Mikromaailma makro(kurja)tegijad | tehnikamaailm.ee\nAlates koroonapandeemia puhkemisest lendab sotsiaalmeedias arvukaid ja sealjuures arutuid arvamusi ja „täpseid teadmisi“ mikromaailma (ja eriti viiruste) kohta. Seejuures on nende esitajaks sageli juba väärikas eas inimesed, kes said oma hariduse mitte tõejärgses hariduses, vaid kohustuslikult teaduspõhises vaates. Ega´s midagi – teeme sissepõike mikromaailma!\nSamapalju, kui laiub mastaapsus suurde maailma, ulatub see ka mikrokosmose avarustesse. Mikroorganismideks loetakse ainurakseid mikroskoopiliste mõõtmetega elusorganisme, mis jagunevad nelja klassi – bakterid, seened, archaea ja protist.\nKuigi imetillukesed, arvatakse mikroobide kogumassiks umbes poolt Maa biomassist. Nendega tegeleb ja neid uurib teadus nimega mikrobioloogia, millele alusepanijaks loetakse Madalmaade teadlast ja mikroskoobi leiutajat Antonie van Leeuwenhoeki. Aastal 1654 oma optikariistade poe avanud Leeuwenhoek leiutas ka kaasaegse mikroskoobi esiisa, mille abil ta avastas seni inimsilmale nähtamatute mikroorganismide maailma, mida kutsus „dierkens“ (lad k – animalculum). Oma avastusi jagas ta laiemale (teadus)maailmale aga alles 1716 aastal ilmunud suuremas kirjatükis.\nTema kaasaegne, inglane Robert Hooke, uuris samuti mikroskoobi abil rakke ja mikroobe ning avaldas 1665. aastal suure traktaadi „Micrographia“, mis oli ohtralt illustreeritud uuritava materjali piltidega.\nKui palju neid pisilasi maailmas on, on suur küsimus, kuid enamus teadlasi on nõus väitega, et siiani on teada-tuntud vaid umbes 1% kõigist neist. Seega arenguruumi on – ja kui ise ei leia, siis leiavad nemad aeg-ajalt tee meieni – selle näiteks kasvõi praegune pandeemia.\nMikroorganismid on kõige suutlikumad ja vastupidavamad olendid planeedil Maa. Neid on leitud kuumaveeallikatest, väävlifumaroolidest, ülihappelistest keskkondadest ja isegi ülikõrge radiatsioonitasemega tuumajäätmete hoidlatest.\nSuure hüppe tegi mikrobioloogia areng XIX sajandi teises pooles. 1850. aastal avastas Prantsuse teadlane Louis Pasteur, et toiduainete ja veini riknemine pole isetekkiv nähtus, vaid selle põhjustajateks on inimsilmale nähtamatud mikroorganismid. Kolmkümmend aastat hiljem, 1880. aastal, avastas inglane Robert Koch, et mitmeid levinud nakkushaigusi nagu tuberkuloos, koolera, difteeria ja siberi katk tekitavad samuti mikroobid. 1876. aastal avastas Koch, et antraksit (siberi katk) põdevate kariloomade veres on suures hulgas mikroobe Bacillus anthracis. Kui ta süstis pisikese tilga haige looma verd tervele loomale, haigestus see koheselt antraksisse. Oma uurimuste tulemused sõnastas ta koos saksa bakterioloogi Friedrich Loeffleriga 1884. aastal nelja Kochi postulaadina:\nmingit kindlat mikroorganismi peab leidma suurtes hulkades haiguse all kannatavalt isendilt ja neid ei tohi olla tervetel isenditel;\nneid mikroorganisme peab saama eraldada nakatunud olendist ja kasvatada puhta kultuurina kunstlikus keskkonnas;\nkultiveeritud mikroorganism peab tekitama sama haiguse tema viimisel tervesse olendisse;\nsellest nakatunud olendist peab taas saama isoleerida patogeense mikroorganismi ning see peab olema identne algselt uurimise alla võetud mikroorganismiga.\nNeed postulaadid andsid suure panuse mikrobioloogia arengusse. Kaasajal on siiski leitud mitmeid kõrvalekaldeid ja anormaalsusi, mille põhjuseid polnud toona veel teada –kasvõi viiruste olemasolu.\nTegelikult on idee mikroobide olemasolust juba vägagi vana. India džainistid pakkusid juba viiendal sajandil e.m.a välja idee imeväikeste organismide – nigodade – olemasolust, kes elavad igal pool, sh taimede, loomade ja inimeste kehades.\nPraeguse aastatuhande esimesel sajandil tuli sarnase ideega välja vana-Rooma õpetlane Marcus Terentius Varro oma teoses „Põllumajandusest“, kus ta mainib silmale nähtamatuid olendeid – animalcule´sid, mis võivad põhjustada haiguseid ja hoiatab oma elupaiga soode ligidusse valimise eest.\n1020. aastal kirjutas üks keskaja kuulsamaid teadlasi Avicenna oma „Meditsiinikaanonis“, et tuberkuloos ja mitmed muud haigused võivad olla nakkuslikud.\nKaks sajandit enne Leeuwenhoeki kirjutas ka türgi teadlane Akshamsaddin, et on vale arvamus, et haigused tekivad lihtsalt eri inimestel, vaid et need levivad ühelt teisele nn seemnete abil, mis on tavasilma jaoks nähtamatud.\nSama ideega tuli Euroopas välja itaallane Girolamo Fracastoro, kelle järgi võivad nakkuslikud epideemiad levida üksteisele ülekantavate „seemnete“ abil ja seda nii otsekontaktidega kui nende puudumisel ka õhu kaudu.\nMastaabid mikroorganismide maailmas\nSuurimaks on meilgi levinud trompetikujulise kehaga ainurakne tõrilane (lad k Stentor), mis kasvab kuni 2 mm suuruseks. Sinna lähedale ulatuvad ka amööbid oma ca 0,5 mm läbimõõduga.\nToome kõrvale mikroorganismide suuruste võrdlustabeli, kus enamuse moodustab kaasaja kuum teema ehk viirused.\nMis või kes on viirused? Enamus maailma mikrobiolooge ei taha viiruseid elusolendite listi kaasata – puuduvad ju neil paljud n-ö elusolendiks defineerimise alused nagu iseseisev paljunemine ilma võõrrakke kasutamata (nad suudavad ennast replitseerida ainult elusorganismide – taimed, loomad, ka bakterid – rakkudes), reageerimisvõime puudumine ümbritsevale keskkonnale jne. Kuid minu isiklikku arvamist pidi on ikkagi tegemist ELUSolenditega selles mõttes, et nad suudavad ennast taastoota, ükskõik siis mis meetoditega. Teame ju ka paljusid sümbioosseid seeni, mis suudavad end elus hoida ja paljuneda ainult koostöös mingi kindla puuliigi juurestikuga, andes puule vajalikke toitaineid ja saades vastu endale vajalikku.\nViiruseid ja neist põhjustatud nakkushaigusi uurib mikrobioloogia haru viroloogia. Praeguseks on identifitseeritud enam kui 9000 viirust, kuid nende erinevate vormide üldarvu hinnatakse miljonitesse.\nAga nüüd pilk mastaapidesse. Suurused on siin nanomeetrites (üks miljardik meetrit ehk tuhandik mikromeetrit (mikron) ehk miljondik millimeetrit).\nMaailmas senituntutest on pisimad ultrabakterid, millest veel palju teada pole. Ja siis tulevadki viirused – pisim seniavastatutest on sigade circoviirus oma vaid 17 nm läbimõõduga. Tillud on ka hepatiidiviirused – 30-50 nm.\nTavaline gripiviirus on juba kolakas – 100 nm ehk 0,1 μm ja samas suurusjärgus kui omapärane vahegrupp bakterite ja viiruste vahel – riketsiad. Veidi suurem on meie praegune pandeemiatekitaja ja tema eellane SARS – 120 nm.\nViirustemaailm aga kogub end – marutõveviirus kasvab 180 nm-ni ja herpeseviirus isegi 200 nm peale. Aga see pole veel piiriks: klamüüdiaviirus 300 nm, rõugeviirus 360 nm ja ebolaviirus koguni 970 nm.\nOn veelgi rasvasemaid isendeid – pandoviirus 1 μm ja suurim siiani tuntutest pizzaviirus koguni 1,5 μm. Ja siin hakkab juba bakterite pärusmaa – pneumokokk (kopsupõletiku tekitaja) rasvub kuni 1,3 μm läbimõõduni, esimene seeneriigi esindaja Penicillum kasvab 4,5 μm-ni ja piimameister Lactobacillum on õite rasvane – 9 μm.\nJa nüüd aina kasvu – treponeematekitaja on 17 μm, botulismitekitaja Clostridium 18 μm ja süüfilisemõnu pakkuv kahkjas spirohheet 250 μm. Näiteks võib kolibakteri Escherichia coli bakterrakku mattuda enam kui tuhat bakteriofaagi.\nÜks esimesi kurjadest viirustest, millega inimkond rinda pistis, oli rõugeviirus Variola. See oli äärmiselt raskekujuline haigus, mis viis hauda kuni 60% nakatunud täiskasvanutest ja kuni 80% lastest. Seda haigust asus uurima inglise arst ja teadlane Edward Jenner, kes nimetataksegi immunoloogia isaks.\nKuigi toonaste vahenditega, sh mikroskoobid, haigusetekitajad näha ei suudetud, tegi ta järeldusi praktilistest katsetest. Nimelt avastas ta, et lüpsinaised, kes lehmadega kokkupuutel said neilt palju kergema kuluga lehmarõugete Variola vaccinae (lad k vacca – lehm) nakkuse, aga seejärel oli neil tekkinud immuunsus ka inimrõugete vastu.\nEsimene edukas vaktsineerimine toimus 14. mail 1796, kui Jenner viis lehmarõugete preparaati tema aedniku 8aastasele pojale. Kergete haigusnähtude järel oli poiss saavutanud vastupidavuse ka rõugepreparaadi vastu.\nKui varasemalt kasutati juba nn variolatsiooni ehk immuunsuse tekitamist tavarõugete nõrgestatud versiooniga, siis Jenneri meetod osutus oluliselt ohutumaks ja tõhusamaks. XIX sajandi algusest kasutati seda laialdaselt terves Euroopas.\nViiruste olemus jäi tundmatuks veel pikaks ajaks. Louis Pasteur püüdis marutõveviirust uurides seda kinni pidada ülipeene Pasteur- Chamberlandi filtriga, ent see pahalast kinni ei pidanud. Alles sajandi lõpul aastal 1892 kirjeldas vene teadlane Dmitri Ivankovski mittebakteriaalset patogeeni, mis tekitab tubakataimedel nakkust ning kuus aastat hiljem, 1898 avastas hollandi teadlane Martinus Beijerinck tubaka mosaiikviiruse. Tema oli ka termini „viirus“ kasutuselevõtjaks.\nXX sajandi alguses avastas inglane Frederick Twort grupi viiruseid, mis nakatavad baktereid ja mida kaasajal kutsutakse bakteriofaagideks. Algselt tekki nende vastu suur huvi, leidmaks vahendeid selliste bakteriaalsete nakkushaiguste nagu tüüfus ja koolera vastu. Kuid penitsilliini avastamine lükkas need uuringud tulevikku ja alles pärast paljude haigustekitajate antibiootikumiresistentsuse avastamist tõusid bakteriofaagid taas uurijate huviobjektideks.\nAlgselt kasvatati viiruskultuure ainult elustaimedes või -loomades. Aga juba XX sajandi esimeses pooles alustati kultiveerimiskatsetega koekultuuridel ja 1950tel aastatel oli see peamiseks lastehalvatusvaktsiini tootmise teeks.\nEsimene inimese silmast silma kohtumine viirusega toimus aastal 1931, kui saksa teadlased Ernst Ruska ja Max Knoll leiutasid elektronmikroskoobi ja asusid sellega seninähtamatut submikroskoopilist maailma uurima. Eelmise sajandi teine pool oli viroloogide kuldajastuks – avastati suurel hulgal uusi viiruseid ning tehti kindlaks nende ehitus. 1963. aastal avastati esimene hepatiidiviirus ja 1983. aastal avastas Pasteuri instituudi teadlaste grupp eesotsas Luc Montagnier´ga XX sajandi katkuks kutsutud AIDSi tekitaja HI-viiruse.\nKaasaegsed vaatlused elektronmikroskoopidega ja kristalliseeritud viiruste röntgenkiirtega uurimine on näidanud, et suurem osa viirustest on enam-vähem kerakujulised. Kuid on ka pikkade filamentidega nn filoviiruseid (ebola, Marburgi viirus). Nende alla 100 nm paksune keha võib aga ussikujuliselt ületada isegi mikromeetri piiri.\nViiruse olulisimaks osaks on pärilikkuseinfo kandja DNA (desoksüribonukleiinhape) või siis RNA (ribonukleiinhape). See on omakorda kaetud valgulise kattekihiga (kapsiid), moodustadeski viriooni ehk viiruskeha. Kui see virioon tungib peremeesorganismi rakku, heidab ta oma valgukatte minema ja tema geneetiline materjal (DNA või RNA) püüab asendada peremeesorganismi oma, sundides teda tootma aina uusi viiruseid. Mingi aja järel ohver-rakk puruneb ja värske pesakond virioone asub taas uusi saakloomi jahtima.\nViirusepideemiaid on vaktsineerimisega suudetud alla suruda. Rõuged kuulutati aastal 1981 maailmas likvideerituks, kuid ikka tekib siin-seal „sutsakaid“. Kuid loodus tühja kohta ei salli ja tänu intensiivistunud transpordivõimalustele levivad ka uute viirustüvede poolt tekitatud epideemiad pandeemiatena üle maailma.\nEsimeseks selliseks viienda kategooria pandeemiaks oli nn Hispaania gripp, mis viis aastatel 1918-1919 hauda 50 -100 miljonit inimhinge ehk kuni 5% toonasest Maa elanikkonnast. Pandeemialähedasi mõõte on võtnud peamiselt siiski Aafrika territooriumiga piirdunud ebolapuhangud.\nSiiani kestvaks ja üheks ohvriterikkamaks kaasaegseks pandeemiaks on HI-viiruse põhjustatud AIDSi epideemia, mis on WHO hinnangul tapnud üle 25 miljoni inimese ja tema tapatöö ei näita pidurdumise märke.\nUusimateks tegijateks meie liivakastis on SARS (Severe Acute Respiratory Syndrome) ja selle edasiarenenud versioon COVID-19 (SARS-CoV-2), millega maadleme juba viimased kaks aastat. Oktoobri lõpu seisuga on kogu maailmas manustatud üle 7 miljardi vaktsiinidoosi ja ehk väsib ja muteerub viirus ise või surutakse ta alla kaitsemeetmete ja vaktsineerimisega.


Astangule kavandatakse uut elamukvartalit - Ehitusuudised\nTallinna linnavalitsus lubab homsel istungil rajada Astangule kuni 16 korterelamust koosneva elamukvartali.\nAstangu tn 7 kinnistu detailplaneering annab võimaluse rajada 8,88 ha suurusel planeeringualale kokku 16 kolme- kuni kaheksakorruselist korterelamut, ühe ühekorruselise ja kaks kuni viiekorruselist ärihoonet ning eralasteaia.\nPlaneeritav maa-ala paikneb Haabersti linnaosas Väike-Õismäe vahetus läheduses Astangu elurajooni äärealal. Ala on hoonestamata, haljastatud ja juurdepääsuga Astangu tänavalt. Astangu tn 7 kinnistu on hooldamata, kohati võsastunud, liigniiske, valdavalt lehtpuude ning üksikute okaspuudega. Planeeringuala idapoolsesse ossa jääb Järveotsa oja.\nDetailplaneeringu algatamist taotles OÜ Merces. Detailplaneeringu koostamine ja keskkonnamõju strateegiline hindamine algatati Tallinna Linnavalitsuse 16. juuni 2010 korraldusega. Detailplaneeringu lähteseisukohtade ja eskiislahenduse tutvustamiseks toimus 20. oktoobril 2010 avalik arutelu. Detailplaneeringu koostas K-Projekt AS.\nOÜ Merces kuulub Astrid Hallisoole. Ettevõtte tegeleb kahe kinnistu - Astangu 7 ja Paldiski mnt 132 - hooldamisega.


