Kuidas Bug Juice Võimalik Kaitsta Oma Maheköögivilju 🔧🔧 Näpunäiteid Kodu Paranemist. Tee Oma Käed - 2019\nKuidas Hoida Basseini Pumpa Puhasta\nKas Ma Saan Kasutada Naha Sektsioon-Ottomani Ehitamisel?\nKuidas Bug Juice Võimalik Kaitsta Oma Maheköögivilju\nMida peate Kui kasvatate mahepõllumajanduslikke köögivilju, peate olema teadlik kahjuritõrje seisukohalt kasutatavast neist. Need, kes ei kavatse mahepõllumajanduslikku materjali kasutada, võivad kemikaalid vigade kõrvaldamiseks kasutada, kuid orgaanikaaslastel pole seda võimalust. Peale mistahes muu, ei taha te kõik vead tappa, sest mõned neist on köögiviljadest kasulikud.\nKui kasvatate mahepõllumajanduslikke köögivilju , peate olema teadlik kahjuritõrje seisukohalt kasutatavast neist. Need, kes ei kavatse mahepõllumajanduslikku materjali kasutada, võivad kemikaalid vigade kõrvaldamiseks kasutada, kuid orgaanikaaslastel pole seda võimalust. Peale mistahes muu, ei taha te kõik vead tappa, sest mõned neist on köögiviljadest kasulikud. Idee on hoida häid vigu elus ja tappa võimalikult paljude halbade asjadega.\n1. samm - vigade tuvastamine\nEnne kui hakkate mahepõllumajanduslikel köögiviljadel putukate hävitamiseks kasutama vigu mahla, peate teadma, millised on häid putukaid, mis on halvad. Parim viis selle tegemiseks, välja arvatud raamatutega tutvumiseks, on jälgida oma mahepõllumajanduslikke köögivilju. Aja jooksul hakkate mõistma, millised putukad kahjustavad teie taimi. Putukate peatamiseks peate mõistma, mida nad teevad ja millises taimeosas nad ründavad.\n2. samm - mis on vika mahl?\nVika mahl on täpselt see, mida ta väidab end olevat - veeldatud vetikatest valmistatud mahl. Räkked on eriti levinud. Pange need segistisse ja lülitage vedeldamiseks sisse. Võtke valmis lahus ja lahjendage, nii et kasutate 1 liitri veega ligikaudu 5 milj.l liitri mahla. Lahus pannakse pihustuspudelisse ja pihustatakse mõjutatud taimedelt. Kuid see on suhteliselt viimane abinõu kasutada, kui teie mahepõllumajanduslikud köögiviljad on juba nakatunud putukatega. Insektitsiidina on see väga tõhus paljudel putukatel. Kui sa oled harjunud selle tegemiseks, ei tundu see liiga kõhtuma!.\nSeal on veel üks tüübivahu, mida saate teha teodest ja pruunidest. Sa pead koguma neid ja asetama need purki veega ja veidi suhkrut. See peab veetma paar päeva kääritamist, enne kui see pannakse segistisse ja kõik vedeldatakse. Loputada veega ja pihustada taimede ümber, et putukaid ära hoida. Õlipihusti töötab mõnedel putukatel. Pange taimeõli ja vedelseep kaussi suhtega 2 kuni 1. Segage need kokku ja asetage purki. Pihustamiseks kasutage 1 tilka 1 l veega ja pritsige lehtede alaosa skaala eemaldamiseks.\n2. samm - muud pihustid\nTeil on muid spiraaltüüpe, mida saate teha ja kasutada, mis mõjutavad nende asju aias. Näiteks võite kasutada kohvi pihustust, kui tahad oma taimedest eemal hoida. See peaks olema 1 osa espressost kuni 10 osast veega. Pange pudelisse ja pritsige taime juurte ümber, et hoida lutid ja teod lahuses.\n3. samm - kaitseministeeriumid\nOn ka teisi kaitsevahendeid, mida saab kasutada, et vähendada vajadust vika mahla järele, mis võib putukaid peatada, enne kui need kahjustavad teie mahepõllundust. Võite seadistada tõhusa varajase hoiatamise süsteemi, kasutades püüniseid. Saadaval on palju erinevaid tüüpe ja erinevad püünised püüavad erinevaid putukaid.Näiteks, kui olete pärast nakatamist, pannakse kleepuv lõks, mis on sfääriline ja punane. Te peate tegema oma uurimuse, et teha kindlaks, millist tüüpi lõksu saab putukatele meelitada.\nVideod Seotud Artiklid: Jupiter Ascending.\nPõhiline » Aiandus » Kuidas Bug Juice Võimalik Kaitsta Oma Maheköögivilju\nTsitruselistepuu Hooldus Talvekuudel\nTaastada Antiikmööpa Vann\nKasutades Teelehtedel Pinnases\nMida peate Pihustatud multš on suurepärane võimalus aeda kaitsta ja kasvatada, kuid seda tuleb ka kaitsta. Puuvillane piir on suurepärane võimalus. Piiri mitte ainult ei suurenda aias dekoratiivset kvaliteeti, vaid hoiab ka multši eemale. Puust piiride tegemine on lihtne projekt ja seda saab teha pärastlõunal.\nMuru- Ja Maatüki Hõlpsasti Hooldatavad Tooted\nKuidas Toimib Ahelaühendus Topeltkraanilõikuriga?


Tee nii ja sa ei karju oma laste peale enam kunagi! - PERE JA LAPS\nTee nii ja sa ei karju oma laste peale enam kunagi!\n14.märts 2016 19:01\nAga kuidas ka oma lastele sellist…\nLapsed on muidugi elu õied ja suur rõõm, kuid nii beebiemmed, töötavad emad, kui üksikvanemad teavad hästi, et pereelus on alati olukordi, mis suurt stressi tekitavad. See on üllatav, kui lihtne on oma igapäevastressi vähendada ja peresuhteid parandada.\nIga vanem on sellega nõus, et lapsed toovad ellu uskumatult palju rõõmu, kuid ühtlasi on enamik vanemaid nõus ka sellega, et elu koos lastega toob kaasa stressi, üleväsimust, närvilisust, enda vajaduste allasurumist, frustratsiooni. Kuidas siis oma pereelu hävitavast liigsest stressist vabaneda?\nHinga, loe numbreid ja tunne, kuidas stress taandub — 7/11 harjutus\nSee on väga lihtne, sisse hingates loe seitsmeni ja välja hingates üheteistkümneni. See 7/11 hingamine võib tunduda arusaamatult lihtsana, kuid on fakt, et kui välja hingamine kestab kauem, kui sissehingamine, siis see lõdvestab sinu keha ja meelt.\nLihtne numbrite lugemine hingamise ajal välistab selle, et hakkad mõttes oma probleemidega tegelema. Las aju puhkab.\nMÄRKSÕNAD 7/11 hingamine hingamine laps lapsevanem perekond teismeline õnnelik pere\nIsa blogi: „Eiii!!! Ma tõesti ei soovi. Kui tahate, ma värvin pigem teie laed ära ja koristan wc-d!" (9) 01.11.2014\nEsimesest neljanda eluaastani — sinu lapse areng 27.08.2017\nEma, need on 10 asja, mida peaksid endale keset pühademöllu meelde tuletama 25.12.2015\nLastest, kes ilma reeglite ja piiranguteta kasvavad, ei saa sellepärast vabamaid ja õnnelikumaid inimesi (23) 14.02.2016\nÕnneliku pereelu 10 saladust (2) 01.08.2014\nLapsehoroskoop: õpi oma last tundma — sodiaagimärk annab vihjeid, kelleks ta kasvab! (2) 20.05.2017\nSa ei saa oma pöörase väikelapsega hakkama — need on kriisireguleerijate nipid, mis sobivad ideaalselt ka lapsevanematele (1) 22.03.2015


Helimassaaž Tiibeti laulvate kaussidega | Kingitus.ee | Kingitus.ee\nVali kingitus Unikaalne helimassaaž Tiibeti laulvate kaussidega, 35,00 € Unikaalne helimassaaž Tiibeti laulvate kaussidega paarile, 65,00 €\nHelimassaaži tervendav mõju põhineb asjaolul, et meie keha organid, omades võnkesagedust, resoneeruvad kausi vibratsiooni ja heliga ehk hakkavad vastu vibreerima. Kerge vibratsiooni tulemusena paraneb soontes ja kapillaarides vereringe, mille tulemusena vabaneb lihastest pinge. Inimene lõdvestub ja sukeldub meditatiivsesse seisundisse ning organism hakkab taastama ja tugevdama oma immuunsüsteemi. Kiireneb ka lümfiringe, mis võimaldab kehal puhastuda.\nMassaaž äratab organismi enesetervendavad jõud, aitab leida ebakõlad meie sees ja häälestab organismi ühtsele lainele.\nEmotsionaalsel tasandil toimub lõõgastumine, mis toob kaasa harmoonia ja rahu. Kirjeldatud vibroakustiline helimassaaž on suurepärane vahend stressi ja pinge vastu! Füüsilisel tasandil toimub massaaži käigus energeetiliste blokeeringute eemaldamine lihastest, parandades seeläbi keha kaitsemehhanismide tööd. Massaaži ajal on kliendid riietatud, keha puudutab vaid kauss. Vastunäidustused on minimaalsed.\nMida kingitus sisaldab? 50 minutit unikaalset helimassaaži.\nVäga eriline ja soe kogemus. Ei osanudki oodata sellist vastuvõttu ja hoidmist.\nVäga lõõgastav ja erakordne kogemus. Meeldiv teenindus, väga sõbralik ja soe teenindaja. Kindlasti külastan veel ja soovitan ka oma sõpradele.\nTiibeti helikaussidega massaaž oli imeline! Soovitan kõigile, kes tahvad enda tšakraid puhastada ja pingeid vabastada. Tund oli nii meditatiivne, et ei saanud arugi, et juba tund läbi sai. Suurepärane teemindus ja lähen kindlasti tagasi ning võtan sõbrad ka kaasa! Soovitan!\nVäga lõõgastav kogemus!


