Antibakteriaalsed ravimid toidus - Puuviljad January\nMKOU "Novokhoperskaja keskkool"\nVene Föderatsiooni Haridus- ja Teadusministeeriumi ametlik kodulehekülg - http://www.mon.gov.ru\nõpilaste teoste võistlusest sellel teemal\n"Toit kahjuks või tervisele?", "Mis on menüüst ilma antibiootikumideta maailm?"\nNovokhoperskaja OSH-kool läbis joonistusvõistluse teemal: "Toit kahjuks või tervisele?", "Mis on maailm ilma antibiootikumidega menüüs?", Seoses Maailma tarbija õiguste päevaga, mis toimub 15. märtsil 2016 moto all "Väldi menüüst antibiootikume!"\nKooliõpilased klassid 1 - 9 täidetud joonistused, millest parimad paigutati kooli väljakule. Lapsed, kelle joonised võtsid 1-3 kohti, said kooliõppes tunnistused.\nOOO "KTV-LUCH" - ametlik kodulehekülg\n"Kurochka Ryaba" ja "Antibiootikumideta tooted": Syzrani õpilased võitsid Rospotrebnadzori\nSyzrani koolide õpilased said võitjad kahel kandidaadil, kes olid aegunud tarbija õiguste kaitse päevaks.\nVioletta Vertiki 21. klassi õpilane võitis auhinnakoht, kus oli lugu tema enda kompositsioonist, mis põhineb muinasjutul "Kana Ripple". Koolilõpetaja ligipääsetavas vormis peegeldas mõtteid kahjustuste kohta, mida modifitseeritud organism inimorganismile paneb.\nParima pildi konkursil "Tooted, millel pole antibiootikume" esmaklasside õpilaste hulgas, tõusis kooli nr 5 õpilane Ivan Dorofeev.\nVõitjad määrati mitmes nominatsioonis: joonistusvõistlus "Ei toodetele antibiootikumidele", kirjanduskonkurss teemal "Toitumine ilma antibiootikumita", samuti võistlus parima esitluse teemal "Antibiootikumid toidus".\nPoiste ülesandeks oli oma loovtöödes kajastada nägemust antibiootikumide kahjustusest, nende sisaldusest toiduainetes ja tervislikku toitumist.\nTarbijate õiguste kaitse maailma pidu pühendatud võistluste tulemused - UUDISED\nÜlemaailmse tarbijakaitse päevale pühendatud võistluste tulemused\nRospotrebnadzori büroo Samari piirkonnas korraldas tänavale maailmapäeva tarbijakaitsele pühendatud tegevuste raames konkursid lastele joonistele teemal: "Ei toodetele antibiootikumidele", kirjanduskonkursi teemal: "antibiootikumideta toit" ja konkurss parima esitluse eest O. linna elanike haridusasutuste kooliõpilaste hulgas teemal "toidu antibiootikumid". Samara ja Samara piirkond.\nPoiste ülesandeks oli oma loovtöödes kajastada nägemust antibiootikumide kahjustusest, nende sisaldusest toiduainetes ja tervislikku toitumist. Kõik osalejad vastasid ülesandele. Igaüks mõistab selgelt, milline toit sisaldab antibiootikume, millised toidud on tervisele kasulikud ja milliseid neist ei saa tarbida.\nKomisjon on kokku pannud erinevate kandidaatide konkursside tulemused:\nParima esitluse võistlusel on võitja:\nEpifanova Valeriya, GBOU SOSH s.Novoe Adelyakovo m.R.Chelno-Vershinsky Samara piirkond.\nParima pildi võistlusel võeti kandidaat "Tooted ilma antibiootikumideta" 1.-4. Klassi õpilaste seas:\nDorofeev Ivan, SEI kool № 5 g.Syzran\nParima pildi võistlusel kuulutati välja kandidaat "Tooted ilma antibiootikumideta" 5.-11. Klassi õpilaste seas võitjaks:\nArina Kozlova, Frunzensky arstikliinik\nParima pildi võistlusel tunnistati võitjaks kandidaat "Perekonna tervise saladused" 1.-4. Klassi õpilaste seas:\nSokolova Angelica, teisejärguline meditsiinikool nimega. P.V. Kravtsova koos.Staropokhvistnevo\nParima pildi võistlusel tunnistati võitjaks 5.-8. Klassi õpilaste seas nominatsioon "Meie perekonna tervise saladused":\nDrozdov Yegor, Spiridonovka riiklik haridusasutus\nKirjanduskonkursil kuulutati välja kandidaat "Parim mõistuse mõte koos vastusega":\nPetrova Alina, GBOOU sanatooriumi kool - päevakool nr 3 G. Zhigulevsk\n"Mis metsaline istub kaeraga\nTa ei koo, ei hammuta\nKas mikrofloor on tapetud? (Antibiootikum)\nKirjanduskonkursil kuulutati välja kandidaat "parim luuletus" võitjaks:\nJulia Petrova, P.V. nime saanud teisejärguline meditsiinikool Kravtsova, küla Staropokhvistnevo, Pokhistnevsky ringkond, Samara piirkond\n"Kui sa tahad olla terved,\nTehke ennast oma aias:\nPuu, köögiviljad kevadel,\nTehke seda kogu perega!\nJa sagedamini lugedes\nAined, antibiootikumid, toidulisandid,\nMis on toodetes, köögiviljades ja puuviljades.\nKompositsioonist leiate teada\nJa lisatud toodetega\nMis on tervisele kahjulik\nÄra kunagi osta!\nKirjanduskonkursil kuulutati välja kandidaat "Parim essee / lugu" võitjaks:\nVertik Violetta, Keskhariduskool nr 21, O.Syzran\nRYABA KANAL (täiskasvanute ja täiskasvanute tale)\nAeg-ajalt olid vanaisad ja lapsed. Ja neil oli kana Ryaba. Iga päev kana võttis ära ühe väikese munandiku. Nad armasid oma kana vanaisa Baba-ga, andsid talle värske rohi, valiti seemned, valati puhta veega.\nLapsevanemad Masha ja Misha tulid sageli vanavanemate juurde. Nad rõõmuga sõid omlett maitsvatest Ryabinski munadest, mis olid sarnased kevadise päikesekiirtega värskete kollastega.\nAga kui naine tädi Glasha vaatas oma maja. Ta nägi Ryabat kana ja ärkas: "Midagi teie kana on liiga õhuke, midagi teie kana on väga nõrk, võib-olla teil on see haige? Ja mis tüüpi mune see kannab? Vanaisa, Baba, sa elad kahekümne esimesel sajandil. Inimesed on juba õppinud, kuidas kasumit õhust välja võtta, ja te ei saa isegi kana käsitseda. Noh, jah, ma teen sulle abi. Ma ütlen teile enesekindlalt, on nüüd sellised suurepärased tööriistad, mis panevad sind Ryabasse ja pika maksa ja kihi, kuid nii, et te ei tea sellest muret. "\nOn lausunud, lubanud ja jooksis välja tädi Glasha. Ja vanaisa ja Baba hakkasid mõtlema. "Ja võib-olla naabri õigused," väitsid vanad inimesed, "võib-olla tasub osta selle ime parandus."\nArvuti pomelos, arvuti lõuendil, laudadel kraabiti ANTIBIAKRMINUS võlukapslid ja leiti elektrooniliselt. Ostsime mõned pulbrid ülejäänud pensionile ja hakkasime aeglaselt lisama Ryabushka toidule. Ja nad ise ootavad, mis järgneva...\nNädal on möödas, teine. Kana muutub, taastatakse, kõnnib nagu kalkun hoovis, vaevu liigub oma käpad. Ta hakkas kandma viis. mune päevas, kuid mitte lihtsad munad, eh... Ei, mitte kuld, vaid need munad suurenesid, nagu oleks mitte kana, vaid mõni hane. Nad on rahul Baba ja vanaisaga, nad ei ole õnnelikud: seal on palju mune, nad püüdnud müüa turul, läksid kasumimaja...\nAlles nüüd ei olnud lapselapsed selliseid muudatusi kana. Kana on vihaseks saanud, kogu aeg peksib. Ja lapselapsed ei taha süüa omlett, nad lõhnavad, ütlevad nad, mingit ravimit, ja munandimürgid ei ole üldse kollane, vaid mingi kahvatu, nagu oleks neile välja tulnud särav päike. Masha ja Misha lõpetasid kana Ryabojen helistamise, lapsed hakkasid kutsuma oma koju Byakoy.