Veel kord abielulahutustest: veealused karid ja teravad nurgad | Yana Toom\nVeel kord abielulahutustest: veealused karid ja teravad nurgad\nAutor: Büroo Kuupäev: november 12, 2018 Rubriik: Õigusabi\nKäesolevas materjalis käsitleme abielulahutuste teemat. Sellega seotud küsimused kõlavad tasuta juriidilistel konsultatsioonidel Euroopa Parlamendi liikme Yana Toomi Eesti büroos kahjuks üpris sageli.\nMeie abielu on otsekohe lagunemas. Korter on meil ühisomandina ostetud laenu eest, mida ma iga kuu tagasi maksan. Kord, kui olin tööl, vahetas naine ukseluku ning ma ei pääsenud enam koju. Ta ütles, et mingu ma oma vanemate juurde. Kuidas saaksin oma õigused jalule seada? Lahutuse andmisest naine keeldub. Mina aga ei taha korraldada tsirkust ega kutsuda välja teenindajat, kes mu ukse luku lahti muugiks.\nVõttes arvesse asjaolu, et korter kuulub teile abikaasaga võrdsetes osades, on seni veel teie abikaasaks oleva naise teguviis teie omandiõiguse jäme rikkumine.\nMinu arvates oleks selle probleemi kõige efektiivsem lahendus vara jagamine. Seda on võimalik teha kolmel viisil: te kas müüte korteri oksjonil, raha aga jagate ühist laenujääki arvestades omavahel; jätate korteri naisele, tema maksab kinni teile kuuluva osa või korter jääb teile ja te annate naisele tema osa. Seda samuti kõiki võlgasid arvestades.\nKõigepealt tuleb korter hinnata, kutsudes kohale hindaja või vaadates analoogiliste eluruumide hindu internetist. Seejärel on vaja esitada kohtule avaldus ühisvara jagamise kohta. Riigilõiv on sellisel juhul 300 eurot. Avaldusse tuleb märkida, mida ja nimelt kuidas soovite jagada ning mida selle tulemusena soovite saada.\nMinul on Eesti kodakondsus, mees aga on välismaalane. Abielu registreeriti Itaalias, kuid me elame siin. Laps on Eesti kodanik. Tülitsedes kuulutab mees, et lahutab abielu minuga, vormistades kõik Itaalias, ning võtab minult ka lapse ära. Kas see oleks tõepoolest reaalne, kuigi lapsega tegelen peamiselt mina? Ja kui lahutuse soovin anda sisse mina, siis millest peaksin alustama?\nAlustame sellest, et nagu räägib teie abikaasa, on lapse kõigi õiguste vormistamiseks enda nimele vaja pöörduda tema elukohajärgse kohtu poole. Kuna laps elab Eestis, siis ei ole võimalik selles küsimuses Itaalia kohtu poole pöörduda.\nNiisugust mõistet nagu vanemlike õiguste äravõtmine ei ole praegu enam olemas. On juhtumeid, mil kaalukatel põhjustel, lähtudes lapse huvidest, antakse tema elu mõningate probleemide lahendamine (elukoha, õppeasutuse ja arstiabi valik) ühele vanematest. Lapse üle otsustamise õiguse piiramine on kohtu prerogatiiv.\nTeie olukorras on määrava tähtsusega see, kes teist osaleb rohkem lapse kasvatamises. Kohtuasjast võtavad tingimata osa kolmandad isikud: lapse advokaat ja elukohajärgse sotsiaalosakonna esindaja. Seni aga soovitaksin ma teile fikseerida asjaolu, et lapsega tegelete põhiliselt teie. Selleks sobivad fotod, kirjad, samuti kinnitused selle kohta, et te suhtlete lasteaia kasvatajatega.\nKuni laps on Eesti Vabariigi kodanik, ei ole Itaalia saatkonnal õigust tema suhtes mingeid toiminguid ette võtta. Eesti riik aga on sellisel juhul kohustatud oma kodanikku kaitsma.\nKuna teie abielu on sõlmitud Itaalias, siis meie perekonnaseisuametis te seda lahutada ei saa. Te mõlemad aga olete Eesti residendid ning seepärast on võimalik lahutada teie abielu Eesti kohtu kaudu või arutada abielulahutust notari juures – ühisavalduse alusel.\nVõtsime mehega majalaenu minu ema vara tagatisel. Nüüd aga kavatseme oma abielu lahutada. Kuidas toimida nii, et mu ema vara kannatada ei saaks?\nRetsept on siin üksainus: tasuda laenuvõlga kohusetundlikult. Selle jääk tuleb pärast lahutust jaotada teie ja endise abikaasa vahel. Kui te hakkate maksedistsipliini rikkuma, saab pank õiguse nõuda kogu võlajääk sisse ühekordse maksena. Kui te siis aga raha ei leia, pannakse müüki teie ema vara.\nIgal juhul ei tasu oodata olukorra teravnemist. Parem on minna panka ja leppida aegsasti kokku näiteks laenu refinantseerimise üle. Kui korteri müümine on vältimatu, siis on võimalik leppida kokku selle üle, et müüa vara iseseisvalt. Nii saate kindlasti rohkem kui oksjonimüügist.\nKui aga asi läheb vara jagamiseni, siis selle küsimuse võite lahendada ka notari juures, leppides näiteks kokku selle üle, et maja jätate endale, kuid ka laenu kirjutate enda nimele. Kui mees on sellise variandiga nõus, minge panka ja küsige, kas seal võidakse laenukohustused teie nimele kirjutada. Edasine sõltub juba panga vastusest. Kui vastus on positiivne, siis, kordan, tuleb teil kinnitada ülalpool kirjeldatud tehing notari juures.\nOstsin emale korteri ja vormistasin selle tema nimele. Ta lahutas abielu üle 40 aasta tagasi, kuid ei tasunud riigilõivu ning nüüd on nii, et ta on jäänud registrisse abielunaisena. Seega tuleb välja, et ta on soetanud kinnisvara abielu jooksul ja on kaasomanik. Ema tahab selle korteri müüa, kuid ilma nõusoleku saamist kaasomanikult, kellest ei tea ta enam midagi, ei ole seda võimalik teha. Kuidas peaks selles olukorras toimima?\nNiisugused ammused lahutused jõustusid tõepoolest mitte kohtuotsuse langetamise hetkel, vaid siis, kui need fikseeriti perekonnaseisuaktide büroos. Teie ema võib esitada kohtule avalduse ühiselt soetatud vara jagamiseks. Tuginedes aga sellele, et korter on ostetud täielikult teie raha eest, järelikult eraldi teenitud vahenditega, tuleks tal taotleda, et kohus taganeks abikaasade osade võrdsuse põhimõttest ning mõistaks kogu korteri talle.\nTeine võimalus on esitada kohtule avaldus selle kohta, et kuna kaasomanikku ei ole võimalik leida, asendaks kohus tema nõusoleku korteri müügiks oma otsusega. Üks võimalusi on sel juhul säilitada kaasomaniku osa deposiidis.\nLahutasin oma abielu. Tahaksin jagada korteri kohtu kaudu. Seal on aga üpris suur riigilõiv, kuid endine mees ütles, et tema maksta ei kavatse. Ta tegi juba nii, et lahutusega seoses pidin riigilõivu maksma mina. Mida saaksin ette võtta, et veenda meest seekord riigilõivu pooleks jaotama?\nLahutusprotsessis te ei taotlenud riigilõivu jaotamist ning seepärast mõistiski kohus kõik teie tasuda. Nüüd aga esitage tingimata taotlus riigilõivu jaotamiseks. Arvan, et kohus rahuldab selle.\nOlen Eesti kodanik, mu naisel on Venemaa kodakondsus ja abielu sõlmisime samuti Venemaal. Nüüd oleme aga jõudnud lahutuse piirile. Naine, kellel on Vene Föderatsioonis võlgasid, kardab sinna sõita ning seepärast ei taha ta seal lahutust vormistada. Kas on võimalik lahutada selles olukorras meie abielu siin?\nKõigepealt on vaja teil pöörduda meie perekonnaseisuameti poole ja välja uurida, kas Eestis üldse teatakse, et olete abielus ehk kas teie „venemaine“ abielu on meie riigis aktsepteeritud. Kui see on nii, siis võite esitada Eesti territooriumil kohe avalduse abielu lahutamiseks. Kui aga mitte, siis tuleb esmalt fikseerida teie perekonnaseis Eestis ja alles seejärel esitada lahutusavaldus.\nMu naine läks teise mehe juurde. Mõistagi kavatseme oma abielu lahutada. Omal ajal sõlmisime abielulepingu, milles määrasin kogu kinnisvara abikaasa nimele. Lepingut ta mulle ei anna ja nõuab nüüd endale isegi maja, mille olen ehitanud hiljem. Registrisse ei ole see veel kantud. Kas tõesti ei ole mul enam millelegi õigust?\nTeil tuleb minna notari juurde ja saada abielulepingu koopia, et mõista, mida see konkreetselt sisaldab ja millele võite pretendeerida. Neid andmeid arvestamata on keeruline midagi soovitada.\nKui maja, mille ehitasite pärast abielulepingu sõlmimist, on teie ühisvara, registreerige see ning proovige naisega kokku leppida kohtuvälise jagamise üle. Kui olete kokku leppinud, minge notari juurde ja fikseerige seal oma kokkulepe. Kui aga kokku leppida ei õnnestu, tuleb tegutseda kohtu kaudu.\nMu mees võttis enda nimele laenu maja ostmiseks. Me lahutasime abielu ja mina kavatsen nõuda kohtu kaudu vara jagamist. Kas see laen ka mind puudutab?\nTe saate taotleda endale poolt maja. Laenu kuuluvuse ja selle tagasimaksmise otsustab kohus, olenevalt konkreetsetest asjaoludest. Mina neid lihtsalt ei tea, sest te ei ole mulle mingeid dokumente näidanud.\nLaenuga seoses soovitan alati pöörduda panga personaalnõustaja poole. Just tema võib selgitada, milline on teie roll laenuga seoses. Pärast täpsustamist asjatundja juures saab selgeks, kas see laen jagatakse teie vahel.\nRegistreerimine tasuta juriidilistele konsultatsioonidele Euroopa Parlamendi liikme Yana Toomi Eesti büroos toimub esmaspäeviti kell 9-12 telefonil 6720311.\nYana Toomi büroo kutsub tasuta juriidilistele konsultatsioonidele Narvas!\nHall pass, millal sa ükskord kaod?\n„Kaeban EIK-sse!“ ehk millal Euroopa võib teid aidata\n“Mind määrati eestkostjaks”: mida see tähendab ja mida tuleb silmas pidada\nKutsume tasuta juriidilistele konsultatsioonidele Tartus!\nEuroopa uudised: Berliinis läks keeruliseks\nVõitke reis Brüsselisse!\nEuroopa uudised: Juncker annab aru\nEuroopa uudised: meil on Euroopa Komisjon!\nEuroopa uudised: sakslased ja prantslased


Asetus\tNimi\tHind\tToon\n5\t10\t15\t20\t25\t lehekülje kohta\nKäsitsi tehtud võrevoodi, materjal kask, viimistlus ohutu vesilakk, põhjakõrgus reguleeritav 3 astmesse, Sobib kasutada alates sünnist, voodile sobib madrats 60x120cm, üks külg võimalik ära võtta ning lisade poolde voodisse ulatuv madal piire.\nPudipõll, millel on ees ristpistes tikkimiseks sobivast riidest tasku. Võite teha kingituse, millele saate ise sobiva teksti või pildi peale tikkida. Materjal 95% puuvill 5% polüester.\nEsita tellimus e-mailile info@ugri-mugri.ee\nPudipõll, millel on ees ristpistes tikkimiseks sobivast riidest tasku. Võite teha kingituse, millele saate ise sobiva teksti või pildi peale tikkida.\nVäga pehme kootud sall. samas stiilis saab juurde osta ka labakud nii emale kui lapsele.\nKomplekti hind soodsam!\nPuidust rahakassa. Sobib hästi kooli alguse või lõpetuse kingituseks. Kuju mõõdud 23x16cm Võimalik valida naturalset tooni, pruuni või tumepruuni tooni Lähemalt\nPuidust puzzle Sokk\nLoodussõbralik puidust soku kujuline puzzle. mõõdud 18 x 14 cm