Julia Rebase: Akrestsina-Kuropatõ – mitte kunagi enam - Tänane leht\n21. oktoober 2020, 0:02\nJulia Rebase FOTO: Erakogu\nSelle aasta Valgevene presidendivalimistele järgnenud päevadel tulid valgevenelased tänavatele, et avaldada rahumeelselt meelt presidendivalimiste võltsitud tulemuste vastu. Üks esimestest meeleavaldustest kandis nime «Akrestsina-Kuropatõ: mitte kunagi enam», kirjutab Eestis elav valgevenelanna Julia Rebase.\nTegemist on väga sümboolse loosungiga, mis eestlasele võib-olla ei ütle midagi, kuid valgevenelaste jaoks on sellel suur ajalooline tähendus ja kahjuks ka meie rahvaid ühendav taust.\nAkrestina on tänu meediale viimastel kuudel eestlastele tuttavaks saanud. Tegemist on Minskis asuva kinnipidamisasutusega, kuhu tuuakse arreteerituid meeleavaldajaid. Eriti tuntuks sai see koht valimistejärgsetel päevadel, kui seal rakendati rahumeelsetel meeleavaldustel kinni peetud inimeste suhtes jõhkrat vägivalda. Oleme näinud pilte Akrestinas läbipekstud inimestest, vaadanud videoid inimeste jõhkratest kinnipidamisest, neile kinnipidamisel ja vanglas tekitatud vigastustest, kuulanud nende lugusid alandamisest, piinamisest, vägistamisest, aga ka kohtute ebaseaduslikult langetatud otsustest.\nVähesed on aga kuulnud Kuropatõst. Kahjuks leidub ka Valgevenes inimesi, kes pole sellest kohast kuigi teadlikud. See ei ole sugugi üllatav, arvestades, kui palju on võimud teinud, et rahvas võimalikult vähe sellest kohast teaks. Tegemist on ühe kohutavaima kommunismi kuriteo toimepanemise kohaga Valgevenes – massimõrva hauakohaga, kus sadades massihaudades lebavad sajad tuhanded represseeritud.\n3. juunil 1988 ilmus ajalehe «Litaratura i Mastactva» Zjanon Paznjaki ja Jauheni Šmõgalou kirjutatud artikkel nimega «Kurapatõ, surmatee» (Курапаты – дарога смерці). See artikkel rääkis esimest korda loo mõrvadest, mida NKVD Kurapatõ metsas toime pani.\nSellel lool oli riigis kolossaalne vastukaja. Selle tulemusena algatatud kriminaaljuurdlus tegi kindlaks, et aastatel 1937–1941 maeti NKVD hukkamiste ohvrid Kurapatõsse. Eri hinnangutel lasti Kurapatõs maha 30 000 – 250 000 inimest.\nPazniak kirjutas oma artiklis: «1970. aastate alguses oli Minski põhjaservas veel alles küla nimega Zjaljonõ Lug. Seal elavad vanad inimesed rääkisid lugusid, kus aastatel 1937–1941 toodi inimesi veoautodega iga päev Kurapatõ metsa ja igal õhtul oli külast kaks kilomeetrit põhja pool kuulda tulistamist. Kurapatõ mägedes kasvas vana okaspuumets, mida ümbritsesid laialehelised puud ja tihnikud. Umbes 10–15 hektarit okaspuistust oli ümbritsetud üle kolme meetri kõrguse aiaga. Aia taga olid valvurid ja koerad. Inimesed toodi sinna mööda kruusateed, mis kulges Lagoiski maanteelt Zaslavje suunas. Nad kutsusid seda varem surmateeks...»


Eesliide 09727 on Schonungen-Marktsteinach suunakood. FFiktiivse telefoninumbri 9012021 ja suunakoodi 09727 jaoks tuleb valida number 09727 9012021. Schonungen-Marktsteinach asub Saksamaa.\nSuunakoodi prefiks seob abonendi telefoninumbri kindla asukohaga. Lisaks suunakoodile on olemas ka muud tüüpi prefiksid: Rahvusvahelised riikide eesliited, mobiiliteenuse pakkujate eesliited ja mitmesuguste teenuste eesliited. Neid kombineeritakse mitmetel otstarvetel. Kui helistatakse ühest riigist teise ja kõne vastuvõtjal on lauatelefon, siis ühendatakse riigi eesliide suunanumbri ja abonendi numbriga. Fiktiivse telefoninumbri 9012021, suunakoodi 09727 (Schonungen-Marktsteinach) ja Riigi suunakood 0049 jaoks tuleb valida number 0049 9727 9012021. Kui helistatakse mobiilsideseadmesse, ühendatakse Riigi suunakood mobiiliteenuse pakkuja eesliite ja abonendi numbriga. Kui helistatakse samas riigis asuvale abonendile, saab selle riigi koodi välja jätta. Riigisiseste kõnede korral ühelt lauatelefonilt teisele võib paljudes riikides suunakoodi ära jätta, kui mõlemal abonendil on sama suunanumber. Riikides, kus tellijatel on pärast teise asukohta või linna kolimist võimalik säilitada sama telefoninumber, tuleb loomulikult valida ka suunakood - antud juhul 09727.\nKui te ei asu Saksamaa ja soovite helistada inimesele Schonungen-Marktsteinach, peate lisaks suunakoodile lisama ka Riigi suunakood. Saksamaa Riigi suunakood on +49 (0049), seega kui olete Eesti ja soovite helistada inimesele Schonungen-Marktsteinach, peate selle inimese telefoninumbri ette lisama eesliite +49 9727. Sellisel juhul jäetakse välja suunanumbri ees olev null. Fiktiivse telefoninumbri 9012021, suunakoodi 09727 (Schonungen-Marktsteinach) ja Riigi suunakood 0049 jaoks tuleb valida number 0049 9727 9012021.


20. Eesti Diviisi kunstnik-kirjasaatja Avo Keerendi joonistus, november 1944.\nKunagine EVR noor kaastööline\n1944. aasta paistis silma iseäranis sellega, et siis toimus meil kaks korda omalaadne rahvahääletus nõukogude okupatsiooni ja bolševismi vastu ning algas veel kolmaski, mis jäi kestma 1950-ndate alguseni.\nNende rahvahääletustena saab käsitada eesti rahva 1944. a kaitsesõda N Liidu vastu, sügisest suurt põgenemist välismaale ja sellele vahetult järgnenud pikka metsavendluse ajajärku. Aga juttu tuleb ilmselt alustada Eesti okupeerimisest 1940, sest just sellest tulenes kõik muu.\nMoskva alla minekut palus Moskva käest mitte rahvas, vaid Moskva ise\nN Liidu diplomaatia õigustas tihti oma tegemisi ajaloovõltsingutega. Kasutati Goebbelsi (Hitleri propagandaministri) kurikuulsat meediaseadust: kui sa mingit oma väljamõeldist piisava järjekindlusega pidevalt korrutad, siis saab sellest tõde. Nii on Venes kuni kõige viimase ajani püütud väita, et N Liit annekteeris Eesti oma koosseisu rahva enda palvel.\nTegelikult oli aga nii, et N. Liidu Tallinna saatkonna nukuvalitsus kuulutas 5. juulil 1940 välja Riigivolikogu valimised, et sellest saaks teha annektsioonikava elluviimise tööriista. Ent neli eesti demokraatlikku erakonda, Konstantin Pätsi Isamaaliit ja äsja vangist vabanenud endised vapsid moodustasid Jaan Tõnissoni üldjuhtimisel vastasrinna, esitasid valimisteks Riigivolikogu 80-le kohale 78 vastukandidaati ja korjasid rahvalt neile seadusega nõutud toetusallkirjad. Alla kirjutas üle 6000 vapra patrioodi. Stalini eriesindaja Zdanov suutis hirmutamisega loobuma sundida kõigest 8 vastaskandidaati, ülejäänuist ta jagu ei saanud. Okupant tühistas seepeale kõik vastasrinna kandidatuurid. Alles jäi nn Eestimaa kompartei (ehk Moskva Kominterni ühe sektsiooni) 80 esindajat, kes valimisnäitemängu tulemusena ka valituks kuulutati. Nii juhtuski, et Moskva alla minekut palus Moskva käest mitte rahvas, vaid Moskva ise.\nUSA president Ronald Reagan kirjeldas toimunut hiljem järgmiselt (vt avaldust 26. juulist 1983, mida levitati ÜRO ametliku dokumendina): “…Nõukogude Liit kasutas kolme Balti riigi oma impeeriumisse sulatamiseks brutaalset jõudu … Ta okupeeris ja annekteeris need riigid, mille järel alustas halastamatut sovjetiseerimispoliitikat …”\nSee poliitika tõestas, et okupandi eesmärk oli Baltimaade lõplik liitmine Venega ja Balti ruumi põhjalik puhastamine kohalikest rahvastest. Kasutati inimeste füüsilist hävitamist ja nende hajutamist Siberi avarustesse. Ühe aastaga likvideeriti Eestis 83 tuhat elanikku, seega 8 % tollasest rahvaarvust. Näiteks Suurbritannias tähendanuks selline protsent 4 miljonit ohvrit.\nPresidendi kohusetäitja Jüri Uluotsa parool eesti rahvale\nEestimaa etniline puhastus jäi bolševikel pooleli, sest tuli Saksa okupatsioon. 1940. a vastukandideerimiste meeskonna baasil tekkis vastupanuliikumine. See lootis ja arvestas lääneriikide toetust vastavalt lubadustele, mis need olid kirja pannud 1941. a Atlandi Deklaratsioonis. Aga tehti mööndus, et sakslane on meie vaenlane nr 2. Vaenlaseks nr 1 jäi NSV Liit ja teine totalitaarne süsteem – bolševism (hiljem sai see USA-s uue nime – Kurjuse Impeerium). Vastupanuliikumine oli kindel, et Saksa kaotab sõja – ja sellepärast taotleti olukorda, kus üldise vaherahu saabudes asub Eestis sakslane, mitte aga võidukas N Liit. Ainult nii oli võimalik Eesti riiki taastada. 1943. a lõpuks oli vastupanuliikumisest saanud Eesti Vabariigi Rahvuskomitee (EVR) – organ, mis varustas Eesti diplomaate kodumaise infoga ja mille nimel välissaadikud said Läänega kõnelda (Eesti Valitsust okupatsiooni tingimustes polnud). EVR kolm esindajat Stockholmis oli koguni võetud USA ja Briti saatkondade palgale, sest meie enda Rootsi saatkond oli likvideeritud.\n1944. a alguses varises saksa rinne Leningradi all kokku ja punavägi. tungis Eesti territooriumile. Presidendi kohusetäitja Jüri Uluots andis kokkuleppel põrandaaluse EVR-iga rahvale parooli: otsustamisel on eesti rahva elu ja surma küsimus, minge järjekordse saksa mobilisatsiooniga kaasa ja hakake kogu jõuga riigi piire kaitsma. Ka rahvas oli veendunud, et veel üks punane okupatsioon hävitaks eestluse lõplikult. Niisiis haaras rahvas üksmeelselt relvad.\nMobilisatsiooniga tuli kokku 38 tuhat ja suve lõpul võitles juba 70 tuhat eesti sõdurit. See oli kogu jõud, mis meil oli tolleks ajaks alles jäänud. Rohkem võitlusvõimelisi mehi polnud, sest N Liit oli jõudnud need 1940/41 tappa või deporteerida. Sakslaste osavõtul ning olude sunnil ka nende juhtimisel peetav Eesti meeleheitlik kaitsesõda oli edukas. Vaenlane suruti piirijõe taha. Häving tabas ka punaväe järgmist, juulikuist suurrünnakut. Presidendi k.t J.Uluots kuulutas EVR-i enda nõuandvaks koguks (tema kui juristi termin oli pseudoparlament) ja saatis sinna oma esindaja. EVR põrandaalune täiskogu istung 14. veebruaril märkis Eesti naasmist demokraatlikule paljuparteilisele süsteemile. Sakslane sai EVR olemasolust teada ja katsus seda huupi korraldatud suurarreteerimistega hävitada. See õnnestus vaid osaliselt. EVR taastas kiiresti oma jõud ja jätkas nii Eesti kaitsesõja toetamist kui ka koostööd lääneriikidega. Eesti võitles ju kaudselt ka lääneriikide huvides.\n1943. a lõpus hakkas ilmnema märke, et Saksa kavatseb idarinnet oluliselt lühendada, Soomest-Eestist välja tõmbuda ja kümned vabanevad diviisid tõenäoliselt läände paisata, kus oli oodata USA ja Briti dessanti. Eesti ootamatult tõhus sekkumine sõtta meelitas sakslase neid plaane edasi lükkama ja vähendas oluliselt Lääne juulikuise dessandi vereohvreid. 1. augustil kuulutas EVR presidendi k.t nõusolekul enese ajutiseks riigivõimu kandjaks. Müürilehtedena avaldati deklaratsioon ja kaks korraldust rahvale, mis kutsusid vabadusvõitlust veelgi tõhustama, sest N Liit alustas Pihkva rindelõigus järgmist rünnakut. 20. augustil toodi kodumaale Soome pagenud ja seal vabatahtlikena Soome väkke astunud eesti noorukite rügement. Siis aga varises ootamatult kõik kokku.\nSeptembri alguses sõlmis Soome N Liiduga vaherahu, kuu keskpaiku alustas Saksamaa kiiret vägede väljatõmbamist Eesti mandriosast. Soomusvägedeta ja raskerelvadeta eesti väeosad jäeti saatuse hoolde. Okupatsioonivabas Eestis määras J. Uluots 18. septembril ametisse legitiimse Otto Tiefi valitsuse, kellele EVR oma ajutise võimu üle andis. Toompeal kerkis Pika Hermani tippu Eesti lipp. See tähistas Eesti riigi faktilist taastamist. Juriidiliselt oldi jäänud iseseisvaks niikuinii, juba 1940. aasta okupatsioonist saadik, ja seda tunnustas USA eestvõttel kogu demokraatlik maailm. Kuid 22. septembril jõudsid nõukogude tankid Tallinnasse. Mõni päev hiljem peatas valitsus Läänemaal oma tegevuse. Eesti kaitsesõda oli kaotatud, üheksa kuud kestnud rahvahääletus lõppenud. Ligi 100 % kodumaal viibinud eesti võitlusvõimelisi mehi oli relvade abil hääletanud iseseisvuse taastamise poolt. N Liidule ei lugenud see midagi.\nSuur põgenemine – teine bolševismivastane rahvahääletus\nJuba enne üldist varingut algas eestlaste suur põgenemine läände – paatidega Rootsi ja laevadega enamasti Saksamaale. Pärale jõudis 72 tuhat (7 % rahvastikust). neist ca 40 tuhat Saksamaale. 7000 inimest sai põgenemisel hukka. N Liidu mere- ja õhujõud uputasid neist suurema osa, kuid Rootsi pagejate puhul aitasid kaasa ka sakslased.\nToimunu mõõtmete selgitamiseks suurte arvudega harjunud suurrahvastele toome jälle võrdluse Suurbritanniaga: 7 % pagulasi oleks seal tähendanud 3,5 miljonit ja hukkunuid oleks neil olnud 350 tuhat.\nSuur põgenemine oli 1944. a Eestis teine bolševismivastane rahvahääletus. Pagulaskonnast sai vabaduses jõud, mis jätkas võitlust Eesti iseseisvuse eest. Ühtlasi kandsid nad edasi presidendiameti ja valitsuse järjepidevust. Ja demokraatlik Lääs püstitaski Balti riikide näite peal siiamaani ületamatuks jäänud maailmarekordi: 52 aastat kuritegelike annektsioonide mittetunnustamist!\nUskusime, lootsime, võitlesime, olime ootel…\nRelvastatud vabadusvõitlejaid põgenes välismaale umbes 10 tuhat, ülejäänud jäid oma vabal tahtel kodumaale, et jätkata relvastatud vastupanu illegaalidena. Seda põhjustas Winston Churchilli ja Franklin D. Roosevelti Atlandi deklaratsioon, mis oli tõotanud iseseisvuse taastamist kõigis Euroopa riikides, mis olid selle maailmasõjas kaotanud. Eesti “jätkusõda” oli ootamise ja enesekaitse sõda: varjati end metsapunkrites, oodati märguannet lääne Külma Sõtta relvaga sekkumiseks – aga kui punavägi ründas, siis kaitses iga punker end viimse meheni. See eesti stiilis partisanisõda hakkas vaibuma 1950-ndate alguses, kuid viimne teadaolev metsavend tapeti alles 1978.\nArvatakse, et metsavendluses osales 6 aasta jooksul üle 30 tuhande mehe ja naise – kõnelemata kogu eesti maarahva toetusest, mis vastupanu üldse võimalikuks tegi. Olukorras, kus üle 10 tuhande vabadusvõitleja oli langenud ja viiendik rahvast kas hukkunud, vangis, Venesse küüditatud või mere taha pagenud, suutis allesjäänuist 5 % siiski veel 6 aastat vastupanu jätkata. Demokraatlik Lääs oli ju andnud oma kindla sõna, – ning Eesti uskus ja lootis ja võitles ja oli ootel…\nMida arvas asjast maailm?\nEesti peakonsuli USA-s ja USA Riigidepartemangu kirjavahetuses 1941-1945 ei leidu ainsatki USA vihjet asjaolule, et eestlased võitlesid USA liitlase N Liidu vastu koos sakslasega. Eesti vabadusvõitlust nii Saksa kui N Liidu vastu on USA alati toetanud, sest nad tunnustasid ju alati Eestit suveräänse riigina, millel on vääramatu õigus ennast kaitsta igasuguse agressiooni vastu just nii, nagu ta ise vajalikuks peab. Balti riikide 1944. a võitlusi kirjeldas president Ronald Reagan oma eespooltsiteeritud avalduses järgmiselt: “… Pärast fašistliku Saksamaa okupatsiooni tungis N Liit taas Balti riikidesse ning taaskindlustas seal mõrvade, repressioonide ja uute massiliste küüditamiste teel oma kontrolli. /…/ Vastupanu okupatsioonile kestis 1952. aastani, kaheksa aastat pärast Punaarmee uut sissetungi …”.\nEuroopa Parlament on oma seisukoha Balti riikide 1944. a võitluste asjus avaldanud näiteks 1983. a 13. jaanuari resolutsioonis. See oli vastus 1979. a “Balti apellile”, milles 45 Baltimaade kodanikku oli ÛRO käest nõudnud tunnustust Eesti, Läti ja Leedu enesemääramise õigusele ja sõltumatusele ning selles küsimuses referendumi korraldamist. Europarlament toetas neid nõudmisi ja avaldas resolutsiooni tekstis ühtlasi “lugupidavat suhtumist oma vabaduse eest väljaastunud eestlaste, lätlaste ja leedulaste kaheksa aastat kestnud võitlusse ja relvastatud vastupanusse, tuhandeisse selles võitluses hukkunuisse ning 665 000 eestlasse, lätlasse ja leedulasse, kes Nõukogude võimu poolt 1940. aastast saadik deporteeriti ja Siberi töölaagreisse paigutati”. Artikli autor ei tea ühtki Euroliidu dokumenti, milles oleks teisiti arvatud.\nMõned kahtlast päritolu propagandavaled\n1944. a võitluse kohta on levitatud valeandmeid. Pole usutav, et USA ja Euroopa on muutnud pool sajandit järjekindlalt kaitstud vaatekohti, nii et vassingud on tõenäoselt vene päritoluga. Sellele näib viitavat paari meie endise sovjetliku kollaborandi äkiline aktiivsus. Ent ka Vene suursaadik Provalov teatas hiljuti, et Punaarmee olevat 22. sept 1944 vabastanud Tallinna fašistide käest. Kuna Toompeal rebiti tollal maha Eesti riigilipp, siis järelikult oli Tiefi valitsus fašistlik? Siit nähtub Goebbelsi meetodi ohtlikkus: pikapeale hakkad ka ise uskuma ja teed enda maailma silmis narriks. Vaidlemine oleks siin tühja tuule tallamine. Püüame vaid meenutada, kuidas asi oli, ja ühtlasi õiendada eksiarvamusi, mis võivad osalt ka isetekkelised olla.\nKõigepealt: 1944. a sõda Eestis oli meie endi sõda, sest vaenlane nr 1 oli maale tungimas. See oli rahva katse ähvardavat surmaohtu ära hoida. EVR tegutses lääneriikide vaikival nõusolekul ja otsis neilt abi. Septembri alguses saadeti koguni EVR liige Johannes Sikkar Stockholmi nendega kokku leppima, et eestlased vallutavad sakslaselt ühe saare, kui vaid liitlane teeb siis sinna dessandi. Naiivsus? Küllap vist, aga Uluotsa põhimõte oli, et ühtki võimalust ei tohi proovimata jätta.\nKas Eesti toetas Saksamaad? Rumal jutt! Saksa rahvas oli meist 90 korda suurem: kui kassipoeg ronib tiigrile selga, kas ta saab siis selle abimeheks?\nKas eestlased sõdisid SS-mundris? Seda kandis alla veerandi mehi – enim 15 tuhat. Ja neilgi oli krae lõkmeil SS “välkude” asemel mõõgaga käsi nagu Eesti Vabadusristil. Ja varrukal Eesti trikolooriga vapp. Kaks diviisi eestlasi (25 tuhat) kandis hoopis veermahti mundrit ning soomepoiste rügement soome mundrit. Ülejäänud 30 tuhat sõdisid kas Eesti Kaitseliidu mundris või erariides. Eesti sõjaväe mundreid ju polnudki, sest N Liit oli need koos Eesti kõigi mobilisatsioonivarudega Venesse vedanud. Ainult osal ohvitseridest sai nende isiklik munder alles olla.\nKas Relva-SS eestlased olid fašistid? Tõsi, Nürnbergi sõjatribunal otsustas 1946, et saksa Waffen-SS oli kuritegelik organisatsioon. Ent tegi samas ülisuure erandi: ta ei arva kuritegeliku organisatsiooni liikmeiks “neid, kes olid SS-vägedesse teenima kutsutud riiklike organite poolt nii, et neil endil puudus valikuvõimalus”. Eesti SS-diviisis oli sundkorras teenivaid ligi 100 % – ning mehi määrati sinna mitte meelsuse, vaid nooruse, pikkuse ja füüsilise tubliduse alusel. Vabatahtlikke jõuti SS-vägedesse värvata vaid pool aastat, kuni moppide alguseni 1943. a märtsis – ja eesti demokraatide tugeva vastupropaganda tõttu oli neid vähe. Hoopis vähe (vahest veidi üle tuhande?) oli neid rivvi jäänud 1944. aastaks.\nAlates 1944. aasta veebruarist võitlesid eranditult kõik eesti sõdurid, olgu neil seljas mistahes munder, Eesti iseseisvuse kaitseks N Liidu uue kuritegeliku agressiooni vastu. Nad järgisid mitte niivõrd oma presidendi üleskutset ja EVR korraldusi kui sõltumatu riigi vaba kodaniku sisetunnet: nad tundsid ja juhendusid tundmisest, et Eesti kuulub iseseisva ja üheõigusliku riigina vabade demokraatlike rahvaste perre. Nende vaenlane erines küll tollasest läänlaste omast, kuid oli igati õige vaenlane. Nii nagu vennasrahval Soomelgi. Ja nii nagu lääne demokraatiatel, nii oli ka Eestil üks liitlane demokraatia vaenlane.