\nKui lapselapsed haigestasid koos vanaisa ja vanaisa, nuttisid nad ja kurdavad: nende pea pöördeid ja nende kõht kahanes ning temperatuur tõusis. Scared vanaisa koos Baba, arst kutsus. Ta uuris lastel ette ravimeid. Ainult hädas on see, et ravimid ei aita, temperatuur ei lange. Arst raputas oma pead, vaatas jämedalt ja kahtlaselt vanade meeste seas ja ütles: "Ravimid ei suuda haigusega toime tulla, teie laste immuunsus on nõrgenenud ja kas teie, vanaisa ja Baba, ei toitnud oma lastelasi antibiootikumidega küllastunud toiduainetega? "\nSiin meenutasid vanad inimesed "ime-pulbrite" kohta, nad mõistsid vanaisa ja Baba, mis on asi. Mida nad tegid, kuulasid kõnekas naabrit, jälitasid kasumit ja peaaegu tapsid oma lapselapsed.\nVanaisa nutmine, Baba nutmine, kuid pisarate pisarad ei aita. Nad viskasid kõik toidulisandid, kõik ime-mürk-vahendid hakkasid sööma oma kana ainult keskkonnasõbralikud tooted. Ja ta hakkas uuesti kandma väikesi, kuid tervislikke maitsvaid mune, mis olid säravalt kollaseks nagu päike, munakollased. Lapselapsed taastunud ja hakkasid helistama oma lemmikkana Ryaboyu.\nLugu tundub lihtne, kuid tuleb teha kõik järeldused:\n"Keemiaga tooted on seesmiselt kahjulikud, ma ei söö enam!"\nJoonistusvõistlus ei ole toodete antibiootikumid\nRahvusvahelise tarbija õiguste päeva pühendatud üritused korraldati igal aastal Altariumi hügieeni ja epidemioloogia keskuse konsultatsioonikeskuse ja tarbijakaitseameti FGBHR maailma tarbimispäeva 15. märtsi tähistamise raames.\nTarbijakaitse päeva moto on käesoleval aastal:\n"Exclude antibiootikumide menüüst" ("Antibiootikumide eemaldamise kampaania menüüst"). Tarbijate õiguste päeva tähistamise raames korraldas Tarbijakaitseseaduste Konsultatsioonikeskus FBUZ "Hügieeni ja epidemioloogia keskus RA-s" infopäevikut "Me oleme tervena Altai vabariigi 5-10 klassi õpilaste hulgas on toitumine! " Let's say NO, antibiootikumidele toidus! "\nGorno-Altaiski, Maiminsky ringkonna, Chemalsky ringkonna, Shebalinsky linnaosa, Kosh-Agachsky linnaosa Turochaksky ringkonna õppeasutused osalesid infoplankide võistlusel, pakkudes konkursil osalemiseks üle 100 teose.\nTuleb märkida, et võistlus tõi kaasa õpilaste tõelise huvi, kõik teosed on huvitavad ja värvilised. Konsulteerimiskeskus korraldas laste jooniste näituse.\nPärast põhjalikku arutelu määrati võistluskomitee võitjad:\nNimekirja "Me oleme tervislik toit!":\nI koht - Chakerov Dilyara, 5. klassi MKOU "Tobelerskaja keskkool nimega. Alasha Kozhabaeva ", töö" Oleme tervisliku toitumise nimel! ";\nII koht - Alyatina Yana, Voronova Vera, Gorno-Altaiski linna 7. klassi "B" klassi 12. keskkool, töö "Tervislik toitumine - terved lapsed!";\nIII koht - Pribytko Alina, 7. klassi "Gorno-Altaiski kool № 1", töö "Tervislik toitumine - viis suurepärase teadmiseni!".\nAineküsitluses "öelge oma antibiootikumidele toidus!":\nI koht - Sablasheva Ai-Kine, Suleymanova Saltanat, 6 "B" klassi MKOU "Kosh-Agachskaya keskkool", töö "Ütle antibiootikumidele toidus!";\nII koht - Kosinkova Dasha, 5. aste MBOU "Shebalinskaya keskkool. L.V. Kokysheva ", töö" Ütle antibiootikumidele toidus! ";\nIII koht - Irina Naimushina, 10. klass, MBOU "Mayminskia keskkool № 2", töö "Ütle, EI, toidule antibiootikume!".\nSablakova Ak-Shanky, 6. klass, MKOU "Beltiri keskkool", "Minu isiklik farm on minu tervislik toitumine!";\nShandanov Nogon, 9. klass, MKOU "Kosh-Agachskaya keskkool", klaas, plastiliin "Me oleme tervisliku toitumise nimel!"\nKõik võitjad saavad diplomid ja väärtuslikud kingitused.\nTarbijakaitse nõustamiskeskus asub aadressil: Altai Vabariik, Gorno-Altaisk, Kommunistichesky Ave, 13 tel. 8 (38822) 2-70-49.\nVabariigi Valitsuse piirkonna tervishoiuasutuste "Armeenia Vabariigi hügieeni ja epidemioloogiakeskuse" filiaalide telefoninumbrid\nc. Ust-Cox, trans. Kool, 1, tel. 8 (38848) 22-1-02;\nc. Ongudai tn. Kosmonautid, 78, tel. 8 (38845) 22-4-02;\nc. Shebalino, st. Nõukogude Liit 11, tel. 8 (38849) 21-2-67;\nc. Kosh-Agach Kooperatiiv, 40, tel. 8 (38842) 22-0-90;\nSündmuste ja õppekavade esitlus bioloogias "Välja arvatud antibiootikumid menüüst"\nArvutiteose abil saab õppetunni loengut selgemalt illustreerida antibiootikumide ülemäärase kasutamise probleemi inimese elus.\nSelle õppetunni eesmärk on tutvustada õpilastele antibiootikumide kasutamise probleemi meie toidus;\nPeamised eesmärgid: kujundada teadmised antibiootikumide ohtude ja eeliste kohta, nende praktiline kasutamine inimelus; arendada tarbijate oskusi, oskust tunnustada tarbekaupu, määrata nende kvaliteeti.\nAntibiootikumide kasutamine meie elus on mõnikord väga tähtis, ilma nendeta on raske teha, mõnikord on see lihtsalt võimatu. Kuid selgub, et mõnel juhul võivad need kahjustada ka meie tervist. Millistel tingimustel on antibiootikumid kahjulikud ja kuidas kõrvaldada nende kahjulik mõju, mida lapsed õppes õppimise ajal.\nTöökoht: memorandum "Martynovi kool" Krimmi Vabariigi Dzhankoysky ringkond\nNO - ANTIBIOOTIKA TOODETES!\nMenüüd välistades antibiootikumid on tänase aasta ülemaailmse tarbijate õiguste päeva moto.\nUmbes pooled maailma toodetud antibiootikumidest kasutatakse põllumajanduses. Samal ajal kasutatakse enamasti kasvu jaoks ennetusmeetmeid ja vajadusel antibiootikumide kasutamist haiguse vastu.\nAntibiootikumide esinemine toidus on endiselt kiireloomuline probleem. Antibiootikume sisaldavate loomset päritolu toiduainete pikendatud kasutamine avaldab kahjulikke mõjusid tervisele, aitab kaasa antibiootikumiresistentsuse tekkimisele ja mikroorganismide resistentsete vormide kujunemisele.\nViivitatud antibiootikum: millised toidud võivad sisaldada ravimeid\nTäna on raske ette kujutada inimest, keda ei ole antibiootikumidega ravitud vähemalt üks kord oma elus. Vahepeal on 20. sajandi üks suuremaid avastusi saanud ülemaailmseks ohuks. Antimikroobsete ainete liigse kasutamise tõttu muutuvad nad ebatõhusaks. Ja selleks ei pea te apteegi minema, ravimid tulevad meiega koos toodetega lauale. Umbes pooled maailmas toodetud antibiootikumidest kasutatakse põllumajanduses. See küsimus oli pühendatud Blagoveščenski administratsioonis peetud ümarlaua koosolekule.