kui ajalehes ei kirjutata siis pole olemas\n"Ei teadnud mitte keegi" oli nagunii ilukirjanduslik liialdus. Postituse idee oli hoopis selles et kas ikka on surmkindel et nüüd ja praegult peaks koroonale pöörama rohkem tähelepanu kui tuberkuloosile või malaariale või gripile. Ma näen küll selgeid massihüsteeria märke õhus juba mõnda aega.\nKusjuures ma ise teadsin koroonaviirusest juba Breznevi ajal. See oli puhtalt pòllumajanduslik teema. Umbes nagu suu- ja sõrataud mis võib samuti inimesele külge hakata kui hooletuks muututakse.\nPostitatud: 15 Aug, 2021 11:45\nMis on saanud jutust, et 95% ulatuses vaktsiin hoiab ära nakatamise?\nHämmastav lausa, kuidas oskad kõigele põhjendust leida nagu ka pfizeri 2009a korrupeerunud ärivõtetele, et " see oli ammu ja ega enam nad nii ei tee".\nPostitatud: 15 Aug, 2021 11:52\nSee jutt on akf-i fantaasia.\nPostitatud: 15 Aug, 2021 11:54\nMa ei tea kust see arst need numbrid välja tõmbas, kuid see ei kattu ametliku statistikaga.\nEilse seisuga oli hospitaliseeritutest 289 vaktsineeritud, 9 osaliselt vaktsineeritud ja 191 vaktsineerimata. See tähendab, et vaktsineeritud moodustavad ligikaudu 59% hospitaliseeritutest.\nKui aga vaadata raskelt haigestunute arvu 100 000 inimese kohta, siis on pilt hoopis teine:\nseriously ill - israel.png [ 22.24 KB | Vaadatud 690 korda ]\nEDIT: Viide ka.\nPostitatud: 15 Aug, 2021 17:48\n560000 vaktsineeritut. 5% sellest on 28000 inimest lisaks veel need, kelle peal vaktsiin ei tööta (siirdatud organuitega, keemiaravi saanud jne). seega milles seisneb sinu mure?\nAnaloogseid "ärivõtteid" on kasutanud kõik suuremad firmad maailmas. Ei saa ühte patta panna ebaeetilist ärivõttet ja sinu paranoia. Äkki seletad kuidas see vähendab PZ vaktsiini usaldusväärsust või viagra oma?\nIsrealis on täis vaktsineerituid 5,4 milj. Ehk siis 270000 inimest. Lisaks võrdle sama nakatumise arvu juures eelmise aasta ja hetke haiglate seisu.\nJa äkki tood oma väidete tõestuseks vähe usaldusväärsema portaali.\n1. need andmed selles artiklis ei vasta tõele\n2. portaal kuulub vandenõu teooria uskujale, kes usub, et covid on valitsuste vaheline vandenõu\n3. Krikul on õigus-sest mitte vaktsineeritute tegevused on Iisrealis väga piiratud.\nKasutajad foorumit lugemas: Dr.Sci, Google Adsense [Bot], Kriku ja 14 külalist


ARVAMUS: Kas alkoholireklaami keelamine täidab eesmärgi? : Imagine\nARVAMUS: Kas alkoholireklaami keelamine täidab eesmärgi?\nTervise- ja tööministri Jevgeni Ossinovski algatus piirata alkoholi reklaamimist, tekitas eelmisel nädalal vastakaid arvamusi. Oli neid, kes kiitsid mõtte kahe käega heaks, aga ka neid, kelle meelest on see tarbetu, sest niikuinii midagi ei muutu.\nSeepärast otsustasin natukene internetis tuhnida ja uurida, mis on mujal maailmas sarnase keeluga kaasnenud.\nIseenesest on muidugi humoorikas, et vahetult enne selle artikli kirjutamist kriiskas mulle Facebooki ajakirjandupärlite grupist vastu huvitav uudis Venemaalt – riigist, mille alkoholireklaamiseadusest ka siin blogis juttu tuleb.\nNimelt läks nädal tagasi Venemaal Saratovi oblastis asuvas Malo Perekopnoje külas ümber viina vedanud veoauto, mille tulemusena sattus teele umbes 20 000 pudelit viina. Eile teatas telekanal Rossija 24, et agaralt teele pudenenud varanduse järgi tormanud 600 elanikuga küla täiskasvanud on terve nädala purupurjus olnud. Muu elu külas seisab…\nAga sujuvalt Venemaaga jätkates. Alkoholiprobleem suure idanaabri juures on olnud aktuaalne sama pikka aega kui viina üldse villitud. Erinevatel aegadel vastu võetud kuivad seadused on reeglina viinud selleni, et kanget napsi hakatakse ise villima.