Vooremäe terviserajad – Terviserajad\nRajameister Rain Jansen\nLund ei ole\n5. apr. 2021, 21:24\nVooremäe Tervisespordikeskus asub Roiu aleviku läheduses, Haaslava vallas. Keskusesse jõudmiseks tuleb sõita Tartust Ülenurme poole ja keerata Soinastes vasakule Kurepalu ja Roiu suunas. Keskuse kaugus Tartu linnast on 17 kilomeetrit.Vooremäe Terviserajad on looduslikult kaunis kohas Haaslava vallas kulgevad kvaliteetsed terviserajad aastaringeks kasutamiseks.\nPikim talveperioodi suusaring on 8 km, sellest 4,2 km valgustatud lumeperioodil pimenemisest kuni kella 21.30ni. Olemas on kelgumägi (samuti valgustatud), jalgratta downhill-laskumised ning suurepärane loodus. Tegemist on areneva kompleksiga, kus detailplaneeringu alusel saavad olema mitmed laskumisnõlvad, lumetootmine ja keskushoone.\nUniküla küla, Kastre vald, Tartumaa\n“Vooremäe terviserajad” on saanud 82 vastust\nLund palju ja suusarada hea! Klassikajälg olemas. Kahjuks ei suuda mõned jalutajad kelgutajad suusaradade otstarvet mõista. Väga kahju.\nTere. Vabandan kõikide nende sadade kelgutaja ees et teie idüllilise päeva ära rikkusin ning ei lasknud teil vabalt perega terve raja ulatuses jalutada/kelgutada. Selle asemel pidite koguaeg mingeid töllerdavaid suusatajaid mööda laskma. Ainult paar korda sõidetigi külje pealt kelguga sisse!\nLasterajal sees klassikarada (3km). Mõni mullasem koht oli, aga muidu oli rada väga hästi sõidetav. Suured tänud rajameistrile! Kelgutajaid ja jalutajaid oli ka päris palju.\nTänud rajameistritele! Suurepärased rajad sees.\nTäna oli vabatehnika rada ~7km ja klassikarada ~2-3km. Lund oli palju ja sai sõita täitsa tavalise suusaga. Laskumistel tasub aga olla väga ettevaatlik ja sõita nii aeglaselt kui võimalik. Seda esiteks, kuna kõigil laskumistel oli kelkudega lapsi ja teiseks, kuna kohati oli maapind veel ebatasane ja oli ka suuremaid auke/muhke sees. Radadel oli täna tõesti palju inimesi ja loomi (koeri) jalutamas.\nSuured tänud rajameistrile nii kiirelt raja ettevalmistamise puhul. Loodame et külmad ilmad veel jätkuvad.\nKas Vooremäe radadel juba lund on?\nLasterajal sees nii vaba- kui klassikajälg. 8km ringi viimane paun ajamata, sai matkata, kuid sillaalune lumevaba! Esineb mullaseid kohti – esimese pika sirge laskumise viimane lõik, klassikajäljest peab paaris kohas välja astuma. Üldiselt superheas korras rada!!! Murekoht jalutajad-kelgutajad rajal!\n8km rada on sisse sõidetud, peale esimest tõusu Vooreka tippu on rada hea kvaliteediga, piisava lumekattega ja jäine. Pika laskumise lõpus, kus valgustatud rada ja 8km rada kokku saavad uuesti, on täiesti paljas, samuti parklast allapoole jääv kaar on pigem lumevaene. Üldiselt aga võib täiesti rahule jääda, kindlasti soovitan!\nRajaolud päris head. Tänane sulailm ja orienteerumispäevaku osalised jätsid muidugi oma jälje…\nKõik õige, võib võtta head suusad küll. Uisusuusad muidugi.\nTänud raja eest, hooaja esimene sõit Eestis tehtud.\nLeitud 31.12.19 Vooremäelt korralik Scott suusakinnas (vasaku käe oma). Kinnas oli läbi vettinud ning ilmselt juba mõni päev metsas lesinud. Kui see võib olla sinu või sõbra oma, siis vasta kommentaarile. Kinnas asub Tartus.\n« Uuemad 1 … 4 5 6 7 Vanemad »\nSuur ring 8 km\nLasterada 3 km\nValgustatud rada 4 km\nTrailHunt Vooremäe1000 jooks\n11.03.2021 - 11.04.2021\nPüsi kursis meie tegemistega!


Nii et suled lendavad. Kilde kirjanike (93937050) - Osta.ee\nNii et suled lendavad. Kilde kirjanike\nEseme ID: 93937050\nEseme ID: 93937050 Seisukord: kasutatud\nPealkiri: Nii et suled lendavad. Kilde kirjanike poleemikakultuurist\nSisu: RAAMAT ASUB LAOS, SAADAVAL 1-3 PÄEVA JOOKSUL 115Kuhu on läbimõeldud ja inimlikkusel rajanev pöördumine teiste poole meie päevil kadunud - Harald Peep ei tegele oma raamatus mitte selle küsimusega, vaid teda huvitab, kas inimesed ei võiks oma vaidlus- ja arutlusülesannetes olla targemad. Varasem kogemus ei anna siin sugugi alati selget õpetust, kuid ta saab panna vähemasti mõtlema. kirjandus\nVaadake lisaks peale selle Nii et suled lendavad. Kilde kirjanike poleemikakultuurist raamatu ka teisi meie väljaandeid, mis on Osta.ee kaudu saadaval.