skeptik.ee » Rein Perens: Veesoontest ja nende leidmisest (osa 2)\njuuni 26 2009 Rein Perens: Veesoontest ja nende leidmisest (osa 2)\nAutor: Martin Vällik kell 10:56 teemas Tuhala, külaline kirjutab, pildamine, päris teadus. 17 kommentaari. 2. osa\nEesti paekivikihtide (lubjakivid, dolomiidid) veerikkus sõltub peamiselt lõhede (tektoonilised, murenemislõhed ja kihilisuslõhed) ja karstiõõnsuste rohkusest. Sademetevee infiltratsiooni aluspõhja kivimitesse soodustavad rohked enam-vähem vertikaalsed lõhed murenemisvöös. Olenevalt kivimite litoloogilisest iseloomust ja ala geomorfoloogilisest asendist ulatub see vöönd enamasti 1–3 m sügavuseni, harvem 5–10 m sügavuseni. Mõnikord on murenemisvöö lõhed tugevasti karstunud, moodustades karstitühemeid ja -kanaleid. Tinglikult võikski neid nimetada maa-alusteks jõgedeks, kuid vee liikumine neis on määratud piirkonna üldiste hüdrogeoloogiliste seaduspärasustega.\nJust maapinnalähedased, valdavalt vertikaalsed lõhed, tänu nende suuremale veesisaldusele võivad mõjutada inimese biovälja. Viimase muutusi (vitsa või pendli liikumist) tõlgendatakse kui veesoone esinemise kohta. Paraku kehtib see ainult maapinnalähedaste veesoonte kohta, mille levik on võrdlemisi ebakorrapärane. Pealegi võivad vitsa või pendli liikumist põhjustada ka muutused pinnase koostises (näiteks suure rändkivi esinemine maapinna lähedal jm). Seega jääb ikkagi küsimus lahtiseks – mida vits või pendel näitab?\nValdav osa Põhja- ja Kesk-Eesti puurkaevudest saab oma vee sügavamatest kihtidest, mille esinemise üle vitsameetodiga otsustada ei saa. Tänapäeval rakendatakse lõheliste karbonaatkivimite (paekivi) veerikkuse uurimiseks põhiliselt puuraugusisest vooluhulga-karotaaži meetodit. Kivimite veeandvus ei ole seotud mitte niivõrd kivimi enda koostisega, kuivõrd paekivikihtide vahel esinevate lõhedega. Just horisontaalseid kihtidevahelisi lõhesid, kust vesi kaevu tuli, hakkasid vanad puurmeistrid ja nende järel ka kohalikud elanikud nimetama veesoonteks. Vooluhulga-karotaaž on aga geofüüsikaline meetod, mis puuraugu vertikaalse veevoolu mõõtmise kaudu võimaldab täpselt määrata veesoone sügavust maapinnast, selle veerikkust ja teisi parameetreid (joonis 1). Puuraukudes tehtud vooluhulga-karotaaž näitab veesoonte esinemist Eesti karbonaatsete kivimite kõikides stratigraafilistes ühikutes ja litoloogilistes erimites.\nMõnikord on puuraugu vettandva intervalli (veesoone) ümbruse kivimitel puursüdamikus näha selgeid karstumise tunnuseid. Tavaliselt aga kivimite välisilmes veesoonte esinemine ei kajastu. Puuraukude vaatlemisel televiisorisondiga on selgunud, et enamasti on veesooned päris kitsad (2–3 mm, harvem 10–30 mm), kihipindadega paralleelsed lõhed.\nJoonis 1. Vooluhulga-karotaažiga tuvastatud paekihtidevaheline veesoon 9,0–9,5 m sügavusel.\nKitsad lõhed paiknevad puuraugu läbilõikes küll keskmiselt 1–1,5 m järel, kuid vettandvaid on neist vaid 10–15%. Keskmiselt tuleb 100 m kohta viis veesoont, seega üks iga 20 meetri kohta. Kuigi maapinnalähedastes kihtides hõlmavad veesoontega kihid kohati 25% uuritud kihtide kogupaksusest, tuleb arvestada, et sügavuse suurenedes veesoonte esinemissagedus järsult väheneb, moodustades keskmiselt vaid 8–12% läbilõike kogupaksusest (joonis 2). Ülejäänud kihid on peaaegu veetud. Üksikute veesoonte levik ei ole pindalaliselt kuigi hästi määratletav: juba paari kilomeetri kaugusel võivad veesooned paikneda sellises läbilõike osas, mis naaberpuuraukudes oli veeta. Kokku moodustavad mingi piirkonna veesooned suuremal või vähemal määral omavahel seotud ühtse veekompleksi.\nJoonis 2. Veesoonte esinemine Pandivere kõrgustiku keskosa kaardistamispuuraukudes puuraugusisese vooluhulga-karotaaži järgi.\nSageli esinevad veesooned erisuguse stratigraafilise kuuluvusega ja litoloogilise koostisega kihtide kontaktikohtades (joonis 3). Ilmselt on kihilisuslõhede kujunemisele oma mõju avaldanud juba kunagised paleogeograafilised tingimused, veelgi rohkem aga hilisemad välisjõud (rõhk, tektoonilised liikumised, murenemisprotsessid), millele koostiselt ja struktuurilt erisugused kivimid reageerisid erinevalt, mistõttu tekkisidki avatud lõhed kihipindadele.\nVastavalt veesoonte esinemissagedusele ja kihtide filtratsiooniomadustele on hüdrogeoloogilises läbilõikes tinglikult võimalik eristada vettandvaid, lokaalselt vettandvaid ja nõrgalt vettandvaid (suhteliselt vettpidavaid) kihte. Märgatavalt erinevad on kihtide vertikaalne ja horisontaalne veejuhtivus. Kui horisontaalne veejuhtivus (filtratsioonikoefitsient) on maapinnalähedastes kihtides keskmiselt 20–50 m/ööpäevas, ulatudes üksikutes kihtides 100–200 m/ööpäevas, siis risti kihipindadega on filtratsioonikoefitsiendi suuruseks arvutatud 10-5–10-2 m/ööpäevas.\nJoonis 3. Veesoonte paiknemine hüdrogeoloogilises läbilõikes.\nVeelgi rohkem kui kivimite litoloogiline koostis ja tekstuurilised iseärasused mõjutab veejuhtivust kihtide lasumussügavus. Rohkem kui 300 hüdrogeoloogilises uuringu- ja kaardistamispuuraugus tehtud vooluhulga-karotaaž on näidanud, et karbonaatse kompleksi ülemise 20 m filtratsioonikoefitsient kõigub enamasti 10–50 m/ööpäevas. 20–50 m sügavusel väheneb see 5–8 meetrini ja 50–100 m sügavusel 1–2 meetrini ööpäevas. Sellest sügavamal lasuvate kihtide filtratsioonikoefitsient ei ületa tavaliselt üht meetrit ööpäevas ja neid võib üldjuhul vaadelda kui nõrgalt vettandvaid kihte. Kuna 75 meetrist sügavamal lisandub väga vähe veesooni, siis võib seda sügavust pidada ka kogu Siluri–Ordoviitsiumi ladestute karbonaatse veekompleksi kõige veerikkama osa tinglikuks piiriks. Üheks perspektiivseks geoloogilise ja hüdrogeoloogilise uuringu meetodiks võib pidada ka georadarit. Kuidagi ei saa aga nõustuda ajakirjanduses levinud väitega, nagu oleks 2008. aasta veebruaris Soome firma OÜ Roadscanners georadariga tehtud uuring tõestanud mingite ainulaadsete maa-aluste jõgede olemasolu Nabala lubjakivimaardlas. Juba soomlaste maa-aluse jõe määratlus erineb oluliselt Eesti pendlimeeste käsitlusest. Kui viimased peavad maa-alusteks ehk salajõgedeks 5–8 m sügavusel paekihtide vahel esinevaid keskmiselt 4 m laiuseid ja 0,3 m kõrguseid veesooni, siis soomlaste jaoks on maa-alune jõgi urbne aluskivim, milles on veeühendusi. Põhimõtteliselt mahub soomlaste salajõe käsitluse alla kogu Eesti paekiviavamus, mille ülemine osa on peaaegu kõikjal murenenud ja lõheline. Suurema lõhelisusega tsoone on kindlasti võimalik geofüüsikaliste meetoditega, sealhulgas ka georadariga tuvastada, kuid esmalt oleks vaja radaripilt siduda mingi kindla olemasoleva puuraugu läbilõikega või puurida nn salajõe kohale mõni kuni 10 meetri sügavune puurauk ning selle kaudu uurida salajõe olemasolu televiisorisondi või puuraugusisese vooluhulga-karotaaži abil. Salajõe uurimist puuraugu kaudu on soovitanud ka Soome georadarimehed ise. Georadariga mõõdistatud nn maa-aluste jõgede laius on kuni 200 m, mis erineb oluliselt meie pendlimeeste poolt kirjeldatud salajõgede laiusest – 4 m.\nMaa-alustest jõgedest skeptik.ee lehel:\nHeiki Potteri kaks artiklit Eesti Looduses:\nJoonistega artikkel maa-alusest:\nGeology and Water, Wayne I. Anderson\n17 kommentaari 17 kommentaari loole “Rein Perens: Veesoontest ja nende leidmisest (osa 2)” #1 priitp 26. juuni 2009 kell 23:24 Just maapinnalähedased, valdavalt vertikaalsed lõhed, tänu nende suuremale veesisaldusele võivad mõjutada inimese biovälja.\nKuidas nad inimese biovälja mõjutavad? Kas see mõju on kuidagi korratav või mingi aparaadi abil hinnatav? Rääkimata sellest, et mida siin biovälja all silmas peetakse?\nVasta | Tsiteeri\t#2 circles 27. juuni 2009 kell 13:59 Sooviks samuti nendes küsimustes mingit selgust.\nVasta | Tsiteeri\t#3 Kriku 28. juuni 2009 kell 11:34 Mina saan Perensi repliigist nii aru, et ta lihtsalt ei soovi sel küsimusel peatuda, kuna see on antud kontekstis asjakohatu ja jätab kõik võimalused lahti.\nVasta | Tsiteeri\t#4 circles 28. juuni 2009 kell 13:07 Mulle tundub, et kõikide võimaluste lahti jätmise asemel on autor antud küsimuses endale mingid arusaamad kujundanud ja selles lõigus vihjab nendele. Et miks siis ikkagi just maapinnalähedased suure veesisaldusega lõhed võivad mõjutada mingit inimese biovälja, aga teised mitte. Seda repliiki sisaldavast lõigust võib välja lugeda nagu oleks pildamine siiski reaalselt töötav meetod millegi detekteerimiseks.\nVasta | Tsiteeri\t#5 Aku 28. juuni 2009 kell 14:18 Ehk ta ütleb, et isegi kui see biovälja võimalus poleks välistatud, siis ei ole võimalik praeguste pildamismeetoditega ikkagi midagi tuvastada.\nTegu on loogikast tuntud konstruktsiooniga: kõigepealt võtame ühe väite eelduseks kui tõese ja siis näitame ära, et me ei jõua kuhugi väite tõseuse kehtimisel.\nVasta | Tsiteeri\t#6 tavainimene 28. juuni 2009 kell 22:43 Vestlesin hiljuti abielupaariga, kes Aafrikas farmi peab. Veeotsingud on seal maal oluline teema. Mõlemad kinnitasid väga veendunult, et on ise kogenud seda, kuidas vits teatud punktides käes liikuma hakkab. See tunduvat väga selgelt mingi välise jõu mõjuna, mitte enda teadvustamata liigutuste võimendumisena. Et pendlit võid küll ise näppude vahel kõigutada, aga traati on keeruline kätt liigutamata peos pöörduma panna. Muude nn paranähtuste suhtes olid nad skeptilised.\nVasta | Tsiteeri\t#7 Villem 29. juuni 2009 kell 2:07 Martin, sul on vist magister Perensi kontakt, küsi palun selgitust, et mis on tema arvates bioväli ja kuidas seda maa-alused asjad võivad mõjutada. Oleks väga põnev lugeda.\nVasta | Tsiteeri\t#8 Jason 29. juuni 2009 kell 7:00 siin on kuskil mitmes teemas seletatud, mismoodi see traat peos keerlema hakkab. ise järgi proovides võid veenduda, et seda on erakordselt lihtne lausa kogemata esile kutsuda. rääkimata tahtlikkusest.\nVasta | Tsiteeri\t#9 Tarvo Kruus 30. juuni 2009 kell 12:42 Just maapinnalähedased, valdavalt vertikaalsed lõhed, tänu nende suuremale veesisaldusele võivad mõjutada inimese biovälja.\nMa arvan, et see lause näitab lihtsalt, et Rein Perens võib küll olla hää hüdrogeoloog, aga pildamisest ja “bioväljadest”, millel kõigel tegelikult ju seos tema erialaga puudub, teab ta vaid mitteskeptilise ja mittehuvitunud tavakodaniku tasemel, kes on midagi kuulnud ja süvenemata oletab, et “ju seal ehk midagi siis võib olla”. Ehk siis ta ei ole lihtsalt vaevunud selle teemaga tutvuma. Mis iseenesest ei oleks ju väikesegi huvi puhul üleüldse keeruline ning siis jääksid ka sellised kummastavad laused teadlase jutust välja …\nVasta | Tsiteeri\t#10 Erik Puura 30. juuni 2009 kell 13:56 Eesti hüdrogeoloogial ja hüdrogeoloogide teadmistel pole bioväljadega tõepoolest mingit seost ja kuidas saakski olla, sest keegi peaks olema ju seda uurinud, leidnud teadlaskonnas positiivset vastukaja ning muutunud järk-järgult professionaaliks. Eesti hüdrogeoloogide hulgas, keda on käputäis, selliseid inimesi ei ole – valdav enamus on välja kasvanud Tartu Ülikooli geoloogiaõpetusest. Ütlen nii, et Eesti hüdrogeoloogidel on ka ilma bioväljadele pühendumiseta massiliselt tööd – kvaliteetset vett ja piisaval hulgal on ju kõigil vaja, reostus levib jne. Meie hüdrogeoloogidel on kogu Eesti kaardid kümnete tuhandete puuraukude vee-andmetega, kus on täpselt näha, kui sügaval vesi on ning sageli ka on kvaliteet enam-vähem ette ennustatav. Kvaliteetse veevarustuse seisukohast seega üldiselt on ekspertidel täiesti ükskõik, kas mingid vitsamehed oma teenuseid pakuvad või mitte. Kui keegi tuleb puurkaevu tellima, võetakse andmebaas lahti ning ekspert ütleb ära, kui sügavalt vee võiks kätte saada ka mis kaev maksma võiks minna, koos riskihinnanguga muidugi. Geoloogia pakub alati üllatusi. Kui nüüd keegi küsib, kas vitsamehe abil õnnestub kaevu rajamisel raha kokku hoida, siis köhataksin vaikselt selle peale. Kuigi tunnistan, et see on mingil määral skeptiku ja teadlase köhatus. Sama moodi võib lotopileti osta. Mis puutub teadusesse, siis teadlane saab raha oma tegevuseks siis, kui tema tegevust tunnustatakse, st teadusartikleid publitseeritakse. Publitseerimine eeldab, et 2 teadlast artikli sisu heaks kiidavad. Kuigi teadlastel ehk olekski rohkem öelda, kui nad ennast arendaksid, eriti rohkem kui isehakanud vitsameestel (kuna on olemas põhjalikud teadmised põhjaveest), siis puudub teadlastel igasugune motivatsioon sellega tegelda. Lisaks võivad kolleegid hakata sind soolapuhujaks tituleerima. Tekkinud vaakumi aga kasutavad ära isehakanud eksperdid. Piisab muinasloost, et ebatavaliste võimetega on võimalik mingeid välju tajuda, ning kuulsust ja tellimusi kui palju. Mina arvan, et inimese võimetest on palju veel teadmata ning on inimesi, kel ka omapäraseid võimeid olemas. Samas varjutab äri ja populism kogu võimaliku tegeliku potentsiaali. Piisab, kui võtta mingi pendel, vits või trumm kätte ja ongi inim-biosensor valmis. Seega on olemas hall tsoon, mille ühest küljest varjutab teadussüsteem ja teisest küljest äri. Ütleme ausalt, me ei tea sellest tsoonist suurt midagi ja ei saagi eriti teadma, sest ma ei näe motivaatorit, mis arenguid kaasa tooks – teadlastel on vaja artikleid, ‘geobioloogidel’ populaarsust ja raha ning vähegi karismaatilisem, omapärasem ja suhtlejam tegelane lööb paremini läbi kui tõsine võimalik ekspert. Efekt on pigem psühholoogiline kui platseebo, sama moodi nagu tuulegeneraatori naabruses olevad põliselanikud saavad krampe mitte varjude vilkumisest, vaid teadmisest, et keegi nende heaolu arvel taskuid täidab, samas kui tuulegeneraatori omanik on stressis siis, kui tiivik ringi ei käi… Tänapäeva materialistlikus maailmas on inimene (looduse kroon) oma käitumismudelitelt ikkagi kohutavalt primitiivne.\nVasta | Tsiteeri\t#11 Tarvo Kruus 30. juuni 2009 kell 14:23 Jah, muidugi puudub hüdrogeoloogil huvi ja vajadus süveneda uinamuinasse. Minu poolt silmas peetud väikene süvenemine võiks olla lihtsalt tasemel, mis võimaldaks teadlasel või spetsialistil vältida lauseid veesoonte mõjust inimese bioväljale või siis pildamise edukusest:\nHüdrogeoloogid ei eita pendli- või vitsameeste võimet leida veesoonte asukohti, kuid metoodika, kuidas need pendlimõõtmispunktid on omavahel salajõgedeks ühendatud, on ülimalt spekulatiivne.\nJah, muidugi võivad leida, aga sama suure tõenäosusega kui kogenud silmaga inimene maastikku ja loodust vaadeldes. Või siis tihtipeale ka lihtsalt suvaliselt labidat maasse lüües. See on ala, kus nähtuse enda olemasolu on piisavalt uuritud ja paraku on see olematuks tunnistatud. Kui aga teadlane või erialainimene midagi taolist mainib, hoolimata asjaolust, et ta ei ole tegelikult iialgi selle peale mõelnud, saati siis veel asja uurinud, siis on ülisuur oht mitte ainult ise pahasti välja paista, vaid, mis hulga hullem, sellised lapsused saavad paramaailma poolt kiiresti ja kurjasti ära kasutatud.\nMõned üksikud viited, millele tegelikult juba varemgi viidatud:\nOulu ülikooli uuring\nJames Randi Austraalias, kus muu huvitava seas ka pikk lugu pildamiskatsest Austraalia parimate “geobioloogide” ja muude sharlatanidega.\nVasta | Tsiteeri\t#12 Tarvo Kruus 30. juuni 2009 kell 14:36 Üldiselt, kes guugeldab sõnapaari “skeptic dowsing” leiab tonnide viisi infot ja kontrollitud tingimustes toimunud katsete tulemusi… Alustada võiks kasvõi google-i poolt kõige esimesena välja pakutavast: The Skeptic’s Dictionary-st\nVasta | Tsiteeri\t#13 Aku 30. juuni 2009 kell 18:50 Ma usun, et vitsameestel on samuti täiesti ükskõik, kas kvaliteetsed vee-mehed neid toetavad või mitte. Saad kuskilt kaardid kätte ja ise katsetad, ei kutsu teadlasi kohale. Nii teed ka ise järeldused. Selles suhtes on sinne debatt suhteliselt vales kohas ja vale valik.\nVasta | Tsiteeri\t#14 ivar 30. juuni 2009 kell 20:03 Mis takistab vitsameestel kodus piirkondlikku hüdrogeoloogiat tuupida ja siis minna showd tegema? Kontrollitud katses tuleks seljuhul keskenduda mingitele spetsiifilistele iseärasustele pinnases mida saabki kindlaks teha vaid testimisega. Näiteks esmalt käib pildaja mingid kohad üle. Pärast võetakse proovid ja tulemusi võrreldakse.\nVasta | Tsiteeri\t#15 k_v 30. juuni 2009 kell 23:45 Igasugune teadus võiks alata sellest, et defineeritakse mõisted. Näiteks “bioväli”.\nEnne seda mina mingit teadust leida ega näha ei oska.\nVasta | Tsiteeri\t#16 ivar 01. juuli 2009 kell 1:10 @k_v – bioväli=biosfäär? Homöostaas? Müstilise kammajaa uurimine kuulub sotsiaalteaduste valdkonda. Siis saabki teada miks need jutud tekivad ja kas neil võib olla ehk mõni reaalne põhjus. Loch nessi koletist on ka nö igaks juhuks otsitud :Lol:\nVasta | Tsiteeri\t#17 Aku 01. juuli 2009 kell 19:47 Uudishimulikud inimesed otsivad kõike ja saavad vajadusel teada. Kes ei suuda õhupalli leiutada, see leiutab enda jaoks midagi muud.\n4213449 pages viewed, 1904 today1158788 visits, 739 today Powered by FireStats