Harku järv 2005\nKuna ei ole eriti palju aega Tallinnast kaugemale sõita, sooviks viimast infi Harku järve kohta.\nMänniku ja Raku karjääride sündmused on korralikult kajastust leidnud. Olge mõnusad ja võtke sõna ka Harku järvel käijad!\nkalakas on selle koha spetsialist, ag üldiselt on kehva see aasta. kala suht väike, alla 100g. ja vähe.\nVat, kus nüüd ütles...või kohe espetsialist! Aga kala kätte ei saa, kohe klimp kerkib kurku, kui ilmateadet vaatad ja adud, et kuhugi kaugemale ei maksa minnagi. Va limonka ka punti ei hakanud - no kuda sa üksi kaugemale lähedki, eksi veel ära.\nKäisingi täna jälle nutuse näoga mööda vesist Harku järve ja puurisin ja uurisin, vahetasin mõlle ja mõsse, aga ainult üheainsa ahvenapoja sain. Ja juba jonni pärast seda tagasi ei lasknud, vaid viisin vana paadisadama kassile - see iga kord, kui kalalt tulin nühkis mu jalgu, aga minul oli kahju anda, no ja täna siis otsustasingi selle kassi õnnelikuks taha, aga võta näpust - kassi netu...\nVõtab ikka pisara silma küll, kui üritad igapidi, aga välja ei kuku kuidagi.\nKui vahel kala võtabki, siis ikka väikesed - kõigepealt kiisad, siis ahvenad ja mõnikord ka särjed.(keskelt, ma mõtlen). Roostikus on ainult õige väikesed.\nJää paksus oli täna kindlalt 10sm.+2sm vett peal.\nKiikasin täna mööda sõites kah korra järvele, mõned kalastajad tundusid keskel olevat. Kas jää tõesti keskel kannab?\nHarku järvel jää ilusti alles, ainult vesi on kõvasti tõusnud ja seetõttu kaldaääred lahti. Väike ennustus: kui selline veeseis pidama jääb ja kiiresti külma tuleb, siis saab ka kala ja kohe robinal...\nKõigi seaduste ja vanade kogemuste järgi pidi see torm ja veetaseme tõus hulgaliselt prügikala sisse tooma, aga eks aeg näitab. Kõige kahtlasem lugu on selle külmataadiga...vana on lohakaks läinud.\nnii hakkabki aeg kätte jõudma mill harkus tonkatada on hea....nurgu latikat ja ahvenat... mina tegin juba tonka vamis et saab varsti minna enne seda saab kah juba ennast soojendada valmisolekuks rakul kus kah väga edukalt saab nurgu ja latikat.\nedu püüdmisel !\nei tea kui tõsi see on, aga harkus pidavat isegi angerjat olema.\nEi tahaks uskuda seda juttu...et seal üldse midagi on...\nOh-jah, Jääpüügini veel paraku hunnik aega...\nKas merekala on sees?


Tallinn 800: kas saksa kaupmehed olid muinaseestlaste hauarahu rikkujad? - Ajalugu - Heureka\nTallinn 800: kas saksa kaupmehed olid muinaseestlaste hauarahu rikkujad?\n2. märts 2019, 10:30\nTallinna linna varaseima asustuse üks vastusteta küsimustest on seotud oletusega, et esimesed saksa kolonistid rajasid oma müürid vanade eestlaste matmispaikade kohale, kirjutab arheoloog Erki Russow.\nTallinna esmamainimise 800. aastapäeva artiklitesarja lugudesse jäi viimasel kahel nädalal tehnilistel põhjustel lünk. Nüüdsest on viga eemaldatud ja avaldamine jätkub.\n6. detsembril 1910 pidas Vana-Liivimaa keskaja ehituskunsti tunnustatud uurija, arhitekt Wilhelm Neumann Venemaa Läänemere-provintside ajaloo- ja muinasuurimise seltsi aastakoosolekul ettekande pealkirjaga «Linnaplaan kui ajalooline ürik».[i] Teema oli tollal Saksa linnade kujunemisloo uurimise seisukohast väga eesrindlik: linnasüdamike tänavavõrgustiku ja ühiskondliku hoonestuse analüüsi peeti 20. sajandi alguses parimaks võimaluseks, kuidas tuvastada linnalise asustuse algrakukest ning mõtestada linna edasist arengut.\nNeumann oli uurimissuuna esimene ja tükiks ajaks ka ainus esindaja Läänemere idakaldal, sest alles pärast Teist maailmasõda hakkasid ehitusajaloolased ja teadusliku linnaplaneerimisega tegelevad arhitektid keskaegse linna tekkele tõsisemalt tähelepanu pöörama. Neumannist kui valdkonna teerajajast ei pääse uurijad mööda ka 21. sajandi alguses, sest mitmed tema välja käidud mõtted on endiselt asjakohased.\nOma ettekandes tutvustas Neumann meetodit mitme Vana-Liivimaa linna näitel. Enim keskendus ta kodulinn Riiale, kuid Tallinna vanema ajaloo suurepärase tundjana pühendas ta põhjapoolseimale hansalinnale paar-kolm lehekülge. Mahtude vahe põhjuseks oli allikate nappus: kui Riia puhul sai Neumann lisaks kaardimaterjalile tugineda Henriku Liivimaa kroonikale, siis Tallinna osas pakuvad 13. sajandi alguse kirjalikud teated vähe topograafilisi pidepunkte.\nSeega pole imestada, et Riia linna kujunemisloo esitelus ei pääsenud Neumann mööda ka saksa koloniaallinnale eelnenud asustusest ehk liivlaste küladest, tõdedes, et sarnaselt Saksamaale asutati siingi uus turukoht vana asula naabrusesse, mitte selle asemele.\nTallinna puhul Neumann muinasaegse asustuse sidet keskaegse linnaga ei näinud. Tema jaoks algas kohaajalugu Valdemar II vallutusega 1219. aastal, kuid linna asutasid alles 1230. aasta paiku Gotlandi kaudu saabunud Vestfaali ja Alam-Saksi kaupmehed. Seda, et Toompeal ja selle nõlva all võinuks olla varasem muinaseestlaste asula, Neumann ei maini. Kuid see pole ka imekspandav, sest üksikud tolleks ajaks Tallinna linna territooriumilt kogutud arheoloogilised leiud jms pärinesidki ainult kesk- ja uusajast.\nNeumanni järgi saab Tallinna vanalinna tänavatevõrgu põhjal välja lugeda järgmise arenguskeemi: pärast 1220. aastate linnuse ehitamist Toompeale hakati kõrgendiku alla rajama linna. Sobivaks kohaks osutus mäe kaguküljel asunud platoo ehk tänase Harju-Kullasepa-Voorimehe ja Rataskaevu-Rüütli tänavaga piirnevad kvartalid. Selle saksa kaupmeeste esimese asula keskmes asus meremeeste ja kaupmeeste kaitsepühakule Nikolausele pühitsetud Niguliste kirik. Kiriku põhjaküljele jäi omakorda esimene turuplats ning 13. sajandi jooksul laienes linn ida ja põhja suunas. Linn asutati tema arvates inimtühjale alale ehk n-ö rohelisele aasale – mõiste, mida aeg-ajalt kasutatakse erialakirjanduses.