Qudo Interchangeable õpetus - Fabeles\nArvestame ka Sinu erisoovidega! Kirjuta meile info@fabeles.com Kõiki tooteid on võimalik tellida!\nQudo INTERCHANGEABLE – üllatavalt lihtne!\nPopulaarne INTERCHANGEABLE kollektsioon on kombineeritav – vastavalt oma soovile saab kokku panna endale meelepärased kõrvarõngad, käevõrud, sõrmused ja kaelakeed. Ehted on mõeldud igapäevaseks kandmiseks, mistõttu on toodete kvaliteedile palju rõhku pandud.\nKliendid armastavad Qudo ehteid kvaliteedi ja kauni välimuse tõttu ning lisaboonusena mõjub ehete pangakonto-sõbralik loomus. Esimene kord ostad baasehted, edaspidi saad vahetada ainult kive ja kombineerida lõputult erinevaid ehteid vastavalt riietusele, tujule, hooajale jne.\nTule proovi ja vali ehteid kohapeal meie Fabeles Stuudios aadressil Lootsi 8, Tallinn.\nVaata avamisaegu kontakti lehelt.\nQudo ehted on valmistatud poleeritud kvaliteetsest roostevabast terasest ning kuldsed ehted on lisaks kaetud IP tehnoloogia abil 14ct kollase kulla ja 14 ct roosa kulla kattega. IP tehnoloogia tagab vastupidava ning kordades püsivama katte võrreldes tavaliste kullatud ehetega.\nPerfektsele tulemusele aitab kaasa kvaliteetne viimistlus ning Swarovski kristallid. Kõik ehted on valmistatud vastupidavast roostevabast terasest ning on kasutatud IP tehnoloogiat, kus ehte värv on pressitud roostevabale terasele, mis tagab kauapüsiva ning läikiva tulemuse.\nVali – Keera – Sobita – Vaheta


Üksnes meeldivat õpetada pole võimalik : Õpetajate Leht\nÜksnes meeldivat õpetada pole võimalik\n28. veebr. 2014 Maria Rostovtseva muusikaõpetaja - Kommenteeri artiklit\nMinu muusika- ja teatriakadeemia lõputöö pealkiri oli „Üldhariduskooli muusikaõpetajate arusaamad õppimist toetavast keskkonnast ja selle kujundamise võimalustest”. Asja uurides hakkas silma, et õppekava ideaalid ja reaalsus ei läinud alati kokku. Näiteks väitsid õpetajad ankeetides, et muusikaõpetuse ainekava on ülepaisutatud ja napib juhendmaterjale, mis toetaksid ainekavade ideaalset teostamist. Õpetajaid ei motiveerinud ka uue õppekava korralike rakenduskavade puudumine. Samas ei pruugi tõele vastata väide, et Eesti muusikaõpetus on ajast täiesti maha jäänud.\nSeoses Tõnn Sarve artikliga „Muusikaõpetus võiks rokkida” tekkis mul üsna mitu mõtet. Olen autoriga nõus, et muusikaõpetuses on minevikumuusikat ja elukaugust, kuid mulle tundub, et elulähedust on järjest rohkem. Uutes õpikutes on juba väga palju popmuusikat (millega puututakse üldiselt palju rohkem kokku kui kõikide teiste muusikastiilidega). Aina rohkem kasutatakse muusikaõpetuses peale klaveri ka muid instrumente (kitarr, väikekannel, plokkflööt, Orffi instrumentaarium, vahel ka basskitarr ja trummid) ning üldse on laulmise asemel hakatud rohkem tähelepanu osutama pillimängule. Siinkohal tuleb muidugi eristada seda, mis on ainekavades kirjas, ja seda, mis koolides tegelikult toimub. Näiteks ei tähenda pikk instrumentide loetelu ainekavades tingimata, et kõikides koolides on need pillid olemas.\nTõnn Sarv väidab, et õpilastele meelepärast muusikat käsitletakse alles siis, kui nad on Kunileidudest ja Saebelmannidest surmani tüdinud. Esiteks on muusikaajalugu õppides paratamatu, et kõik olnu ja toimunu meeldida ei saa. Teiseks, kes keelab Kunileidu õpetades teda millegi tänapäevase ja meelepärasemaga integreerida, et temaatikat südamelähedasemaks muuta?\nAinekavades on kirjas materjal, mis tuleb läbida, kuid kuidas seda teha, on õpetaja enda teha. Üksnes meeldivat õpetada pole võimalik. Isegi popmuusikas endas on näiteid, mis kõigile õpilastele meeldida ei pruugi. Meie ülesanne on süvendada õpilases austust kõikide muusikastiilide vastu. Ka õpetajatel on muusikas omad eelistused, aga sellegipoolest läbivad nad kõik teemad. Ainus probleem on, et ainekavad on pisut ülepaisutatud ja muusikatunde üldhariduskoolis nende jaoks üsna vähe. On esitletud kõikvõimalikke vahendeid muusikaõppe korraldamiseks, kuid puuduvad sobivad rakenduskavad, mistõttu on kõiki neid nõudeid nii vähese aja puhul keeruline rakendada.\nTõnn Sarve näide tema enda praktilisest kogemusest Lõuna-Eesti väikelinna koolis õpetamisest on vahva, kuid 1980. aastatel oligi olukord ilmselt nigelam kui praegu (oli ju Nõukogude aeg) ning arvan, et tollel ajal antud tunde ei saa tänapäeva omadega kõrvutada. Lisaks ainekavadele on muutunud ka arusaam õpilase rollist tunnis. Õpilane ei ole enam passiivne kuulaja, vaid aktiivne osaleja õppeprotsessis. Samas olen üsna kindel, et praegugi on elukaugeid muusikaõpetajaid.\nOlen Leelo Kõlariga („Ei saa mitte vaiki olla”) nõus, et väga paljudel muusikaõpetajatel puudub piisav kogemus või ka korralik väljaõpe omaloomingu ja pilliõppe korraldamiseks, ning seda just rühmatundides. Muusikaõpetajate baaskoolituses EMTA-s tegeldakse vokaalimprovisatsiooni ja rütmimuusika pillide õpetamise näol sellega aina rohke. Olen üsna veendunud, et liigume õiges suunas, aga iga muutuse rakendamine võtab aega.


Väeline laps | Piiblivõti | Avatud Piibli Ühing\nLoe läbi alltoodud kirjakoht: Js 9:1-7\n1Rahvas, kes käib pimeduses, näeb suurt valgust; kes elavad surmavarju maal, neile paistab valgus.\n“Mees, kes tahab juhatada orkestrit, peab rahvahulgale selja keerama.” (James Crook). Täna Jumalat, et Jeesus oli valmis seda tegema.\nTänane kirjakoht on tuttav kõikidele, kes on jõuluajal kirikus käinud. On kummaline, et Jesaja kutsub rahvast vaatama põhja poole (s 1), kust pidi tulema pääste; tema kaasaegne, prohvet Miika aga kutusb rahvast lootma päästele, mis tuleb lõuna poolt, Petlemmast (Mi 5:2). See näiline vastuolu laheneb jõulusündmuste käigus. Rahva üle hauduv, rõhuv pimedus, pidi ruumi tegema valgusele. Isegi küünlaleek muudab olukorra. Valgus tõmbab inimesi ligi, see juhib, näidates inimestele teed; kaitseb, hoiatades ohtude eest teerajal. Juuda rahvale võis tunduda väga ebatõenäolisena asjaolu, et nende pääste pidi tulema vaenlase alalt, põhjapool asuvast Iisraelist. Prohvetid aga ei nõustunud kunagi täielikult kuningriigi jagunemisega - nende jaoks oli see ajutine nähtus.\nTaas on Jesaja sõnumi keskmes laps. Maailmade Looja, kõikvõimas Jumal ilmutab end maailma tulemas abitu lapsena selleks, et tugevdada Taaveti kuningriigis rahu ja valitsust. Kogu lõik on täis olukordade vastandiks muutumist. Põlatud Naftali ja Sebuloni maa saab austatud. Pimeduses ekslev rahvas hakkab nägema suurt valgust. Õlgu rõhuv ja maadligi suruv ike ja sundija vits murtakse. See abitu laps on tõesti universumi Issand. Selline on meie Jumal. Tema jaoks pole miski nii halvakspandav, et seda ei saaks tõsta ausse; ükski pimedus nii pime, et sinna ei paistaks Tema valgus; ei ole sellist koormat, millest Tema ei saaks vabastada.\nMeie Jumal on veel palju enam. Sellest jutustavad Tema nimed, salmis 5. Tema nõuanded on imelised; Ta on väeline ja igavene, Tema toob rahu. Kas oleme sellega nõus, et Tema kuningriik on ka praegu veel peidetud nõtruse ja kannatuse keskele? Kas usume, et Jeesuse omadena saame kord elada ja valitseda kuningriigis, kus õiglus ja õigus realiseeruvad täiel määral?\nLootus ei asu filosoofias, vaid isikus. Kontrastina puudulikule juhtimisele, mida Jumal kasutab rahva üle kohtumõistmiseks, toob Ta esile täiusliku juhi (s 6). See juht mõistab täiesti inimese olukorda ning adreseerib seda arusaamise ja kaastundega. Ta läheb palju kaugemale tavalisest empaatiast, sest Tal on vägi muuta olukordi ja inimesi. Tema juhtimise all kogeb rahvas, et nad kuuluvad perekonda, mida isegi surm ei saa murda. Ka keset torme ja segadust toob Tema rahu - mis pole lihtsalt konfliktide puudmine, vaid õiged suhted igas valdkonnas - Jumalaga ning Tema maailmas, kogukonnas ja perekonnas.\nTõotus Taaveti aujärje suurusest ja tema valitsuse igavesest kestmisest ei täitu maapealsel, vaid vaimsel viisil. Võime näha, kuidas kõik nimetatud asjad täituvad imeliselt Jeesuses ja Tema kuulutuses. Kui aga vaatame selle saabuva juhi tegutsemiskava näeme, et Tema eesmärk on rajada lõplikult õigus ja õiglus (s 7). Ja kui Tema südamel on selline asi, peaks see olema ka meie südameasi, mis leiab väljundi meie tegudes ja suhtumistes. Maise kuningriigi eesmärk on õpetada Jumala rahvast elama Tema valitsuse all. Kas ja kuidas teeme seda meie?\nJumalariik on seal, kus sünnib Tema tahtmine.\n← Kolmapäev, 4. Detsember 2019\nReede, 6. Detsember 2019 →


Kodu: Kuidas Pööramisruumi Raamida - 2019 | Et.Interior-Designy.com\nPõhiline > Kodu > Kuidas Pööramisruumi Raamida\nPööningulad võivad olla pimedad ja keelavad ruumid, kuid need ei pea olema. Korralikult raamitud magamistoaga ruum võib kõrvaldada suurema osa lõpetamata pööningul olevatest paaritu nurkadest ja ebamugavast ruumidest ning valmis pööninguruum võib olla meeldiv ja rahulik lisaks teie eluruumile.\nLõppenud pööning lisab kodus väärtuslikku eluruumi.\nTõstev katus on raamidega, mis ulatuvad katuse tipust allapoole hoone välisseinte tipudest allapoole. Sarutajate alumised otsad on ühendatud rihmaratkidega, horisontaalsete detailidega, mis ulatuvad kaugemale seina ülaosast teise vastaskülje ülemisse serva; need riidepuu sidemed seisavad jõu poolt, mida mõjutab katuse kaal, horisontaalne jõud, mis tahab suruda väljapoole põhjad. Püstoli sidemed täidavad ka pööningul ruumi põrandalaudade rolli ja pööningul asuvates ruumides lagedesuunasid. Püstikud moodustavad pööningul püsti tõusnud lae pinna.\nKui soovite, et teie pööningul oleks lame lagi, peate raamide jaoks lisama krae sidemeid. Kaelarihmad on horisontaalsed elemendid, mis nagu rätikühendused ulatuvad rätikust rätikuni, kuid seina ülaosast ja katusetapi lähemale asuvad krae sidemed. Kui neid kasutatakse pööninguruumi ülemmäära määratlemiseks, tuleb need asetada piisavalt kõrgele, et tagada piisav puhastusruum. Kaelarihistusega lagede ehitistes kasutatakse mõnikord kaelarõngaid, kuid neid ei kasutata pööningul muudes kui naelaplaatide jaoks.\nPõlv sein on osaline kõrgusega sein, mis ulatub sarikate alusest põranda külge; selle eesmärk on luua tasapinnalised vertikaalsed seinad pööningul. Pöörde seinte paigutamine hoone välisseinte lähedale suurendab pööningul ruumi pinda, kuid muudab põlviseina lühemaks; Seina liigutamine hoone keskuse lähedale muudab kõrgema seina, kuid vähendab pööninguruumi kasutatavat ala. Põlv seina on raamitud nagu tavapärane sein, mille põranda tasandil on horisontaalse talda pinnaga vertikaalsed tõmblukud ja seina ülaosa pealmine plaat. Kuid ülemine plaat peab olema seatud nurga alla, kus see toetub kalduspõladele, ja naastude ülemised otsad tuleb lõigata nurga all, et see vastaks ülemise plaadi nurga all.\nKui katus on projekteeritud katusermetritega, satuvad harukarbi sisedetailid tavaliselt pööningul kasutatavale ruumile. Kinnisvara eemaldamine kipsist või mingil viisil kipsi muutmine kahjustab kipsi stabiilsust ja seda ei tohiks kunagi kaaluda. Siiski on saadaval spetsiaalsed porilauad, mis on kavandatud pööninguruumi mahutamiseks. Nendel kipsidel on kronsteinid, mis on paigutatud kaunistuste ja põlve seina raamide sarnasesse konfiguratsioonisse.


Kaks saart ühe hoobiga | Lauri Luik\n← Jooge vähem ja tehke parem sporti!\nValgeimad ööd →\nKaks saart ühe hoobiga\n19.06.2008 12:11, Blogi\tkommentaare pole\nTegemised 9.-15. juuni 2008\nSel nädalal oli Riigikogus üsna ärev. Sinna mahtus nii keskkonnaministri umbusaldamine, Lissaboni lepingu ratifitseerimine (millele iirlased punast panid ja lootused nullisid), maapõueseaduse vastuvõtmine, aga ka kolmapäevane maratonööistung, mil alustasime lisaeelarve teise lugemisega. Loe lähemalt: http://www.lauriluik.ee/lauri-luik/blogi/1463/eesti-maapouest-lissabonini\nRiigikogujad. Foto: erakogu\nEsmaspäeva õhtul külastasime noortekogu esimehe Kalle Pallingu ja peasekretäri Karl Tammega Haljala noori. Kohtusime Essu mõisas, et luua Haljalasse uus noorteklubi. Kohal oli kümmekond tubli noort aktivisti. Mängisime minigolfi ja rääkisime tulevikuplaanidest. Oluline rõhk oli ka järgmise aasta kohalikel valimistel. Otse loomulikult läheme me Haljalas valimisi võitma.\nNeljapäev ja reede möödusid Reformierakonna fraktsiooniga Saaremaa visiidil. Esimesel õhtul kohtusime maakonnaorganisatsiooni liikmetega Kuressaares Arensburg Boutique Hotell & SPA-s ning maavanema ja piirkonnajuhtidega ühises õhtusöögilauas hotellis Saaremaa.\nKristiina Ojuland ja Tatjana Muravjova Kuressaare lennujaamaga tutvumas.\nFraktsiooniliikmed jagati kolme gruppi. Meie grupp külastas Kuressaare golfiväljakut, lennuvälja, uut lastemänguväljakut kesklinnas ning staadioni. Seejärel sõitsime Kaarma valda Eiklasse. Valla arengust rääkis Kaarma valla volikogu esimees Margus Mägi. Sealt suundusime Eikla lasteaed-algkool-vanadekodusse, kus kohtusime valla esindajatega.\nEikla lasteaed-algkool. Foto: erakogu\nImeilus lastemänguväljak Kuressaare kesklinnas. Foto: erakogu\nLemmikmaja Kuressaares. Foto: erakogu\nPeale seda külastasime Valjala vallas asuvat ettevõtet Saare Economic. Antud tehases toodetakse bioenergiat lägast. Biogaasist toodetakse elektrit, mis müüakse Eesti Energiale. Ettevõttel on plaanis lõhnavast materjalist „lõhnatu“ energia tootmine, mida saab kasutada majapidamises või autode juures. Valjala valla tegemistest laiemalt rääkis vallavanem Kaasik ja RE piirkonnajuht Jaanus Mägi.\nLägatehas Valjalas. Foto: erakogu\nKokkuvõtted tegime imeilusas Pädaste mõisas, kus meid võõrustas kolleegist mõisaomanik Imre Sooäär. Kell 5 lahkus praam ning algas tagasitee Läänemaale.\nKui reedel mandrile maabusin, sõitsin otse Kullamaale, et ühes erakonna maakonnaorganisatsiooni juhatusega kõigepealt jahipüssist lendavaid taldrikuid lasta ning seejärel pidada maha järjekordne maakonna juhatuse koosolek.\nPüss. Foto: erakogu\nMKO juhatusega Kullamaal grillimas. Foto: erakogu\nNädalavahetus möödus valimisringkonnas, Eesti suuruselt teisel saarel, Hiiumaal. Nii et kaks saart ühe hoobiga sel nädalal. Või kui soovite, siis isegi kolm, kuna Muhu on samuti saar 🙂\nPiinlik tunnistada, kuid joosta sain vaid 24km.