Casa Maria Casale Zappulla Itaalia - Hotellide suurimad allahindlused\nLuksuslik tuba (2 täiskasvanut ja 1 laps)\nC.da Santa Maria Di Zappulla 16, Casale Zappulla, Casale Zappulla, Itaalia, 97014 - Vaata kaardil\nRohkem majutuskohast Casa Maria\nKui see mida otsid, on mugavalt paiknev hotell Casale Zappulla's, ära vaata kaugemale kui Casa Maria. Siit võivad külalised nautida lihtsat ligipääsu kõigele, mida pulbitseval linnal pakkuda on. Oma mugava asukoha tõttu pakub hotell lihtsat pääsu linna kohustuslike vaatamisväärsuste juurde.\nKasuta ületamatute teenuste ja mugavuste küllust selles Casale Zappulla hotellis. Külaliste mugavuse ja heaolu eesmärgil pakub hotell transfeer lennujaamast hotelli ja tagasi, kiirbussi teenus, suitsetamisala, ühine salong/TV-ala, ühisköök.\nKõigi majutuste tunnusjooneks on läbimõeldud valik mugavusi, et tagada külalistele võrratu heaolutunne. Hotelli puhkuseteenused, mis sisaldavad aed, on loodud põgenemiseks ja lõdvestumiseks. Avasta kütkestav segu Casa Maria professionaalsest teenindusest ja mitmekesistest teenustest.\nPalume majutusasutusele Casa Maria teie eeldatav saabumisaeg ette teatada. Saate oma saabumise aja kirjutada broneeringu tegemisel erisoovide väljale või võtta majutusasutusega otse ühendust, kasutates selleks teie broneeringu kinnituses olevaid kontaktandmeid.


Põlvevalu – põhjused, ennetamine, ravi - Polve valus arst\nLühiajalise nõrga valu ja põletiku vähendamiseks võib võtta käsimüügis saadaolevaid valuvaigistavaid seespidiselt või välispidiselt kasutatavaid tooteid. Keha ei ole aga sellise koormusega harjunud ja annab märku, et midagi on valesti.\nTeinekord kõnnime trepist ülesse Polve valus arst trepist alla ning tunneme tugevat valu. Teinekord on valu kükitades teinekord istudes. Tegu on salakavala valuga, mis niidab ette hoiatamata meid teelt. Meie põlv koosneb keerulisest struktuurist. Põlveliiges on keha üks suurimaid ning keerukamaid liigeseid, ühendades reieluu sääreluuga.\nSeda tugevdavad sidemed ja kõõlused, Vibratsioon liigeste raviks hoiavad luid koos. Luuotsad on kaetud kõhrega, et hoiduda luid üksteise vastu hõõrdumisest.\nArstid tõdevad, et viimaste aastate põlvevalu probleemide suurenemine on seotud just suure rasvumisega. Vanus — mida vanemaks me saame, seda Polve valus arst meie liigesed on enda tööd teinud ning tahes tahtmata toimub kulumine. Põlvevalu suurim risk on peale Näiteks jooksjate seas on põlvevalu enamlevinud kaebus.\nAjaga asjad kipuvad kuluma. Meie keha ning liigesed seisavad silmitsi samuti selle probleemiga. Jah, artroos on vananemisega seotud. Meie liigesekõhr kulub ennist mainisime ka, et kõhr on luu otsastes, tagamaks Polve valus arst, et kaks luud ei hõõrduks üksteise vastu ning kulumise tõttu hakkab luu vastu teist luud hõõrduma. Tavaliselt ei kahjustu ainult liigese kõhr, vaid liiges tervikuna.\nPõlve vigastused Enim levinud põlvevalu põhjusteks on vigastused ja traumad põlve piirkonnas. Neid võib esineda kõigil inimestel ning need tekivad trauma tagajärjel. Näiteks kukkumise või füüsilise tegevuse käigus saadud rebestused ja nihestused põlve piirkonnas. Sageli esineb seda laadid vigastusi just Polve valus arst spordiga tegelevatel inimestel. Igasugused põlvetraumad on väga levinud spordivigastused.\nSellist tüüpi vigastuste tekke põhjusteks on tavaliselt väline kontakt vastu painutatud või väljasirutatud põlveliigest või siis põlve äkiline ja tugev pööramine. Nihestused — põlve nihestused ehk dislokatsioon on harvemini esinev põlve vigastus ning see toimub tavaliselt mõne suure lööktrauma tagajärjel näiteks Polve valus arst põlve või kukkumine põlvele. Selle vigastuse korral nihkub liiges oma õigest asendist välja.\nSee võib teie põlvi tegelikult nõrgendada ja aidata kaasa Jatkab parast istekohta liigesvaludele.\nParim variant on külastada füsioterapeudi. Füsioteraapia on hea viis keha taastamiseks ja tugevdamiseks, taastades nii funktsioonid, kui Polve valus arst liikuvuse. Üks võimalus on ka ultraheliraviks. Ultraheliravi on tõhus meetod kiirendamaks vigastustest taastumist ning samuti omab see valuvaigistavat, lõõgastavat ja ka põletikuvastast toimet. Lisaks sellele vähendab ultraheliravi liiges- ja lihaskontraktuuride tekkimise tõenäosust.\nPõlvevalu ennetamine Mängid korvpalli ning vigastad põlve. Vigastatud Tabletid liigeste nimekirjas valu peab mõneks ajaks mängust eemal olema.


Tamkivi: ilma e-riigita oleksime suvaline Ida-Euroopa riik - Majandus\nSkype’i endine juht ja praegu MOVE Guides asepresident Sten Tamkivi ütles, et kui Eestil poleks e-edulugu, oleksime suvaline Ida-Euroopa riik, mistõttu tuleb seda hoida.\n«Kui me poleks selline e-riik nagu täna, oleks väiksem ka nende inimeste hulk, keda kasvõi laulupeole kutsuda,» rääkis Tamkivi riigikogu ees arutelul «Eesti majanduspoliitilised valikud – ohud ja võimalused ettevõtlusele».\nKuigi viimastel aastatel räägitakse üha rohkem sellest, et Eesti e-tiiger on väsinud, siis Tamkivi sõnul on asjad veel suhteliselt hästi.\n«Me oleme selles mõttes anomaalses seisukohas, et meil on ühe elaniku kohta kõige rohkem idufirmasid, vähemalt Euroopas. Ehk Eestis on hea alustada ettevõtlusega,» märkis ta.\nOleme seal, kuhu teised veel jõudnud pole\nTamkivi nimetas viimase aja edukaimaks projektiks e-residentsuse programmi. «Oleme jõudnud kohta, kus meie riigi digitaalne infrastruktuur on nii hea, et saame siia teisedki ligi lasta. Oleme seal, kus keegi teine veel ei ole,» sõnas ta.\nE-residentsuse programmile heidetakse ette, et see on toppama jäänud ja sellel puuduvad reaalsed teenused, mida välismaa ettevõtted ja inimesed kasutada saaksid. Tamkivi ei näe siin probleemi.\n«Mulle meeldib, et me oleme programmi käima tõmmanud ja hakkame nüüd avastama, et seal on veel üht-teist, mida muuta paremaks teha. See, et me seda aja jooksu lapime ja täiustame, ongi õige. Mina ei näe, et me kännu taga kinni oleks,» lisas Tamkivi.\nTööjõukuludega tuleb midagi ette võtta\nÜks suurimaid kitsaskohti on Tamkivi sõnul aga kvalifitseeritud töötajate palgamaksud, mis ei soosi kallite töökohtade tekkimist. Ta tõi näitena lõputult kasvava sotsiaalmaksu: kui hea programmeerija teenib 10 000 eurot palka, tuleb maksta üle 3000 euro sotsiaalmaksu. «Sellise summa peale mõtleb ettevõtja, et kas poleks ehk odavam see töökoht viia Berliini või Amsterdami.»\nSel puhul on üks võimalus kehtestada sotsiaalmaksule lagi, samas on Tamkivi sõnul ka teisi, uudseimaid lahendusi. «Mis oleks kui sotsiaalmaksu võtmise asemel saab riik hoopis idufirmas 0,5 protsendilise osaluse. Kui ettevõte õnnestub, saab riik oma raha tagasi,» rääkis Tamkivi.\nÜldiselt on tehnoloogiaettevõtja seda meelt, et mida vähem riik majandusse sekkub, seda parem. Ta rõhutas, et tehnoloogiasektoris on konkurents meeletu, kus tugevamad tõusevad pinnale ja 90 protsenti ettevõtetest ebaõnnestub.\n«Siinkohal panna riiki valima, et kes võiks olla need võitjad ja kaotajad ning kus teha kellegi jaoks erisusi, pole minu arust mõistlik. Mida ühetaolisem ja avatum keskkond, seda parem ettevõtjatele,» rõhutas Tamkivi.


Suud puhtaks: ametnike vähendamine kuivatab põrandat, aga kraani ei paranda, Toesti suurendada poranda porandat\nSelle peamiseks põhjuseks on ettevõtte kõrgetasemelised teadmised ja ulatuslikud kogemused koos kaasasündinud sooviga teha põrandaküte kõigile kättesaadavaks. R Dets 12, alexius kirjutas: Lugesin kogemata seda teemat. Lahenduseks oli vesipõrandaküte, mille sai paigaldada olemasolevale põrandale, võimaldades soojusel pinnale lähemal olla ja kiiremini reageerides tõsta või langetada põranda temperatuuri. Näiteks on Estanci juhatuse liikme Vaido Palmiku sõnul enneolematu, et hoones saab tõsta sajatonnist raskust. Villa ei paneks, tuuletõke, peno ja avad las olla kogu aeg lahti.\nSelle peamiseks põhjuseks on ettevõtte kõrgetasemelised teadmised ja ulatuslikud kogemused koos kaasasündinud sooviga teha põrandaküte kõigile kättesaadavaks. Kuid probleemiks oli see, et põrandad olid külmad ja neil oli ebamugav käia ning sel ajal oli ainus saadaolev põrandaküte aeganõudev, betoonvalusse sisseehitatud põrandaküte.\nKüsisime endalt, kas see peab tõesti nii keeruline olema. Lahenduseks oli vesipõrandaküte, mille sai paigaldada olemasolevale põrandale, võimaldades soojusel pinnale lähemal olla ja kiiremini reageerides tõsta või langetada põranda temperatuuri.\nNagu me tavaliselt ütleme: "Te ei paneks ju vee keetmisel midagi pliidi ja veekannu vahele. Meie eesmärk on pakkuda teile parimat võimalikku põrandakütte lahendust Flooré AB on tõusnud juhtivaks veepõhise põrandakütte hulgimüügi tarnijaks Rootsi ehitussektoris.\nVeidi üle poole kogu müügimahust aga eksporditakse paljudesse Euroopa riikidesse.\nMeie eesmärk on pakkuda parimat põrandaküttelahendust mugavuse, säästlikkuse ja paindlikkuse osas. Oleme spetsialiseerunud meie enda patenteeritud pinnapealseks paigalduseks mõeldud põrandaküttepaneelide tootmisele.\nR Dets 12, alexius kirjutas: Lugesin kogemata seda teemat.\nSellest ajast alates on süsteemi arendatud ja välja töötatud, tuginedes tööstuses saadud aastatepikkusele praktilisele kogemusele.\nFlooré põrandaküte koosneb alumiiniumfooliumiga kaetud EPS-paneelidest ja torudest.\nPaneelid liimitakse, kruvitakse, teibitakse või klammerdatakse otse olemasolevale aluspinnale. Seejärel paigaldatakse paneeli kanalitesse torud ning kaetakse põrandakatte materjaliga.\nAllpool videot vaadates näete, Toesti suurendada poranda porandat lihtne on teil endal põrandakütet paigaldada. Madal paigalduskõrgus võimaldab põrandakütet paigaldada ka seal, kus lagi on pisut madalam või alumine ukseserv põranda lähedal.\nHea soojuseraldus annab suurema mugavuse tänu kiiremale reageerimisajale ja väiksema soojuskao kaudu parema säästlikkuse, võrreldes meie konkurentide lahendustega. Alates Flooré tooteid saate osta edasimüüjatelt ja paigaldajatelt üle Eesti.\nFoorum: KÜSI NÕU PÕRANDASPETSIALISTILT : Põrand helikindlamaks - esremaps.ee