\nWilhelm Neumanni nägemus keskaegse Tallinna kujunemisest – linna algtuumik asus Niguliste kiriku ümbruses.\nNeumanni teooriat ei ole tänaseks täies ulatuses ümber lükatud. On tõenäoline, et keskaegse linna sihipärane ehitamine algas tõepoolest just nendest kvartalitest. Küll aga on vahepealse aja jooksul selgunud, et enne saksa kaupmeeste ümberasumist Toompea jalamile ei vohanud siin inimtegevusest puutumata haljas rohuväli. Toonane maastikukasutus oli hulga mitmekülgsem. Milline täpsemalt, on siiski suuresti oletuslik.\nPraeguseks teame, et Harju tänava läänekülje vanimad hooned ehitati puidust, mis on puiduproovide alusel dateeritud 12. sajandisse – 13. sajandi algusesse ehk kolonistide eelsesse aega. Sellelt pinnalt võiksime eeldada, et esimesed majad ehitati siia juba muinasajal. Paraku pole see nii üheselt võetav, sest säilinud ehitusjäänused ei osuta kohalikule ehitustraditsioonile ning lõviosa vanimatest majadega seostatavatest leidudest kuulub pigem kolonistide inventari sekka.[ii] Teisalt on kvartali piires satutud siin-seal muinas- ja keskaja piirimaile jäävatele juhuleidudele (nt kohaliku taustaga ehted ja keraamika), mistõttu saame ikkagi teatud mööndusega rääkida linnaeelsest kultuurmaastikust Lyndanise linnuse all.\nTäiesti võimalik, et kõige paremad ja intrigeerivamad teated kõnealuse piirkonna muinasaegsest maakasutusest on aga saadud sama kvartali loodenurgast ehk Niguliste kiriku aluselt ja esiselt maa-alalt. Nii on alates 1970. aastatest pühakojaga seotud uurimistöödel korduvalt satutud arheoloogilistele leidudele, mis osutavad võimalusele, et enne kolonistide tulekut asus siin muinaseestlaste matmispaik.\nTõendeid on mitmesuguseid: vähemalt ühel juhul on vahetult kivikiriku müüride alt leitud matus, seega peab see olema kirikuehitusest vanem. Lisaks on Niguliste põhjaküljel asunud kirikaia kaevamistel avastatud nii eestipäraseid esemeleide (hauapanused?) kui ka koos kohalike ehetega maetuid – viimati 1999. aastal Niguliste tänava kõnnitee alusest pinnasest. Niisiis, kas tõesti rajasid saksa kaupmehed kiriku ja kirikuesise turuplatsi muinaseestlaste haudadele? Jällegi on sellele nii poolt- kui ka vastuargumente.\n1999. aastal Niguliste tänava alt leitud matuse hauapanused – tüüpilised muinasaja lõpu või keskaja alguse kohalikud ehted.\nFOTO: TLÜ arheoloogia teaduskogu, AI 6407 II/2: 1–5; foto: Jaana Ratas\nKui vaadelda vanimat kirikuehitustraditsiooni Eestis, siis on meil tõepoolest päris mitmeid näiteid sellest, kuidas keskaegsed pühakojad ehitati sihilikult muinasaegsete matusepaikade kohale – viimati leiti 13. sajandi alguse pühakojamüüride alt matuseid mullu Saaremaalt Valjalast. Samas on Niguliste kiriku müüride aluse matuse muinasaegseks tõlgendamine siiski ennatlik: senini pole lõpuni selge, millal algas kivikiriku ehitamine, samuti on kiriku ehitusetapid piiritletud üsna ebamääraselt. Kirjalikes allikates nimetatakse kirikut esimest korda alles 1315. aastal, kuid kahtlemata vajas linnarahvas jumalakoda juba asula algusaastail.\nPole välistatud, et tõepoolest esimeste elumajadega samal ajal kerkisid algse kivikiriku müürid ja selle raames kustutati täiesti teadlikult kohalik muinasaegne matusepaik maastikult ja inimeste mälust. Ent teisest küljest võidi kiriku juurde matta ka esimesi linnaeestlasi, kes kristliku linnakogukonna liikmetena väärisid matmist pühitsetud mulda. Ehted ja muud ajaliselt 13. sajandisse sobivad hauapanused ei välista sellist võimalust.\nMis aga puutub Neumanni oletatud kirikuesisesse turuplatsi, siis näib, et seda siiski haudade kohale ei rajatud ja peame seda otsima mujalt.\n[i] Wilhelm Neumann, Der Stadtplan als geschichtliche Urkunde. – Mitteilungen aus der livländischen Geschichte, XXI köide, I vihik. Riga 1911, 84–99.\n[ii] Sisuliselt ainus analüütiline kokkuvõte ilmus kaevamisi juhatanud arheoloogilt enam kui 25 aastat tagasi, vt Toivo Aus, Tallinna keskaegsed savinõud. – Stilus. Eesti Arheoloogiaseltsi Teated, 1992 (3), 5–49.


Talgupäevadega sai Peipsimaa puhtamaks — Peipsi Koostöö Keskus\nTalgupäevadega sai Peipsimaa puhtamaks\nTublide talgulise kaasabil sai Peipsimaa puhtamaks. Kõigi osalejate vahel loositi välja kaks Peipsimaa toodetega korvi ja Tartu loodusmaja perepääse. Talgupäevade tänumeenete saajateks said loosi teel Brit Mesipuu ja Gerli Vene. Palju õnne!\nPeipsi Koostöö Keskus, Peipsimaa Turism, Tartu loodusmaja algatusel toimus 1.-3. mail Peipsimaa puhtaks koristustalgud #puhaspeipsimaa. Üle sajakonna tubli huvilise kaasabil sai Peipsimaa puhtamaks.\nKõigi osalejate vahel loositi välja kaks Peipsimaa toodetega korvi ja Tartu loodusmaja perepääse.\nTalgulised korjasid prügi maantee servadest, kraavidest, sooaladelt, jõe- ja järvekallastelt, võsast ja metsast ja mujaltki, kus silm prügi märkas. Tänu ilusale ilmale sai prügiaktsioonist põnev tegevus nii suurtele kui väikestele.\nTalgutest osavõtja Merylin ütles: „Prügikorjamine on poisile nagu aardejaht, ja tõesti tekitab igasuguseid emotsioone. Kui omale tundub piinlik avalikus kohas prügi korjata, siis mu laps teeb seda olenemata kohast ja olukorrast.“\n“Peipsimaa prügist puhtaks” miniaktsioon oli sissejuhatuseks suuremale suvekampaaniale, et juhtida peipsiäärsetel aladel elavate ja liikuvate inimeste tähelepanu Peipsi järve keskkonnaseisundile ja meie võimalustele seda parandada. Seega on oodata veel muudki põnevat ning tasub silmad ja kõrvad lahti hoida.\nPeipsi järve ja Peipsi järve regiooni keskkonnateadlikkuse tõstmise kampaania viiakse läbi “Green Mind” projektitegevuste raames, mida rahastab Eesti-Vene piiriülene koostöö programm 2014-2020 ja kaasfinantseerib SA Keskkonnainvesteeringute Keskus.