Seljaprobleemid - Page 3 - Vigastused ja haigused - Fitness.ee foorum\nBy plaah, October 17, 2007 in Vigastused ja haigused\nJah kindlasti on asi pehmes voodis! Edu põrandal magajatele edasi. Sai siis käidud päeval ka spordiarsti juures, kes torkis ja uuris selga ning ütles, et asi ikkagi mingis seljalihases või roiete vahelises närvis. Soovitas kasutada Capsicam kreemi ning anda puhkust. Samuti lähen homme kiropraktiku juurde ja vaatab kas ta saab midagi paremaks teha.\nHead Capsicami kasutamist Alguses on tunne, et kohe põleb nahk maha, aga mõne ajapärast harjud ära.\nMuidu põrandal magamine pidi hästi mõjuma küll, aga ise nagu ka ei kutsu eriti põrandale\nIgatahes parem kui kuskil vati sees!!\nKuidas teemaalgatajal läinud on? Kas said arsti juures käidud ja mis siis viga on?\nTänan küsimast, hästi on läinud! Sai nädalake trennist puhkust võetud ning kreemitatud selga ja valu läks üle, eks ta mingi närv või lihase venitus oli. Lisaks sai ka kiropraktiku juures käidud, kuid ei saanud ma midagi aru, et peale tema ragistamisi midagi muutund oleks\nMul näiteks on selg hakkanud valutama siis ,kui olen mõneks ajaks jätnud kõhumusklite treenimise unarusse. Kui olen hakkanud neid taas treenima,on valu mööda läinud Aga siinkohal tasub siiski öelda,et valul ja valul võib olla suur suur vahe\nMul seljaga selline probleem, et pmst iga päev alaselg valus, endale tundub, et asi on magamisasendis / voodis. Eriti annab nagu tunda hommikuti.\nkui alaseljaga jama, siis ongi hommikuti selg kange. ise olen alaseljaga jõudnud isegi neurokirurgi juurde\nPeale üht trenni lõi valu sisse ning pole siiani kadunud. Kirjelduste järgi tundub, et disk rõhub närvidele. Ehk teab keegi mõnda tarka inimest kelle poole paika saamiseks pöörduda?\nMa soovitan perearsti külastada.\nMul oli eelmine aasta sama asi, kuid siis pani Lätis sõbra ema (kes oli seda laatset asja õppinud) harjutuste ja painutustega ilusti selja paika. Perearst ainult suunab ja nii jooksed tükk aega ringi.\nAnna puhkust, mul kaovad seljavigastused ise kuskil max nädalaga ära.\nSee ei ole ju eriline seljavigastus, mis nädalaga ära kaob.\nPöördu perearsti poole ja sealt saadetakse sind edasi.\nSul pole siis päris vigastust olnud\nMa mõtlesin, et kellegil äkki mõni tuttav kiropraktik või miski.\nKui disk nihkund siis peaks ju trenni/harjutuse käigus tundma hakkama andma?\nEdited February 23, 2010 by dirty scorpion\nise juba aastaid tema juures käinud\nKrt olen korduvalt alaselja nii ära tõmmanud, et 3 päeva seon valugrimassides kingapaelu ja natukenegi kummardada valus, terav närvivalu niidab jalust. Aga kuskil neljandal päeval hakkan seljale kergemaid harjutusi tegema ja nädala pärast tõstan samu raskusi jälle. Kuigi jah trennis kui see nõks ärakäib siis lööb pildi mustaks hetkeks.\nEi tea, imelik. Mina sidusin aasta aega valugrimassides kingapaelu Aga ole seljaga ettevaatlik, need mikrovigastused hästi ei mõju.\nEks ikka jah, lapsepõlves on hirmujutte räägitud kuda ühel vennal korra auto lükkamisest selg eluks ajaks haigeks jäi. .\nEndalgi selg haige. Ise käisin Margus Mustimetsa juures Tartus.\nAlessandro: Sa käisid kus, kelle juures ravi saamas ?\nEdited February 23, 2010 by timo116\nMind on vaevanud alaselg viimasel ajal.\nPanin tähele seda alles nüüd hiljuti kuna vahest oli magades isegi valus ja segas und. Käisin nüüd nädalavahetusel jooksmas ja pärast oli mõõdukas valu alaseljas.\nPeale jõutõmbe, küki päeva on ka alaselg veits valus.\nNalja siin enam pole, peab arsti/küropraktiku poole pöörduma.\nSa pole mõelnud, et äkki sul puusad kinni ja seepärast tingitud valu?\nVõi et teed vale tehnikaga?\nEhk hoopiski düsbalanss, millest tingitud ebastabiilsus?\nMis iganes sul kah poleks, kas sellele pole mõelnud, et võiks seljavigastust ennetada. See et valu kaob, ei tähenda aga, et sellega ka probleem haihtub.\nKõlab nagu sa isegi uhke oma valude üle ning nagu seljahäda tavaline nähtus jõusaali kõrvalt.\nÜhesõnaga teema algatajale annad vale sõnumi- anna puhkust ja "tühine" probleem kaob ise?!!!\nEdited February 25, 2010 by smack\nTervist,selline probleem et sai umbes 3-4 nädalat tagasi alaselga vigastada jõutõmbega ,et kas jätta natukeseks pooleli või võib väikeste raskustega teha?\nEdited March 1, 2010 by Rale\nAnna esialgu nädal või 2 puhkust. Kui ei aita ja valutab edasi siis mine perearstile, võta saatekiri röntgenisse ja lase seljast pildid teha, võimalik, et kuskilt lülid ära nihestanud(ei pruugi aga võib olla üks probleemist). Hilisemalt saad edasi konsulteerida perearsti või mõne targema asjatundjaga. Pean silmas siis füsioterapeuti. Paremat soovitus nagu ei oska anda.


Kommentaarid: MINEVIKUHETK | 30. jaanuar: Vene allveelaev uputas Läänemerel sakslaste põgenikelaeva\nViasat History näitas mõni nädal tagasi 3 dokumentaalfilmi Berliin 1945/ 1. veebruar 2021 10:05\nSeal on idasuguseid mahlakaid fakte. Alates Moskva kellaaja kehtestamisest Berliinis kuni emade nähes lapseealiste vägistamisest. Emad põlvitades palusid mitte lapsi rüvetada ja pakkusid ennast,kuid kõik see ei mõjunud.\nLugeja./ 31. jaanuar 2021 14:25\nIlmselt sattus minu arvamust modereerima mittetürgi päritoluga venemaalane. Nii nimetas venelasi kuulus vene kirjanik Veiko Belials.\nUurija/ 30. jaanuar 2021 14:09\nSee Tiit kes siin komme jägab on punaste luuraja\nVenelased juhivad / 31. jaanuar 2020 08:03\nLoodetavasti jäävadki juhtima.Ühegi kodumaa eest ei ole vaja teha sellist kurbkurja rekordit.\nSee/ 31. jaanuar 2020 06:30\nSakslane-on sajandeid teistele kallale tunginud-uurige ajalugu(Tola)!......!!!\nTooru/ 30. jaanuar 2021 08:23\nPalun Nõukogudeaegse kooliharidusega mitte sõna võtta. Palun teil endil ajalugu uurida ja seda neutraalseid kanaleid pidi.\njuga/ 31. jaanuar 2020 00:43\nNo näe, ajalugu kordub. Karta on, et ka aastal 1994 oli midagi sarnast.\n30. jaanuar 2020 22:09\nhttp://www.gtr5.com/ 1967. aasta 8. juunil ründas Iisrael neutraalvetes asunud USA luurelaeva "Liberty". Luurelaev oli fikseerinud araablastest sõjavangide mahalaskmise merekaldal ja nüüd tuli üleliigne tunnistaja likvideerida.\nVabandage , / 30. jaanuar 2020 20:12\nHerr Tiit ( sakslastel pole MUUD kui tapmine ) , saan aru sinu kommentaarist , et nad teevad seda kogu aeg , praegu ja edaspidigi ?! . Elan sakslasega 27 aastat koos ( 25 aastat ametlikult abielus ) , pole veel näinud et naad selle t......ga tegelevad .\n30. jaanuar 2020 20:00\nhttps://en.wikipedia.org/wiki/SS_Exodus Laev Exodus 1947 https://en.wikipedia.org/wiki/MV_Mefküre 1944. aasta 5. augustil Mustal merel.\nEstonia tuleb üles tõsta/ 30. jaanuar 2020 19:52\n3 torpeedo poolt lõhki rebitud Wilhelm Gustlof uppus kiiremini kui ilma visiirita Estonia.\nEi uppunud kiiremini./ 30. jaanuar 2021 08:52\nIsegi natuke aeglasemalt.\n30. jaanuar 2020 19:28\nhttps://en.wikipedia.org/wiki/SS_Patria_(1913) Sionistid organisatsioonist " Igumene Lemeh" lasid 1940. aasta 25. novembril Haifas põhja auriku " Patria" koos 200 noore Palestiina kolonisaatori ehk halutsidega. Esiteks tahtsid tšehhi juudid minna tagasi Euroopasse ja ühineda kindral Svoboda vabastusarmeega, mis aga sionistidele ei meeldinud. Teiseks oli auriku pardal III Reichi tehasemärkidega relvi, mille inglased avastasid ja käskisid kaptenil viia laeva Mauritiuse saare juurde detailsemaks uurimiseks. Relvi vajasid sionistid võitluseks inglaste vastu.\n30. jaanuar 2020 19:22\nPõgenikelaeva "Struma" kurb saatus poliitiliste mängude tõttu. Nõukogude allvelaev uputas põgenikelaeva, mis kubises ka Saksa Abwehri agentidest, ilmselt kokkuleppel inglastega 1942 aasta 24. veebruaril. https://en.wikipedia.org/wiki/MV_Struma\nRoom/ 31. jaanuar 2020 11:40\nKurb lugu. Ligi 800-st laevas olnust pääses vaid 1! Vene allveelaev uputas enda jaoks ideaalse sihtmärgi - ankrus seisva laeva, mille pardal oli rumeenia juudid, kes lootsid pääseda Palestiinasse. Kuna palestiinlased olid raevukalt sellele vastu, nad seal ankrus oma saatust ootasidki. Väga raske on uskuda väidet, et juute vedav laev kubises Abwehri agentidest. Mida oli teha sõjaluureorganisatsiooni agentidel juutide põgenikelaevas?\nImestaja Kongost/ 30. jaanuar 2020 19:14\nMuide, ka M/S "Estonia" vedas oma uppumise ööl kindlalt tõestatult stateegilist sõjavarustust, ning ei olnud millegagi tähistatud. Tema uputamise eest autasustati päris mitmeid. On mille üle mõelda ja omi järeldusi teha.\nIndrek2/ 30. jaanuar 2020 18:23\n"Kuigi hukkus tuhandeid tsiviilisikuid, ei liigitatud Gustloffi uppumist sõjakuritööks, sest laev oli relvastatud ning pardal viibis militaarpersonal Kujutage nüüd ette, et selle laeva oleks põhja lasknud sakslased - siis käis siiamaani seakisa ja "holokaust, holokaust!" vms.\nTeeline/ 30. jaanuar 2020 21:42\nVõitjad kirjutavad ajaloo, tegelikkus ei puutu asjasse.\nNipitiri/ 31. jaanuar 2020 00:51\nKindlasti nähti allveelaeva periskoobist miltaarpersonali ja otsustati alus uputada.\nlegend ja tegelikkus/ 30. jaanuar 2020 18:13\nToo Marinesko oli suurte sõltuvuse ja alkoholiprobleemidega ohvitser, keda ähvardas koguni sõjakohus. Distsipliini pärast. Aga kui tal õnnestus need ligi 15 tuhat inimest märga hauda saata, siis sai temast kangelane! Tõsi küll, tema halva maine pärast piirduti algul vaid Punalipu ordeniga ja kangelastäht anti talle 1990.a. Gorbatšovi poolt alles postuumselt. Ja kuigi uputatutest olid üle 90% naised, lapsed, vanurid ja haavatud, kujutas nõukogude propagandistlik sõja-ajalugu teda ikkagi kangelasena väites, et ta olevat uputanud lausa 2 hambunirelvastatud saksa diviisi.\nTeeline/ 30. jaanuar 2020 21:44\nSõjakohtu alla ta ka anti ja istus mitmeid aastaid vangilaagris.\nTo: legend ja tegelikkus/ 30. jaanuar 2020 18:13/ 30. jaanuar 2021 09:15\n1945 visati too alkohoolikust marinesko laevastikust välja... Suri 1963 vähki.\nRoom fg-le/ 30. jaanuar 2020 17:45\nMa ei tea millised on sinu merekogemused. Mina õppisin allveelaevakoolis ja pidin kuulmise järgi laevatüübi ära tundma. Visuaalselt on see veelgi lihtsam. Vaata seda laeva! See on kruiisilaev, millele olid paigaldatud kaitseks õhutõrjerelvad! Vene allveelaevakapten sai suurepäraselt aru, mis laeva ta põhja laseb. Selleks, et aru saada, et tegemist pole sõjalaevaga, ei pea sellele mingit märgistust lisama ja kust me teame, äkki see isegi oli. Põhja järgi vaatama ju ei lähe! Milleks venelased võimelised olid, kõike sakslaste kaela püüdsid ajada ja kõike salgasid, sellest loe Katõni veresaunast.\nHuIIem veel./ 30. jaanuar 2020 23:24\nTa ei pidanudki kuulmise järgi midagi ära tundma, sest ajas laeva taga pinna peal sõites, kuna diiselallveelaeva kiirus vee all oli liig väike ,. et pinnapealsele laevale järgi jõuda. Sukeldus aga vahetult enne torpeedorünnakut.\nRoom/ 30. jaanuar 2020 16:29\nArtikkel on tuhandeid sõjapõgenikke külmavereliselt tapnud vene mõrtsukaid kaitsma asunud. Kirjutatakse ju selgelt, et laeval olid õhutõrjekahurid. Kas neid oleks pidanud (kaitseks!) kasutama tsiviilid? Laeval puudus täielikult ründevõimekus. See oli kruiisi, mitte sõjalaev! Õhutõrjekahuriga lennukeid taevas taga ei aja ja ka allveelaeva vastu ei saa nendega midagi teha. Järelikult, sõjaliselt täiesti kaitsetu laev! Ma ei imestaks kui vene allveelaev oleks rünnanud demonstratiivselt pinnalt, tal polnud ju midagi karta! Ta ründas tsiviillaeva millel olid kaitseks mõned õhutõrjekahurid.\nfg/ 30. jaanuar 2020 17:09\nLaeval puudusid sanitaarlaevale viitavad märgistused. see on peamine põhjus, miks sõjapõgenike laeva põhja laskmist ei saanud sõjakuritegude hulka arvata. Allveelaeva meeskond ei näe ju, kas kajutites on sõdurid või lapsed. Punased ristid oleks tulnud suurelt laevale maalida, et ründajatele oleks selge, mis laevaga on tegemist ja kui ka sel juhul laev põhja lastakse, siis on juba tegemist sõjakuriteoga.\n30. jaanuar 2020 17:49\nto fg:kui sa vähegi teise maailmasõja ajalugu tunned,siis teaksid,et punane rist polnud "vabastajatele" mingiks takistuseks oma kuritegude toimepanemisel.\nto fg/ 30. jaanuar 2020 18:17\niidne vanasõna: Võitjate üle kohut ei mõisteta!\nTeeline/ 30. jaanuar 2020 21:46\nMida nende õhutõrjekahuritega siis taevas taga aetakse, varblaseid või?\nse ei olnud/ 31. jaanuar 2020 01:36\nainuke tsiviilpõgenikke vedanud reisi või kaubalaev,mida venelased sõjaajal põhja lasid .\n@fg/ 30. jaanuar 2021 08:57\nJa sovetid hoolisid punasest ristist?Naiivne jutt. Mu isa võeti sõtta noore arstina.Narva all hakati sanitaartelke püstitama.Saksa ohvitser käskis telkide katustel punased ristid kinni katta.Õhust hästi näha ja sovettidele just headeks märklaudadeks.\nläbi ajaloo polegi/ 30. jaanuar 2020 15:14\nvenemaa poolt midagi muud kui tapmine,meil pole idanaabriga vedanud.\nTiit/ 30. jaanuar 2020 17:00\nSakslased uputasid palju suurema reisilaeva Lusitania koos reisijatega. Sakslastel pole muud kui tapmine, millegipärast sa ikka kummardad neid.\n30. jaanuar 2020 17:56\ntimofeile:lusitania vedas sõjamaterjale,mis reisilaevale rahvusvahelise õigusega keelatud oli.hukkunuid,tõsi küll,oli 1198 inimest,mis on väga suur arv,kui venelaste poolt mõrvatud 10-le tuhandele jääb see kogus muidugi alla.\nTiit/ 30. jaanuar 2020 18:28\nSakslased pidid ju midagi ettekäändeks tooma, et ennast oigustada.\nTiit/ 30. jaanuar 2020 18:33\nMuidugi, sakslased tegid koigile pai ja nunnu-nunnu ja üldse kedagi ei tapnud. Kus selliseid lihtsameelseid küll tehakse?\nTeeline/ 30. jaanuar 2020 21:58\ntäna, 17:56 Wilhelm Gustloffile olid paigaldatud õhutõrjekahurid ja pardal oli c.a 1500 sõdurit.\nTiidule 17:00/ 30. jaanuar 2020 23:31\nKõige rohkem on siis ilmas t a p n ud ja t a p m i s t e l e kaasa aidanud sotsdemokraatboIsevikud.\n@Tiit/ 10. veebruar 2020 13:49\nSinusuguste kommunistide hävitamine ei ole kuritegu,vaid maailmas normaalsete inimeste turvalisuse kindlustamine.\n@Tiit 18:33/ 10. veebruar 2020 13:51\nVõrreldes sovettkommunistidega Eestis-siis võib seda paiks ja nunnuks tõesti nimetada.\n@Tiit/ 30. jaanuar 2021 09:00\nVõrreldes sovettidega tegidki Eestis "pai ja nunnu". Vähemalt oma vanematelt ja sugulastelt ei ole kuulnud,et saksa sõjamehed kohalikele elanikele liiga oleks teinud.\nTooru/ 30. jaanuar 2021 15:42\nLusitania hukkumisega on viimasel ajal palju infot avalikustatud, isegi USA on oma faile avanud. Lusitaniaga veeti inglastele suurtükke ja vastavat laskemoona. Mis on rahvusvaheliste regulatsioonide järgi neutraalsusest lahti ütlemine. Ning enamus pardal olnuid ameeriklasi olid USA maaväe suurtüki ohvitserid ja sihturid, kelle ülesanne oli õpetada inglastele ja prantslastele nende kasutamist ja siis jälgida nende efektiivsust lahinguväljal. Mõlemad faktid jõudsid ka saksa luureni, kelle kaudu liikus info mereväeni. Allveelaevadel oli käsk Lusitania põhja lasta, see polnud õnnetu juhus.\nTahaks/ 30. jaanuar 2020 15:02\nväga loota,et selle riigi õigusjärglane maksab teo eest veel ülikallist hinda!\nÕigusjärglane?/ 30. jaanuar 2021 09:02\nNende leksikonis sõna nagu "õigus" ei eksisteerigi.