Rein Taagepera sai võrdleva poliitika valdkonna kõrgeima preemia - Teadus - Heureka\nRein Taagepera sai võrdleva poliitika valdkonna kõrgeima preemia\n1. juuni 2016, 10:05\nEmeriitprofessor Rein Taagepera\nTartu ülikooli Johan Skytte poliitikauuringute instituudi emeriitprofessor Rein Taagepera sai rahvusvahelise politoloogia assotsiatsiooni (IPSA) maineka Karl Deutschi auhinna - see on võrdleva poliitika üks kõrgemaid preemiaid.\nPreemiaga tunnustatakse silmapaistvaid teadlasi, kes on tegelenud erinevaid distsipliine hõlmavate teadusuuringutega, mille poolest oli tuntud ka Karl Deutsch (1912–1992), keda peetakse üheks 20. sajandi juhtivaks politoloogiks ja sotsiaalteadlaseks.\nTÜ Johan Skytte politoloogiauuringute instituudi asejuhataja Piret Ehini sõnul on Karl Deutschi ja Rein Taagepera elukäigus ja teaduslikus tegevuses mitmeid ühisjooni: «Mõlemad on idaeurooplased, kes pagesid totalitaarsete režiimide eest USAsse: Rein Taagepera 1944. aastal Eestist, Karl Deutsch 1938. aastal Tšehhoslovakkiast. Mõlemast said Ameerikas politoloogiaprofessorid. Mõlemad on tegelenud sotsiaalteaduste metodoloogiaga ning olnud teerajajaks kvantitatiivsete meetodite rakendamisel ning mudeli-põhise lähenemise juurutamisel. Mõlema teadustöö on olnud laiahaardeline ning distsipliinideülese tähendusega.»\nRahvusvahelise politoloogia assotsiatsioon annab auhinna välja vaid aastatel, kui toimub üleilmne IPSA kongress. Tänavu toimub maailmakongress 27. juulil, kuhu kutsuti avalikku loengut pidama ka tunnustuse saanud Rein Taagepera.\nAuhinna saaja valib IPSA komisjoni poolt tehtud soovituste põhjal ja selle väljaandmist toetab Karl Deutschi fond.\nRein Taagepera huvitub kvantitatiivsete ennustuslike mudelite loomisest sotsiaalteadustes. Tema viimased raamatud keskenduvad parteide arvu ja suuruse ennustamisele valimissüsteemide alusel ja loogiliste mudelite loomisele üldisemalt. Professor Taagepera on loonud ja testinud mudeleid võidurelvastumise, maailma rahvastiku kasvu ja ajalooliste impeeriumite kasvu kohta. Ta on kirjutanud raamatuid Baltimaade ajaloost ja soome-ugri rahvaste vabariikidest Vene Föderatsioonis. Tema praegune uurimistöö puudutab osiste suuruse mõju sotsiaalsetele nähtustele, samuti on ta lõpetamas loogiliste mudelite loomise õpikut algajale.\nAastal 2008 pälvis Rein Taagepera Uppsala ülikooli Skytte sihtasutuse Skytte medali demokraatlike valimissüsteemide uurimise eest.


Käes on jälle järjekordne töönädala lõpp, ilus soe ja päikseline\nTäna paluti mul ühele väikesele tüdrukule paar käevõru teha. Kuna omal väikeseid tüdrukuid majas pole. Olin rõõmuga nõus veidike nikerdama.\nLihtsalt vahel on ka huvitav natuke pärlitega kätt proovida. Kuigi üsna lihtsakesed teised\nminuliisu postitused @ 11:11 - Link - kommentaarid (3)\nTäna sai tellimuse peale siidisalle tehtud. Aga näidata ma neid esialgu ei saa. Aitäh triin27-mele. üksi oleks see vga igav olnud. Fotokas rändab aga praegu rootsi vahel.\nTänu triinule on mul just valminud kilpsist ka üks pilt\nJa poolikust kilpsist veel teinegi(siis kui ta veel päri kokku õmmeldud polnud).\nTäna läheb see kilpsi koos eelmisega oksionile ja võital võimalus valida kumaba soovib. Tulemas küll suvi. Kuid sellega seoses ka vihmase ilmad. Lapsel aga samas hea istuda kilpsil ja vaadata multikaid.\noksionile saab siit\nminuliisu postitused @ 17:56 - Link - kommentaarid (1)\nTäna sai siis valmis 2 in 1\nHeegeldame rannariideid ja maikuu roosa nagu õunapuuõied.\nLõngaks Capri heegelnõel nr 2 Lõnga kulus veidi üle kolme toki. Muster võetud "Minu käsitööd" eriväljaandest ja kokku klapitatud\nSelline ta siis sai , pildid siin:\nminuliisu postitused @ 14:05 - Link - kommentaarid (3)\nEile proovisin pikesevärvide, soola ja küünlaga salli värvida. Välja tuli päris armas. Aga pilti teha ma sellest sallist ei oska. Kohe ei jää see salli muster korralikult näha\nTäna tuulise ilmaga sai toas hoopis üks kilpkonn valmis meisterdatud.\nminuliisu postitused @ 17:36 - Link - kommentaarid (4)\nTere päikeselist teisipäeva\nTäna sai palju aias tehtud. Aga samas valmis ka hommikupoolikul teine automüts. Nüüd vähemalt ei toimu meil enam kaklust\nTeisest mütsist siis ka pildid:\nminuliisu postitused @ 15:23 - Link - kommentaarid (6)\nTere vihmast pühapäeva\nTäna sai valmis üks automüts. Mis meie pereson nii universaalne Kõigile mahub pähe\nSiin siis fotoseeria meie mütsi proovimisest.\nTänud Koffekannule abi eest ja vardamemmele joonise eest. Mida küll kasutasin ainult ridade lugemiseks ja rataste valmistamisel\nminuliisu postitused @ 10:25 - Link - kommentaarid (3)\nNüüd siis lõpuks tervis enam vähem ja sai ka poistega liikuma. Käisin siis triin27 juures võlga tasumas. Nimelt oli tal juba tükk aega tagasi sünnipäev aga mina sinna selle haiguste jada pärast ei saanud. Nüüd siis otsustasin ära käia. Ja lasta tal iseendale sünnipäeva kink teha.\nVõtsin kaasa sallitoorikud ja mikroahju värvid.\nJa sellised need sallis said:\nminuliisu postitused @ 09:29 - Link - kommentaarid (3)\nKullaketrajate foorumis on momendil käsil kevadpaki vahetus.\nMinule tõi täna paki Tartust Lapiliisult.\nMeie pakivahetuses oli seekord sellised\n1. Pakk peab olema seotud kevadega - umbes midagi sellist: roheline, värviline, lilled, linnud, muru, õlu, vaba õhk vms.\n2. Pakki peab kuuluma üks tervislik toiduaine/jook.\n3. Pakis võiks olla midagi õhulist ja kerget. (no ma ei tea - õhupallid, sifoonkangas, tüll, mingi kerge ese.)\n4. Pakis võiks olla miski, mida seostatakse tärkamisega, kasvamisega.\n5. Pakis võib olla 4 eset, millest üks (või mitu ühesugust) on nö tooraine ja üks on söödav.\nNo see pakk oli täiesti minu. Ma kohe istusin ja vaatasin ja vaatasin ja veelkord vaatsin. Ei saanud silmi ära.\nPakis oli: Lillesibulad, hästi kena siidisall- täiesti minu värvides, tervislik tee ja selle kõrvale kaneeliga mesi, lagritsakommid- mmm mu lemmikud, muidukommid, komplekt tööriistu, ajaviitmiseks kumake, Isetegemiseks pärlid.\nTänan südamest Lapiliisut , kes kaardil vidab, et ta ei oska neljani lugeda\nJa muidugi kõik see ka piltides\nminuliisu postitused @ 15:29 - Link - kommentaarid (4)\nminuliisu postitused @ 07:10 - Link - kommentaarid (7)\nMeie mitmest teksapaarist sai tehtud kilpsi. Ainus mis pole teksa on oraanz äär Kasutatud siis 4 värvi teksat. Kahte tavalist ja kahte stretsi. Nüüd siis vaja kiirelt ka teine kilpsi valmis teha sest meil juba väike kaklus kodus, kumb sellega mängida saab\nKilpsi ise siin:\nTänusõnad kuuluvad mimmile lõigete eest.\nJa Killukallile väikese abi eest!\nminuliisu postitused @ 12:06 - Link - kommentaarid (5)\nTäna võin siis öelda, et tehtud. Ärrepitsi küll pole aga kas tuleb ei teagi. Läheb ta tütrele ühikasse voodile ja kuna seal väga ebamäärases mõõdus need voodid siis ka tekk imelikus suuruses.\nTeki mõõtudedeks sai 140cm*220cm\nehk siis 7*11 lappi mõõtudes 20*20cm\nLõnga kohta palju seda läks ei teagi. Kasutatud sai nii lõngajääke kui ostetud juurde Hit-i. Heegelnõelaks oli nr 3.\nÄäre heegeldasin momendil lihtsalt kettsilustega üle. Et kui tuleb tuju pitsi teha on see esimene algus juba tehtud.\nIse jäin rahule ja teki omanik ka.\nAitäh sulle Eria raske , kuid huvitava projekti eest. See oli enda hea proovilepanek.\nminuliisu postitused @ 07:08 - Link - kommentaarid (11)\nTäna sain siis loa panna ka pilt siia pontsost mille tuttava lapsele tegin Tüdruku seljas näeb see ikka palju kenam välja kui poisi fliisi peal\nminuliisu postitused @ 14:56 - Link - kommentaarid (6)\nTäna sai valmis üks väike pitslinik. Siin ta veel viimistlemata.\nKootud nr2 varrastega\nminuliisu postitused @ 06:51 - Link - kommentaarid (1)\nTäna sai siis veidike kätt proovitud pärlitega. Valmis sai 2 käevõru, minu oma siis see valge ja lõheroosakirju. Tüdruku oma valge.\nminuliisu postitused @ 16:44 - Link - kommentaarid (3)


Kui nüüd püüda oma raamatukogumises mustreid tuvastada, siis olgu esmalt öeldud, et raamatute ostmine ei ole minu joaks enamasti planeeritud ja teadlik, vaid mingist hetke huvist tulenev käitumine. Näiteks mõne särava õppejõu mõjul raamatu hankimine – gümnaasiumis tuli vist kõigil meie klassist minna otsima Mircea Eliade "Jaaniöö" nimelist teost, kui Indrek Vaino sellele oma unustamatutes filosoofiatundides korduvalt viitas, ja varem oli ehk taoline kooliaja hitt-teos Jostein Gaarderi "Sofie maailm".\nÜlikooli ajal, mil eelkõige kunstiraamatute arvelt toas ruumi vähemaks jäi, tekkis väiksesse kogusse ka täiesti uusi sektsioone, näiteks legendaarsete Tõnu Lehtsaare loengute ajel on minu riiulis teosed nagu Viktor E. Frankli "Mõttetahe. Valitud ettekanded logoteraapiast" ja Paul Tillichi "Religioossed kõned" või Tõnu Lehtsaare enese "Suhtlemiskonflikti psühholoogia". Loengukursus "Surija hingehoid" viis selleni, et mõnda aega ei saanud ma raamatupoes mööda minna ühestki teosest, mis surmast kõneles.\nKuid raamatupoodi sattumine võib viia päris suurte rahaliste kadudeni, juhul kui muidugi on, mida kaotada. Viimati juhtus nii sügisel Berliinis Walther König raamatu- ja muusikapoes, kust hankisin peaaegu täieliku Laurie Andersoni diskograafia ning RoseLee Goldbergi kirjutatud monograafia ("Laurie Anderson"). Lisaks oli tol hetkel (või on senini) erihuviks kunsti õpetamise võimalikkus, uhkusega sain riiulisse Brad Buckley' ja John Conomose toimetatud "Rethinking Contemporary Art School" ja Steven Henry Madoffi "Art School: (Propositions for the 21st Century)". Peale seda püüan oma nina mitte raamatupoodi pista, et raamatuomamishimu muud elu väga hapuks ei muudaks.\nPeale mõnd eriti mõjuvat näitusekülastust on raske lahkuda kataloogita. Nii jõudis minu riiulisse üks viimaseid pärle – TATE Modernis nähtud Belgia-Mehhiko kunstniku Francis Alÿsi retrospektiivi "A Story of Deception" põhjalik ja rohke pildimaterjaliga kataloog. Või Viinis Mumokis veel tänagi avatud näituse "Hyper Real" kataloog, mis saab üsna kindlalt raskeima raamatu tiitli sõna otseses mõttes (turisti märkus).\nIlukirjanduslikke teosed on minu raamatute hulgas kahetsusväärselt vähe. Ülikoolis juhtub ikka see, et voodi kõrval seisavad pigem virnas erialased lektüürid. Õnneks leidub ka selliseid häid vahepealseid teoseid, üks parimaid näiteid on Ruth Brandoni "Sürreaalsed elud". Kesiselt leidub ka luuleraamatuid, kuigi luuletuste lugemine tekitab kõvasti vähem frustratsiooni – enamasti ei pea ju aja puuduse tõttu küll ühtegi pooleli jätma. Viimati lisandus Maarja Kangro "Heureka". Meeldiv on, et võrdlemisi sageli tuuakse mõni luulekogu kingituseks. Üks kurioossemaid kinkimisi aga oli Matti Moguchi luulekogu "Mina – metsikum mehike", mis oli literaadi enese poolt mu esimese isikunäituse ajal Tartus galeriisse jäetud koos pihtimustega armastusest minu kursusekaaslase vastu. Luulekogu sai korduvalt loetud.\nRiiulist võib mõni eriti pika ninaga uurija leida ka rubriikide vastandipaari. Kusagil kasti peidetuna on raamatud tervislikust toitumisest ja kaalu langetamisest, enesekindlal kohal asetsevad seevastu "Riot Grrrl – revolution girl style now", Luce Irigary "An Ethics of sexual difference", Steve Wall "Wisdom's Daughters" või Barbi Pilvre "Formaat", Julia Kristeva "Jälestuse jõud" jne.\nHetkel kannan oma iganädalastel Eesti linnade vahelistel sõitudel kaasas nö öökapiraamatuna Paula Marincola "What Makes a Great Exhibition" ja RoseLee Goldbergi "Performance – live art from the 60s", mis viib mõtted audioraamatuteni – reisikott saaks kergem küll.\nvideokunstnik ja keraamik.\nVaata ka: www.laurapold.com\nFoto: Rivo Järvsoo