\nViimane katse rahva viinalembuse vastu võidelda tehti 2013. aasta jaanuaris, mil keelati alkoholireklaam enamikes meediakanalites (TV, raadio, print, outdoor jne.). Ja pole midagi ka imestada: näiteks Briti meditsiiniajakirja The Lanceti andmetel sureb 25% Vene meestest enne 55. eluaastat (UKs on sama näitaja 7%) ja nendest suurem enamus alkoholi liigtarbimisest tingitud haigustesse või sellest põhjustatud õnnetuste tagajärjel, vahendas BBC mullu.\nParaku pole alkoholitarbimine suuremaid vähenemismärke ka karmi reklaamiseaduse järel näidanud ning nüüd näevad ka võimud, et ilmselt oligi tegemist võitlusega tuuleveskite vastu. Juba aasta pärast karmi seaduse vastuvõtmist tehti selles korrektuure ning keeld kitsenes vaid “teatud tüüpi alkohoolsetele jookidele”. Kusjuures käimasoleval aastal tahetakse seadust veelgi leebemaks muuta. Lühidalt: alkoholireklaami keelamine ei andnud mitte mingisugust positiivset efekti.\nAga see pole vaid Venemaa probleem. Texase Ülikooli reklaamiala professori Gary Wilcoxi sõnul ei saagi üheselt väita, kas alkoholireklaami keelamine toob soovitud tulemuse või mitte. Näiteks tõi ta välja 1977-1995 aastal 17 riigis läbi viidud mahuka uuringu alkoholi reklaamimise ja tarbimise seose vahel, kus jõuti järeldusele, et kaks asja pole omavahel kuidagi seotud. Samas on teised uuringud väitnud vastupidist.\nÜks põhiline nüanss, mille tõttu selliseid seaduseid vastu võetakse, on soov hoida noori alkoholist eemal. Rahvusvahelise Alkoholiseaduse Keskuse tunamullu avaldatud raportis aga selgub, et reklaamidest märksa enam mõjutavad noori sõbrad ja vanemad. Reklaami mõju olevat marginaalne.\nHoopis huvitavavalt lähenes temaatikale aga meedia Lõuna-Aafrika Vabariigis, kus samuti 2013. aastal alkoholireklaami piirati. Uuringufirma Econometrixi andmetel ei vähenenud riigi elanike alkoholitarbimine märkimisväärselt, küll aga mõjutanud see negatiivselt riigi majandust: näiteks töökohtade kaotuse arvelt ning ekspordi ja impordi vähenemisest.\nKokkuvõtvalt võib öelda, et kindla veendumusega väljaöeldud arvamusavaldused alkoholireklaami kaotamise mõistlikkuse teemal on valed ja järelduse saab teha alles mõne aasta pärast.\nPäeva lõpuks taandub kõik iga indiviidi kahe kõrva vahele. Kas alkoholimüügi keelu vastuvõtmist pärast õhtul kella kümmet mängivad paduossid nüüd vanalinna legendaarses “Bermuda kolmnurgas” rusikavibutamise asemel ringmänge? Ega ikka mängi küll. Mõistus pole seadusandja teha.\nOtselink postitusele: https://www.imagine.ee/blog/kas-alkoholireklaami-keelamine-taidab-eesmargi/


Miks ainult halvas toonis kanepit kajastate? - Narko\nAitäh küsimuse eest. Narko.ee lehel asuv info kanepi kohta on koostatud teaduskirjanduse ehk kontrollitud allikate põhjal. Esitame infot võimalikult neutraalses toonis. Eesmärgiks on anda objektiivset infot, mitte hirmutada. Kanep on psühhoaktiivne aine, mille tarvitamine mõjutab inimese maailma tajumist ja käitumist ning mille tarvitamisega kaasnevad riskid. Näiteks kanepi mittemeditsiinilisel otstarbel tarvitamine võib mõjuda negatiivselt käitumisele ja meeleolule, tekitades vaimse tervise häireid nt põhjustada psühhoosi, raskematel juhtudel võib tekkida tugev vaimne sõltuvus.\nKanepi kasutamine ravis on alati põhjalikult kaalutletud otsus. Kasutamise eesmärgiks on mõningate haiguste sümptomite ning pigem raskete haigusseisundite leevendamine, nagu näiteks vähiravi kõrvalmõjude leevendamine (mitte vähktõve ravimine). Lisaks positiivsele mõjule teatud haiguste korral, on kanepil ka negatiivsed mõjud, milletõttu ei ole see reeglina arstide esimene valik.