Gert Laasmäe: Madonna ametlik afterparty on klubis Hollywood! Vaata, mida nõuab Paul Oakenfold tagaruumi! |\nEile saabus Madonna meeskonna eralennukiga Tallinnasse Paul Oakenfold. Mees keeldus kõikidest intervjuudest. Paul on Madonna maailmaturnee erikülalisena Tallinna kontserdi ainsa ametliku järelpeo peasesineja klubis Hollywood. Oma nõudmistelt ei jää ta peaesinejale põrmugi alla.\nMadonna afterparty peakorraldaja Music Factory juht Gert Laasme tõdeb, et näiteks hotellituppa soovis Oakenfold saada täisvarustuse tipptehnikat ehk sisuliselt kogu DJ-puldi: CD-mängijad, mikserpuldi ja kõlarid.\nKlubis Hollywood, kus Madonna kontserdi ainus ametlik afterparty Paul Oakenfoldi taktikepi alla toimub, peab tagaruumis muuhulgas leiduma järgmist:\n36 pudelit õlut (lisaks kuus pudelit õlut nii-öelda lavale ehk DJ puldi taha), viis pakki närimiskummi (lisaks kaks pakki nätsu lavale), 12 liitrit vett + 12 pooleliitrist veepudelit lavale.\nSamuti olgu olla pudelite kaupa erinevaid ja mõistagi kalleid marke šampanjat, vodkat, tekiilat ja viskit. Ning muidugi erinevaid värskeltpressitud mahlasid. Kangete jookide kõikvõimalikke lahjendusi peab leiduma 26 ühikut: Tonic, Coke, 7 Up, Diet Coke jne – neist 12 purki peab Paulil käepärast olema diskoripuldi taga.\nKogu selle joogikoguse hävitamiseks soovib Paul Oakenfold, et valmis oleks pandud vähemalt 100 plasttopsi!\n“Eks enamus asju on jaburalt suur kogus, mida ei suuda keegi seal ära kulutada – ja see on vaid väike osa nõutust. Kui KÕIK need asjad, mis paluti, taha ruumi KORRAGA ära mahutada, siis Paul sinna kindlasti ise enam ei mahuks või istuks kastide peal,” tõdeb Gert Laasme. Ent mis teha kui staaridel on omad nõudmised – kohapealsetel korraldajatel tuleb endast parim anda.\nMadonna maailmaturnee “Sticky and Sweet” erikülaline 25-s riigis, Madonna uue stuudioalbumi üks produtsentidest DJ Paul Oakenfold on Madonna Tallinna kontserdi ainsa ametliku afterparty peaesineja Club Hollywoodis, pidu läheb lahti kohe pärast Madonna kontserdi lõppu!\nAfterparty koduleht: www.madonnaparty.ee\nGert LaasmeHollywoodMadonnaMusic FactoryPaul OakenfoldSticky and Sweet


Koolituse eesmärk on aidata avalikku teenistusse tööle asunud riigiametnikel ja töötajatel kiiremini kohaneda uue tegevuskeskkonnaga ning muuhulgas selgitada ametniku rolli avaliku võimu teostajana.\nUued, kuni 1,5 aastase tööstaažiga riigiametnikud ja töötajad, kel puudub avaliku halduse, riigiteaduse, õiguse või politoloogia alane tasemeharidus (bakalaureus või magister).\nKOV toimimise põhialused, korraldus, suhted riigiga ja avalikud teenused.\nKodanikuühiskond Eestis ja koostöö kodanikeühendustega.\nAvalik teenistus ja ametnikueetika.\nStrateegiline juhtimine ja planeerimine.\nRiigieelarve ja selle koostamise ning täitmise protsess Eestis.\nPraktiliste probleemide arutelu teoreetiliste lähtekohtade ja küsimuste esitamise kaudu.\nPõhilised meetodid on loeng ja juhtumite analüüsid, arutelud, diskussioonid.\nKaasa antakse mahukas jaotusmaterjal.\nKoolitusi viiakse läbi ühtekuuluvuspoliitika fondide rakenduskava 2014-2020 prioriteetse suuna "Haldusvõimekus" tegevuse "Inimressursi koolitus ja arendamine" raames ning rahastatakse Euroopa Sotsiaalfondist ja Rahandusministeeriumi eelarvest.\nKoolitus on osalejatele tasuta, kuid katkestamise korral tuleb koolituskoha kulud kanda teenistuja asutusel.\nKoolitus sisaldab ka kohvipause, kuid lõuna on osalejatele omal käel.\nKui koolitusele registreerub rohkem huvilisi kui on koolituskohti, siis arvestatakse koolitusrühma arvamisel nii registreerimisjärjekorda kui erinevate asutuste esindatust. Koolitusrühmast välja jäänud registreerunutest moodustatakse ootejärjekord ning neil on võimalik koolitusele pääseda, kui keegi koolitusrühmas olijatest oma kohast loobub.\n3päevase koolituse puhul loetakse koolitus läbituks, kui koolitusrühma arvatu on osalenud vähemalt 2 koolituspäeval. Kui osaleja jätab koolitusele ilmumata, ei läbi koolitust eelpoolnimetatud mahus või talle ei leita loobumise korral asendajat, siis esitatakse katkestanud teenistuja asutusele arve koolituskoha kulude ulatuses.\nKoolituskoha kulu on 231 eurot.\nRegistreerumisel kinnitab osaleja, et on informeerinud osalemisest oma asutuse koolitusjuhti ning tutvunud koolitusel osalemise tingimustega.\n3 päeva ehk 24 akadeemilist tundi.\nTiina Runthal, Triin Roosve, Maris Jõgeva, Lehte Roots, Indrek Saar, Tanel Oppi, Anneli Sihver.


Vooremaa Aasta sädeinimeseks valiti Aili Soolepp\nAasta sädeinimeseks valiti Aili Soolepp\nJõgevamaa Kodukandi Ühendus valis maakonna aasta sädeinimeseks 2009 Pajusi Külaseltsi juhatuse liikme ja Pajusi rahvamaja juhataja Aili Soolepa. Tunnustuse pälvinuid autasustati maakonna kodukandi ühenduse kümnenda aastapäeva pidustustel Sadala rahvamajas.\nAasta sädeinimeseks kuulutatud Aili Soolepp märkis, et küllap on ta tunnustuse välja teeninud paljude aastate tööga kultuurielu ja kodukandiliikumise edendamisel.\n“Meie kandi inimeste omaalgatuslike mõtete ja tegude väljakujunemisel võib pidada väga oluliseks eelduseks Pajusi Külaseltsi loomist 2000. aastal. Üks tõsisemaid eestvedajaid seltsi moodustamisel oli põllumajandusettevõtja Lembit Paal,” rääkis Soolepp.\nTema sõnul on iseäranis hea meel, et Pajusi rahvamaja ja park on muudetud nüüdisaegsemaks, nägusamaks ja atraktiivsemaks. “Tänavu kevadel algavad Pajusi tiigi korrastamisel teise etapi tööd, mis tehakse projektirahade toel. Leader-programmi esitasime aga projekti, millega taotleme PRIA-st raha mõisakompleksis asuva hoone renoveerimiseks külamajaks,” rääkis Soolepp, kes oli taasiseseisvunud Eestis esimene Pajusi vallavanem.\n„Antsla tehnikumis agronoomiks õppides tegelesin noorsootööga. Usun, et praeguse külaelu edendamiseks jätkub mul piisavalt energiat ja hakkamist ning ikka ja jälle tekib uusi ideid. Ja kui endal neid vahel ka napib, siis on pakuvad neid välja teised tegusamad inimesed paikkonnast ja taas saab külaelanike omavahelise koostöö ja sageli kohaliku omavalitsuse ja teistegi organisatsioonide toetusel midagi meeldivat ja tarvilikku ära tehtud. Tugevat koostöövalmidust peangi väga tähtsaks edasiviivaks jõuks maapiirkondades,” tõdes Aili Soolepp.\n“Aasta sädeinimese ja aasta küla nimetuse andmisel olime üksmeelsed. Aili Soolepp on külaliikumises tuntud oma pikaajalise tegevusega, paistab silma tõsise suhtumisega Pajusi kandi aja- ja kultuuriloosse, traditsioonide hoidmise ja loomisega,” märkis Jõgevamaa Kodukandi Ühenduse juhatuse esimees Karina Kaarepere.\nJõgevamaa aasta sädeinimesi\n2009 Aili Soolepp\n2006 Meeri Ottenson\n2004 Loniida Bergmann