Bioanalüütik/laborant | SYNLAB Eesti\nSeoses töömahtude suurenemisega otsime oma Tallinna laborisse BIOANALÜÜTIKUID / LABORANTE\nSul on bioanalüütiku kutse või oled kohe seda omandamas? Soovid töötada Eesti suurimas laboris? Sa ei karda rutiintööd? Naudid meeskonnatööd?\nKui vastasid jah, siis loe kindlasti edasi.\nOotame Sinult lisaks eeltoodule:\nväga head eesti keele oskust, kasuks tuleb hea inglise või soome keele oskus\nväga head arvutiga töötamise oskust\nkorrektsust, täpsust, usaldusväärsust\nkaasaegsed töötingimused ja lai motivatsioonipakett\nKandideerimiseks saada oma CV koos lühikese, kuid sisuka kaaskirjaga aadressile hr@synlab.ee.\nMärgi kindlasti kaaskirja ka oma valdkonna eelistused.


Bayard Rustin - olulised näitajad USA ajaloos - 2021\nBayard Rustin - olulised näitajad USA ajaloos\nAmeerika kodanikuõiguste liikumise keskne näitaja Bayard Rustin sündis 17. märtsil 1912. aastal Pennsylvanias West Chesteris. Ta kasvas üles uskudes, et Julia ja Janifer Rustin olid tema vanemad, kuigi teismelisena avastas ta, et nad olid tegelikult tema vanavanemad. Tegelikult oli naine, keda ta alati uskus olevat tema õde, Firenze Rustin, tõesti tema ema. Kui ta jõudis arusaamisele, et ta oli gei, jätkas ta perekonda armastuse ja toetamise, hoolimata sellest, et sel ajal olid homoseksuaalsuse suhtes valitsevad seisukohad negatiivsed. Ta jätkab kahte ajalooliselt musta ülikooli. Nimelt olid need Wilberforce'i ülikool, Ohio ja Cheney ülikool, Pennsylvania. Bayard osales mitmetes kodanikuõiguste liikumistes ja organisatsioonides mõlemas institutsioonis, jättes endise iseseisva liikumise streigi tõttu osalemise tõttu väljapoole.\n1930. aastate alguses liitus Rustin Noore Kommunistliku Liiga, kuid pärast seda, kui partei palus tal lõpetada rassilise segregatsiooni protesteerimine, oli ta kiiresti pettunud. Hiljem töötas ta silmapaistva afroameerika sotsialistliku liidri A. Phillip Randolphiga, et protestida teise maailmasõja ajal sõjaväes diskrimineerivaid töölevõtmise tavasid. Ta jätkas paljude aastate jooksul rassilise diskrimineerimise ja geid ja lesbide väärkohtlemist. Tal oli meeldiv lugeda ja kirjutada pacifismi, vägivallatu protestide ja tsiviilloomastuse kohta ning imetles Gandit tema vägivaldsete protestide eest Indias. 1955. aastal suhtles Rustin kuulsa kodanikuõiguste liidri Martin Luther King Jr.ga ja õpetas teda oma veendumustest. Rustin korraldas protestid üle maailma, näiteks 1957. aasta "Märtsi tuumarelva leviku vastu" Inglismaal Aldermastonis.\nRustini kõige kuulsam panus kodanikuõiguste liikumisse sai oma rolli märtsis Washingtonis töökohtade ja vabaduse eest 1963. aasta augustis. Märtsi jooksul kogunesid 200 000 ameeriklast Washingtoni DC-s Lincoln Memoriumi ette, et protestida ebaõiglase kohtlemise vastu mustade tööturul USA tööturul. Rustin oli ürituse peamine korraldaja ja aitas luua kümme USA föderaalvalitsusele esitatud nõuet, sealhulgas otseseid tsiviilõiguse alaseid õigusakte, koolide desegregatsiooni ja riiklikku miinimumpalka. Võistlus lõppes Martin Luther Kingi kuulsa kõnega "I Have a Dream". Lisaks märtsis Washingtonis korraldamisele töötas Rustin väsimatult teiste protestide korraldamiseks ja kirjutamaks artikleid rassilise diskrimineerimise kohta Ameerikas.\nRustinil oli diskrimineerimine mitmel rindel. Ta oli rahu maailmasõja keskel, mustas mees segregeeritud ühiskonnas ja gei mees ajal, mil enamik inimesi vaatas geide ja lesbide kui "vigase", "halva", "patuse" ja "teise" - klass "kodanikud. Teise maailmasõja ajal oli ta vangistatud, et keelduda projektile registreerimast. Paar aastat hiljem veetis ta vanglas veel mitu kuud, kui ta protesteeris rassilise eraldatuse korral ühistranspordis. Ka teda vahistati homoseksuaalsetes tegevustes osalemise eest. Isegi tema kodanikuõiguste aktivistid ei tahtnud teda kaasata protestidesse ja sündmustesse, sest ta oli nende silmis ja ajakirjanduses liiga suur vastutus. Nad lihtsalt ei tahtnud oma jõupingutusi kompromisse teha, lastes sellisel vastuolulisel inimesel oma liikumisi juhtida.\nVaatamata paljudele väljakutsetele, mida ta silmitsi seisis, jätkas Bayard Rustin protesti ja kirjutas kogu ülejäänud elu. Ta võitles väsimatult rasside vahelise majandusliku võrdsuse eest ning laiendas võrdseid õigusi geidele ja lesbidele. Hiljem elas ta taas koos A. Philip Randolphiga, et leida A. Philip Randolphi Instituut, tööorganisatsioon, mille eesmärk on aidata Aafrika ameeriklastel leida head tööd turvalises ja õiglases keskkonnas. 1970. aastatel avaldas ta artikleid võrdsete kodanikuõiguste ja õiglase tööpraktika kohta. Rustin suri 1987. aasta augustis purunenud lisast. 2013. aastal andis president Obama talle pärast presidendiks presidendivalimiste medali, tunnustades teda kui “jõulist kodanikuõiguste aktivisti”.


07-10-2018, 23:01 PM\n(07-10-2018, 22:31 PM)Janka Kirjutas:\nNo remontides igapäevaselt autosid, siis paraku kurb tõsiasi on see, et vaieldamatult enamus kliente on diislite omanikud. Diisli remont ON kallim ja lõpuks mingit kokkuhoidu bensukaga ei tule. Asi ei olegi selles, et diisel kuidagi halvem oleks aga igal asjal on oma eesmärk. Meil paraku ostab iga pere ökodiisli linnas poes käimiseks, ca 5 km edasi-tagasi ots. Samuti kui sinna otsa on veel istuatud automaat või veel parem DSG laadne toode, siis mured on ainult aja küsimus. Linnas marsruudil lasteaed-pood-töö-lasteaed-kodu ei õigusta ennast diisel kuidagi. Suurte läbisõitudega kommertsveokite puhul on asi teisiti.\nLoomulikult ei ole see õigustuseks diislid üldse ära keelata linnades, vaid vajalik oleks inimeste teadvusesse tuua muid nüansse autode kohta, lisaks kütusekulule. Täna müüakse autosid puhtalt kütusekulu ja heitgaasinormide pealt, kuigi ka need numbrid erinevad kardinaalselt reaalsusest.


Kommentaarid: Gheorghe Cretu: spordis lähed võitma, mitte teise koha kaudu edasi pääsema | Õhtuleht\nGheorghe Cretu: spordis lähed võitma, mitte teise koha kaudu edasi pääsema\nKarl Juhkami, 24. juuli 2018, 13:40\nSee on alles mees / 19:19, 24. juuli 2018\nSelliseid peame importima. Julgeb öelda kuidas asjad on, annab endast oludes parima ja õpib tehtud vigadest. Mitte ainult spordile vaid ka ühiskondlik-majanduslikule sfäärile hea eeskuju. Edu teile ja hoiame lippu kõrgel!\nTV3 VIDEO | Vaata, millised on näitlejanna Kersti Heinloo tänavused jõuluehted!\nManöövrite ajal tuleb jalaväeüksusel ületada jõgi. Üksuse komandör märkab aga, et manöövreid jälgiv kindral on lasknud sillale paigutada tahvli kirjaga:\n"Sild on õhku lastud."\nÜksusel pole jõe ületamiseks mingeid tehnilisi vahendeid. Ja varsti näeb kindral, et mehed marsivad üle silla, kandes ees loosungit:


Käsipallileegion: Islandi tase üllatas Eesti koondise väravavahti - Sport\nPeale Saksamaa kahe tugevama liiga ja Rootsi meistrisarja said ülejäänud Eesti käsipalluritele tööd andvad klubid eelmise nädalaga jõulupuhkusele. Paljud läksid talvepausile võidukalt ja väravatesajus, debüüthooaja esimese poole Islandil võtab täna kokku Eesti koondise väravavaht Marius Aleksejev.\n"Ma olen tõsiselt ja positiivselt üllatunud Islandi liiga tugevusest. Minu ettekujutus, et head mängijad on mandrile põgenenud ja liiga on nõrk ainult mõne üksiku hea võistkonnaga oli vägagi ekslik! Kui ma enne ei mõistnud, miks Mikk Pinnonen nii pikalt Islandil mängis ja kuskile mujale ei proovinud, siis nüüd saan aru," tunnistas Aleksejev.\n"Meistriliigas on 12 võistkonda ja absoluutselt kõik võivad kõiki võita, näiteks tulid meie kolm võitu just nende tiimide vastu, kes teoorias peaksid mängima medalitele. Islandil mängitakse väga kiiret ja tänapäevast käsipalli. Kõik meeskonnad on hästi komplekteeritud, nii noorte ja kogenud palluritega," kirjeldas 13 kohtumisega 71 tõrjet teinud ja kolm resultatiivset söötu andnud puurivaht.\n"Meie meeskond on spetsialistide poolt hinnatud kõige nõrgemaks ja reaalne pilt ongi võibolla nii. Kaitses suudame olla päris heal tasemel, aga rünnakul tuleb puudu nii võimsusest kui tarkusest. Kui mind välja arvata, siis keskmine vanus on umbes 22 aastat ja kooliraha peab palju maksma," lahkas Aleksejev Akureyri tugevusi ja nõrkusi.\n"Enda mäng on nagu ta on alati olnud – sõidan kui ameerika mägedel. Esimesed kuud kuni novembrini oli stabiilsust, ise olin rahul ja bossidki kiitsid. Peale koondisepausi hakkasin ära vajuma ja viimane kuu oli ikka väga kole. Usun, et patareid said lihtsalt tühjaks. Nüüd on aeg akusid laadida ja pärast pühi puhtalt lehelt alustada," lisas Hispaanias puhkav Aleksejev.\nEesti käsipallikoondis jäi napilt alla tugevale Poola B-tiimile


Täna algab esimene Superweekend Online: Triobet lisab €18 000 väärtuses live-pakette! | PokerNews\nTäna algab esimene Superweekend Online: Triobet lisab €18 000 väärtuses live-pakette!\n2012 Märts 02 Triobet\nTäna õhtul algab internetis pühapäevani vältav menukas Superweekend Online turniirifestival, mille auhinnafondile lisab Triobet tervelt 18 000 euro väärtuses pakette juunis toimuvale Tallinn Superweekendile!\nKolmepäevase Online Superweekendi juhatab sisse täna kell 20:00 algav 55-eurose osalustasuga Pot Limit Omaha turniir, mille auhinnafondile on lisatud viis Tallinn Superweekend paketti. Sellele järgneb samuti viie lisatud auhinnapaketiga €55 No Limit Holdem shorthand turniir homme kell 20:00.\nTurniirifestival kulmineerub pühapäeval, 4. märtsil kell 20:00 toimuva €110 No Limit põhiturniiriga, mille kümmet parimat ootab lisaauhinnana väärtuslik Superweekend auhinnapakett. Põhiturniirile on võimalik hiline registreerumine kaks tundi pärast mängu algust.\n900 eurot maksvas Triobeti Superweekend paketis sisaldub €500 sisseost juunis toimuvale põhiturniirile, €235 reisikulude katteks ning hotellimajutus kolmeks ööks.\nPokkerifestivali turniirid on leitavad pokkeritoa lobbyst läbi Scheduled Tournaments > Superweekend Online. Viimaseid võimalusi kvalifitseerumiseks pakuvad Triobeti pokkeritoas toimuvad satelliitturniirid, mis võimaldavad võita pileti meelepärasele turniirile kordades odavamalt. Lisaks annab Triobet igaühele, kes võtab osa vähemalt ühest Online Superweekend turniirist, tasuta €10 panuse spordiennustuses.\nTriobet garanteerib homsel satelliitturniiril vähemalt 30 Eesti meistrivõistluste rahvaturniiri piletit 70