\nKasvamiseks ja raviks\nPõllumajanduses on antibiootikume kasutatud alates nende masstootmise algusest. Paljud maailma riigid ja Venemaad kasutavad söödaks kasutatavaid antibiootikume, et suurendada noorte ohutust ja stimuleerida loomade kasvu tapakaalule. Enamasti antimikroobseid aineid kasutatakse sigade ja linnukasvandustes.\nAntibiootikumide passiivne tarbimine on viinud neile ohtlikult kõrgele "sõltuvusse". Maailma Tervishoiuorganisatsioon hoiatab: kui kiireid meetmeid ei võeta, saab antibiootikumide ajastu lõpuks varsti tulema. Ravimid ei ole enam efektiivsed ja isegi banaalne nohu kujutab endast inimese elu.\nLoomade ravimite olukord on spordis dopingu probleemiga sarnane. Põllumajandusettevõtted kasutavad võimalikult kaua aega antibiootikume ja farmakoloogilised ettevõtted otsivad uusi turge.\n- Amuri piirkonna jaoks ei ole sööda antibiootikumide kasutamine sama tähtis kui kogu maailma jaoks. Üle poole meie põllumajandusettevõttest on läinud üle probiootikumidele (kasulikud bakterid, kellel on resistentsus inimese või looma soolele viitavate patogeensete mikroorganismide vastu - Approps. AP). Amur Broiler asub nüüd ka probiootilistel preparaatidel. See on odavam kui antibiootikumide kasutamine. Piirkonna territooriumil on selles osas 90% kaitstud, - avaldas arvamust veterinaar- ja tõuaretusosakonna korraldamise eest vastutava osakonna juhataja asetäitja Amurimaal Victoria Kozlova.\nToiduainete uuringud: veiseliha, sealiha, munad ja piimatööd viidi läbi 2015. aastal. Kuus tulemust oli positiivne.\nMuud ümarlaua osavõtjad märkisid, et on võimalik rääkida Amuri rahva toiduga kindlustatusest, kui kogu meie kaupluste riiulil olev piim, liha ja munad olid pärit kohalikest taludest. Samal ajal on Amuri turul põllumajandustooted vaid 20%, ülejäänu imporditakse teistest Venemaa piirkondadest ja välismaalt. Lisaks sellele ei ole mõned väikesed kasvandused veterinaararstide sõnul veel antibiootikumide loobumist.\nIgal aastal teostavad veterinaaria ja Rosselkhoznadzori osakondade spetsialistid uuringuid jääkide olemasolu kohta antibiootikumide põllumajandustoodetes. Sel aastal uuriti selle piirkonna kasvandustes kuut piimapartiid. Leiti, et tetratsükliini jäägid sisaldavad kolme proovi. Ettevõtted kasutasid tõhustatud laboratoorseid kontrolle, eksperdid leiavad, kuidas antibiootikum piima sattus. Tõenäoliselt kasutati talusid loomade ravimiseks. Tagasilükatud piim ei olnud ringlusse võetud.\n- 2015. aastal võeti teadusuuringuteks 149 proovi. 660 toiduainete uuringut: veiseliha, sealiha, munad ja piim. Nitrofuraanide (lai antibiootikumidevahelised ravimid - heakskiidetud AP) tulemused olid positiivsed kuuele tulemusele. Amuri piirkonnast imporditud toodetest ilmnes kolm positiivset näidist, veel kolm toodetud toodet - riikliku veterinaarjärelevalve osakonna juhataja asetäitja Jan Lubchenkova, viidatud arvud.\nUurib ja hoiab Rospotrebnadzor. Kolme aasta jooksul võeti Amruni piirkonnas 670 liha, linnuliha, piima ja munade näidiseid. Neis ei leitud antibiootikumide maksimaalset lubatavat kontsentratsiooni.\n- igal aastal Venemaal uurib Rospotrebnadzor umbes 20 tuhat toidu näidist. Antibiootikumide avastamise osakaal viimase kümne aasta jooksul on vähenenud 1,5 protsendilt 0,5 protsendile. Enamasti tuvastatakse antibiootikumid piimas, vähemalt - imikutoitudes, - ütleb Rospotrebnadzori Amuri osakonna tarbijakaitse osakonna juhataja asetäitja Olga Kolesnikova.\nAntibiootikum lisaks vitamiinidele\nTundub, et ainus toodete kategooria, mida antibiootikumid on vältida, on köögiviljad ja puuviljad. Kuid see näib vaid. Nii et pärast pika teekonna ajal puuvilja säilitamist leti esitlemisel, neid ravitakse antibiootikume - see toimib säilitusainetena. Lisaks sellele võivad ravimite jäägid sattuda köögiviljadest pinnast, mida orgaaniline aine viljeldatakse talupidamisest, kus kasutatakse, nagu juba mainitud, söödas kasutatavaid antibiootikume.\nAmuri piirkonnas on peaaegu kõik köögiviljad ja puuviljad pärit välismaalt. Nad on imporditud Venemaale vastavusdeklaratsiooni alusel, ütles Pavel Zhirnov, Rosselkhoznadzori vaneminspektor üle-Baikali territooriumi ja Amuri piirkonna jaoks. Dokument kinnitab, et partii on läbinud kvaliteedikontrolli ja ei sisalda pestitsiide, raskmetalle ja inimestele tervisele ohtlikke helmi- sid, kuid ei garanteeri, et 100% imporditud köögiviljades ja puuviljades ei oleks antibiootikume.\nKuidas määrata, kas tootel on antibiootikum\nLoodetavasti, et toodete kuumtöötlus vabastab antibiootikumid, ei ole seda väärt. Pikaajaline keetmine eemaldab ülejäänud ravimid, kuid mitte täielikult. Lisaks ei keela keegi teine pool tundi magestama piima ja mune. Selliste toodete kasutamisest on endiselt parem keelduda. Pakendil ei kirjutata loomulikult teavet antibiootikumide tootja olemasolu kohta. Seepärast on antibiootikumide välistamisel menüüst ainus tugineda oma maitsele ja lõhnale.\n- Antibiootikumidega lihale on lõhn, - ütleb Victoria Kozlova. - Kuumutamisel on see eriti märgatav, ilmub koheselt toiduvalmistamisel ebameeldiv lõhn. Mis puudutab uimastite jääkidega piima ja mune, siis neil on eriline maitse.\nAntibiootikumid põllumajanduses, nagu dopingu kasutamine spordis\nElena Kuryatova, dotsent, patoloogia, morfoloogia, füsioloogia osakonna juhataja, DalSAU\n- Antibiootikumid on kaasaegse meditsiini ja veterinaarmeditsiini rasked suurtükid. Eriti ohtlik on samade antibiootikumide kasutamine meditsiinis ja loomakasvatuses. Venemaal ja Euroopas on antibiootikumide kasutamise probleem muutunud ägedaks ja seda juba käsitletakse. Ja see tuleks lahendada, parandades loomade tingimusi, vee kvaliteeti ja tasakaalustatud toitumist. Meie riigis ei saa seda kiidelda paljudest loomakasvatuskompleksidest. Loomade ravimite olukord on spordis dopingu probleemiga sarnane. Põllumajandusettevõtted kasutavad antibiootikume nii kaua kui võimalik, ja globaalsed farmakoloogilised ettevõtted otsivad uusi turge vähearenenud õiguskultuuris. Euroopa ja Venemaa keelduvad antibiootikumide kasutamisest ja Hiina isegi ei mõelnud. Kõik need ravimiettevõtted levitavad seal tooteid. Kuigi antibiootikume ei ole täielikult asendatud, panevad farmaatsiaettevõtted ennekõike mikroobivastased ained, tagades neile kasumi.