Galerii: kergejõustiku EMi avapäeva hommikupoolne programm\nAmsterdamis toimuva kergejõustiku EMi hommikupoolses programmis osales viis Eesti sportlast. Kõrgushüppajad Eleriin Haas ja Anna Iljuštšenko piirdusid kvalifikatsiooniga, 100 m jooksja Marek Niit jäi aga esimesena poolfinaalist välja. Kümnevõistlejad Janek Õiglane ja Kristjan Rosenberg kaotasid mõlemad kaugushüppes punkte, kuid Õiglane liigub oma rekordgraafikuga peaaegu võrdselt.\nIljuštšenko: väga kahju, ma ei arvanud, et nii läheb…\nPärast lapse sündi tippsporti naasnud Anna Iljuštšenko ületas kõrgushüppe eelvõistlusel 1.80, millest edasipääsuks ei piisanud ning ta jäi jagama 23. kohta.\nKergejõustiku EMi avapäeval on võistlustules 13 Eesti sportlast Lisatud ajakava!\nTäna Amsterdamis algavatel kergejõustiku Euroopa meistrivõistlustel on avapäeval võistlustules 13 Eesti sportlast. Esimesena tulevad staadionile kümnevõistlejad, päeva lõpetab Kätlin Piirimäe, kelle kuulitõuke kvalifikatsioon algab kell 20.10.\nIljuštšenko: mul napib hüppamiseks jõudu\nPärast lapse sündi tippsporti naasnud kõrgushüppe Eesti rekordinaine Anna Iljuštšenko peab Amsterdami EMil enda peamiseks eesmärgiks Rio olümpia normi alistamist. Selleks peab ta ületama vähemalt 1.93. See aga tähendab omakorda seda, et Iljuštšenko peab kindlasti pääsema lõppvõistlusele, sest kvalifikatsiooni normiks on 1.92.\nERR kannab üle kergejõustiku EMi\nKolmapäevast pühapäevani kannavad ERRi tele-, raadio- ja veebikanalid üle kergejõustiku Euroopa meistrivõistlused, mis toimuvad esmakordselt Hollandis. Telekanalid ETV ja ETV2 vahendavad kergejõustiku EMilt Amsterdamist 30 tundi otseülekandeid, millele saab kaasa elada ka ERRi mobiiliäpi ning spordiportaali vahendusel. Lisaks toimuvad otseülekanded Vikerraadios ja venekeelse kommentaariga ETV+ kanalil. Kohapeal kommenteerivad võistlust Helar Osila, Anu Säärits ja Juhan Kilumets.\nKergejõustikuliit kinnitas EMi koondisesse 25 sportlast\nEesti Kergejõustikuliidu juhatus kinnitas esmaspäeval Amsterdami Euroopa meistrivõistluste sõitva koondise, kuhu kuulub 25 sportlast, vahendas Eesti Kergejõustikuliit pressiteate vahendusel.\nHea uudis: Anna Iljuštšenko ületas Saksamaal EMi normi 1\nEesti kõrgushüppaja Anna Iljuštšenko ületas Saksamaal toimunud võistlusel EMi normi.\nKõrgetasemelisel Gustav Sule mälestusvõistlusel on oodata põnevat lahingut odaviskes Kettaheites läheb ringi ka Gerd Kanter!\nTäna õhtul toimuvad Tartus Tamme staadionil 52. Gustav Sule mälestusvõistlused kergejõustikus. Lisaks Eesti paremikule on esindatud veel kümne riigi sportlased.\nKergejõustiklased asuvad olümpianorme püüdlema\nOsal Eesti kergejõustiklasel on olümpianorm täidetud ja pilet Rio mängudele taskus, mõned alles püüdlevad selle poole. Heaks võimaluseks olümpiapilet lunastada on täna Tartus peetavad Gustav Sule mälestusvõistlused, mis on ühtlasi ka Eesti koondisele Euroopa meistrivõistluste katsevõistluseks.\nEdetabel: kes on Eesti parimad olümpiapiletita sportlased?\nRio de Janeiro olümpiamängudele on koha taganud 25 Eesti sportlast. Tuumikuga on asi peaaegu selge, paljud medalilootused saavad juba rahulikult augustikuuks valmistuda. Postimees heitis aga pilgu peale neile, kes meie tegijatest pääset veel saanud ei ole, ja pani nad tugevuse järgi ritta. Kriteeriumiks on eelkõige see, kui kõrgele nad Rios pürgida võiksid.\nJalavalu sunnib Iljuštšenkot EMist loobuma\nKõrgushüppe Eesti rekordiomanik Anna Iljuštšenko otsustas kannakõõluse vigastuse tõttu loobuda osalemast augustis Zürichis toimuval EMil.\nAlavõidu saanud Iljuštšenko videointervjuu: tehnika oli kehv\nSel nädalavahetusel peetakse Tallinnas kergejõustiku võistkondliku EMi esiliiga võistlus, kus täna sai naiste kõrgushüppes alavõidu Anna Iljuštšenko. Eestlanna võidutulemuseks jäi 1.84, kuigi Iljuštšenko ise tunnistas, et tulemus polnud tema vääriline ning täna oli probleemiks hoojooks.\nIljuštšenko: kui jalg ei viska, siis pole midagi teha\nKõrgushüppaja Anna Iljuštšenko Poolas Sopotis toimuvatel kergejõustiku sisemaailmameistrivõistlustel finaali ei jõudnud, tema leaks jäi kõrgus 1.88 ja tasuks 15. koht.\nNiit jõudis MMil poolfinaali, Iljuštšenko lõppvõistlusele ei pääsenud Poolfinaal täna õhtul!\nTäna alustasid Eesti koondislased Marek Niit (400 meetri jooks) ja kõrgushüppaja Anna Iljuštšenko võistlust Poolas Sopotis toimuvatel kergejõustiku sisemaailmameistrivõistlustel. Niit oli oma eeljooksus kolmas, tema aeg 46,52 oli päeva paremuselt kuues tulemus ning seega pääses ta ka edasi poolfinaali, mis joostakse juba täna õhtul kell 22.25. Iljuštšenko leaks jäi kõrgus 1.88 ja lõppvõistlusele see ei viinud.\nAnna Iljuštšenko läheb MMile kindla sihiga jõuda lõppvõistlusele\nReedel Poolas Sopotis algavale sisekergejõustiku MMile sõitval kahel Eesti sportlasel on erinevad eesmärgid – 400 m jooksja Marek Niit peab juba eeljooksu enda jaoks finaaliks ning peab õnnestumiseks esimesest ringist edasi pääsemist. Kõrgushüppaja Anna Iljuštšenko soovib aga igal juhul jõuda kaheksa lõppvõistlusel osaleja hulka.\nKergejõustiku sise-MMile sõidavad Niit ja Iljuštšenko\n7.-9. märtsini Poolas, Sopotis toimuvatele sisemaailmameistrivõistlustele lähetab Eesti Kergejõustikuliit kaks sportlast – kõrgushüppaja Anna Iljuštšenko ja 400m jooksja Marek Niidu.