💾 Aknad: USB-kontroller on ebaõnnestunud olekus või ei ole praegu installitud 📀\nUSB-kontroller on ebaõnnestunud olekus või ei ole praegu installitud\nKui Windowsi USB-tõrkeotsingu käivitamisel kuvatakse tõrketeade USB-kontroller on ebaõnnestunud olekus või ei ole praegu installitud siis see postitus pakub mõningaid tõrkeotsingu soovitusi, mis võivad teid aidata. Pärast sülearvuti värskendamist, eriti Windows 10 sülearvuti, või mõnikord tõrkeotsingu ajal, võivad mõned rakendused töö lõpetada, mõned võivad isegi desinstallida. USB-seadmed sageli talitlushäire või süsteemi ei tuvasta.\nMõnikord seisavad sülearvuti kasutajad ka seda probleemi. Seade kuvatakse seadmehalduri valikul, kuid tavaliselt menüüs "Muud seadmed" koos hüüumärgiga, mis tähendab, et see ei tööta praegu. See sõnum takistab ka tõrkeotsijat korralikult toimida ja seadme käsitsi installimine ei ole tavaliselt valik. Selle põhjuseks võib olla mitu - riistvaraprobleemidest kuni problemaatiliste USB-seadmete külge. Kui Windows ei tunne USB-kontrolleri ära ja ütleb, et see on ebaõnnestunud või pole installitud, on need mõned lahendused, mida saate proovida:\nTaaskäivitamine on ilmselt esimene asi, mida tuleb proovida - kuna see on teada, et selliseid probleeme lahendada.\n2] USB-draiverite värskendamine\nPeaksite draiverit uuendama isegi siis, kui USB-seade ei tööta korralikult. Saate installida oma süsteemi USB draiveri uusima versiooni. Palun kontrollige tootja veebisaiti või juhendeid juhi värskendamiseks vastavalt oma süsteemile.\nMõnel juhul võivad draiverid olla operatsioonisüsteemi versiooniga mitte ühilduvad. Sellises olukorras võite käivitada draiveri tarkvara ühilduvusrežiimis.\nProovige installida BIOS / UEFI seadistustes 3,0 Flash Drive'i. Ja vaata, kui 2.0 versioon aitab. Pärast tõrkeotsingu lõpetamist saate 3.0 versiooni hiljem lubada.\n4] Kasutage seadmehaldurit\nSuurte riistvaramuutuste otsimiseks peate alati kasutama seadmehaldurit.\nVali "Windows" + R ja seejärel käsku Run (Run) kirjutada devmgmt.msc. Siis peate vajutama "OK" ja see viib teid sisse Seadmehaldus. Seadmehalduris klõpsake Vaade ja siis mine Näita varjatud seadmeid.\nSee toob sulle seadmete hüpikakna, mida peate nägema, ja leiate selle Tundmatu USB-seade võimalus. Parem klõpsake seda ja seejärel klõpsake Desinstalli\nParimate tulemuste saamiseks uninstallige kõik USB-seadmed ja taaskäivitage süsteem. Kui Windows käivitub uuesti, on tõenäoline, et see võimaldab teil oma USB-eelistustest teada saada ja lastakse draiverid tagasi installida - muidu võite kasutada Riistvaramuutuste skannimine võimalus.\n5] Keela valikuline peatamine\nMõnikord ei aita neid lahendusi ulatuslike probleemide korral. Huvitav on see, et Windows 10-s on olemas a Selektiivne peatamine mis peatab kindla porti, mõjutamata teisi porde. See funktsioon on ka väga mugav sülearvuti oluline, kuna see säästab palju energiat.\nJuhul, kui ükski ülaltoodud valikud ei tööta, blokeerige funktsioon Selective Suspend, mis ei luba teie arvuti USB-seadmeid peatada. Leiad seade Advanced Power Options.\n6] Riistvara tõrkeotsingu käivitamine\nMicrosofti sisseehitatud tõrkeotsingud suudavad automaatselt tuvastada, kas seade ei tööta süsteemiga ühildudes. Siin saate teha järgmist.\nAvage juhtpaneel ja seejärel valige Tõrkeotsing, ja siis Vaata kõiki. See viib teid võimalike probleemide loetellu ja peate valima täpse probleemi, millega silmitsi seisate.\nValige riistvara ja seadmete tõrkeotsing, klõpsake Täpsemalt ja vali Rakenda remonti automaatseltja seejärel klõpsake Järgmine. Tõrkeotsija tuvastab probleemid ja saate seda loendist välja selgitada.\nSamuti saate Windowsi 10 seadete tõrkeotsingute lehelt tõrkeotsinguid juurde pääseda.\nLoodame, et see lahendab teie probleemi.\nXboxi mäng Kingitus ei tööta\nKuidas anda kellelegi digitaalse mängu Xbox One ja Windows 10 abil\nSorteeri ülesandeid Microsoft Planneris, luues ämbrid\nGMER rootkit-detektor ja eemaldaja Windowsi arvutile\nKuidas muuta Wordi suurtähtede automaatse korrigeerimise seadeid\n10 Kasulikud Windowsi käsud, mida peaksite teadma\nKuidas piirata Windowsi 10 andmeside kasutamist sidumisel\nKuidas paigaldada kipsplaadi ankruid kõvasti asetsevatele seintele\nMiks Zip suudab ühefaile paremini kokku hoida kui sama faili sama faili?\nLaadige alla Microsoft GIF Animator Windowsile\nTop 3 parimad Twitteri kliendid ja rakendused Windows 7 jaoks\nFileTypeID: analüüsige faili kahtlast käitumist


Metsarahva memuaarid: jaanuar 2021\nKülm on tagasi tõmmanud ja väljas päris mõnus olla. Jubedusega mõtlen sellele, et nüüd lubab juba sula ja jäävihma. Ma nimelt kõige rohkem maailmas kardan libedust (olgu, võib-olla on see liialdus, aga üks peapõrutus jääl kukkumisest on selle hirmu tekitanud). Talv võiks ikka olla korraga tükk aega ja siis tuleks sula ja sinililled ja kevad... :) Aga see edasi-tagasi pendeldamine ei meeldi mitte üks raas.\nPraegu on aga veel ilus talv. Sai paar tundi jalutatud Põlva ümbruses. Mõned klõpsud üle järve linna poole ja esimesel pildil meie maja.\nKui metsaalune lumerohkusega ei hiilga, siis lagedal kasvavad männid ja kuused olid küll kenasti lumised.\nTundub, et on hea käbi-aasta!\nJõe ääres partidel vist lõunasöök pooleli - kõigil taguotsad püsti! :)\nSiin oli Malle at 16:49 1 kommentaar:\nLabels: linnud, loodus, lumi, Põlva, talv\nIlmad on viimasel ajal päris krõbedad ja mulle see meeldib. Taliharjapäevast alates pidi päike rohkem paistma hakkama. See meeldib veel rohkem. Mõtlesin minna jalutama, et äkki õnnestub ka päikeseloojangut pildistada, aga jäin natuke hiljaks. Loojangupildi sain koduaknast. Aga välja läksin siiski ja tegin veel loojangupunaseid pilte.\nSiin oli Malle at 20:00 Kommentaare ei ole:\nLabels: kuu, loodus, loojang, talv\nKäisin täna väikse tiiru metsas jalutamas. Päris metsa all on küll lund vähevõitu, aga lagendikul üllatas mind väga paks lumi. Ronis üle saapasääre ka sisse. Ja selline nostalgiline tunne oli nagu vanadel headel aegadel, kui veel korralikud talved olid ja sai põlvini lumes sumbatud.\nRaiesmik oli risti-põiki jälgi täis. Kahjuks ei tea, kelle omad.\nJärve ääres mõned klõpsud.\nPõdrasamblik. Olen seda söönud, see ju moes nüüd. Šokolaadi kastetud või muul moel. Maitses nagu... samblik. Suht maitsetu. Minu pildil siis valge šokolaadiga kaetud! :)\nKõik see umbes poole kilomeetri raadiuses mu kodunt.\nLabels: loodus, talv


Peep Lauk: Boom ülehelikiirusel lendav lennuk võib saada tegelikkuseks\nOled siin:Home»LENNUNDUS»Peep Lauk: Boom ülehelikiirusel lendav lennuk võib saada tegelikkuseks\nautor Kylaline 15. aug. 2017 Kommentaare pole\nAmeerika Ühendriikides asuv lennundusettevõte Boom Technologies loodab lähemal ajal ehitada ülehelikiirusega lendava reisilennuki, mis suudaks lennata 2,2-kordselt üle helikiiruse, s.o. 2 336 km/h 15 km kõrgusel. Prototüüplennukiga XB-1 plaanitakse testlende alustada juba 2018. aastal.\nParaku jäid Concorde’ide lennud vaatamata kõigele ikkagi kahjumisse, sest nende lennukite reisijatega täituvus oli esimestel aastatel keskmiselt ainult 40 protsenti, hiljem, pärast reisisihtkohtade vähendamist 60 protsendi lähedale.\nKAASAEGSE ÜLEHELILENNUKI VÄLJAKUTSE: KESKKONNASÄÄST\nKäesoleva projekti suurimaks väljakutseks ei ole mitte niivõrd maksimaalne kiirus, vaid madalama kütusekulu saavutamine reisikiirusel. Samal ajal on oluline tagada õhusõidukile ohutu maandumiskiirus, st 230-250 km/h ning seejuures piisavalt hea stabiilsus ja juhitavus.\nProjekteeritav reisilennuk vastab tänapäevase äriklassi laineri kontseptsioonile. Reisijakohti on vähem, kuid lennumugavus on reisijate jaoks kõrgeimal tasemel. Välistelt mõõtmetelt on Boom ligikaudu pool Concorde’i suurusest.\nEnne reisilennuki ehitamist plaanivad konstruktorid ehitada väiksemate mõõtmetega prototüübi XB-1 “Baby Boom” ning sooritada esimesed testlennud juba 2018. aastal. Mõõtmete poolest oleks see kolm korda väiksem kui tulevane reisilennuk. Prototüübi testimine võimaldaks kontrollida projekteeritud lennuomaduste vastavust tegelikkusele.\nProjekteerimise käigus on arvutisimulatsioonis läbi viidud üle 1000 tuuletunnelitesti. Selle tulemusel on leitud nii tiiva kui kere optimaalseim suurus ja kuju.\nDELTATIIB XB-1 Optimeeritud deltatiib koosneb paljudest erinevatest, väikese kumerusega tiivaprofiilidest. Suurtel lennukiirustel on tiib suhteliselt väikese takistusega, maandumiskiirusel aga piisavalt suure tõstejõukoefitsiendiga.\nTIIVA JA KERE LIITEKOHT Õhusõiduki projekteerimisel on rakendatud nn. ”pindalade reeglit” (Area rules). Selle reegli kohaselt peab ülehelikiirusega lennukitel lainetakistuse vähendamiseks kere ristlõige olema tiiva maksimaalse paksuse kohal oluliselt väiksem kui tiiva ees ja taga. Enamus militaarlennukitest on selle reegli järgi ehitatud (näit. F-16, Su-27, Mig-29 jt.)\nTIIVA INTEGRAALSKEEM Tiiva esiserva ja kere esiosa vahel on kiilukujulised voolundid. Selle tulemusel arendab tõstejõudu ka osa kerest. Ülehelikiirusega lennul väheneb integraalskeemi rakendamine tõstekeskme liikumist sabapoole, samas väikestel lennukiirustel tekitavad voolundid enda taha keeristeväljad, mis mõnevõrra suurendavad tiiva tõstejõudu ja vähendavad maandumiskiirust.\nNOOLJAS TAGASERV Boom ülehelikiirusel liikuva superlennuki projekteerijate väitel vähendab tiiva noolekujuline tagaserv induktiivtakistust ning lisaks ka mürataset.\nLennuki konstruktsioonis kasutatakse laialdaselt süsinikkiul põhinevaid komposiitmaterjale (plastikuid). Sama tugevuse juures on komposiitmaterjalidest valmistatud konstruktsioonid üle kahe korra kergemad, kui seda on alumiiniumsulamitest konstruktsioonid.\nÕhusõiduki väiksem lennukaal võimaldab vähendada vajalikku tiivapindala ning sellega koos ka aerodünaamilist takistust.\nKomposiitmaterjalid on suhteliselt vastupidavad ka kiirel lennul kaasnevale kineetilisele soojenemisele. Arvestuslikult peaks XB-1 tiiva ja kere esiserv M 2,2 juures kuumenema kuni +174 C.\nKomposiitmaterjalide tugevus hakkab langema +200 C kõrgemal. Concorde’i kere, mis oli valmistatud alumiiniumsulamitest, pikenes kineetilise soojenemise tõttu lennu ajal koguni 38 cm.\nKomposiitmaterjalide joonpaisumistegur aga on väiksem ning konstruktsioon on selle tõttu lihtsam ja kergem. Suures osas koosnevad komposiitmaterjalidest ka tänapäeva moodsaimad reisilennukid Airbus A 350 ja Boeing 787.\nXB-1 kütus, kokku 3 170 kg, on jaotatud 11 eraldi paagi vahel. Mootorite kütusega varustamine tagavad kütusepumbad. Sarnaselt Concorde’ile kasutatakse ülehelikiirusega lennul tõstekeskme tahapoole liikumise kompenseerimiseks (machtrim) kõige sabapoolsemat kütusepaaki.\nSeega pumbatakse lennukiiruse suurenemisel osa kütust sabapaaki ja liigutatakse ka lennuki raskuskese saba poole. Lennukiiruse vähendamisel alla helikiiruse aga pumbatakse kütus tagasi põhipaaki. Tänapäeva lennukitel toimub raskuskeskme liigutamine automaatselt koos lennukiiruse muutmisega.\nTestlennukile paigaldatakse kolm General Electric J85-21 turboreaktiivmootorit. Senini on seda tüüpi mootorid leidnud kasutust väiksematel reaktiivlennukitel nagu näiteks F-5F ja T-38. Üks mootor suudab arendada 2 270 kg tõukejõudu, kaaludes seejuures ise 303 kg.\nKolme mootori töö tagamiseks on lennukil kaks reguleeritavat õhuvõtukanalit. Õhuvoolu kiirus tuleb enne mootori kompressorit eelhelikiiruseni vähendada. Seejärel surub 9-astmeline telgkompressor õhu kokku ja pärast põlemiskambreid ületab väljalaskegaaside kiirus oluliselt helikiirust.\nÕhu sisselaskekanalite geomeetriat saab automaatselt muuta laias lennukiiruste diapasoonis. Stardil, kui õhkkiirus on veel väike, saab võimsuse suurendamiseks avada õhuvõtukanali allosas olevad lisaluugid. Lennu ajal on need luugid harilikult suletud. Võrreldes teiste samalaadsetega on J85-21 mootorid suhteliselt efektiivsed ja vaiksed.\nKLÕPSA GRAAFIKAL, ET LUGEDA SELGITUSI\nÕhusõidukit saavad juhtida nii piloot kui ka vajadusel lennuinsener. Lisaks on dubleeritud elektroonilised juhtimiskanalid. Ühe kanali rikke korral lülitub automaatselt sisse teine kanal. Tüüride liigutamine toimub läbi hüdrovõimendite aktuaatorite (Power Control Unit, PCU) abil.\nBLAKE SCHOLL: ME TAHAME AIDATA INIMKONDA\nLiikudes helikiirusest 2,2 korda kiiremini, suudaks ülehelikiirusega reisilennuk katta vahemaa New York’ist Londonisse 3 tunni ja 15 minutiga. Idufirma Boom Technology on oma hullumeelse plaani teostamiseks loonud partnerluse Richard Bransoni firma Virgin Galacticuga.\nÜhiste jõududega ehitatav ülehelikiirusel liikuv reisilennuk tuhiseks läbi taevalaotuse kiiremini kui Concorde või ükskõik milline tänapäevane kommertskasutuses õhusõiduk. Ülehelikiirusel liikuvad lennukid töötati esmakordselt välja 20. sajandi keskel, ent eeskirjad ja tehnoloogilised väljakutsed peatasid kontseptsiooni uuendamise ja laiema leviku.\nBoom Technology koos Bransoniga kavatseb seda olukorda muuta, arendades välja moodsa, ülehelikiirusel liikuva reisilennuki, mis on 2,2 korda kiirem kui heli. Selle kiirus saab olema 2 335 km/h. Concorde, mis on tänaseks pensionil, liikus kiirusega kuni 2 180 km/h.\nBoom kavatseb ka püstitada uue tsiviilkasutuses lennukite kiiruserekordi, väidab Blake Scholl, Boom’i asutaja ja tegevjuht ühes oma blogipostituses.\n2,2-kordse helikiirusega jõuaks New York’ist Londonisse 3 tunni ja 15 minutiga, usub Boom. San Franciscost Tokyosse lennuks kuluks sellel ülehelikiirusega reaktiivlennukil 5,5 tundi, Sydney ja Los Angelese vahemaa katmiseks 6 tundi ja 45 minutit.\n“Ülehelikiirusel lennuki ehitamine ei ole lihtne, kuid see on oluline,” kirjutas Blake Scholl, Boom Technology üks asutajaid, kirjeldades idufirma kaalutlusi. “Meile meeldivad tõsised masinaehituse- ja tehnoloogiaalased väljakutsed, kuid tegelikult on meie jaoks kõige olulisem kiiremast liikumisvõimalusest tulenev kasu inimkonnale.”\nKommertslennureiside viimased kiiruserekordid jäävad hilistesse 1950. ja varastesse 1960. aastatesse, kui reaktiivlennukid tulid kommertskasutusse, ütles Scholl.\nNeed reaktiivlennukid tegid võimalikuks “Puhkuse Hawaiil”, lühendades 15-16 tunnised lennud 5-6 tunnisteks. Ülehelikiirusel kommertslendudel võib olla samasugune mõju, muutes planeedi kaugeimadki piirkonnad lihtsamini ligipääsetavateks, usub Scholl.\n“Kujutlege reisi üle Atlandi (ookeani), asjatoimetusi Euroopas, nendega ühele poole saamist ja õigeks ajaks koju jõudmist, et oma lastele head-ööd musi anda,” kirjutab Scholl, ”Või säästa tervelt kaks päeva edasi-tagasi reisilt Aasiasse… Kuhu tahaksite reisida, kui aeg enam ei piira? Kus äri ajada?”\nBoom kogus hiljuti 33 miljonit dollarit uusi investeeringuid oma esimese ülehelikiirusel reisilennuki arendamiseks. Esimesena ehitabki firma “Baby Boom’i”, täismõõtmetes Boom’i lennuki prototüübi.\nBaby Boom’i esimene proovilend on planeeritud aastaks 2018. Rahvusvahelise Lennutranspordi Assotsiatsiooni (IATA) konverentsil Muutuste tuuled (Wings of Change).\nTäissuuruses Boom, mis mahutab kuni 55 reisijat, peaks katsetuste faasi jõudma aastaks 2020 ja saama Föderaalselt Lennundusametilt sertifikaadi aastaks 2023.\nAnalüüs: Peep Lauk, Eesti lennuakadeemia õppejõud ja piloot\nArtikli materjalid kogusid ja tõlkisid: Kadi Rünkla, Maarja Kupits\nGraafika: tootja, Maarja Kupits. Pildid: Boom\nArikkel on valminud koostöös Eesti Lennuakadeemiaga. Loe õppeasutuse tegevuse kohta rohkem nende kodulehelt. Klõpsates allpool olevale logole, jõuad otse Lennuakadeemia lehele.\nEelmine artikkelKõlakas: FCA müük hiinlastele on tõenäolisem kui kunagi varem\nJärgmine artikkel Lahe algatus: veel ühel päeval augustis saab proovida pop-up välikontorit