\nLehel pöörame tähelepanu kahjude vähendamisele. See lähenemine on maailmas tunnustatud ja tõestatud ning lähtub sellest, et täiesti turvalist tarvitamist ei ole olemas. Tänavanarkootikumide puhul sa ei saa kunagi olla kindel, mis ained on lisatud nö põhiainele. Ka selles, kas põhiaine on tõesti see, mida sa arvad või neid on hoopis mitu ning kui suure/väike koguse sa võtad. Narkootikumide tarvitamisega kaasnevad alati riskid, milletõttu on oluline nii vastava info edasi andmine kui ka turvalisema tarvitamise õpetamine. Mõned nõuanded on narko.ee lehel leitavad ka täna, vt lisainfo rubriigist „Tarvitajatele“:\nning eraldi kanepi tarvitamise kohta ka: https://www.narko.ee/tarvitajad/kuidas-vahendada-tarvitamisega-kaasnevaid-ohte/kuidas-vahendada-kanepitarvitamise-riske/


Kommentaarid: Iraanis puuakse noor naine, keda süüdistatakse vägivaldse mehe tapmises\nIraanis puuakse noor naine, keda süüdistatakse vägivaldse mehe tapmises\nÕhtuleht.ee, 12. oktoober 2016, 19:31\n.../ 13. oktoober 2016, 08:30\njah/ 13. oktoober 2016, 08:09\njohkardeid metslasi ja suudimatuid tapjaid on iga rahva hulgas,aga islami usk soodustab eriti vagivalda,seal pead kohe tapma oma lahedase kui ta on eksinud,kui on usust arapooranud,ei halastata ei lastele ega eriti naistele,kel puuduvad igasugu oigused.Kui mees rikub abielu ,jaab ta karistuseta,kui seda teeb naine siis loobitakse ta kividega surnuks.See kultuur mis on end igavesti kinnitanud end araabiamaades ei muutu eales,seal ei voeta vastu uhtki seadust ,mis kaitseks norgemat,vaid voim on tugevamate kaes ja nii see jaab.\nma olen aru saand, et riik selles isikkooseisus/ 13. oktoober 2016, 02:04\nON VAENLANE. VÄGA OHTLIK VAENLANE.\nma oleks pussitand nii mõndagi/ 13. oktoober 2016, 02:03\naga ma tean, et sellele järgneb kah poomine. Mitte kül riigi poolt, aga vahet ju pole. Enesekaitse ja kodukaitse ju ei loe. Loeb seaduse täheneärimine. Nüüd on käidud haiglas hematoomiga jne.\nPille/ 13. oktoober 2016, 00:28\nKui tüütud need palgalised on.\nKohe hakkab pihta, aga eestlased teevad kaaaa.\nKas see on siis õigustus hakata uusi ja hullemaid kriminaale ja jõhkardeid sisse tooma.\nPalgalised ikka ei oska oma " tööd " korralikult teha.\naru ei saa.../ 14. oktoober 2016, 06:53\nPALGALISED, TROLLID. kas see mingi uus kõnepruuk või?\nTore/ 12. oktoober 2016, 23:30\nseal ikka koik panevad kõiki, oma mees, mehe vend ja vang! Peaasi saagu meid palju!isegi vangis olles suudab rasestuda\n12. oktoober 2016, 23:39\n!!!/ 12. oktoober 2016, 23:24\nPõhimõtteliselt olen ma surmanuhtluse poolt ning leian, et iga ettekavatsetud ning tahtlikku tapmist tuleks karistada surmanuhtlusega. Sest ka ohvri elu on püha ning elu hinnaks saab olla vaid elu.\nTeine asi on muidugi uurimise kvaliteet ja see, kuidas ülestunnistused on saadud. Millised on veel need teised kindlad lisatõendid, mis lisaks niinimetatud ülestunnistusele isiku süüd kindlalt tõendaksid. Sest enne hukkamist peaks kohus olema 100% veendunud, et kohtu all on ikka tõesti õige isik. Samuti tuleks arvesse võtta ka kõik asjaolud, mis mõrva tingisid. Näiteks islamimaal on naisel äärmiselt raske vägivaldse mehe juurest lahkuda ja end lahutada (šariaadis on siiski mõned punktid,mis seda mõnikord erandkorras võimaldavad)\nTrollivanem/ 12. oktoober 2016, 23:01\nKus kõik trollid on? Ainult 2 tükki tööl. Sai ju kokku lepitud, et eestlased on moslemitest palju vägivaldsemad. Nii on ja nii jääb. Teie juht soros( ps rahaga probleeme ei ole)\ntsuktz/ 12. oktoober 2016, 21:55\nKahjuks ei ole naine nende mõistes inimene. Kui vaadata nende näkku siis on ju nende näkku kirjutatud juba jõhkarlus, pervertsus ja süüdimatu hullu imago\nLumememm/ 12. oktoober 2016, 21:20\nAga Soomes vägistati ja põletati surnuks noor tüdruk, kes ei olnud süüdi mitte milleski.