\nGalerii: kergejõustiku Eesti meistrivõistluste esimene päev\nTäna tehti Tartu Ülikooli spordihoones algust talviste Eesti meistrivõistlustega kergejõustikus. Avapäeval olid teiste seas stardis ka Sopoti sise-MMiks valmistuvad Marek Niit ja Anna Iljuštšenko. Kui Iljuštšenko võitis naiste kõrgushüppe ennast rahuldava 1.92ga, siis Niit ei olnud 400 m välja joostud 48,44ga sugugi rahul. Kõik tulemused leiad siit\nEesti meister Iljuštšenko seab MMiks kõrgeid sihte\nTartus toimuvatel talvistel Eesti meistrivõistustel kergejõustikus võitis naiste kõrgushüppevõistluse oodatult Anna Iljuštšenko. Täna 1.92 ületanud Iljuštšenko talihooaja tipphetk tuleb aga märtsi alguses Sopoti sise-MMil, kus tema eesmärgiks on jõuda kaheksa parema hulka.\nIljuštšenko: emotsionaalselt oli raske võistlus Tartus rünnati mitut rekordit!\nAasta aega tagasi tehti Tartus algust ilusa traditsiooniga – nimelt peeti maha esimesed Martin Kutmani mälestusvõistulsed. Eile toimunud teine legendaarse spordiprofessori nime kandev mõõduvõtt pakkus sadadele pealtvaatajatele head meeleolu ja kõrgetasemelisi tulemusi. Publiku peamisi tõmbenumbreid oli Kutmani kuulsaim õpilane Anna Iljuštšenko.\nIljuštšenko: võistlus oli emotsionaalselt raske\nAasta aega tagasi tehti Tartus algust ilusa traditsiooniga – korraldati esimesed Martin Kutmani mälestusvõistlused. Eile toimunud teine legendaarse spordiprofessori nime kandev mõõduvõtt pakkus sadadele pealtvaatajatele head meeleolu ja kõrgetasemelisi tulemusi. Publiku peamisi tõmbenumbreid oli Kutmani kuulsaim õpilane Anna Iljuštšenko.\nArnstadtis ületas kaks meest kõrguse 2.40, Iljuštšenko sai 1.91ga 8. koha\nSaksamaal, Arnstadtis peetud kõrgushüppevõistlustel näitasid mehed suurepärast vormi, kui kaks parimat jagasid võidu kõrgusel 2.40.\nSpordiajakirjanikud andsid aasta parimate valimisel eelistuse vehklejatele\nEesti Spordiajakirjanike Selts jagas täna hääli aasta parimatele sportlastele, suurima häältesaagi said ettearvatult vehklejad.\nKanter ja Iljuštšenko valiti aasta parimaks\nKadrioru kunstimuuseumis toimunud Eesti kergejõustikuauhinna galal kuulutati välja aasta parimad sportlased, kelleks valiti kettaheitja Gerd Kanter (pildil) ja kõrgushüppaja Anna Iljuštšenko.\nGerd Kanter ja Anna Iljuštšenko valiti aasta kergejõustiklasteks\nKadrioru kunstimuuseumis toimunud Eesti kergejõustikuauhinna galal kuulutati välja aasta parimad sportlased, kelleks valiti kettaheitja Gerd Kanteri (pildil) ja kõrgushüppaja Anna Iljuštšenko.\nKanter sihib järgmisel aastal EM-võitu ja Rios olümpiakulda\nKaheksandat korda Eesti parimaks meeskergejõustiklaseks valitud kettaheitja Gerd Kanter läheb järgmisel hooajal püüdma EM-kulda ja 2016. aastal Rio de Janeiro olümpiavõitu.\nAnna Iljuštšenko ületas Sillamäel 1.88 ja sai esikoha\nSillamäel peetaval kõrgushüppevõistlusel ületas Eesti rekordinaine Anna Iljuštšenko täna 1.88, mis andis esikohta.\nVärske maailmameister osaleb teisipäeval Sillamäe hüppegalal\nHetkel Moskvas toimuval kergejõustiku MMil meeste kõrgushüppes võidutsenud ukrainlane Bogdan Bondarenko osaleb teisipäeval Sillamäe KõrgushüppeGalal. Eesti läbi aegade kõige kõrgetasemelisemal kõrgushüppevõistlusel osaleb koguni kolm maailmameistrit.\nGalerii: Mätas üllatas odaviske finaalkohaga, Iljuštšenko põrus kõrgushüppes\nMoskvas peetavatel kergejõustiku maailmameistrivõistlustel olid täna võistlustules kaks Eesti sportlast. Odaviskaja Risto Mätas pääses tulemusega 80.18 finaali, kõrgushüppaja Anna Iljuštšenko ületas vaid 1.88, mis jättis ta lõppvõistluse ukse taha.\nIljuštšenko: täna polnud minu päev\nMoskvas peetavatel kergejõustiku maailmameistrivõistlustel selgusid täna naiste kõrgushüppes kvalifikatsioonist edasipääsejad. Kahjuks sai üsna varakult selgeks, et Eestit esindava Anna Iljuštšenko jaoks oli lõppvõistlus liiga kõva pähkel. 1.88ga sai ta 16. koha. Lõppvõistlusele pääsemiseks tuli ületada 1.92. «Algusest peale ei läinud hästi, soojendusel ei saanud isegi 1.70st üle,» tõdes Iljuštšenko. «Ma ei teinud oma hüpet ja ei saanud selgelt aru, mida sektoris teen. Unine ma polnud, seega ei saa selle taha pugeda – lihtsalt polnud minu päev.» Iljuštšenko lisas, et treeningute põhjal arvas ta end olevat samas vormis, kui Kaasanis toimunud universiaadil. Toona ületas ta 1.94 ja teenis pronksmedali. Postimees annab võistlusest ülevaate. VÕISTLUSE KÄIK:\nIljuštšenko avas Kaasanis eestlaste medaliarve\nKaasanis toimuval suveuniversiaadil jõudis Eesti eile medaliriikide sekka, kui Anna Iljuštšenko võitis kõrgushüppes pronksmedali. Iljuštšenkole tõi medali tänavuse hooaja tippmark 1.94. Sama tulemusega võitis ta pronksmedali ka kaks aastat tagasi Shenzhenis toimunud universiaadil.\nIljuštšenko: suutsin ennnast raskel hetkel kokku võtta\nKaasanis toimuval suveuniversiaadil sai Anna Iljuštšenko naiste kõrgushüppes tulemusega 1.94 kolmanda koha, vahendab ERR Sport.\nAnna Iljuštšenko võitis universiaadil taas pronksmedali\nKaasanis toimuval suveuniversiaadil oli täna naiste kõrgushüppefinaalis võistlemas ka Eesti esindajanna Anna Iljuštšenko, kes sai kokkuvõttes kolmanda koha. Eestlanna lõppkõrguseks jäi 1.94. Iljuštšenko alustas kõrguselt 1.80 ja ajas lati kohe avakatsel maha, aga sai teisel korral varuga üle. Järgmised kaks kõrgust ületas eestlanna avakatsetel, ent 1.90 alistus alles kolmandal korral. 1.92 ja 1.94 alistusid taas esimesel korral, aga 1.96 ehk Eesti rekordi kordamine jäi täna püüdmatuks. Võistluse võitis Poola esindajanna Kamila Stepaniuk, teise koha sai venelanna Maria Kutšina. Iljuštšenko pronksmedal on tänavuselt universiaadilt Eestile esimene medal. Kaks aastat tagasi toimunud universiaadil sai Iljuštšenko samuti pronksi.\nKanter aitab koondist võistkondlikul EMil\n22.-23. juunini Dublinis toimuvatel Euroopa kergejõustiku meistrivõistluste esiliiga jõuproovil saab Eesti välja panna peaaegu oma parima koondise. Tuntuimaks puudujaks on kõrgushüppaja Anna Iljuštšenko.\nAnna Iljuštšenko oli Soomes võidukas\nSoomes Turus toimunud Paavo Nurmi mängudel võitis naiste kõrgushüppe Anna Iljuštšenko, kes ületas kõrguse 1.88.\nAnna Iljuštšenko lõpetas Teemantliiga etapi 7. kohaga\nEesti kõrgushüppaja Anna Iljuštšenko oli täna võistlustules Oslos peetaval Teemantliiga etapil, tulemuseks jäi 7. koht ja kõrgus 1.85.