\tKUIDAS ÖELDA COLE JA DYLAN SPROUSE PEALE - MUUSIKA\nKas avastate Sprouse'i kaksikuid hilises elus? Tunnistada on okei. Suure tõenäosusega olid te vähemalt ebamääraselt tuttavad Dylan ja Cole oma Disney Channel iidsete iidsete päevade ajal, kui neil olid blondid tipphetked ja mängisid pealkirjaga tegelasi Zachi ja Cody sviitelu ja selle spinoff Sviit Life on Deck, ja on nüüd veidi segaduses. Mõlemad vennad läksid pausi, kui Süitelu pakitud 2011. aastal, kuid viimase paari aasta jooksul on nad kättemaksuga naasnud ekraanide ja kuulujutute veergudele, sepistades kaks täiesti uut identiteeti. Sprouses on saavutanud selle raskesti hoomatava Instagrami taseme kuulsuse, kus üle 30-aastastel pole aimugi, kes nad on, kuid väikesed õed kogu riigis on kinnisideeks. Nad on äkki ja vaatamata pika ajaloo halbadele juuksevalikutele on lahedad.\nSeotud | Cole Sprouse'iga luksuse äärel\nAga kumb on kumb? Üks omab väheseid, üks tegutseb Netflixis, kuid tänu sellele, et kaksikud on identsed, näevad Dylan ja Cole täpselt samasugused välja. Mis muudab nende isikupära kinnitamise ja näitlemiskrediidi pisut keeruliseks. Ära kunagi karda! Allpool lõplik juhend kahekümneaastaste Ameerika kõige mõjukamate kaksikute - nende - eristamiseks trükiväline elulugu kahjuks maksab Amazonil 176,98 dollarit, nii et see artikkel on järgmine parim asi.\nCole (L) ja Dylan (R) 2011. aastal\nKaksikud Sprouse on 26-aastased, mõlemad sündisid Itaalias 4. augustil 1992. Nende vanemad olid tol ajal Toscanas ilmselt inglise keele juhendajad, mis kõlab idülliliselt. Nad panid oma poegadele nimeks Nat King Cole ja Dylan Thomas, mis on uskumatu - mulle oleks väga meeldiv nende inimestega kohtuda. Dylan on 15 minutit vanem. Pere kolis Lõuna-Californiasse tagasi neli kuud pärast kaksikute sündi.\nNagu Mary Kate ja Ashley võivad tunnistada, on armsad noored identsed kaksikud Hollywoodi vara, kus lapstöötajate seadused takistavad ühel lapsel rohkem kui kolm tundi päevas filmimist. Cole ja Dylan - või vist nende luulearmastajad vanemad - kasutasid varsti kaksikut lünka ära. Nad lõid ühise rolli Patrick Kelly rollis ABC sarjas Armu tule all, ja 1999. aastal debüteerisid nad mängufilmis Adam Sandleri tegelase poja rollis Suur issi - Cole oli ühes stseenis vähem kui Dylan. Aga siis Cole ( mitte Dylan) mängis Rossi pojana Sõbrad . Tal oli a purustama Jennifer Aniston !\nDylan ja Cole valiti sisse Zachi ja Cody sviitelu Dylan oli Zack, Cole oli Cody. Disney Channel'i ametiaja jooksul teenisid nad episoodi kohta 40 000 dollarit, pluss riided ja kaubad. Nad olid ühel hetkel hinnanguliselt need maailma jõukamad kaksikud . Ehk otsides normaalsemat elu, registreerusid mõlemad vennad 2011. aastal NYU Gallatini kooli, kus Cole õppis arheoloogiat ja Dylan mängudisaini. Tudengina Dylan töötas lühidalt restorani peremehena , 'viis proovida uut kogemust, töötades mõnevõrra allpool harjumuspäraseid vahendeid, samuti võimalus suhelda ja kodust välja saada'. Samuti kommenteeris ta mitut Super Smash Bros turniirid. Cole ja Dylan lõpetasid mõlemad 2015. aastal.\nSiin lähevad nende teed lahku. Mõlemad vennad tuhmusid avalikkuse silmist peaaegu täielikult, kuni Cole ilmus suhtelisest ebakindlusest mängima Riverdale 's Jughead Jones aastal 2017. Välja arvatud Cole'i lühike roll teemal Sõbrad, see oli esimene kord, kui vennad polnud mingit rolli jaganud. Kuid Dylan tundub selles korras olevat! Ta peab mõistatuslik kohalolek sotsiaalmeedias , omab Williamsburgis söögikohta ja mängis a Camila Cabello muusikavideo .\nannab märku, et keegi on vägivaldses suhtes\nDylan (L) ja Cole (R) 2010. aastal\nOkei! See on oluline natuke. Olen kindlaks teinud, et Sprouse'i kaksikute füüsiliseks eristamiseks on kolm lihtsat viisi - nende näokuju (Dylani oma on veidi ümaram), pikkus (Cole on veidi kõrgem) ja juuksevärvid. Varem on nad mõlemad tõeliselt koledaid blonde hobusesabasid raputanud, kuid praegu on Cole'il tumepruunid emo juuksed (sest tegelane, keda ta mängib on imelik, kui te pole seda märganud ), samal ajal kui Dylanil on eeldatavasti tema loomulik helepruun varjund. Vaadake nende viimast avalikku esinemist koos:\nDylan (L) ja Cole (R) selle kuu alguses\nSee on keerulisem, kui te siiski ei vaata kõrvuti asetsevat võrdlust. Soolopiltide jaoks on meeles pidada paar nippi. Dylanil on kaela vasakul küljel kaks frekki, Cole'il aga paremal kaks - aitäh see fännide tehtud montaaživideo , mis on seatud Michael Buble laulule, et ta aitas mul seda välja mõelda. Neil on ka erinevad ilumärgid: Dylanil on mool huule kohal, Cole'il on see lõual.\nLili Reinhart (L) ja Cole Sprouse (R) selle kuu alguses\nIlmselt on Cole Sprouse'i kohta esimene asi, mida ta peab teadma, et ta kohtub ekraanil kuvatud armuhuviga Lili Reinhart - Betty oma Jugheadiga. Tundub, et nad on koos õnnelikud! Lilil on avalikult kinnitatud et ta naudib Cole'iga seksimist ja nad naudivad oma Instagrami võrkudesse üksteise armsate fotode postitamist.\nKa Dylan tegeleb suure profiiliga romantikaga - modell Barbara Palviniga. Nad on poseerinud sõbrapäevaks IN kate ja kõik.\nSamuti käis Dylan 11-aastaselt ükskord 24 tundi kaastäht Miley Cyrusega. 'Ma kohtusin tema võtteplatsil, ma usun, ja me käisime kohtamas ning siis kõndis Nick Jonas mööda ja see oli läbi,' sõnas ta a jooksul selgitatud Jimmy Kimmel välimus. Mis oleks võinud olla.\nIsiksused ja huvid\nCole (L) ja Dylan (R) 2001. aastal\nNagu vihjab nende Toskaana päritolu, kasvatatakse mõlemat Sprouse'i kaksikut nende huvides. Cole on tubli fotograaf ja osalenud mitmel arheoloogilisel kaevamisel. Kunagi paljastas ta Bulgaarias Dionysose maski? Cole'il on ka luuletuse hõng - tema kord selle kirjutanud ood oma emale: 'Ma armastan sind, ema, sa oled parim / Sa oled parem kui kõik ülejäänud / Ja kui keegi meid kunagi lahutab / ma torgiksin neid korduvalt südamesse.'\nSamal ajal on Dylan, kes nimetab end oma Instagrami eluloos 'tuksuva S inimversiooniks', videomängude obsessiiv ja õllemeister omaenda hipsterite juures . Tema rääkinud PABER eelmisel aastal, kui talle meeldib, kui ta on protsessiga praktiline, segu valmistamine, mõla kasutamine - see kraam võib teistele inimestele tunduda glamuurne, aga ma olen seda armastanud. Ta eelistab tegutseda telerite asemel filmirollides ja seda ainult näinud ühte osa Riverdale .\nDylani ja Cole'i oluliste isiksuse erinevuste tõeliseks mõistmiseks ärge vaadake kaugemale kui kaksikute avaldatud autobiograafilised avaldused nüüdseks kadunud ametlik veebisait aastal 2008. Siin on Dylan:\n' Olen sündinud 15 minutit enne Cole'i ja kasutan seda siiani enda kasuks - hahaha. Mulle meeldib surfata, lumelauaga sõita, videomänge mängida, koeraga Bubba jalutada, näitlemist ja peaaegu kõike muud, mida on tore teha. Ma pole kindel, kas soovite kuulda naljakat lugu Cole'ist ja minust, aga siin on ikkagi üks. Ühel hommikul istutas meie kool uusi puid. Mängisin nende peal, kui meie direktor käskis meie koolis kõigil seda mitte teha. Murdsin puult jäseme ja ütlesin, et Cole tegi seda. Järgmisel hommikul, kui kõik lapsed istusid, teatasid nad tema nime ja ta sattus tõeliselt suurtesse raskustesse. Lasin tal korraks süü enda kanda võtta, kuid siis ütlesin direktorile, et see olen tõesti mina. Niisiis, mind peksti pulgaga. Tegin nalja!!!'\n'Ma sündisin Itaalias Arezzos - 15 minutit pärast Dylani - väikeses haiglas nimega Clinica Tanganeli. Meie sünnitas ämmaemand Senora Maggie, kes oli Teisest maailmasõjast alates vähemalt pool linna käsitsi sünnitanud. Ma armastan loomi. Ma tegelen tõesti superkangelastega. Ma armastan lumelauaga sõitmist. Olen väga väljaminev. Olen tavaliselt pidude hitt. Mulle meeldib rokkmuusika. Mulle meeldib tüdrukutel naljakas isiksus, mitte hull fänn. Mulle meeldib tüdruk, kes on maalähedane ja ei vaevu millegi üle - mitte selline tüdruk, kes on nii mures oma väljanägemise pärast, et peab naela meikima! '\nkuidas alla laadida lugusid myspace'ist\nasju, mida öelda, et žüriikohustusest vabaneda


Kas teie igapäevaelus esineb kuulmislangust? | Kuuldeaparaatide tarnija\nKas teil on igapäevaelus kuulmislangust?\nEsiteks seetõttu, et nad elavad helita maailmas, on kurtide südamed sageli üksildased ja nende psühholoogia on enamasti alaväärtuslik. Seetõttu peame patsiendile kõige lähedasema inimesena nende eest hästi hoolitsema. Suhtle vaimuhaigetega, lase kurtidel õnnelikult tervislikult kasvada.\nMillised on sümptomid enne kurtust? Mõned inimesed ärkavad hommikul ja on endiselt emotsionaalsed ja ärevad. Nad tunnevad, et nende kuulmine on järsku langenud. Nende kõrvad on täis paistetust ja ummistusi, justkui oleksid nad asjad kinni pannud. Seda nähtust nimetatakse meditsiiniliseksÄkiline kurtusÄkiline kurtus on tõsine sensineuraalne kurtus, mis ilmneb hetkega. Algusaeg on tavaliselt24Mõne tunni jooksul saavutas kurtus haripunkti. Mõned kurtuse põhjused on selged ja hõlpsasti tuvastatavad, näiteks plahvatuslik kurtus, traumeeriv kurtus,Äkiline kurtusOota. Mõned kurtused, näiteks vananev kurtus, on aeglased ja raskesti tuvastatavad. Järgmised küsimused tähendavad sageli, et see võib juhtudaKuulmiskaotus:\nVähesed patsiendid väidavad, et nad ei kuule heli. Enamasti kurdavad nad, et kuulevad, aga ei kuule. Nn kuuldamatu heli on juba märk kurtusest.\n1. Tinnitus ja pearinglus on sageli kurtuse eelkäijad. Kui peapööritus, tinnitus või tinnitus on märkimisväärselt halvem, peaksite oma kuulmisoleku kontrollimiseks kaaluma viivitamatult meditsiinilise abi otsimist.\n2. Mõned varase kurtusega patsiendid kogevad esmalt muutusi kuulmises. Näiteks pole kerge veeta natuke aega üksteise vestlusi kuulates; tavaliselt te ei märka, et teised teid tervitavad; teine näide on see, et lugedes või kirjutades on raske teiste sõnu kuulda.\n4Näost näkku vestlus, varajased kurdid patsiendid sageli segavad või paluvad teisel korrata; helistades paluge sageli teisel poolel helitugevust suurendada; ja igal ajal suureneb nende enda maht sageli alateadlikult; dialoog teiste vahel, isegi käe-jala juures Seda on sageli ka keeruline teada; lisaks räägivad mõned enneaegsetest kurtidest imikutest sagedamini meestega kui naistega, teised on aga vastupidi.\nMillised on halvatud patsientide sümptomid?\n1. Tinnitus ja peapööritus: tinnitus ja peapööritus on tavaliselt kurtuse kõige ilmsemad nähud. Kui peapööritus, tinnitus või tinnitus on märkimisväärselt halvem, peaksite oma kuulmisoleku kontrollimiseks kaaluma viivitamatult meditsiinilise abi otsimist.\nKuulmislangus: vähesed patsiendid väidavad end pimedaks. Enamasti kurdavad nad, et nad ei kuule. Niinimetatud ebaselge kuulmine on tegelikult kuulmislangus ja see on ka väga oluline kurtusignaal.\nkolm. Katkestamine või korduv kordamine: näost näkku vestluses katkestatakse varajase kurdiga patsiendid sageli või palutakse seda korrata. Helistajatel palutakse sageli oma häält tõsta. Kui nad räägivad, suureneb teadvusel sageli nende enda hääl. Neil on sageli raske kuulata teiste omavahelisi vestlusi, isegi kui nad on üksteisele väga lähedal. Lisaks räägivad mõned varajase kurdiga patsiendid meestega tõenäolisemalt kui naised, teised on vastupidised.\n4. Tähelepanu: mõned varakurted patsiendid kogevad esmalt muutusi kuulmises. Näiteks pole lihtne keskenduda üksteise vestluse kuulamisele pikka aega. Tavaliselt ei märka, et keegi sind tervitab. Näiteks lugedes või kirjutades on raske kuulda teiste sõnu jne.\n5Heli muutub üha valjemaks: Mõned inimesed võivad ilmselgelt tunda, et heli pole piisavalt suur, seetõttu pange vastuvõtmise helitugevuse suurendamiseks sageli käed kõrvade taha. Telerit vaadates või raadiot kuulates peate tavaliselt helitugevust suurendama.\nJuhtiv kurtus: Kurtus on põhjustatud väliskõrva kahjustustest ja heli edastamise protsessist. Kurtuse levinumateks põhjusteks on väliskõrva jälgimine, võõrkeha, põletik, kaasasündinud aurikli atresia, äge ja krooniline suppuratiivne keskkõrvapõletik, äge ja krooniline mitte-suppuratiivne keskkõrvapõletik, kaasasündinud väärarengud, kasvajad, vesikulaarne typananitis ja varajane kõrvaskleroos...\n7. Sensorineuraalne kuulmislangus: südamekeha spiraalorgani häired ei saa muuta närvi närviks või närviks ja keskteeks, närvi ei saa põnevil edasi anda; või ajukoore keskmist kahjustust ei saa jagada kahte keelde, nimelt sensorineuraalseks kuulmislanguseks. Nagu näiteks Meniere'i tõbi, ototoksilisus, kadunud, müra kahjustused, akustiline neuroom. Sisekõrva kruvikahjustuse põhjustatud kurtus(Samuti võib selle kokku võtta kui sisekõrva kuulmislanguse, mis on põhjustatud sisekõrva, väliste lümfisõlmede ja keldrimembraani patoloogilistest muutustest. Närvijuhi raja patoloogilistest muutustest põhjustatud kurtust nimetatakse närviharuks.\n8Segatud röga: nii helil kui ka sensoorsel mehhanismil on kahjustusi. Nagu pikaajaline krooniline suppuratiivne keskkõrvapõletik, kaugelearenenud kõrvaskleroos, röga puhumine ja nii edasi.\nLink:Kas teil on igapäevaelus kuulmislangust?\nREF: Kuulmisvahendid, ITE kuuldeaparaadid, Kuulmise kaotus