\nSeda tegi Afganistanist pärit migrant:\nallah/ 12. oktoober 2016, 21:27\naga see ju "salliva eesti" , tolerantide ja riigiisade unistus ja märg unelm.\nÜks töövõit jälle käes.\nVÄGA ARMSAD EESTI/ 12. oktoober 2016, 21:20\ninimesed lugege uudiste portaali OBJEKTIIV, seal kuulete islami tõelist palet,nad on saatanad.\nja kristlased inglid/ 12. oktoober 2016, 21:27\nSüüdistuse kohaselt kuritarvitas mees alla kümneaastast tüdrukut kahe aasta jooksul korduvalt seksuaalselt.\nPõhja prefektuuri lastekaitseteenistuse vanema Reimo Raiveti sõnul on sama mees olnud korduvalt politsei huviorbiidis, kuid mitte seksuaalkuritegude toimepanemise tõttu.\nLisaks oma kasutütre väärkohtlemisele mõisteti ta nüüd süüdi ka selles, et lõi aastate jooksul korduvalt teisi peres kasvavaid lapsi.\nlobjakas/ 12. oktoober 2016, 21:46\nAsi on mastaapsuse aga sina muidugi oma madala IQga ei saa aru. Eestis on väidetavalt vähe moslemeid aga kaks juba süüdi mõistetud terrorismis. Kui neid oleks sama palju kui eestlasi endid, siis arvuta, palju terroriste siis oleks. Ja sa plagaline troll ei ole ikka agu saanud, mis nende vastu ollakse. Kahju, et lollus karistatav ei ole, siis oleksid sa juba ammu kinni. Üksikuid näiteid võib palju tuua, aga võrdle kuritegevust moslemite ja eestlaste poolt näiteks 100 000 inimese kohta, siis näed vahet. Aga kommi nüüd raha eest edasi ja ole rahulikult riigi reetur edasi. Peaasi et raha sulle ikka antakse, mis siis et ema maha müüd silmagi pilgutamata,\nja sa tahad öelda,/ 12. oktoober 2016, 22:04\net see mees oli usklik ja kristlane,ei olnud,kui sa ei jaga teemat,ära vahuta.\nvaata 21,27/ 12. oktoober 2016, 22:14\nSul on tuline õigus, et ka kristlaste seas perverte leidub. Muidugi leidub ja see tähendabki, et me peaks pigem keskenduma meie juba olemasolevatele probleemidele, mitte neid kuidagi juurde soetama. Meil muresid jätkub ju, nagu sa juba isegi mainisid.\n12. oktoober 2016, 21:31\nTartu maakohus tunnistas 53aastase mehe süüdi mitmes kuriteos: alaealiste laste ähvardamises, kehalises väärkohtlemises, vägistamises, sugulise kire vägivaldses rahuldamises, kallutamises alkoholi tarvitama ning loomade väärkohtlemises. Lisaks ka lasteporno valmistamises ja selle võimaldamises.\nVarem 8 korral kriminaalkorras karistatud mees pani kuriteod toime oma nelja lapse, peres kasvanud veel ühe lapse ja abikaasa suhtes alates tuvastamata ajast kuni 2010. aastani. Alaealiste kannatanute vanused jäid mehe kinnipidamise hetkel vahemikku 9-12, teatas kohtu kõneisik.\nsee tegelane ei olnud kristlane/ 12. oktoober 2016, 22:06\nega ka usklik,ära aja segamini,see mees käitus nagu tõeline moslem\nNelja naise vägistamise eest Harju maakohtus vangi mõistetud Eero Pesur taotleb Tallinna ringkonnakohtus õigeksmõistmist.\n12. oktoober 2016, 21:32\nÜks koledamaid perevägivallajuhtumeid Eestis, kus mees ligi 20 aastat peksis ja piinas naist ning kolme last, jõudis hiljuti riigikohtus lõpplahenduseni: mehele mõisteti viis aastat reaalset vangistust.