\nAntibiootiline valik on liiga väike\nMarina Babich, Amuri piirkonna tervishoiuministeeriumi vabakutseliste farmakoloogide juhataja:\n- Meie praktikas seisame iga päev silmitsi antibiootikumiresistentsusega. Kust see pärineb? On mitmeid põhjuseid. Üks neist on antibiootikumide iratiivne kasutamine, kaasaarvatud ise ravimeid. Teine põhjus on see, et antibiootikume kasutatakse loomakasvatuses ja taimekasvatuses. See toob kaasa asjaolu, et me saavad patsiendid, keda saaksime varem ravida ühe antibiootikumiga, ja nüüd peame ravimite kombineerimiseks välja kirjutama sügavaid reserve antibiootikume - mida me isegi ei suutnud isegi ette kujutada. Probleem on selles, et antibiootikumide valik on väga väike. Haiglas kasutame umbes 15 eset. Teadus ei paku uusi ravimeid. Seepärast on vaja takistada resistentsuse kasvu kõigil tasanditel.\nA. Tatarnikova, dr, professor\nG. Maul, doktorant, Permi Riiklik Põllumajanduse Akadeemia\nSellel päeval antibiootikumide jääkide määramine loomse päritoluga toidus on endiselt kiireloomuline ülesanne.\nTegutsedes organismi sensibiliseerides suurendavad nad rakkude ja kudede reaktiivset tundlikkust allergiliste ja anafülaktiliste reaktsioonide kujul, seedetrakti düsbiooni. Antibiootikumid nagu penitsilliin, streptomütsiin, oleandomütsiin ja levomütsetin peetakse kõige võimsamateks allergeenideks.\nNeid ja teisi antibiootikume kasutatakse agro-tööstuslikus kompleksis, et stimuleerida kasvu, suurendada nuumloomade efektiivsust ja teraapia raviks .\nEnamasti satuvad antibiootikumid toidutoodetesse loomse päritoluga toorainetest.\nKariloomad ja linnuliha toorained ning selle töötlemise saadused võivad sisaldada järgmisi antibiootikume:\na) tetratsükliinirühm - piim, piimatooted, munad, liha, lihatooted, kõrvalsaadused, mesi;\nb) streptomütsiini - piim, piimatooted, munad;\nc) penitsilliin - piim, piimatooted;\nd) tsinkbatsitratsiin - lihas, lihatoodetes, rupsis;\ne) klooramfenikool - liha, lihatooted, piim, piimatooted. munad, mesi .\nStreptomütsiini, penitsilliini ja teiste antibiootikumide esinemine piimas võib olla tingitud nende ravimite kasutamisest loomade ravimiseks, sealhulgas lehmade mastiid, ja õli baasil pikaajaliselt toimivate ravimitega.\nSöötade antibiootikumide esinemine loomse päritoluga toidus, nagu grisin, tsinkbatsitratsiin, on enamasti tingitud nende lisamisest eelsegude koostisesse loomade söötmiseks normaalsetes kogustes.\nVastavalt TR CU 021/2011 "Toiduainete ohutuse kohta" on FZ-No88-FZ kuupäevastatud 12. juuni 2010 "piima ja piimatoodete tehnilised eeskirjad" ning SanPiN 2.3.2.1078-01 eksperimentaalselt kehtestatud ja seadusega kehtestatud antibiootikumide kahjuliku mõju taset inimkehale ja arenenud maksimaalse lubatud päevase tarbimise määra toiduga .\nAntibiootikumi jääkogust sisaldav liha ja rups peab olema suunatud liha või liha-ja köögivilja konserveeritud toitude valmistamisele, välja arvatud imikutoidu konservid, esimese ja teise kursuse kontsentraadid või neid võib lisada antibiootikumidega saastamata liha või toidu koostisosadele; lahused peaksid olema 17 .\nPagaritoodete ja kondiitritoodete valmistamiseks saadetakse kodujuust, hapukoor, munad, mis sisaldavad tetratsükliinide antibiootikume jääkoguseid, kuid on oluline, et antibiootikumidega saastunud toodete suhe saastumata toodetega oleks vähemalt 1: 4, 1:10 või 1: 100, sõltuvalt avastatud antibiootikumi kogusest .\nNoorte põllumajandusloomade nuumamiseks kasutatakse piima, mis sisaldab mis tahes antibiootikumide jääkkogust .\nToote kvaliteedi süstemaatiline kontrollimine on välja töötatud "metoodilised juhendid antibiootikumide jääkide määramiseks loomakasvatussaadustes" 3049 = 84 g.\nJoon. 1 - Antibiootikume sisaldavate toodete arv 2008-2013\nJoon. 2 - Avastatud antibiootikumide arv eri tüüpi toodetes aastatel 2008-2013. (% proovide arvust)\nJoon. 3 - Antibiootikume sisaldavate toodete tuvastatud proovide arv 2008-2013\nPraegu on antibiootikumide ja inhibeerivate ainete olemasolu loomsetes toodetes ja söödas võimalik määrata tänapäevaste kiirete testidega piima ja piimatoodetes - DelvoTest  - lihas ja lihatoodetes, munades, kalades ja söödas - PremiTest.\nMaterjalid ja uurimismeetodid. Uuringu materjaliks olid loomse päritoluga toiduained, mille tootjad saadavad tetratsükliini, batsitratsiini, levomütsetiini, penitsilliini, streptomütsiini jääkide sisalduse määramiseks.\nSelle töö eesmärk oli määrata Permi kauplemisvõrgus müüdavate antibiootikumide jääkide sisaldus Loomset päritolu toiduainetes.\nAntibiootikumi võib diferentseerida liigiga ja selle jääkannust (mg / kg) saaduses saab määrata mikrobioloogilise meetodi abil, ELISA (ensüümiga seotud immunosorbentanalüüs) ja ka ühe kaasaegse meetodi abil - HPLC (kõrgefektiivne vedelikkromatograafia).\nUuringu tulemused. Tabelis on esitatud andmed toiduainete testimise positiivsete tulemuste kohta, mille on saatnud mikrobioloogiliste ja ensüümidega seotud immunosorbentuuringute tootjad ja sertifitseerimiskeskused Permi VDTU-le antibiootikumi jääkide sisalduse kohta.\nUuring viidi läbi vastavalt MU ja GOST [2, 4-6].\nJoonisel 1 on kujutatud loomsetes toodetes sisalduvate antibiootikumide jääkväärtuse avastamise positiivsete juhtude kõvera ajavahemikul 2008-2013.\nAnalüüsides seda graafikku, võime järeldada, et antibiootikumide jääkide avastamise juhtumid loomsetes toiduainetes on üsna tavalised, avastamisjuhtumite arv kasvab aastatel 2010-2013.\nJoonis 2 näitab antibiootikumide sisaldavate toiduainete hulga kasvu võrdlevat analüüsi perioodil 2008-2013.\nSeoses sellega võime järeldada, et järgmised liiki tooted on kõige tõenäolisemalt saastunud antibiootikumide jääkkogustega: toores lehmapiim, lihatooted, veiseliha, sealiha, linnuliha ja kanamunad.\nVähem tuvastatud antibiootikumid piimatoodetes ja mesilase mesilas.\nLamba-, hobuselihas, küülikuliimas ei leitud antibiootikumide jääke. See järeldus tuleneb joonise 3 skeemist.\nEsitatud skeemide andmete analüüsimisel võib järeldada, et kõige sagedamini loomset päritolu toiduainetes saab tuvastada järgmiste antibiootikumide jääke: tetratsükliini, streptomütsiini, tsinkbatsitratsiini, mille arvu suurenemine aastatel 2010-2013. ületas teiste tuvastatud antibiootikumide arvu (joonis 4).\nJäreldused. Meie töö võimaldab meil järeldada, et on vaja tõhustada kontrolli sanitaarkontrolli tõhususe üle, et vältida antibiootikumide söömist toidus. Seda tuleks teha piimatoodete ja piimatoodete, liha ja rupsi, munade ja nende saaduste korrapärase valiku abil, mee, sööt antibiootikumide määramiseks lihatöötlemisettevõtetes, piima- ja söödakäitlemisettevõtetes, karja- ja linnukasvandustes , samuti kariloomade ja linnulihatoodete tootmise ja müügiga tegelevad eraettevõtted ja mesi.