Selle maalilise majutusasutuse juurde kuulub seaduslik ühe magamistoaga eluruum - lairibaLoe Edasi\nPõhiline lairiba Selle maalilise majutusasutuse juurde kuulub seaduslik ühe magamistoaga eluruum\n7-aakriste pargitaoliste maa-alade ja helde 5 magamistoaga koduga pakub see Dairy Flatis asuv maaelu puhkekeskus teile parimat maaelu\nAadress : Potteri tee 93c, Dairy Flat\nMaa suurus: 7, 2 aakrit\nSuurepärane maapiirkondade taganemine koos seadusliku alaealise eluruumiga\nOma maalilises mikrokliimas asuv 7-aakrine Dairy Flat kinnistu tähistab tõelist seost looduse ja selle tsüklitega. Praegused omanikud ehitasid kinnistu 2011. aastal, kuna nad on selles piirkonnas juba 15 aastat elanud ja seda armastanud, lõid nad uskumatult avara ühetasandilise perekodu, mis on mõeldud mitme põlvkonna elamiseks koos ühe magamistoaga alaealise elamuga.\nSait on hoolikalt muudetud ja haljastatud tänapäeval nähtud pargitaoliseks paradiisiks - see hõlmab laia, tasast muruplatsi, elavat roosiaeda, suurt kaetud köögiviljaplaastrit, viljapuuaeda ja loomade kopse. Kogu raske töö on hoolikalt läbi mõeldud ja tehtud hoolikalt, et elu oleks võimalikult lihtne ja mugav. Kirdeosas kõrguvate männipuude kollektsioon loob imelise varjupaika ja kaitse tuule eest, samas kui märgalad on koduks tohutule hulgale suurepärasele lindudele. Need lennutrajektoorina tuntud alad on täis haikude, faasanite, paradiisipartsude, harilike hanede ja harakutega, kui nimetada vaid mõnda neist. Viljapuuaia viljades on viigimarju, tangelosid, sidrunid, laimid, õunad, ploomid, virsikud, nektariinid, viinamarjad ja greip.\nElukoht on valmistatud ajatu tahke tellistest, mis sulandub kergesti loodusmaastikku. Kohapeal on ruumi kuni 20 autole koos nelja auto garaažide ja tohutu, tasase sõiduteega, kuhu mahub hõlpsalt ka paate, haagiseid, hobuste ujukit ja vagunelamute. Seespool helde peresõbraliku paigutuse järgi on suured valguse ja päikesega üleujutatud elamispinnad, kus arvukad rantšo liugurid loovad õues sujuva ühenduse. Maagia maagilisi vaateid püütakse iga nurga alt, veerevate roheliste küngaste ja põõsastega nii kaugele kui silm näeb.\nDisaineriköök on vapustav ja funktsionaalne, koos hommikueine baari ja suure Butler-sahvriga. Nagu eelmised kaubanduslikud pagarid, teadsid omanikud, kui kasulik oleks kokkadele lisada kvaliteetset roostevabast terasest ja insenerirajatisest kivipinki. Väljastpoolt on helde alfresco elamispind kaetud ja täiendatud lahtikäiva rulooga, muutes selle aastaringselt kasutatavaks. See on ka koduks spaabasseinile, mis asub mugavalt otse peatoast väljaspool.\nMaster-sviit istub üksi kodu ülaosas, nautides head privaatsustunnet ning omaette ja sissepääsuga garderoobi. Tegelikult on kõigil kolmel ülejäänud magamistoal oma sissepääsuga garderoob ja juurdepääs õue ning need asuvad kogu maja pikkuses koridoris. Siit leiate ka eraldi, helikindla teise puhketoa, perekonna vannitoa, ülemäära suurusega linase kapi ja sisemise juurdepääsu garaažile.\nPõhielamuga samade spetsifikatsioonide järgi ehitatud ja sellest tuletõkkeuksega eraldatud alaealine eluruum on meeldiv ja puhkeruum. Sellel on avatud planeeringuga puhkeruum, söögituba ja köögiosa, mis avaneb välistingimustes elamiseks, samuti eraldi magamistuba, vannituba ja pesuruum. Koos laiendatud pereliikmete majutamisega saab ka legaalset kodu välja üürida.\nAsukoha ilu on avar ruum ning uskumatu rahu ja privaatsuse tunne, mida vara naudib, olles vaid 10-minutise autosõidu kaugusel Albanyst ja kiirteelt. See on mõlemast maailmast parim.\nPühapäev, 26. jaanuar 2019 kell 14.00–14.45\n10 jõulukaardi kuvamise ideed, mis tutvustavad teie kõige ilusamaid kaarte\nKuidas saavutada ajatu disaini ilme\nKuidas korraldada oma köögimööbel sahverdamisvaba veebi jaoks\nDunedini villaga tähistatakse jõule Scandi stiilis


Järvejooksu võitnud Fosti sai Viljandis taas võidu maitset tunda - Sakala\nJärvejooksu võitnud Fosti sai Viljandis taas võidu maitset tunda\nEesti staadionijooksu neljanda etapi esikolmik (tagareas vasakult) Karel Hussar, Roman Fosti ja Leonid Latsepov Viljandi staadionil.\nRoman Fosti tegi seda jälle: möödunud laupäeval ümber järve jooksu võitja sai taas Viljandi linnastaadionil esimesena finišeerida. Eesti staadionijooksu sarja kolmanda etapi, mis peeti 3000-meetrisel distantsil, võitis Fosti ajaga 8.29,07.\nNagu järvejooksus, toitis Sparta klubi esindajat Roman Fostit ka kolmapäeval 3000-meetrisel staadionijooksul lõpuspurt. Kogu jooksu oli ta tihedalt koos Karel Hussariga Jooksupartnerist ning näitas talle lõpuks kandu. Hussar sai teise koha ajaga 8.34,87. Meeste arvestuse kolmas oli Leonid Latsepov Spartast ajaga 8.40,63.\nNaiste arvestuses võitis 3000-kilomeetrise distantsi individuaalvõistleja Kaisa Kukk (10.06,68). Talle järgnesid Pille Hinn (Sparta) 10.13,44-ga ja Johanna Ardel (Beavers) 10.19,77-ga. Jooksupartneri klubi eest jooksnud Triinu Haavapuu oli 13.42,26-ga kuues.


Riiklikud finantsabi ja tööturu meetmed ettevõtjatele eriolukorras - Sorainen\nValitsus otsustas toetada eriolukorras Eesti töötajaid ja ettevõtteid majandusmeetmete paketiga, mis kiideti heaks 19. märtsil 2020. Lisaks kiitis valitsus 28. aprillil heaks riigi 2020. aasta lisaeelarvega seotud meetmed (täpsem rahajaotus selgub ministrite määrustega).\nRiigi vahendid suunatakse ettevõtete toetamiseks KredExi ja Maaelu Edendamise SA kaudu, osa toetust jõuab ettevõteteni ka Ettevõtluse Arendamise Sihtasutuse kaudu.\nPakett sisaldab ka Eesti Töötukassa tööturu toetust, haigushüvitisi, maksualaseid soodustusi, võimaldab maksuvõla ajatamist 18 kuuks, kogumispensioni II samba sissemakse ajutist peatamist ning ka ärajäetud ürituste otseste kulude osalist kompenseerimist.\nLisaeelarvega eraldati täiendavalt 300 miljonit eurot, et pakkuda majanduslikku kahju kannatanud ettevõtetele kriisiperioodist väljumiseks vajalikku lisakapitali ning võimaldades hiljem ettevõtetel osalused tagasi osta. Meetme sihtrühmaks on riigile olulise majandusliku mõjuga ettevõtted ja suurimad tööjõumakse maksvad eksportijad.