\nja sa tahad öelda,/ 12. oktoober 2016, 22:07\net see tüüp oli usklik ja kristlane,\ntark/ 13. oktoober 2016, 09:44\nusklikud ongi kõige suuremad pätid ja vargad\nTallinna ringkonnakohus jättis jõusse aastaid oma lapselast kuritarvitanud mehele mõistetud pika vanglakaristuse.\nKohus ei rahuldanud kaitsja Talvi Vaske kaebust ning jättis jõusse 77aastasele Heldurile mõistetud kaheksa-aastase vangistuse, ütles ringkonnakohtu pressiesindaja Anneli Vilu ERRi uudisteportaalile.\nLõuna-Eesti paadunud kriminaalide jõuk sundis süüdistuse järgi tüdrukut kahe aasta jooksul, 2011. aasta algusest kuni 2013. aasta alguseni, prostitutsioonile ja vägistas teda.\nneed polnud kristlased/ 12. oktoober 2016, 22:08\nnende käitumine oli nagu islamistidel\n13. oktoober 2016, 00:55\nloomulikult moslem, kes siis veel\nohh,/ 12. oktoober 2016, 21:04\ntüdrukud pannakse armastuseta paari, nii see empaatiavõimetu rahvas paljunebki.Kõik on kõigi peale tigedad.\nPilt/ 12. oktoober 2016, 20:59\nPildilt on näha, et igaks juhuks puuakse ka see vägivaldne mees üles.\nAllahu akbar/ 12. oktoober 2016, 20:57\nestoniansidel siis ilus tulevik ees ootamas.\nLiberaal/ 12. oktoober 2016, 20:31\n"Zeinab sünnitas 30. septembril surnud lapse, kelle isaks on teine vang."\nKüll Iraan on ikka progressiivne riik, ühisvanglad ja puha.\nKüll/ 12. oktoober 2016, 21:09\nmeil on ...kommijad


. Tagasimakse periood: Mis saab siis, Omaraha – laena alati omadelt! niipalju tuleb ka tagastada. Eesti Energia refinantseeris mullu osa volakirjadest. Vajadusel on võimalik kiirlaene saada ka sularahas. Vali parim 1400 euro väärtuses kiirlaen 6 kuuks.\n. LOE ÜLEVAADET: Laenud ilma palgatõendita sobivad kõige paremini, Laenu võtmiseks puudub isegi vajadus kodust lahkumiseks. Esimene laen kuni 2000. LAENUTINGIMUSED vahendas ERRi uudisteportaal. uuri ja vali välja! Seega jääb teile kinnisvara tagatisel võetud laenulepingu alusel tasuda igakuiselt jõukohane summa uuele laenulepingule võimaldatud täismaksepuhkuse perioodi jooksul.\nEsimene laen kuni 2000. Kiirlaenud või esimene laen ilma intressideta viitab laenuteenusele internetis. Sisaldab TASUTA laenukindlustust! et ei suuda enam makseid ka pikas perspektiivis tasuda, et sularaha laene väljastakse ainult siis, Reeglina kulub kogu protsessile mõnikümmend minutit. Pakkuda konkreetseid laenu kiirlaen tuvastamiseta


Rootsis küünib suvila ruutmeetrihind 230 000 kroonini - Ehitusuudised\nRootsis küünib suvila ruutmeetrihind 230 000 kroonini\nRootsi suvilate hinnad tõusevad. Gotlandil küünib ühe ruutmeetri hind 135 000 Rootsi kroonini ehk 230 000 Eesti kroonini.\nAtraktiivsus peitub kalapüügivõimalustes ning unikaalses asukohas, kirjutas Rootsi majandusportaal di.se.\nVisbyst 25 kilomeetri kaugusel asuval kinnistul on viis kokkuehitatud rannamaja, kus elamispinda 48 ruutmeetrit.\nKinnistu krunt ulatub mereni. Juuni lõpus müüdi see maha 6,5 miljoni Rootsi krooni (11 miljoni Eesti krooni) eest. Hinda ei ajanud kõrgeks mitte ainult kalastamisvõimalus, vaid ka krundiga omandatav privaatne kalapüügikoht, mis on ainulaadne ja ainus saarel.\nVäikeseid kalurikülasid leidub saarel küll ja küll, kuid need kuuluvad pahatihti ühingutele, mis teeb müügi raskeks.\nRanna ja vee lähedal asuvad suvilad muutuvad üha populaarsemaks. Leif Bergwigile kuuluvkinnisvarafirma müüs eelmisel aastal Fårö saarel ühe majapidamise 8,2 miljoni Rootsi krooni (14 miljoni Eesti krooni) eest. Hiljuti lahkunud Ingmar Bergmani kinnistu, mis asub eelmainitud saarel, suure tõenäosusega müüki ei lähe, vaid jääb perekonnale.