\nVaja on mitte ainult määrata antibiootikumide jääke ühe või teise põllumajandustoodetele, vaid ka kindlaks teha toiduainete ja toorainete allaneelamise põhjused, et nende põhjuste kõrvaldamiseks vajalikud meetmed hiljem vastu võtta .\nAntibiootikumide jääkide sisaldust sisaldavate toodete täieliku ohutuse tagamiseks saab hügieenimeetmete korralduse, rangelt kontrollida antibiootikumide kasutamist loomade ja veterinaarmeditsiinis ning nende identifitseerimist loomset päritolu toidus, kasutades tundlikke meetodeid .\nLiha, piima, munade ja muude loomsete saaduste tootjad peavad tagama, et antibiootikumide jääkide sisaldus nende toodetes ei ületa lubatud piirnorme .\nVeterinaarmeditsiiniline läbivaatus koos tehnoloogia alustega\nLoomakasvatustoodete standardimine / Makarov V. A., Frolov V.P., Shuklin N.F. M.: IN "Agropromizdat", 1991.\nJuhised antibiootikumide jääkide määramiseks loomsetes toodetes 3049-84, Moskva: Rospotrebnadzori hügieeni ja epidemioloogia keskus, 2009.\nstandardid 2.3.2.1078-01, M.: kirjastuse "Kolos", 2001.\nGOST R51600-2000 g Piim ja piimatooted. Mikrobioloogilised meetodid antibiootikumide olemasolu kindlakstegemiseks. Vene Föderatsiooni riiklik standard.\nMUK 4.1.1912-04, 6. märts 2004. Levomütsetiini (klooramfenikool, klooritsetiin) jääkide määramine loomsetes toodetes kõrgefektiivse vedelikkromatograafia ja ensüümi immunoloogilise analüüsi abil. M., 2004.\nMU 4.21.2158-07, 18. jaanuar 2007. Tetratsükliini rühma antibiootikumide ja sulfanüülamiidpreparaatide jääkkoguste kindlaksmääramine loomsetes toodetes ensüümi immuunanalüüsiga. M., 2007.\nBudko MP, Kostenko Yu.G. VSE juhised ja liha ja lihatoodete hügieen. M., 1994.\nKokkuvõte ökoloogia tundidest "Pet-küülik" keskmise rühma- kujundada laste ideid lemmikloomadest, nende välimusest, harjumustest, elupaigast; mõistma inimese rolli lemmikloomade hooldamisel;


49426 tasuta nõuannet!\nVastanud Ain Pajos Ain PajosOÜ Neurodiagnostika\nNõustamine maksab 3.20 € LOE KÜSIMUSI JA VASTUSEID\nAin Pajos on vastanud 3192 küsimusele.\nLülisammas 17.06.13 11:06\nMul on juba mitu kuud lülisamba üks lüli hell. See on u keskel, pole alaselg, ega ka päris rinnaosa, rinnakuluu (see mis ribisid ühendab) alumise otsa kõrgusest on mõni cm allpool. See kogu aeg ei valuta, v.a. hommikuti ja üldse voodis pikali olles. Kui midagi vastu läheb on valus ja teatud liigutused on valusad. Katsudes tundub, et see lüli on natuke väljapoole võrreldes kõrvalolevatega.Tahaks teada, kas peaksin muretsema ja arstile minema? Kas on olemas mingi tõsine asi, mis niimoodi algab? Või peaks lihtsalt ootama, kas läheb hullemaks või mitte? Muidu poleks midagi, aga kardan, et äkki on mingi vähk vms, mis surub, ja sel juhul ei tohiks oodata. Seda kardan seetõttu, et kõik, kellel on olnud selgrooprobleemid, räägivad mingist kiirgumisest, et hoopis nt jalg valutab või puus, mitte see lüli, kus tegelikult probleem on. Seega nagu poleks tavaline radikuliit. Lisainfoks, et rinnas on ebamugavustunne olnud poolteist aastat ja pidev väike palavik on ka sama kaua olnud (aga nagu aru saan, meditsiiniliselt ei peeta 37,2 palavikuks ja seega see ei tähenda midagi). Poolteist aastat tagasi tehti röntgen ka rinnaosast, ja kopsus-südames pole mitte midagi (vähemalt siis polnud). Ei tea, kas peaks muretsema või mitte... lihtsalt, poolteist aastat on juba olnud selline kripeldav tunne, et midagi ikkagi on valesti, kuigi arstid ütlevad, et minu vanuses pole mingi haigus võimalik.\nValdkond: Neuroloogia Kui selg teeb muret, oleks mõttekas rääkida oma perearstiga.\nKas see arutelu oli kasulik lugemine?\nIVIG 16.06.13 18:04\nTere, mul on haigus nimega PANDAS, kas on võimalik saada IVIG ravi Eestis?\nValdkond: Neuroloogia IVIG ravi on eesti suuremates haiglates võimalik, Kas aga ka selle diagnoosiga, tuleb täpsustada nt. Tall. Lastehaiglas. Dr. Ain Pajos\nSeljavalu 13.06.13 16:06\nSelja pindmine põletik, vöö kõrgusel, selgroost paremal. Valus puudutusel ja liigutustel. Kestab juba mitu nädalat, salvid nagu ei mõju. Paar aastat tagasi oli T12 kompressioonmurd. Osteoporoosi on uuritud, võtan Fosavance`i. Lugupidamisega\nValdkond: Neuroloogia Selles eas esineb sageli herpesviirusest tingitud roietevahelise närvi põletikku, mis võib tekitada tugevaid põletavaid valusid pikka aega. Vajate neuroloogi konsultatsiooni. Tel. 6 748 591\nÄrevushäire? 12.06.13 15:53\nKas need surinad võivad tulla kuidagi emotsionaalsetest pingetest ja ärevusest, et on äkki mingi ärevushäire vmt? (Pole seda küll kunagi diagnoositud, aga...)\nJa, miks ma nii arvan...\nHiljuti keegi ähvardas, et niipea kui saab, muudab mu elu põrguks. Ma ei tea, küll mis kujul, aga mul tekkis hirm.\nSiis päevade ajal vasak rind läks nähtavalt suuremaks, kui parem, sealt tekkis mul uus hirm, võimaliku haiguse suhtes.\nNädalavahetusel siis tekkisid need surinad.\nJa laupäeval oli hetk, kui soovisin hingata. Olin õues, aga tundus, nagu ei saaks piisavalt hapnikku.\nEt seda surinat ma ju välja ei mõtle, et midagi peab mul ju viga olema... Ja mingi lahendus leiduma. Kas oskate midagi soovitada?\nMa ise olen nii nõutu....\nValdkond: Neuroloogia Kui hootised surinad on mõlemas käes ja/ või jalas, on ärevushäire tõenäoline põhjus (krooniline ärevus põhjustab aju regulatsioonihäireid kogu organismis). Kui aga hootised surinad on vaid samapoolsetes jäsemetes ja ka näos, on võimalik ka erineva põhjusega ajuvereringehäire, mis vajab kindlasti põhjuse selgitamist ja spetsiifilist ravi. Milliseid uuringuid EMOs tehti?\nPea-ja silmavalud - soov küsida arvamust täiesti võõra spetsialisti käest. 11.06.13 11:57\nÜritan oma pika loo hästi lühidalt kirja panna. ) 2010.a algasid meeletud pea ja-silmavalud, sattusin erakorralisena haiglasse, peale seda on valud igapäevased. 24/7. Vahest vähem, vahest rohkem, kuid mõjutavad igapäevaelu niivõrd, et autoga enam sõita ei kannata, raamatuid lugeda ei saa jnejne. Väga valus on. Tehtud peaaju uuring ja isegi kaelast, kõik korras. Pandud diangoosiks migreen, kuid ükski ravi ei ole toiminud, lõpuks somaatiline valu. Alustasin psühholoogide ja psühhiaatrite vastuvõttudel. Keegi miskit erilist ei tähendanud, kuid hakkasin käima psühhoanalüütilises teraapias end tundma õppimas, lootes sealt abi saada, käisin seal aasta otsa intensiivselt 2x nädalas. Terapeut soovitas lõpuks siiski uued uuringud teha ja ütles, et kahtleb minu stressi valudes. Sinna vahele on hästi palju manuaalteraapiat igasugust proovitud.