\nJuba väljastatud ja uute pangalaenude laenukäendus (eelarve 1 miljard eurot):\nuutele pangalaenudele pakutakse lisakäendust kuni 90% tagatavast kohustusest (kuid mitte rohkem kui 10 miljonit eurot) ettevõtja kohta\njuba väljastatud pangalaenudele pakutakse lisakäendust kuni 50% tagatavast kohustusest (kuid mitte rohkem kui 10 miljonit eurot) ettevõtja kohta\nmajutus- ja toitlustusettevõtetele tagatakse kuni 100% kohustusest (kuid mitte rohkem kui 700 000 eurot) ettevõtja kohta\nväiksemate ettevõtete (alla 50 töötaja ja alla 10 miljoni eurose aastakäibega ettevõtete) väikelaenud tagatakse kuni 100% ulatuses (kuid mitte rohkem kui 100 000 eurot) ettevõtja kohta\nriiklikult olulistele projektidele pakutakse käendust summas alates 10 miljonist eurost (kuid mitte rohkem kui 90% laenust)\nKäibelaen koroonapuhangust tingitud likviidsusprobleemide ületamiseks, sh vajaduse korral pangalaenu maksete tasumiseks (eelarve 500 miljonit eurot):\nmaksimaalne laenusumma on 10 miljonit eurot ettevõtja kohta\nlaenusummad riiklikult olulistele projektidele algavad 10 miljonist eurost ettevõtja kohta\nInvesteerimislaen koroonapuhandust tingitud probleemide ületamiseks (50 miljonit eurot):\nKredExi meetmete sihtgruppi kuuluvad kõik Eestis registreeritud ettevõtjad, mis vastavad järgmistele tingimustele:\nettevõtja rahaline seis oli 31. detsembri 2019 seisuga korras\nettevõtja ei olnud enne kriisi raskustes\nettevõtja raskused on otseselt või kaudselt põhjustatud koroonapuhangust\nLisaeelarvega eraldati KredExi kaudu lisaks 105 miljonit eurot elamumajanduse valdkonna meetmena, et leevendada kriisi mõju ehitussektorile (mõeldud peamiselt korterelamute ja väikeelamute rekonstrueerimistoetuseks).\nEesti Töötukassa tööturumeetmed katavad koroonapuhangust oluliselt mõjutatud tööandjate tehtud palgakärpeid kokku 250 miljoni euro ulatuses järgmistel tingimustel:\nhüvitist makstakse perioodi märts-mai 2020 eest, tööandja saab töötajale hüvitist taotleda kahe kuu eest\nhüvitise maksimumsuurus on 1 000 eurot töötaja kohta kuus\nhüvitise suurus on 70% töötaja keskmisest kalendrikuu töötasust, mis arvestatakse välja töötaja eelneva 12 kuu töötasu brutopalga põhjal, tööandja peab lisaks maksma töötajale töötasu vähemalt 150 eurot (bruto)Töötukassa ja tööandja tasuvad töötasult tööjõumaksud.\nMaaelu Edendamise Sihtasutuse meetmed\nValitsus eraldab Maaelu Edendamise Sihtasutusele 200 miljonit eurot, et leevendada maaettevõtete olukorda. Sihtasutus pakub maaettevõtetele järgmisi võimalusi:\nkäendused pangast väljastatud laenudele (eelarve 50 miljonit eurot)\nkäibe- ja investeerimislaen ettevõtjatele (eelarve 100 miljonit eurot), et leevendada koroonapuhangust tingitud likviidsusprobleeme\npõllumaa sale and lease-back-tehingud (kapitalirent), sihtfond Maakapital (eelarve 50 miljonit eurot), et leevendada koroonapuhangust tingitud likviidsusprobleeme.\nEttevõtluse Arendamise Sihtasutuse meetmed\nMikro- ja väikeettevõtjad saavad taotleda hüvitist, mis osaliselt kompenseerib koroonapuhangu tagajärjel tekkinud kahjud. Meede jõustub mais ja on mõeldud ettevõtetele, mille käive oli 2019. aastal 20 000—100 000 eurot:\nHüvitis väikeettevõtjatele, kelle 2019. aasta käive oli 20 000—40 000 eurot, on 3000 eurot.\nHüvitis väikeettevõtjatele, kelle 2019. aasta käive oli 40 000—100 000 eurot ja kelle käive langes 2020. aasta märtsis või aprillis vähemalt 30% võrra võrreldes 2019. aasta sama kuuga, on 5000 eurot.\nLisaks saavad alates 11.maist EAS-i kaudu taotleda toetusi ka majutus-, toitlustus- ja turismiteenuste pakkujad.


Kasvav kuulekas taim - hädavajalikud majapidamistarbed ja -seadmedLoe Edasi\nPõhiline hädavajalikud majapidamistarbed ja -seadmed Kasvav kuulekas taim\nKasvav kuulekas taim\nKuulekas taim ( Physostegia virginiana ) sai oma üldnime, kuna saate üksikuid lilli igas suunas painutada. Kahjuks pole sõnakuulelik taim nii kuulekas aias, kus see võib risoomide abil levida üsna agressiivselt.\nKuulekatel taimedel on veel üks üldnimi False Dragonhead, mis tekkis tõenäoliselt lillede sarnasuse tõttu hiidkaljudega.\nKuuleka taime välimus\nPikad, ovaalsed, hammastatud lehed on hooaja mitte-õitsemise ajal üsna kirjeldamata. Mõned sordid muutuvad sügisel punaseks.\nValged, roosad ja lavendlililled moodustavad piki naelu neljas kenas vertikaalses reas ja hakkavad avanema alt üles.\nEhkki kuulekas taim võib levida kogu aias, kipuvad üksikud taimed olema klombid. Lillevarred painduvad ja püsivad painutatuna, kui neid liigutatakse või üle puhutakse. Suured taimed võivad vajada panemist ja küpsed taimed hakkavad keskelt õhenema ning võivad saada avatud, disketi kujul, öeldes, et on aeg need jagada.\nVastupidavustsoonid ja kokkupuude\nNeed on sitked taimed, USDA vastupidavustsoonides usaldusväärselt vastupidavad: 3–10.\nKuulekad taimed on õnnelikumad täispäikese käes, kuid nad saavad hakkama osalise varjuga, eriti kuivadel suvedel.\nLilled hakkavad avanema suve lõpus, õitsevad aeglaselt õievarre põhjast ülespoole. Need peaksid jääma õitsema ka sügisel.\nKuuleka taime kujundamise näpunäited\nKuulekas taim sobib hästi hilise suveaia sinililledega, nagu näiteks Caryopteris, vene salvei ja kassimutt. Vürtsikad õied on kena leping ka astrite, sedumi ja konvlilledega. Kuuleka harjumuse tõttu on see tore aed lasteaedadesse. Kuuleka taime lilled teevad pikaajalisi lõikelilli.\nKuuleka taime soovitatavad sordid\nPhysostegia virginiana: " Roosa kimp": Pehmete roosade õitega rikkalik õitseng . Hea valik põhjamaade aednikele. Tavaliselt kasvab 2–3 jalga pikk.\nPhysostegia virginiana "Summer Glow": sügav lavendli-roosade õitega pikk kasvataja. Saavutab kõrgused 3–4 jalga.\nPhysostegia virginiana "Variegata": valged servad lehtedel muudavad selle sordi huvitavaks kogu hooaja. Toodab roosasid lilli ja kasvab kuni 24 tolli kõrguseks.\nPhysostegia virginiana "ergas": moodustab lühikesed tihedad tükid. Toodab erkrohelisi lillakasroosasid õisi ja kasvab kuni 2 jalga kõrgeks.\nKasvavad näpunäited kuuleka taime jaoks\nKuulekad taimed on kergesti rajatavad ja väga põuakindlad, andestavad taimed. Ehkki nad eelistavad niisket, kergelt happelist mulda (pH 5, 5–6, 3), kasvavad nad keskmiselt hästi kuivaks halvaks mullaks ja laotamine on vähem probleem.\nKuulekat taime saab alustada seemnest, umbes 2 kuud enne istutamist, või jaotada kevadel olemasolevad klombid. Noortest õrnadest võrsetest võetud pistikud juurduvad ka hästi.\nÄrge väetage oma kuulekaid taimi, kui neil pole toitainete puuduse märke. Vähem väetis tähendab vähem agressiivset laotamist.\nKuuleka taime hooldamine\nSuurim hooldustöö on kuuleka taime ohjeldamatu leviku tõkestamine. Ehkki taimed tõmbuvad piisavalt hõlpsalt välja, paistab, et neid ilmub igal pool. Kui teil on kiusatus oodata ja lasta neil õitseda, siis minge enne sinna seemnele minekut kindlasti välja.\nPika hooaja aednikud võivad saada teise õitsengu, kui lükkate esimesed õied otsa. See vähendab ka isekülvi.\nVana lehestiku tagasilõikamiseks oodake kevadeni. Jätke see taimedele, et see toimiks kaitsva talve multšina.\nProbleemid ja kahjurid:\nKuulekas taim ei vaevle putukaid, va aeg-ajalt nälkjas. Mõnel aastaajal võib rooste olla probleem. Kuulekas taim on hirvekindel.\nEelmine ArtikkelKuivati lehed on koertele ja kassidele mürgised\nJärgmine ArtikkelMida peaksite teadma võilillede kohta\nMarie Iannotti Kuulekas taim ( Physostegia virginiana ) sai oma üldnime, kuna saate üksikuid lilli igas suunas painutada. Kahjuks pole sõnakuulelik taim nii kuulekas aias, kus see võib risoomide abil levida üsna agressiivselt. Kuulekatel taimedel on veel üks üldnimi False Dragonhead, mis tekkis tõenäoliselt lillede sarnasuse tõttu hiidkaljudega. Kuuleka © Copyright 2019