Tartlased tulid Tõnissoni jooksul auhinnalistele kohtadele\nLaupäeval 16.aprillil toimus Alutaguse metsades juba 12 korda KINDRALI JOOKS, tähistamaks 141 aasta möödumist Aleksander Tõnissoni sünnist. Kindrali 21,1km pikkusest militaarjooksust, mis tuli läbida kaitseväe välivormis, saabaste, teenistus relva (Galil, AK-4) ja salvega ning naistel 3,6 kg ja meestel 10 kg seljakotiga, võtsid osa neli vaprat Tartu maleva liiget, kes tulid tagasi auhinnaliste kohtadega.\nVarasemalt Kindral Tõnissoni Militaarrännak-jooksul osalenud vendadel Indrek ja Jaanus Roosil olid kõrged eesmärgid ja kindel siht – lõpetada auhinnalisel kohal. Konkurendid elu kergeks ei teinud, sest nende hulgas oli palju noori ajateenijaid, kellest nii mõnigi oli sportlane ajateenistuses. Militaarrännak-jooksu rajale läks 115 võistlejat kuues eri vanuseklassis. Kiired alustajad läksid kohe stardist oma teed ja kadusid Pannjärve küngaste vahele. Vahelduva reljeefi ja pinnasega jooksurada Alutaguse metsade ja Kurtna järvede vahel kulges suures osas mööda metsateid ja -radu. Liivane pinnas ja reljeef, just raja viimasel kolmandikul tegi oma töö ning võtsid kiiresti alustajate tempo maha. Targalt alustanud rajarekordi omanik Indrek Roos püüdis kiirelt alustanud konkurendid kinni ning võttis võidu ajaga 02:01:49. Teise koha sai Taavi Trasberg ajaga 02:04:24 ning noorem vend Jaanus Roos võitis kolmanda koha ajaga 02:14:58.\nEsimest korda rajale minevatel Naiskodukaitse Tartu ringkonna liikmetel Keity Siimannil ja Helen Saalil oli ainsaks eesmärgiks jõuda rajalt tagasi naistele normiks seatud kolme tunniga. Plaan ja kogenud osalejate soovitus oli alustada rahulikus tempos ning jälgida varasemalt rännak – jooksul osalenud naisi. Heleni Saali puhul kehtis plaan tervelt 500m ehk siis esimese suurema tõusu lõpuni, sest mõistlik tundus mäest alla joosta ja üles kõndida. Sama mustriga rajal liikumise tulemuseks oli kindel võit naiste arvestuses, ajaga 02:27:50. Teisena lõpetanud Naiskodukaitse Tallinna ringkonna liige Kärt Praks lõpetas peaaegu 19 minutit hiljem. Keity Siimann, kes nädal tagasi oli läbinud Scoutsrännaku, võitles rajal krampidega ning kulutas raja läbimiseks rohkem kui kolm tundi (03:26:20), kuid võitis siiski naiste arvestuses auhinnalise neljanda koha.\nLisaks osales kolm maleva liiget 7,5 km pikkusel rahvajooksul, kus osales 36 jooksjat. Lauri Vesnenko saavutas teise koha, kaotades maratonijooksja Vjatseslav Košelevile vaid 3 sekundiga. Veiko Randaru saavutas üldarvestuses seitsmenda ning oma vanuseklassis neljanda ja Aigar konsap üldarvestuses kaheteistkümnenda ja vanuseklassis kuuenda koha.\nKõiki kindral Tõnissoni Militaarrännak-jooksul ja rahvajooksudel auhinnalisele kohale jõudnud võistlejaid autasustas Kaitseliidu ülem brigaadikindral Meelis Kiiri ja Alutaguse maleva pealik major Margus Ets Jõhvi keskväljakul toimunud Kindral Tõnissoni perepäeval.


Et tulevikus tark ja tubli olla, tasub aeg-ajalt minevikku kiigata. Sestap panimegi kokku tavaks saanud ülevaate möödunud aastast, et olulisemaid tegusid ja kõnekamaid numbreid meenutada. Mille poolest jääb meelde 2021. aasta?\nMeiega liitus kaks uut töötajat. Anette Mäletjärv peab nüüd koostöökoordinaatori ametit ning loob tugevat LGBT+ aktivistide võrgustikku, Eeva Kopliments on aga meie assistent, kes suhtleb helistajate, kirjutajate ja külastajatega ning toetab teisi ühingu töötajaid.\nAlustasime tööd mitmes uues projektis, mis tegelevad LGBT+ inimeste tervise, valitsuse LGBT+ tegevuskava soovituste, LGBT+ aktivistide võrgustiku ja mõjusa kommunikatsiooniga.\nNäitus "See on fucked" Solarise aatriumis. Pilt: Ilmar Kurvits\nHaridusprojekti raames töötasime turvalisema kooli nimel: lõime uue põhjaliku koolituse, koolitasime õpetajaid ja noorsootöötajaid, suhtlesime noortega, korraldasime üleriigilise kampaania LGBT+ noorte olukorrast koolis ning lõime hariva rändnäituse samal teemal, millega käivad kaasas ka tunnikavad, mida koolis kasutada. Kampaania eest pälvisime Eesti Noorteühenduste Liidult noorte heaolu edendaja tunnustuse.\nEsitasime esimest korda koos võrdse kohtlemise võrgustikuga ÜROle aruande inimõiguste kohta Eestis, mille LGBT-teemalise peatüki kirjutas meie huvikaitsejuht Aili Kala. Aruande põhjal tegi Aili ÜROs ka ettekande ning kohtus välisriikide esindajatega, kes omakorda tegid selle põhjal Eestile soovitusi olukorra parandamiseks.\nKoostasime kohalike omavalitsuste valimiste puhul soovitused kandideerijatele ning panime kokku valimiskompassi, mis peegeldas kandidaatide seisukohti LGBT+ inimesi puudutavatel teemadel.\nAndsime teist korda välja Vikerkaarekangelase auhinda, mille seekord said kaheksa imelist inimest või rühma, sealhulgas ka üks elutöö preemia võitja.\nToetasime koos teiste võrdse kohtlemise võrgustiku ühendustega seksuaalse enesemääramise eapiiri tõstmist.\nEesti LGBT Ühingu sünnipäevapidu X-baaris. Pilt: Natalie Black\nTähistasime meie kogukonnakeskuse 10. sünnipäeva - esimene juubel ikkagi!\nSuhtlesime trans inimeste, Sotsiaalministeeriumi ning tollal loodava ekspertiisikomisjoniga ning esindasime trans inimeste huvisid ja vajadusi, et uus soolise ülemineku juriidiline ja meditsiiniline protsess saaks vanast inimlikum, selgem, lihtsam ja kiirem. Eelmise komisjoni töö lõppemise tõttu pidid trans inimesed üle aasta vajalikke teenuseid, sh hormoonravi, ootama. Nüüdseks on uus komisjon tööd alustanud ning esimesed inimesed ka komisjoniga kohtunud.\nPanustasime taas Eesti Inimõiguste Keskuse inimõiguste aruande koostamisse. Meie huvikaitsejuht Aili Kala kirjutas peatüki LGBT+ inimeste õiguslikust olukorrast Eestis.\nAlgatasime trans inimeste vanemate tugigrupi, kus vanemad saavad küsimusi esitada ja kogemusi vahetada ning eri sooidentiteediga trans inimestega kohtuda.\nOsalesime Vikervelo pride-rattasõidul, kus saime koos teistega veerejatega koosolemisest rõõmu tunda ja ka väikse kõne pidada.\nVikervelo. Foto: Ann Vaida\nTegime 80 juriidilist nõustamist. Ekspertiisikomisjoni puudumise tõttu tuli palju küsimusi trans inimestelt, aga sageli pöördusid inimesed meie poole ka kooseluseaduse ja vaenuga seotud küsimustega nagu eelmistel aastatelgi.\nTegime 43 psühholoogilist esmanõustamist. Peamisteks teemadeks, millega meie poole pöörduti, olid sooline ja seksuaalne identiteet, vaimne tervis, nt ärevus või ATH, üksindus, soov leida sõpru, veidi ka peresisesed suhted.\nMeie vabatahtlikud tegid 63 esmast kogemusnõustamist, neist 55 transsoolisusega seotud teemadel. Inimesed tahtsid kogemusnõustajatega rääkida arstlikust komisjonist, hormoonravist, ülakehaoperatsioonidest, vaimsest tervisest, düsfooriast, kapist välja tulemisest, soolisest üleminekust, teiste LGBT+ inimeste leidmisest, transsoolisusest, mittebinaarsusest, seksuaalse identiteedi mõistmisest, Eestisse kolimisest, nimevahetusest, perekonnast. Samuti palus teenuse kujundamiseks abi üks asutus.\nNõustasime nelja trans lapse vanemat või vanemate paari, kes küsisid meilt tuge ja infot.\nMeie algatusel või toel ilmus meedias 18 artiklit, ühingu kodulehel avaldasime 48 postitust. Teemadevalik on kirju, kuid peamiste teemadena võib ära märkida näiteks abieluteemalise rahvahääletuse aasta alguses, trans inimesed ja LGBT+ noored. Lisaks oli meie saade “Argieluvõrdsus” kuus korda IDA Raadio eetris.\nTegime 33 koolitust. Koolitasime Sotsiaalkindlustusametit, õpetajaid, noorsootöötajaid, noori poliitikuid, noorteorganisatsioone, ettevõtteid, sotsiaal- ja noorsootöö tudengeid, õpilasi ja LGBT+ noori.\nKorraldasime ise või kellegagi koostöös 6 üritust, osalesime või esinesime samuti 6 üritusel.\nTegelesime 8 projektiga, teemadeks huvikaitse, kommunikatsioon, haridus, kogukonna toetamine ja võimestamine.\nIgal kuul oli meil keskmiselt 145 annetajat ning aasta jooksul saime 36 984 € annetusi.\nEesti LGBT Ühing otsib tegevjuhti


Uus superprotsessor IBM-ilt - ITuudised\nUus superprotsessor IBM-ilt\nIBM-i poolt arendatav Power6 protsessor saab ületama 5 gigahertsi piiri, vahendab minut.ee. Teise generatsiooni Cell protsessor, mida valmistatakse koostöös Sony ja Toshibaga, peaks jooksma hakkama 6 gigahertsi peal. Nimetatud andmed on avalikustatud International Solid State Circuits konverentsi jaoks, mis algab San Franciscos 11 veebruaril.\nProtsessoritootjad on takerdunud probleemidesse, kus kiibi töökiiruse kasvamisel tõuseb energiavajadus ning eraldub liiga palju soojust. Selle kompenseerimiseks on Intel ja AMD asunud tootma mitmetuumalisi protsessoreid, andes sellega võimaluse väiksema takti juures paralleeltöötlusega teha rohkem arvutusi. Sellise meetodi üks nimekamaid esindajaid võiks olla esimese generatsiooni Cell protsessor, mis ilmus Sony Playstation 3 mängukonsoolidesse ning on võimeline töötama kiirusel 4 gigahertsi.\nJärgmine generatsioon jõuab 6 gigahertsini ning sellele on lisatud täiendav toiteahel mälu kiiruse tõstmiseks. Power6 protsessor peaks serveritesse jõudma juba tänavu. Kiirusteks lubatakse vahemikku 4 kuni 5 gigahertsi. Kuna energiavajadus on väidetavalt alla 100 vati, siis astub see kandadele 95W AMD Opteroni ja 80W Intel Xeoni protsessoritele. Power6 kiip peaks olema toodetud 65nm tehnoloogiaga ning sisaldama 700 miljonit transistorit.


Valgevase tänav – Vikipeedia\nElamu Valgevase 11\nValgevase tänav on tänav Tallinnas Põhja-Tallinna linnaosas Kalamaja asumis. Tänav algab Tööstuse tänavalt ja lõpeb Vabriku tänaval. Valgevase tänav on kirde-edelasuunaline ja ligikaudu 290 meetri pikkune.\nValgevase tänav sai nime 1906. aastal seal paiknenud valukojas kasutatud toormaterjali järgi. Tänava saksakeelne nimi oli Messingstrasse ja venekeelne nimi Латунная улица.\nPildid, videod ja helifailid Commonsis: Valgevase tänav\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Valgevase_tänav&oldid=5251623"\nSelle lehekülje viimane muutmine: 17:28, 25. märts 2019.