\n2012.a augustis lasingi uued uurigud teha, need olid endiselt korras. Diagnoosiks sai uus igapäevane peavalu. Raviks määrati Topamax (25mg)\nIga päevaga üha enam saan aru, et keegi teine minu eest seda valu ei võta, hakkasin end jõudsalt tervendama, leidsin igasuguseid lahendusi ja isegi läks paremaks. Proovisin joogat, vabastavat hingamist ja selliseid tegemisi, kus avastasin, et nina kaudu hingata intensiivselt on väga valus, ei saagi. Üks õpetaja palus panna ühe nina poole kinni ja teise kolmanda silma peale ja hingata teise nina poolega, sain aru, et kumbki nina pool ei hinga korralikult. Kuskil poole peale, parem pool isegi vähem (mainin, et kõik valud ja hädad on paremal näo poolel). Parem kõrv hakkab samuti valutama iga väikese tuulega ja lennureis on minu jaoks täielik õudus.\nSelle ninaga juhtus kunagi ammu väike õnnetus, kus sain vastu nina. Samuti lapsest saati krooniline nohu. Alguses oli hullem olukord, aga arsti juurde ma ei läinud.\nNüüd paar nädalat tagasi käisin kõrva-nina-kurguarsti juures, rääkisin, näitasin. Ütles, et nina vahesein on kõver, et sellepärast ei saa hingata. Selle saaks sirgeks opereerida. Ise pean tundma kui palju hingata saan. Ja samuti kurgu tagaseina krooniline põletik. Kuid, et tema ei näe seal midagi, mis silmale või põsele valu teeks. Pigem mingi muu närvipõletik. Muud närvipõletikku aga ka ei ole. Aga minul on meeletud valud ja just närvipõletiku valud. Ise ma mõtlen juba seda, et kui inimene ei saa korralikult hingata, siis juba tekivad igasugused hädad. Nädalavahetusel juhtus ka minuga imelik asi. Selle kohta tahan ka küsida.\nHommikul kohe oli eriliselt halb, raske olla, valud. Käisin kohvikus söömas, tulin välja, ei jõudnud kõndida, lõpuks läksid kintsud (põlvedest ülespoole) kõik täiesti kangeks, valus hakkas, mäletan, et ma ei saanudki enam kõndida, külmaks isegi lõi. Sõbraga olin. Kodu oli 300m kaugusel ja kogu keha raskusega toetusin terve maa sõbra peale. Jalad konkreetselt loperdasid, kui seal n.ö kõndisin. Olin vähe aega pikali ja sõitsin Tallinnasse. See juhtus Viljandis. Tallinnasse jõudes oli kõik jalgadega korras. Mis see võis olla? Olin võtnud hommikul topamaxi ja paramaxi, need 2 rohtu vist ei tee sellist asja? Igaljuhul tunnen end nii vastu seina surutuna, ei oska kuidagi end aidata.\nVõibolla oskab just täiesti uus neuroloog sellest loost midagi järeldada ja soovitada.\nTänan Teid ette! )\nValdkond: Neuroloogia Tegemist on tõenäoliselt nn. kroonilise valu sündroomiga ja võib-olla ka sõltuvushäirega valuvaigistitest. Raviks ei tohiks kasutada tavalisi valuvaigisteid vaid erinevaid närvisüsteemi mõjutavaid ravimeid. Tegemist on keerulise probleemiga ja nõuab pingutusi nii patsiendilt kui ka raviarstilt. Tel. 6 748 591\nTükk kurgus, kõrv kumiseb, hingata on raske 10.06.13 12:45\nMinu praegune elu on nagu õudusunenägu, mis kunagi otsa ei lõpe, ühesõnaga muresid ja probleeme on kuhjaga ning kõige hullem on see, et ei näe kusagilt lahenemist ka. Närvid on korrast ära, sellest saan ise ka aru. Kõige hullem on tükk kurgus ja vasak kõrv kumiseb pidevalt, isegi eriti närvilistel päevadel on hingata raske. Esimest korda oli mul selline "kurgu jama" 2005 aastal, käisin mitu korda kurguarsti juures ja midagi ei leitud, lõpus öeldi, et probleemon närvides ja kirjutati DIAPOZAM (oli midagi sellist), pidi päris tugev ravim olema, aga minul tegi see olukorra peaaegu et korda, päev-päevalt läks paremaks ja lõpuks kadus see tükitunne kurgus ära. Nüüd on elu jälle jube närviliseks muutunud, oleks mingit ravi tarvis, sest niimoodi ka ei suuda enam, unehäired veel pealekauba.\nVastust ootama jäädes!\nValdkond: Neuroloogia Tükitunne kurgus on tüüpiline ärevushäire ja depressiooni korral. Raviga ia eluviiside muutmisega on paranemine väga tõenäoline. Tel. 6 748 591\nAjukahjustus ja mälu 08.06.13 22:51\nTere! Mul on mure oma elukaaslase pärast, kes tegi ränga autoavarii. Tema ajus olid väikesed verevalumid. Ja nüüd kui temaga rääkida, ei mäleta ta suurt midagi, ta unustab enamiku jutust mõne minutiga ära. Õnnetus juhtus küll mõned päevad tagasi, aga kas selline lühiajaline mäletamine ikka mingi aeg taastub? Ette Tänades.\nValdkond: Neuroloogia Noorena on aju taastumisvõime väga suur kuid aega võib kuluda kuid. Kas on tehtud ka lisauuringuid, määratud ravi?\nPidevad peavalud 07.06.13 20:37\nProbleem siis selles, et mul on juba umbes 7 aastat olnud tugevad peavalud, millega tavaliselt kaasneb ka oksendamine ning väga tugeva valu korral ka pearinglus. Ka vererõhk on kõrge. Tihti on juba ärgates tugev peavalu. Üldiselt on valud paremal peapoolel. Olen sellega korduvalt arsti juures käinud, kuid endiselt väidetakse, et ehk on see halvast magamisest, kaelalihastest vms, kuid ise pole küll tundnud, et kael hiljem valus oleks. Päris täpseid uuringuid pole tehtud. Tavaliselt üritan ära kannatada selle valu, sest käsimüügis müüdavad valuvaigistid ei aita ning midagi kangemat pole kirjutatud.\nValdkond: Neuroloogia Tegemist on tõenäoliselt migreenihoogudega, kuid tuleks välistada ka teised põhjused. Soovitan tulla vastuvõtule ja uuringule.\nTel. 6 748 5914\nKeha värisemine 31.05.13 09:55\nTere. Minu suureks mureks on keha värisemine (sinna alla kuuluvad pea, silmalaud, käed - tegelikult kogu keha, kui teen midagi). Ma ei suuda oma värisemist kuidagi kontrolli all hoida. Värisemine segab mu igapäevatoiminguid. Olen väga palju tundnud piinlikust oma värisemise pärast. Nii palju, kui ma end mäletan, on minul see haigus kogu aeg olnud ja nii on ka mu vennal ja isal samuti. Vennal on isegi veel hullem. Allkirjakirjutamine isegi on kui õudusunenägu ja eriti veel siis, kui keegi näeb, kuidas värsen. Värisemise tõttu ei taha ma rahvarohketes kohtades käiagi ja tööle ma ka seepärast ei suuda minna. Olen käinud Viljandis, Tartus, Rakveres sellega arstidelt abi otsimas, kuid kõik ütlevad sama. See haigus käib minuga kaasas ja ma ei saa sellest lahti. Kirjutati välja rohte, mis pidavat seda haigust leevendama, kuid rohtudest ma pole abi saanud. Olen valmis läbi tegema mida iganes, et seda haigust kontrolli alla saada. Puberteedieas kutsuti mind lausa seetõttu `elavaks vibraks` . Oleksin vajadusel nõus käima läbi kasvõi operatsiooni, kui see oleks võimalik. Nägin 30.05.13 Reporteris, et USA Kalifornia ülikoolis tehti ajuoperatsiooni. Jään vastust ootama tervitades\nValdkond: Neuroloogia Tegemist võib olla nn. essentsiaalse treemoriga mis on perekondlik . Väga sageli on värin siiski tagasihoidlik ja on ka ravimitega leevendatav. Tegemist ei ole raske, progresseeruva ja invaliidistava haigusega. Ajuoperatsioone selle raviks Eestis ei tehta. Dr. Ain Pajos\nValutavad käed 26.05.13 20:42\nAastal 2004-2007 töötasin Soomes ja täitsin kõrgeid kohviautomaate\n8 tundi päevas käed üleval.