Mis on sõprus:\nSõprus on üksikisikute afektiivne suhe . See on suhted, mis inimestel on kiindumus ja kiindumus teise vastu, kellel on lojaalsuse, kaitse tunne jne.\nSõprus võib olla meeste ja naiste, õdede-vendade, poiste, meeste, sugulaste, erinevate sidemetega inimestega. See on intiimsuse vabatahtlik sotsiaalne suhe. Mõned sõpruse tunnete alused on kiindumuse, vastastikuse abi, mõistmise ja usalduse vastastikkus.\nSõprus võib olla mitu päritolu, näiteks keskkond, kus inimesed elavad, näiteks töö, kolledž, kolledž, sõbrad, kuid see võib tekkida ka juhuslikult. Mõned sõbrad isegi nimetatakse parimateks sõpradeks, sest nad peavad ennast rohkem kui sõpru, südame venda.\nSõprus ei pea juhtuma täpselt samade inimestega, kellel on samad meeldivad ja meeldivad, ning mõnel juhul ühendab nad just neid. Sõprus on funktsioonide lisamine, nende ideede, elu hetkede, teabe või lihtsalt hetki ja tundeid jagava isikuga.\nMõned sõbralikkusega seotud väärtused, hoiakud ja käitumised võivad erineda vastavalt ühiskonnale või konkreetsele ajahetkele.\nSõprus on inimeste elus nii tähtis, et on loodud konkreetne päev, et austada suhteid. Sõpruspäeva või sõbra päeva tähistatakse 20. juulil ja kuupäeva lõi argentiinlane, alates mehe saabumisest kuule, 20. juulil 1969. Argentiina otsustas saata kirju erinevatele riikidele Sõbrapäeva loomiseks, sest ta uskus, et kuu saabumine oli märk sellest, et mehed peaksid ühinema.\nTõeline sõprus peetakse sageli utoopiliseks. Mis globaliseerunud maailmas, kui inimesed saavad oma huvide eest sõpruse ja mõned inimesed mõtlevad rohkem ise kui oma sõber, kahjustades suhet.\nKui on tõeline sõprus, siis mõned inimesed nimetavad seda "parimat sõpra", kes võib olla keegi parem kui sõber, lojaalsuse, sõpruse, tähelepanu, kiindumuse ja kiindumuse tase on palju suurem ning need on tavaliselt alati koos, olles usaldusisikud ja kaasosalised. Parima sõbra nomenklatuuri kasutavad kõige sagedamini naised, kuid mõlemal soost on oma parimad sõbrad, mis on need, mida üksikisik viib kogu elu ja on alati kohal.\nVärviline sõprus on suhe, mis toimub meeste ja naiste ning sama soo inimeste vahel. Värvikas sõprus on selline, kus suuremat kaasatust säilitatakse kui sõprust ja kiindumust, see on armastav ja seksuaalne suhe, kus asjaosalised jäävad sõpradeks, kuid omavad suuremat, intiimsemat ja intensiivsemat kontakti.\nPaljudel juhtudel võib värvikas sõprus areneda armastavaks suhteks ja saada poiss, peigmees ja isegi abikaasaks.


Eesti: Ringkonnakohus jättis Reiljani, Pärna ja Silla süüdi ERR - Estonian World Review\nEesti: Ringkonnakohus jättis Reiljani, Pärna ja Silla süüdi ERR\nTallinna ringkonnakohus jättis täna endise keskkonnaministri, Rahvaliidu eksjuhi ja riigikogu liikme Villu Reiljani süüdi advokaat Tarmo Silla vahendusel ärimees Aivo Pärnalt 1,5 miljoni krooni suuruse pistise küsimises.\nKohus ei rahuldanud vandeadvokaatide Aivar Pilve, Üllar Talviste ja Maria Mägi kaebusi nende kaitsealuste õigeksmõistmiseks, ütles kohtusekretär ERR-i uudisteportaalile.\nKuna ringkonnakohus advokaatide kaebusi ei rahuldanud, siis jäi jõusse Reiljanile (56) suures ulatuses pistise nõudmise eest määratud tingimisi kahe aasta ja kolme kuu pikkune vangistus kolmeaastase katseajaga, Sillale (34) pistise vahendamise eest määratud rahaline karistus 102 870 krooni ning Pärnale (41) pistise lubamise eest määratud rahaline karistuse 143 440 krooni.\nAdvokaadid kinnitasid ERR-i uudisteportaalile, et vaidlustavad tänase ringkonnakohtu otsuse kindlasti 30 päeva jooksul riigikohtus ning taotlevad seal Reiljani, Silla ja Pärna õigeksmõistmist nende süü tõendamatuse tõttu.\nRiigiprokurör Triin Bergmann ütles ERR-i uudisteportaalile, et ringkonnakohtu otsus näitab üheselt, et uurimine ja esitatud süüdistus ei olnud poliitilise iseloomuga.\nReiljani kaitsja vandeadvokaat Aivar Pilv ütles ERR-i uudisteportaalile, et ringkonnakohtu otsuses toodud motiivid on pealiskaudsed ja ümmargused. "Ootasin ringkonnakohtult õiguslike põhistuste osas põhjalikku analüüsi, kuid seda siin minu suureks kurvastuseks ei ole," nentis Pilv.\nPilve sõnul puudutavad ringkonnakohtu otsuse sisulised motiivid peamiselt Silda ja Pärna, mitte Reiljanit. "Kaebuses toodud asjaolude ja motiivide kohta ringkonnakohus advokaadile ei vasta ning eirab sellega kohtuotsusele seatud nõudeid," ütles Pilv.\nAivo Pärn ütles ERR-i uudisteportaalile, et tänane ringkonnakohtu otsus ei ole kindlasti õiglane. "Midagi sellist nagu süüdistuses väidetakse ei ole toimunud," kinnitas Pärn. "Kohtupidamine peab käima tõendite alusel, mitte põhinema prokuratuuri oletustel," märkis Pärn.\nPärna sõnul on kohtule ja prokuratuurile oluline vaid, kuidas nad väljapoole - üldsuse ja ajakirjanduse silmis paistavad. "Tegelikult peaksid nad keskenduma õiglasele õigusemõistmisele," ütles Pärn.\nHarju maakohtu kohtunik Märt Toming langetas Reiljani, Pärna ja Silla suhtes süüdimõistva otsuse 19. mail. Kuigi kohus mõistis süüdistatavatele mõnevõrra leebemad karistused, kui nõudis kohtuvaidluses neile riigiprokurör Triin Bergmann, siis prokuratuur otsust ringkonnakohtusse edasi ei kaevanud.


Sup jooga - Uus väljakutse kehale, meelele ja hingele!\nSup jooga – Avasta uus väljakutse ja leia keha, meele ja hinge tasakaal lainetel loksudes.\nSõnad „ekstreemne“ ja „jooga“ ei kuulu tavaliselt kokku, ent just see sõnapaar sobib imehästi kirjeldama SUP-joogat.\nSUP (Stand Up Paddling) ehk püstijalaaerutamine ehk aerusurf on maailmas nobedalt tuntuse saavutanud laineid lööv vabaõhutegevus, kus inimene seisab SUP-laual püsti ning liigub aerutamise abil vees edasi.\nSelle uue võimaluse näol on tegemist Ashtanga joogast inspireeritud praktikaga, mida nauditakse SUP-laual kaunil veekogul koos teiste harrastajatega praktiseerides. SUP-jooga on äärmiselt lõõgastav, mitmekülgne ja lõbus elamus – tõeliselt nauditav kogemus!\nSUP-jooga esitab Sinu kehale tavatu väljakutse! Tavaline joogagi paneb proovile harrastaja tasakaaluvõime, kehatunnetuse, lihasjõu ja painduvuse. SUP-laual praktiseerimine on seda suurem ja põnevam väljakutse! SUP-joogaga treenid kõiki suuri ja väiksemaid lihasgruppe ning lisaks veel äärmiselt olulisi keha süvalihaseid, mis muidu väärilise tähelepanuta võivad jääda. See on imehea trenn! Ning mis kõige parem – tegemist on ääretult nauditava ja lõõgastava treeninguga!\nSellegipoolest ei tasu SUP-joogat peljata – nagu tavalises joogaski, pakutakse ka SUP-joogas keerulistele asenditele algajate jaoks välja lihtsamad alternatiivid. Jooga on kõigile võimetekohane, seega positiivseid emotsioone saama on oodatud nii algajad kui ka edasijõudnud!\nTegemist on lisaks füüsilisele elamusele ka meelelise ja hingelise elamusega. SUP-joogas kogeb harrastaja oma ümbrust vahetult. Ta on „siin“ ja „praegu“ ja tema mõtted hoiduvad uitamast, sest SUP-laual joogaasendites püsimine nõuab jäägitut tähelepanu. Sedavõrra intensiivsem on ka joogakogemus!\nHarrastaja ei ole teadlik mitte ainult oma kehast ja hingamisest, vaid ka ümbritsevast. Lainete korrapärane loksumine SUP-laua all kõlab rahustavalt, lausa meditatiivselt, nende tekitatud võbelus stimuleerib süvalihaseid, millest varem teadlikki ei olnud, päikesepaiste soojendab nahka, värskendav tuul puhastab meeled.. kõrvalt kostuv sulpsatus ja üllatunud naerupahvak panevad kihistama. Naerda on hea, ent üheskoos naerda on paremgi! Joogagrupis tekkiv dünaamika, SUP-jooga uudsus ja intensiivsus annavad voli vahetule suhtlusele. Ettetulevad vettesulpsatused lähendavaid inimesi ja tõstavad tuju. Tegemist on tõeliselt ainulaadse joogaga, mida hiljem meenutades suunurgad kõrvadeni tõusevad ja näoilme elavdub!\nPilet sisaldab: SUP-jooga-treenerit, algkoolitust, SUP-varustust ning ülimõnusat trenni\nRiietus: Ilmale vastavad trenniriided, võta kaasa vahetuskomplekt\nTule ja proovi, kuidas tasakaal lainete loksumisega ühildub!


Korvpallinaiskond võõrustab laupäeval Valgevenet | Õhtuleht\nKorvpallinaiskond võõrustab laupäeval Valgevenet\nToimetas Ville Arike, 15. november 2018, 16:53\nEesti koondislased Rosemary Rits (vasakult), Mailis Pokk ja Janeli Lilleallik.Foto: Imre Klaasen / Eesti Korvpalliliit\nEesti naiste korvpallikoondis kohtub Euroopa meistrivõistluste valikmängus laupäeval Valgevene naiskonnaga. Vaatamata Maaja Bratka ja Merike Andersoni eemalejäämisele on naiskond optimistlikult meelestatud.\nKoondise kapten, Prantsusmaa klubi Landes Basketi mängija Mailis Pokk usub, et laupäeval kell 17 tehnikaülikooli spordihoones algav mäng tähendab kogu naiskonnale väljakutset. "Kindlasti läheme koduväljakul aastale võidukat punkti panema. Et kaks meie põhimängijat on vigastusega väljas, kujutab see mäng meie kõigi jaoks proovikivi. Suur roll on taas kord noortel, kes saavad hea võimaluse enda tõestamiseks," rääkis Pokk korvpalliliidu pressiteate vahendusel.\nVõtmekohaks on tema hinnangul mängujoonisest kinnipidamine ja agressiivsus. "Eelmises mängus tulid valgevenelannad väga agressiivselt peale ja me polnud selleks valmis. Peame alustama ise jõulisemalt. Kiirus ja nahaalsus on meie trumbid," analüüsis Pokk.\nOktoobrikuu Eesti-Läti ühisliiga parimaks mängijaks valitud Annika Köster on valikmängu eel põnevil: "Eesti-Läti liigas oleme Tallinna Ülikooliga sel hooajal mänginud valdavalt noorte võistkondade vastu. Laupäevane vastane Valgevene on hoopis teisest klassist. Nad käisid ikkagi Rio olümpial. Ootan põnevusega, kuidas nende kahemeetriste naiste vastu hakkama saan. Oleme valmis ja läheme lahingut andma!"\nKoos Türgi, Poola ja Valgevenega tugevasse B-alagruppi kuuluv Eesti on senised neli kohtumist lõpetanud kaotusega. Valgevene asub kolme võidu ja ühe kaotusega hetkel Türgi järel teisel positsioonil. Alla on nad vandunud vaid alagrupi liidrile.\nEsimeses omavahelises mängus said valgevenelannad koduväljakul Eesti naiskonnast jagu 80:63. Kogenud Anderson oli toona eestlannade edukaim 22 punktiga.\nKodumängule järgneb 21. novembril võõrsil kohtumine Poolaga naiskonnaga, kellele jäädi koduväljakul alla 68:87.