\nTöö oli liiga raske ja 2007 kolisin tagasi Eestisse ja jäin koduseks. Alates sellest hakkasid käed vahetevahel öösiti valutama. Valud läksid järjest tihedamaks.\n2012.a käsin neuroloogi juures, kus tehti uuring, mille käigus torgiti nõeltega.\nÖeldi, et kõik on korras.\nKäed aga hakkasid rohkem valutama, umbes kuu tagasi hakkasin iga õhtu määrima selga Voltaren geeliga, et saaks öösel magada.\nPaar päeva olen tundnud, et käed valutavad lisaks ka päevasel ajal.\nMõnel hetkel tunnen, et isegi kätt rusikasse suruda on valus.\nKäed valutavad kogu pikkuses ja valu jookseb selja peale selgroo juurde kokku. Mida siis teha või kelle poole pöörduda? Ma ei saa varsti kätega enam midagi teha.\nValdkond: Neuroloogia Tuleks käia neuroloogi vastuvõtul. Tel 6 748 591\nPsühhiaatria5847 Naistehaigused5564 Meestearst3736 Neuroloogia3553 Rasedus ja sünnitus3203 Endokrinoloogia2909 Üldkirurgia2496 Nahahaigused1978 Uroloogia1837 Ravimid1774 Perearst1639 Lastehaigused1547 Silmahaigused1545 Toitumine ja ülekaalulisus1445 Psühholoogia1420 Peavalu1328 Iluravi ja plastiline kirurgia1317 Logopeedia1021 Seksuaalnõustaja883 Reumatoloogia826 Lasteneuroloogia813 Suguhaigused509 Kopsuhaigused482 Gastroenteroloogia414 Kehaväline viljastamine - lastetus394 Loodusravi308 Laborimeditsiin194 Allergoloogia167 Südamehaigused114 Terviseuuringud114 Sõltuvushäired16 Vaktsineerimine15 Koduõendus7 Nakkushaigused7 Veresoontekirurgia4 Loo tasuta konto\nSuhtle foorumis!8363 sissekannet\nVaata seda linki:\nInnar millusne see pornot tõrjuv link on\nnäsad eesnaha all\npõiepõletiku sümptomid aga ei arva seda olevat\nTohter Olaf (234)\n· Reisimeditsiin (13)\n· Silmahaigused (99)\n· Seedimishäired (172)\n· Reumatoloogia (59)\n· Kirurgia (119)\n· Diabeet (30)\n· Meestehaigused (197)\n· Neuroloogia (192)\n· Psühhiaatria (193)\n· Tervislik toitumine (908)\n· Naistehaigused (194)\n· Stress (1003)\n· Suhted & seks (1121)\n09:15 Terviseamet: Lähis-Idas leviv uus koronaviirus põhjustab raskekujulisi haigestumisi 18.06.13 Kulutused tervisele kasvavad 14.06.13 Tervena elatud eluiga langeb 13.06.13 Esmasdoonorite arv on viimastel aastatel vähenenud 12.06.13 Algab üle-eestiline HIV-testimistuur 12.06.13 Terviseamet ei toeta Ülemiste järve kallasraja avamist suplemiseks 12.06.13 Uuring: 95% inimesi ei pese oma käsi õigesti 06.06.13 ELi teaduskomitee: kosmeetikatoodetes kasutatavad parabeenid ei ole kahjulikud 05.06.13 Alkoholi ostmisel küsitakse dokumenti kuni 30-aastastelt 05.06.13 Uuring: taimetoit tagab pikema eluea JüRI ENNET Psühhiaater Loe lähemalt Loe vastuseid (5558) Esita küsimus MARGUS PUNAB Meestearst Loe lähemalt Loe vastuseid (3756) Esita küsimus AIN PAJOS Neuroloog Loe lähemalt Loe vastuseid (3192) Esita küsimus TERVISEUUDISED


Uued investeeringud Eestisse - Arvamusplats - Uudised - LHV finantsportaal\nUued investeeringud Eestisse\nNovember oli väärtpaberiturgudel küllaltki rahulik kuu. USA ja Jaapani aktsiaturud tegid väikese tõusu, samal ajal kui Euroopa aktsiad kaotasid oma väärtusest 2,1%. Tallinna börsil kaubeldavate aktsiate väärtus kasvas novembrikuus 1,8% võrra.\nMaailma majandus on ajapikku kosunud – õigemini stabiliseerunud – eelmiste kümnenditega võrreldes madalamal kasvutrendil. Arenenud riikides on majanduskasvu eesmärk langetatud 2% tasemele. Tänavu õnnestub nii Ameerika Ühendriikides kui ka euroalal suure tõenäosusega see eesmärk saavutada ja seda natuke ületada. Jaapangi ei jää seatud eesmärgile palju alla.\nKeskpankade peamine ja vahel ainuke mõõdik hinnastabiilsus (mis on defineeritud hoopis kui 2% hinnatõus) on siiski jäänud nii USA-s, euroliidus kui ka Jaapanis sihiks, mille poole alles püüeldakse. USA-s, mis on oma majandustsüklis teistest ees, on keskpank juba hakanud rahapoliitikat väga ettevaatlikult normaliseerima. Euroopa Keskpank pole seda veel teinud, ent on otsustanud vähendada rahapoliitilise tooniku doose. Ka Hiina Rahvavabariigi Keskpank, mis on olnud isegi kõige jõulisem majanduse turgutaja, hakkab oma rahapoliitika võimsust vähemaks keerama.\nSeega põrkuvad rahvusvahelistel väärtpaberiturgudel erinevad mõjutegurid. Oodatava stabiilse majanduskasvu eeldus on, et palgad ja kasumid tulevikus kasvavad. Teisalt on aga oodata, et keskpankade toetus kaob ning sellega koos suurenevad nii ettevõtete kui ka investorite finantseerimiskulud.\nTänapäeva majandus on varasemast suurema finantsvõimendusega. Ka investorid on kasutanud võimendust, et saavutada madalate intressimäärade keskkonnas natukenegi parem tootlus. Seetõttu on tulevikus huvitav jälgida, kas ja kuidas saavad finantsturud hakkama ilma keskpankade abita. Kui metsloom kodus üles kasvatada, ei pruugi ta hiljem vabas looduses teatavasti enam ise hakkama saada.\nOn olemas risk, et viimaste aastate väärtpaberihindade tõus ei näita mitte seda, et majanduse nn loomalik instinkt (ingl animal spirit) on taastunud, vaid hoopis seda, et keskpankade poolt nuumatud investorite rasvakiht on muutunud ebatervislikult paksuks.\nLHV pensionifondid on 2017. aasta teisel poolel eelkõige otsinud ja analüüsinud kohalikke investeerimisvõimalusi. Tänavu oleme teinud Eesti investeeringuid ligi 150 miljoni euro väärtuses. Paigutades raha siinsetesse ettevõtetesse, era- või riskikapitalifondidesse, oleme alati mõelnud ka sellele, kuidas aidata kaasa Eesti kapitaliturgude arengule.\nOtsime ettevõtteid, mis soovivad kasvada ja võib-olla kaaluvad tulevikus oma väärtpaberite noteerimist Tallinna börsil. Samuti oleme pidanud ja peame ka praegu läbirääkimisi iduettevõtetesse investeerivate varahaldusmeeskondadega, et toetada kapitaliga Eestis sündivaid uuenduslikke ettevõtteid.\nVärskeim, detsembris tehtud, investeering Luminori võlakirjadesse on juba teine kapitali pakkumine kohalikule pangale. Lähiajal on tulemas veel sarnaseid investeeringuid ja seda põhjusel, et pensionifondidel on võimalus teenida siinsete pankade võlakirjadelt paremat intressi kui suurtelt rahvusvahelistelt tegijatelt.