Kaalulanguse dunaamika. Kaalulangus raseduse ajal: 1., 2. ja 3. trimestril - Ravi\nSeda kõike tasub aga pisikese mehe sünd, keda sa üheksa kuud oma südame all kandsid. Järgmisest videost leiate olulisi fakte raseduse ajal kehakaalu kohta.. See viib sageli selleni, et nad hakkavad sööma rasvaseid ja praetud toite. Kindlat stsenaariumi ei ole kaalu langemisel kunagi ja konkreetset retsepti ei saa mitte kellelegi anda. See on omamoodi keha kaitsev ja ettevalmistav reaktsioon.\nJuba lapsepõlvest alates näitas tulevane toitumisspetsialist suurt huvi meditsiini vastu ja otsustavat rolli mängis kirurg-isa näide, kes patenteeris oma meetodi sapipõie eemaldamiseks.\nSeejärel õpib ta kuni Just selles valdkonnas puutus ta kokku traditsioonilise meditsiini madala efektiivsusega ja soovis olukorda muuta.\nSamal ajal läbib ta Pekingi Hiina traditsioonilise meditsiini akadeemia rahvusvahelise sertifikaadi. Seejärel kuulab ta kursust "Elektropunktuurse diagnostika alused". Ta õppis nii palju, et kõik negatiivsed arvustused dr Mukhina kliiniku "Origitei" kohta, milles toitumisspetsialisti süüdistatakse ebapädevuses, ei ole usaldusväärsed.\nMiks kaal on väärt: platoo efekt\nMariyat on haritud ja kõrge kvalifikatsiooniga spetsialist. Ja asjaolu, et Lõppude lõpuks on see täiesti erinev vestlus, mis puudutab massispordi propageerimist ja arendamist.\nKuidas kehakaal tegelikult langeb?\nMeditsiinilist probleemi saab täpselt kindlaks teha alles pärast diagnoosimist.\nIlusad olendid muudavad pilte ja stiili, katsetavad oma välimust ja kogevad kustumatut soovi kaalust alla võtta. Mõne jaoks on see probleem tõeliselt terav, teised unistavad vaid paarist kilogrammist vabanemisest. Toitumisspetsialist Mariyat Mukhina on pikka aega tuntud lisakilode vastu võitlemise valdkonnas. Tema "Uuenduslik salenemisprogramm" on selles kosmeetoloogia valdkonnas juba muutunud metoodiliseks juhendiks.\nLisaks arsti visuaalsele uuringule tuleb läbi viia seedetrakti ja kilpnäärme ultraheli, fluorograafia, gastroskoopia, uriini, vere ja väljaheidete test hormoonide, parasiitide, leukotsüütide ja muude riskifaktorite osas. Alles pärast neid meetmeid määratakse teile õige ja kvalifitseeritud ravi. Iiveldus ja kaalulangus Kas kaal langeb dramaatiliselt ja samal ajal on tung oksendamise järele ning iiveldus ei kao ka pärast ravimite kasutamist?\nSellel võib olla mitu põhjust ja kõik need on seotud võimalike haiguste ilmingutega.\nRasedus koos kaasuva toksikoosiga. Raseduse esimesel trimestril on tulevastel emadel sageli iiveldus, nende kehakaal väheneb, söögiisu kaob ja täheldatakse keha üldist nõrkust. See füsioloogiline protsess on toksikoosi tagajärg ja see peaks toimuma rasedusnädalaks.\nKui murettekitavad sümptomid ei kao, tuleb tungivalt kaalulanguse dunaamika viia keha seisundi terviklik diagnoos. Addisoni sündroom hüpokortitsism. Neerupealise koore puudulikkuse korral koos teiste sümptomitega väheneb peaaegu alati oluliselt patsiendi kehakaal, kellel tekib regulaarne iiveldus ja oksendamissoov. Kaalulangus ja temperatuur Kiire ja järsk kaalulangus, samuti selle protsessiga kaasnev kõrge temperatuur, näitab tavaliselt selliste haiguste esinemist organismis nagu haavandiline koliit, gastroenteriit või kopsutuberkuloos.\nKaalulanguse jaoks kickboxing\nStressi kaalulangus Pingelised olukorrad, depressioon ja ka mitmesugused neuroloogiad võivad provotseerida nii rasvumist kui ka märkimisväärset dramaatilist kaalukaotust. Mõnel juhul provotseerivad need seisundid anoreksia arengut, eriti kui kaalulanguse dunaamika on põhjustatud tahtlikult kehakaalu vähendamiseks, kutsudes esile pärast sööki oksendamist.\nProbleemi saab kõrvaldada ainult spetsialistide kvalifitseeritud abi abil, kes määravad sobiva uimastiravi, füsioloogilised protseduurid ja soovitavad psühholoogilist abi. Jälgige hoolikalt ja hoolikalt oma tervist, vältige haiguste arengut ja olge alati õnnelikud! Söögiisu puudumise põhjused: miks see kaob ja millist diagnostikat on vaja?\nMõnel juhul kaob soov süüa osaliselt ja lühikeseks ajaks. Asi võib aga täielikult puududa.\nSiis räägitakse anoreksia tekkimisest. Kaotatud söögiisu: põhjused Söögisoovi puudumise põhjused on neuropsühhiaatrilised häired, keha nõrgenenud või valulik seisund. Fakt on see, et toiduvajadust reguleerivad erinevad hormoonid.\nKuid on haigusi, mis häirivad nende ainete koostoimet. Need on söögiisu kaotuse võimalik põhjus. Arstid peavad anoreksiat sellise patoloogilise seisundi kõige silmatorkavamaks näiteks. Haiguse ohvrid keelduvad söömast, viies end täieliku kurnatuseni. Rikutakse mehhanismi kõiki linke, mis kontrollivad söögiisu.\nSellepärast on seda haigust väga raske ravida. Söögiisu kaotamine ei ole alati seotud konkreetse vaevusega. See juhtub, et seda põhjustavad provotseerijad: ebameeldiv või ebasobiv keskkond. Kas teil on kombeks pärast kehva tööpäeva või peretüli hellitada ennast koogitüki või šokolaaditükiga?\nKas te joote kaalulanguse dunaamika magusaid gaseeritud jooke? Ma arvan, et õiged vastused neile küsimustele on ilmsed ja kommentaarid pole siin vajalikud. Kui olete sunnitud tunnistama, et teie elustiil pole kaugeltki tervislik, ärge tehke endale etteheiteid, ärge kannatage kahetsuse käes.\nAndesta endale väikesed nõrkused. Perfektsionism on meie aja nuhtlus. Püüdes olla täiuslik, seadsime endale nii sageli võimatuid eesmärke. Oleme kiiresti pettunud, kui kõik kohe ei õnnestu.\nKommenteeri Kehakaalu langemine on harva lineaarne. Ei ole nii, et hakkate kaalu langetamisega tegelema ja iga päev järjepidevalt midagi väheneb.\nSeetõttu loobume headest ettevõtmistest, lubamata endale vahepealseid kompromissülesandeid. Kuid palju tõhusam, lihtsam ja tulemuslikum on väikeste teostatavate sammudega eesmärgi poole liikuda.\nNii et hea füüsilise vormi saavutamisel panete võib-olla lihtsalt liiga kõrge lati, mis osutus teie jaoks liiga karmiks. Pole midagi valesti.\nOn oluline, et te sellest aru saaksite. Võta aega. Pange endale väikesed, kuid teostatavad ülesanded. Näiteks ärge loobuge magustoidust üldse, vaid võtke lihtsalt tema vastuvõtt hommikul rangelt vastu. Järgmine samm on magusa osa poolitamine. Ja pidustustel võtke alati üks magustoit kahele ja proovige seda ainult maitse nautimiseks, mitte aga pühkige magustoiduplaadilt iga viimast puru.\nSama kehtib ka füüsilise tegevuse kohta. Ära kirjuta kohe rühma aeroobikatundi. Alustage hommikustest või õhtustest väljasõitudest, seejärel minge jooksma. Kui olete valmis, võite minna kaalulanguse dunaamika või joogasse jne. Ainult siis, kui te tõesti ei teinud muljetavaldava aja jooksul "pattu" liigsöömise ja diivanil treenimiseks eraldatud aja raiskamise kaudu, siis võite ühele märgile tardunud kaalu ohutult seostada "platoo" efektiga.\nSeda "platoo" kirjeldab väga selgelt Ameerika autori Marla Scilly raamat, mis on meile tuntud kui tõhusa majapuhastuse süsteemi "fly lady" leiutaja. Maad asuvad treppide vahel. Siin peatume, puhkame ja kogume jõudu, et järgmine marss ületada.\nMe ei näe, kus trepid lõpevad, kuid teame, et finiš on tipus ja praegu peame mõtlema ainult sellele, kuidas järgmisel marsil hakkama saada. Iga samm on üks harjumustestmis moodustavad meie igapäevase rutiini. Panime ühe jala teise ette, nihutame raskust, tõstame teist jalga - järk-järgult muutuvad need väikesed liigutused automaatselt.\nSiis leiame end saidilt - "platoo" - ja tõmbame hinge, kuid see on ainult väike paus.


Kujutlegem, et Tallinna TV olekski aus! - Eesti Päevaleht\nKujutlegem, et Tallinna TV olekski aus!\nTallinna volikogu sotsiaaldemokraatide fraktsiooni liige\nSavisaar TAllinna TV-sFoto: Anna Aurelia Minev\nHiljuti jõudis Euroopa Inimõiguste Kohtusse hagi Läti riigi vastu, mis puudutab kohaliku omavalitsuse kulu ja kirjadega välja antud ajalehti.\nAntud kohtuasja algatas üks regionaalne ajaleht seoses sellega, et Läti kohalikel omavalitsustel on lubatud anda välja enda ajalehti, mis imiteerivad sõltumatut ajakirjandust. Eesti suurim omavalitsus Tallinn mitte ainult ei anna ajalehti välja, vaid peab üleval oma telekanalit ning ostab lisaks programme venekeelselt kanalilt PBK.\nPealinn, Stolitsa, linnaosalehed, Tallinna TV, hommikused saated PBK-s - kõigele sellele kulub aastas tervelt 10 miljonit eurot. Kõik need kulud on jäetud tallinlastest maksumaksjate kanda, sisu tellib aga Keskerakond üksinda.\nKas linnal peaks üldse oma meedia olema?\nNii nagu Lätis, on ka Eestis inimesi, kes toetavad ideed, et taoline meedia tuleks päevapealt kinni panna. Mina nii radikaalsete sammude pooldaja ei ole, sest informatsioon linna elu-olu kohta peaks olema kõigile kättesaadav. Eriti aktuaalsed on täiendavad uudiste- ja infokanalid venekeelsete linnaelanike jaoks, sest tänaseks on paberkandjale jäänud ainult kaks ajalehte - MK-Estonia ja Stolitsa. Küll aga olen kindel selles, et Tallinnas saab ja tuleb meediakulusid oluliselt kärpida. Teine tõsine arutelu keskendugu küsimusele, milline peaks olema linnameedia kvaliteet.\nHOMSES PÄEVALEHES: Tallinn tellib saateid PBK-lt, sest TTV vaadatavus on liiga kehv (120) 07.12.2014\nIRLi poliitik: Savisaare pärand maksab 20 miljonit eurot aastas, tõmmakem sellele vesi peale (158) 16.07.2017\nKui me maksame millegi eest ja mitte vähe, siis me eeldame, et saame oma raha eest kvaliteetset teenust. Tallinna elanikud maksavad igal aastal miljoneid linnameedia eest, mis tähendab, et nad peavad vastutasuks saama ajakirjanduse, mis pakub neile kontrollitud informatsiooni, sisukaid ja tasakaalustatud hinnanguid, erinevad vaateid ja seisukohti, analüütilist materjali jne.\nEnt kui lugeda näiteks viimaseid Stolitsa numbreid, siis kogu lehe poliitiline materjal pärineb Keskerakonnalt või on kirjutatud sellesama erakonna kohta. Tallinna arengule pühendatud mittepoliitilised tekstid pärinevad samuti keskerakondlikelt autoritelt. Lehest ei leia ei poliitiliste oponentide kommentaare ega analüüsivaid kirjutisi, ammugi pole seal kriitilisi artikleid, mis käsitlevad linna puuduseid ja murekohti. Kokkuvõtvalt on tegu väljaandega, mis levitab poliitiliselt kallutatuid uudiseid ja mille tase on kohati väga madal. Ei mingit juttu sellest, et ajakirjandus võiks täita oma traditsioonilist ühiskonna valvekoera rolli.\nKui poliitik saab valimistel rahvalt mandaadi, ei tähenda see automaatselt, et talle peaks olema garanteeritud maksumaksja raha eest enesereklaamimise tribüün. Valituks osutumine ei tähenda, et kõik, mis ta teeb, on hea ja õige. Poliitikud peavad teenima ajakirjanduse tähelepanu oma sisuliste tegudega, mitte olema „pildis" seetõttu, et neil on „juurdepääs" linnaeelarvele. Mõistagi on variant anda ajalehte välja kas partei või isikliku raha eest ja kirjutada seal kõike, mida hing ihaldab.\nParteipropagandast sõltumatuks meediaks\nMida tuleks teha, et maksumaksja rahaga ei peetaks sisuliselt üleval ühe partei häälekandjaid? Teen ettepaneku töötada linnameedia sõltumatuse tagamiseks välja regulatsioon, mis puudutab nii meedia juhtimist kui ka sisu ja selle edastamist. Linnameedia juhtimisse peavad olema kaasatud kõikide volikogu fraktsioonide esindajad ja sõltumatud eksperdid, kes jälgiksid ajakirjanduse objektiivsust. Sellisel moel saame lõpetada olukorra, kus munitsipaalmeedia teenib vaid võimulolijate huve.\nPärast valimisi toimunud sotsiaaldemokraatide ja Keskerakonna kohtumisel jäi mulje, et Keskerakonna esindajad on valmis muutusteks Tallinnas. Samuti teatas hiljuti abilinnapeaks saanud Aivar Riisalu, et Tallinna TV vajab ümberkujundamist. Tahaks loota, et see mulje ei ole petlik ning et Keskerakond asub minu ettepanekut toetama.\nPakosta: Keskerakonna jaoks on üksikisikust olulisem jätkuv koostöö Putini võimuparteiga\nPBK hakkas Euronewsi saateid näitama\nTallinna netitorn. Pärast vabalevi kokkukuivamist suunab teletorn tähelepanu bittidele ja...\nTallinna avalike suhete direktor: Tšaplõginil on ajakirjanikuna huvitavaid mõttekäike...\nTallinna ajaleht Stolitsa: Krimmi Venemaaga ühendades juhindus Putin oma riigi huvidest, mis...\nRepliik: Agressori toetajad\nRegistreeritud (48) Anonüümne (69)


Võrkpalliklubi: medal tuleb ära tuua - Paberleht - Tasuline - Virumaa Teataja\nVõrkpalliklubi: medal tuleb ära tuua\n6. september 2018, 0:00 2 min lugemist\nRakvere Võrkpalliklubi lülitas Andres Toode (väikesel pildil) juhtimisel möödunud hooajal Balti liigas medalikonkurentsist välja Bigbank Tartu meeskonna. FOTO: Meelis Meilbaum\nKevadel Balti liiga veerandfinaalis tartlaste lootuse kirkaimale medalile kustutanud Rakvere VK läheb uuele hooajale vastu optimistlikult. Kõikidele positsioonidele on mehed olemas ning treeningud käivad täie hooga.\nBalti liigas kaks aastat järjest nelja parema sekka pääsenud Rakvere on säilitanud neli mullust põhimeest ehk Tanel Uusküla, Andris Õunpuu, Joonas Popmani ja Alari Saare. Klubist lahkunute, Siim Ennemuisti, Martti Keele ja Elia Lulla asemele tulid meeskonda Reimo Rannar, Ronald Järv ja Denis Losnikov. Märkimisväärseks täienduseks võib lugeda ka Robin Valtingut, kes täitis mullu Tartu Bigbankis enne Rait Rikbergi välismaalt naasmist edukalt libero rolli.\nMeeskonna peatreener Andres Toode on juba välja hõiganud, et kui medalit ei tule, astub ta oma kohalt tagasi. “Ilmaasjata ütlesin, aga no põhimõtteliselt ta nii peaks olema. Mehed on väga tublid, teevad edukalt ja ilusti trenni,” kõneles Toode ja tõdes, et mehi on hästi palju.


Oma kujundatud sertifikaadi PDF malli koostamine ja üleslaadimine | Edutizer\nEttevõte saab kasutada kursuse sertifikaadi väljastamisel oma kujundust. Selleks tuleb koostada sertifikaadi mall, mille alusel toimub automaatsete sertifikaatide väljastamise protsessi käigus kursuse läbinutele tunnistuse väljastamine.\nSertifikaadi (tunnistuse) mall tuleb koostada muudetavate väljadega PDF-dokumendina. Malli saab koostada nt. siin: http://www.pdfescape.com/windows/\nMalli PDF-faili loomisel on võimalik täita järgmisi välju:\n“full_name” – isiku nimi, kellele sertifkaat väljastatakse\n“certificate_code” – sertifikaadi kood\n“certificate_name” – sertifikaadi nimetus\n“certificate_issuer” -sertifikaadi väljastaja\n“certificate_date” – sertifikaadi väljastamise kuupäev\n“registration_date” – sertifikaadi registreerimise kuupäev\n“expiration_date” – sertifikaadi kehtivuse lõppemise kuupäev\n“comment” – sertifikaadi kommentaar (kursuse sertifikaat)\n“training_code” – läbitud kursuse kood\n“training_title” – kursuse pealkiri\n“training_teacher” – vastutav konsultant\n“training_ended” – kursus lõppes\nKoostatud malli saab kasutada kahel moel: kõikide või valitud kursuste tunnistusena. Vastavalt sellele eesmärgile tuleb sertifikaadi mallid üleslaadida:\nkõikide kursuste tunnistuste väljastamiseks vali õpetaja liideses menüüpunkt “Häälestused ” ja sakk „Kursuse sertifikaadi PDF mall“. Lae üles sertifikaadi mall.\nNB! Korraga kehtib vaid üks mall. Kui soovid üleslaadida uut malli, kustuta eelmine.\nvalitud kursuse tunnistuse väljastamiseks vali õpetaja liideses menüüpunkt “Kursused”. Vali kursus, mille juurde soovid malli lisada.Vali sakk “Automaatne sertifikaadi väljastamine”. Kinnita kuvatud väljad salvesta nupu abi, misjärel tekib võimalus faili lisamiseks. Lae üles sertifikaadi mall.\nMõlemal juhul tuleb vormistada sertifikaatide väljastamise automaatne protsess, mis tähendab, et kursuse läbides väljastatakse kõikidele osalejatele automaatselt tunnistus. Selleks vali õpetaja liideses menüüpunkt “Kursused”. Vali kursus, mille tunnistusi soovid väljastada.Vali sakk “Automaatne sertifikaadi väljastamine”. Kuvatakse sertifikaadi väljastamise tingimusi. Tee vajalikud muudatused ja kinnita salvesta nupu abil. Kui puudub vajadus muuta eeltäidetud välju, kinnita see salvesta nupuga.\nKui automaatset sertifikaadi väljastamist pole vormistatud, ei väljastata tunnistusi automaatselt, vaid seda tuleb teha käsitsi, kuid sel juhul ei saa garanteerida, et tunnistus väljastatakse vastavalt mallile.\nAutomaatselt väljastatakse sertifikaate andmete uuenemise käigus (öise protsessi käigus). Kui soovid tunnistusi kohe väljastada, vali õpetaja liideses menüüpunkt “Kursused”. Vali kursus, mille tunnistusi soovid väljastada.Vali sakk “Väljastatud sertifikaadid” ning op: Lisa rippmenüüst “Väljasta kõik ootel olevad sertifikaadid”. Klikkides valikul väljastatakse sertifikaadid.\nÕpilasele kuvatakse tunnistust, mille väljad on etteantud andmetega täidetud ega ole muudetavad.


Oleme juba ammu üllatunud, et me teame uute Apple'i toodete kohta peaaegu kaua enne nende väljakuulutamist. Kuid vaatamata sellele, et esitlus oli üsna kokkusurutud vormis ja Timil ja tema meeskonnal õnnestus meile palju öelda, jäid mõned küsimused vastamata.\n1. Kas 3D Touch tehnoloogia on nõudlus?\nApple tuli Force Touch'iga, kasutades seda esimest korda Apple Watchis ja seejärel MacBooki juhtplaadil. Olles veidi muutnud ja muutnud tehnoloogia 3D Touchiks, lisas ettevõte selle iPhone 6s ja 6s Plus.\nApple Watch'is ja MacBookis oli see paremklõps analoog, mis on meile tuttav töölaua operatsioonisüsteemil, pigem huvitav kui vajalikkus. Kuid iOS 9-s olevate uute iPhone'idega on see tõesti hämmastav asi, kuna te ei proovinud seda vana suhtlusmeetodite juurde tagasi pöörduda. Ajakirjanikud, kellel on iPhone 6s käes, ütlevad, et kui 3D Touch areneb, on see tõeline läbimurre kontaktnäidetes.\n2. Kuidas müüakse uusi iPhone'i?\nIPhone 6 ja 6 Plus müüsid väga hästi, kasutajatel oli põhjust nendega armuda - suur ja väga suur ekraan võrreldes eelmiste põlvkondadega, uus disain ja muud täiustused.\nNende "tapja funktsioonide" iPhone 6s ja 6s Plus toetavad ainult 3D Touchi ja 4K videosalvestust. Nagu kõikidel s-mudelitel, on neil samasugune kujundus ja nad ei ole nende eelkäijatest nii erinevad. Kas piisab, kui nad edukalt müüvad?\n3. Kes vajab iPad Pro?\nUue iPadi pealkirjas olev eesliide Pro tähendab selle professionaalset orientatsiooni. Aga milliseid spetsialiste Apple räägib? Suur ekraan, hea klaviatuuri ja pliiatsi tugi ei tee tableti professionaaliks. Lisaks sellele vajavad disainerid, arhitektid ja arstid, kes soovivad kasutada iPad Pro töövahendina, ka professionaalset tarkvara ja nagu te teate, ei ole iOS-i tarkvara veel olemas.\nKas Apple suudab spetsialiste meelitada või kas iPad Pro on lihtsalt kallis mänguasi hipsteritele?\n4. Kas iPad Pro ja Surface tajutakse potentsiaalsete konkurentidena?\nSuur iPad, millel on klaviatuur ja pliiats, on väga sarnane Microsofti Surface Pro'ga. Tõsi, ainult väliselt, sest iPad töötab mobiilse operatsioonisüsteemiga, samal ajal kui Surfaceil on täieõiguslik Windows 10 ja sellega toetatakse kõiki töölaua rakendusi, kus spetsialistid töötavad. Küsimus on selles, mida nad lõpuks valivad?\n5. Kui mugav on iPad Pro?\nIPad Pro tabletil on üsna suured mõõtmed. Kaalu puhul ei ületa see esialgse iPadi kaalu. Oma suuruse tõttu ei tajuta iPad Pro rasketena. Kuid kaal on endiselt kõige olulisem tegur, sest iPad Pro sihtgrupp on inimesed, kes kasutavad tahvelarvutit tõsiste ülesannete täitmiseks ja mitte lugeda Twitteri hommikukohviks. Sellise suure tableti kasutamise lihtsus jääb siiski lahtiseks.\n6. Mis juhtub iPad Airiga?\nEsmakordselt Apple'i ajaloos ei saanud iPadi täissuuruses 9, 7-tollise versiooni riistvaravärskendust. Seda ei saa nimetada katastroofiks. Lõppude lõpuks on iPad Air 2 endiselt produktiivne ja on asjakohane kogu järgmise aasta jooksul. Ei ole selge, kuidas Apple kavatseb lennuliini paigutada: kas see muutub tõepoolest teise taseme tabletiks? Või toimub ambitsioonikas uuendus hiljem?\n7. Kas Apple TV 4 on arengus või kahjumi saavutamisel pöördepunkt?\nKui vaatate uue Apple TV võimalusi nimekirjana, siis erinevad need Amazon Fire TV, Roku 3, NVIDIA Shield ja muudest konkurentidest vähe. Hääljuhtimine, universaalne otsing, mängud, rakendused - kõik, mida oleme juba näinud.\nJah, Apple'i toodetel on üks omadus, mida me kõik hästi teame - ettevõte ei leiuta alati midagi radikaalselt uut ja pigem lihtsalt poleerib olemasolevaid lahendusi täiuslikkusele. Aga kas see uus Apple TV on piisav, et olla edukas?\n8. Millised on Apple TV väljavaated?\nOn arvamus, et Apple pidas tahtlikult oma meediumilaiendaja ajakohastamist seni, kuni ta oli valmis esitama oma voogedastusteenust. Nüüd, kui uus Apple TV on teel kauplustesse, usuvad mõned, et tasulise tellimuse video sisu levitamise mudel valmistub järgmisel aastal käivituma. Kas Apple TV muutub jõuliseks voogedastuse teenuse aluseks, nagu iPod iTunes Store'i jaoks juba aastaid?\n9. Kas mängukonsoolile, mis ei ole konsool, on nišš?\nMängukomponent on üks Apple TV 4 peamisi omadusi. Kuid hoolimata asjaolust, et „kast“ võib anda päris hea pildi, ei ole see Xbox One'i ega PlayStation 4 konkurent. rahuldada tavaliste inimeste mänguvajadusi, kuid mitte tegelikke mängijaid.\nAmazon, NVIDIA ja Roku võivad pakkuda mänge umbes samal tasemel, kuid ei saa öelda, et nad on nii populaarsed. Kuigi ei ole nii palju inimesi, kes soovivad suhteliselt odavas konsoolis mitte kõige lahedamaid mänge mängida. Kas Apple võib seda suundumust muuta?\n10. Kuidas Apple Watch'i riistvara arendatakse?\nKeegi ei oodanud Apple'ilt uusi kellasid, sest mitte igaüks ei ole isegi suutnud vanu. Meile näidati uusi Hermesi rihmasid ja esitleti uusi värve. Kas kõik tulevased Apple Watch'i värskendused on sellised? Tõenäoliselt ei ole, ja Apple ei ole lihtsalt valmis esitama kella radikaalselt uut värskendust, nagu see on iPad Airi puhul. Järgmise aasta keskpaigaks ärge muretsege Apple Watchi pärast, see on kindel.\nKümme on hea number, nii et saate seda jääda. Kui te aga muretsete teiste vastamata küsimuste pärast, paluge teil neid kommentaarides küsida, proovige seda koos teha.


Eveli Saue: olümpiasportlase needus - Arhiiv - Postimees Sport: Värsked spordiuudised Eestist ja välismaalt\n21. veebruar 2014, 11:27\nKõik Eesti olümpiasportlased on pühendunult treeninud vähemalt 10 aastat (mõni üksik noorem sportlane võib-olla vähem). Kümme aastat ühe turismireisi nimel igapäevaselt treenida – ilmselt saab ka lihtsamalt. Rääkimata siis hinnast – «tasuta turismireis» kutsub sportlaste perekondades ilmselt esile hüsteerilise naeru. Nende kõrvades kõlab see umbes nagu «tasuta kõrgharidus» kõikidele üliõpilastele ja nende vanematele: kõik need 10 aasta laagrid, võistlused ja varustus ei ole tasuta, rääkimata siis kulutatud ajast, närvidest ja tervisest. Jah, osa maksavad sponsorid, aga sinna jõudmiseks on vaja eelnevalt päris mitu aastat investeerida. Omast kogemusest – lapsevanemate rahakotilt lahkusin aasta-paar enne esimest olümpiat ja üksikuid rahasüste tuli hiljemgi. Võrdluse mõttes – üks IT-miljonär, kes ostis omale ühe eksootilise riigi kodakondsuse ja seejärel üritas murdmaasuusatamises FISi norme täita, ei õnnestunud. Kuigi trenni ta tegi ja olümpia viimased mehed kaotasid võitjatele ikka kalendriga, kuid ühe aastaga ei viinud ta ennast isegi nende tasemele. Turismireis oleks olnud märksa lihtsam ja odavam.\nKõigele olümpialastele soovin: «Kui ei tulegi võit, tulge tagasi kõik!». Te olete oma maa parimad ja koha olümpial auga välja teeninud. See on harv privileeg, nautige seda, võtke viimast ning olgu see kogemus teile inspiratsiooniks ja motivatsiooniks!\nEveli Saue, 2xolümpiaturist


Jalgpalli Premium Liiga alustas koos Läänemaa meestega - Läänlane.ee\nMöödunud nädalavahetusel tehti algust 2018. aasta Eesti jalgpalli meistrivõistlustega. Premium Liiga esimestes mängudes võtsid suured klubid oma. Vaid Tallinna FCI Levadia lubas väikest komistust, mängides 1:1 viiki Paide Linnameeskonnaga.\nKa sel aastal on Läänemaa jalgpallisõpradel põhjust Premium Liigat hoolega jälgida, sest mitu siit maakonnas pärit ja siin asuvast koduklubist oma jalgpallurihariduse omandanud sportlast löövad mitmes meeskonnas kaasa.\nLäänlased Rocco Mõtt ja Rimo Hunt pärast Eesti meistrisarja esimest mängu sõbralikult koos. F: Liisi Troska\nKõige nimekam neist on mõistagi Rimo Hunt. Haapsalus treener Aavo Tomingase juures jalgpalluriteed alustanud 32-aastane Hunt mängib sel hooajal kaasa Nõmme JK Kalju ridades.\nRimo Hundi jaoks on see viies hooaeg Eesti meistrisarjas. Tema eelmine klubi Premium Liigas on olnud eelneval neljal meistriliiga aastal Tallinna FC Levadia. Selles meeskonnas mängis ta Eesti kõrgeimal tasemel aastatel 2012-2013 ja 2016-2017.\nKaks vahepealset aastat mängis Haapsalust pärit ja Eesti rahvusmeeskonnas ka ühe korra skoorinud ründaja Kasahstanis. Hooajal 2013 oli Rimo Hunt Eesti Meistrisarja kõige resultatiivsem mängija 22 väravaga.\nEnne käesoleva hooaja algust kiidab Rimo Hunt uut meeskonda: “Meeskond on väga hea, kõik klapib ja tunne on nagu oleksin siin alati mänginud.”\nKaks alles oma jalgpalluritee alguses olevat noormeest teevad meilt kaasa Pärnu JK Vapruses. Lihulas, Lõuna-Läänemaa Jalgpalliklubis alates lasteaia viimasest rühmast kuni põhikooli lõpuni treeninud 16-aastane Rocco Mõtt ja 17-aastane Reno Mark on JK Vapruse vastse peatreeneri Indrek Zelinski sõnul väga vajalikud lülid.\n“Mõlemad poisid on huvitavad mängijatüübid ja korraliku tehnikaga. Lisaks veel väga suurt tahtmist täis. Ja mõistagi vajalikud. Ega meil see keskväli väga kaetud hetkel ole ja nemad just sinna hästi passivad. Aja jooksul tulevad jõud ja kogemused. Kindlasti saavad poisid platsile,” ütles Zelinski paar nädalat enne uue hooaja avavooru.\nVäga sobivalt olidki esimeses voorus vastamisi Nõmme JK Kalju ja Pärnu JK Vaprus. Nõmme JK Kalju alistas Pärnu JK Vapruse 7:0 ja kindlustas tabelisse kindlad kolm punkti. Hunt tuli Kalju eest platsile algkoosseisus ja lõi kaks väravat. Mõtt sai väljakule 59 minutil ja aitas Vaprust mängu lõpuni.\nLisaks on mitu Läänemaa jalgpallurit ootamas sel hooajal oma hetke pääsemaks Premium Liigas platsile läbi duubelmeeskondade. Nii näiteks mängivad Läänemaa JK kasvandikud Jako Kariste Tallinna FC Flora U21 ja Andres Dobõšev-Proosväli Tartu JK Tammeka U21 meeskonnas. Samuti Pärnu JK Vaprus II ja Vändra JK Vapruse kaudu võivad võimaluse saada ka Lõuna-Läänemaa JK kasvandikud Rasmus Nikkel ja Andro Aavik.\nLisaks meestele jookseb 2018. aastal ka naiste meistriliigas platsile meie maakonna jalgpallur. Ulrika Tülp alustab naiste kõrgeimal tasemel mängimist juba kuuendat aastat.\nKahel viimasel aastal Pärnu JK koosseisus Eesti meistriks tulnud Tülp alustab samas klubis ka nüüd. Uue treeneri, Eesti naiste jalgpalli legendi Anastassia Morkovkina käe all ei ole Pärnu JK muud eesmärki, kui meistritiitel.\njalgpall, Premium Liiga, Rimo Hunt\nJalgpalli Premium Liiga alustas koos Läänemaa meestega added by Ivar Soopan on 4. märts 2018