TV-SEEBID: LINA PLAANIB KÄTTEMAKSU „KÖLNIS 50667” | PRAEGUNE 2021\nTV seebid: Lina plaanib Jerome'i "Kölni 50667" kättemaksu\nBenedict mõistab, et Andrea on tema ultimaatumi suhtes tõsine. Ta peab valima Huber-Bau ja Andrea vahel. Saskia on õnnelik, kui ta ilmub Jakobiga oma kriminaalses mõttes. Ta tahab seda tõestada. Ringo saab skoori ideega Benedikt. Aga siis ta mõistab, et tal on veel võimalus ja Lihtne ning ta peab tegema otsuse.\nLina läheb haiglasse Jerome'i poole. Ta tahab teda viimati silmitsi seisata ja näidata talle, kui palju ta teda halvab. Aga kui see ei anna talle soovitud rahulolu, loob ta kättemaksu plaani.\nKuigi Sabrinal on ebameeldiv, et tema asi Schmidti vastu on lendanud, kuid ta tahab peatüki alla joonistada. Et hoida paat maja peal, üritab ta laineid siluda. Kas ta õnnestub ja puhkab uuesti?\nEkaterina viiakse haiglasse, vigastatud ja vigastatud meditsiinilise hädaabinõuna. Samal ajal tõrjub Pauline oma tundeid Damiani vastu ja naudib oma kuupäeva koos soomlastega. Aga kui nad lähemale jõuavad, on Pauline oma tundeid tabanud. Veendunud, et Jenny ja Isabelle on paremad treenerid. Marie teeb ettepaneku võidelda duelli vastu jääl.\nKiusamine tarbib Luisit ja ta ei saa tagasi tulla. Kui ta Toni peale vihastab, on ta sellega lihtsam toime tulla. Ta teeb oma õele teate ja on õnnelik, kui efekt ilmneb. Filippus on pettunud, et Laura on ta üle andnud. Kui nad jälle kohtuvad, selgitab Laura, et ta ei hakka jälle sekkuma, ta ei taha, et teda uuesti tagasi lükataks.\nMy Friend Irma: Acute Love Sickness / Bon Voyage / Irma Wants to Join Club (Mai 2021).\nKöln, GZSZ, RTL, RTL II, TV seebid, GZSZ, kõik, mis loeb, meie all, Berliin - päev ja öö, Köln 50667


Igor Smeško – Vikipeedia\nIgor Smeško (2019)\nIgor Petrovõtš Smeško (ukraina keeles Ігор Петрович Смешко; sündinud 17. augustil 1955 Hrõstõnivkas Tšerkassõ oblastis Ukraina NSV-s) on Ukraina poliitik ja tehnikateadlane, tehnikadoktor (1992), professor (1992), kindralpolkovnik (2004), erakorraline ja täievoliline suursaadik (2004).\nSemaško kandideeris 2019. aasta Ukraina presidendivalimistel Ukraina presidendiks. Rahvusliku exit-poll'i andmetel (31. märts) sai Smeško 6,5% valijate häältest ja jäi selle tulemusega valimistel kuuendaks.\nSemaško lõpetas 1977. aastal kuldmedaliga Kirovi-nimelise Kiievi Kõrgema Seniitraketi-insenerikooli raadiotehnikainsenerina, seejärel samas 1982. aastal adjunktuuri ja 1991. aastal Vassilevski-nimelise Maavägede Õhutõrjekaitse Sõjaväeakadeemia doktorantuuri. 2002. aastal sai ta Tarass Ševtšenko nimelisest Kiievi Rahvusülikoolist õigusteaduse erialal juristi diplomi. Täiendas end 1996. aastal Harvardi Ülikooli John F. Kennedy School of Governmentis riikliku julgeoleku valdkonnas.\nKaitses 1982. aastal tehnikateaduste kandidaadi väitekirja juhitavate rakettide juhtimissüsteemide alal ja sai 1992. aastal tehnikadoktori kraadi sõjaküberneetika alal.\nOli aastatel 1997–2000 Ukraina Kaitseministeeriumi Luure Peavalitsuse ülem ja 2003–2005 Ukraina Julgeolekuteenistuse (SBU) ülem. Pärast erruminekut 2005. aasta detsembris osaleb poliitikas; 2009. aastast juhib poliitilist parteid "Sõla i Tšest" ('Jõud ja au'). 2014. aasta oktoobris määras president Petro Porošenko Smeško enda nõunikuks.\n2004 – Ukraina riiklik preemia teaduse ja tehnika valdkonnas\nSmeško valdab ukraina, vene, inglise, saksa ja prantsuse keelt.\nИгорь Смешко. Кто за ним стоит? Агент ЦРУ или Украинский Путин. YouTube, 15. veebruar 2019\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Igor_Smeško&oldid=5263240"\nSelle lehekülje viimane muutmine: 14:18, 2. aprill 2019.


Taastusravi | Neuroloogia | Arsti nõuanded | Küsi nõu Eesti tipparstidelt! - Kliinik.ee\nTaastusravi 13.08.10 / Neuroloogia\nKüsimus puudutab minu vanaisa. Neli päeva tagasi tekkis 91-aastasel mehel tasakaaluhäire, mis avaldus voodil istuvast asendist külili kukkumises. Kuna enesetunde halvenemist ei olnud, kõndis iseseisvalt (kasutab tugiraami abi) veel kööki sööma ning pärast tualetti. Tualetist tulles kadus järsku tasakaalutunnetus täielikult ja tekkis nõrkus jalgades (järgnes muidugi kukkumine). Intervall esimese tasakaalukaotuse ja nõrkuse vahel võis olla ca tund.\nTädi kutsus kiirabi. Nõrkus avaldus ka vasakus käes, sõrmed olid tundetud, hiljem vasaku õlavarre lihased veidi valulikud. Mõistus selge. Kiirabiarst arvas, et tegu võis olla trombiga, insulti ei diagnoosinud. Vanaisa keeldus haiglasse minemast, seega pole uuringuid tehtud.\nSüdamega pole probleeme olnud, pulss normis, rõhk ideaalne, suhkur normis.\nJärgmisel päeval tasakaaluprobleeme enam polnud, vasaku käe tundlikkus ja funktsioonid enam-vähem taastunud, suutis ise voodi servale istuli tõusta, (püsti ei saa). Sellist nõrkust enam pole, kuid tunneb, et ei ole lihtsalt jõudu, et seisma tõusta või kõndida (tahtmist on küll). Kurdab lihaste ja liigeste valulikkust, aga nõnda oli see reeglina ka enne vahejuhtumit.\nKüsimus olekski, mida ise saaks ära teha, et liikuvust taastada? Millal ja kuidas taastusraviga alustada? Kas peaks jätma veel aega jõu kogumiseks või oleks parem kohe treenima/harjutama asuda?\nPerearst on puhkusel, haiglasse minek problemaatiline, seega on saatekirja hetkel raske saada ning koduõenduse või taastusravi teenus sellest tulenevalt võrdlemisi kättesaamatu. Kuhu soovitaksite pöörduda?\nHarjutusi vasaku käega võib ja tuleb alustada võimalikult vara. Vajalik aga on selgitada põhjus. Kirjelduse järgi jääb mulje ajutüve vereringehäirest, mis kordumisel võib olla eluohtlik. Soovitan pöörduda neuroloogi vastuvõtule.\nPuusaliigese põletik ja ravi\nTere! Mul on kõhuvalu, teatud tüüpi songa tuvastamiseks saadeti mind kompuutrisse. Songa ei leitud, kuid leiti midagi muud;-) Mul on selgroog kõver ja puusaliigese põletik. (paremal sakroiliidile viitav ...\nNeuroloog selgitab, kas kõhuvalu on seoses seljahaigusega. Ravi ei määrata ainult röntgenileiu alusel.


Ei pea end paksuks vms, aga tõesti, pildilt on 5 kilo kohe ilusti näha. Kui inimene joob pille istuvas asendis, peaksite istuma püsti.\nVitamiinide puudumise tõttu, mida rasedatel naistel lastele jagatakse, süvendab olukorda veresoonte ebakindluse suurenemine, lõtvam ja nina limaskesta. Rasedad naised hüppavad sageli surve all, sest vereringesüsteemile langeb suur koormus.\nKuidas lõpetada tagajärgedega karistamine - 12 suurepärast alternatiivi. Tweet; kolmapäev, detsember Kas te mõtlete, kuidas kutsuda laps korrale ilma, et peaks ähvardama tagajärgedega? Kui laps järgmisel korral keeldub teie juhiseid kuulamast ning te tabate ennast teda ähvardamas, katsetage hoopis alljärgnevaid võimalusi. Kuidas kassile ravimit anda.\nKassi tema ravimit võtmine võib olla igapäevane võitlus, kuid oma kassi tervise säilitamiseks on ülioluline. Kui teil on olnud probleeme oma kassi võtmisega, et saaksite ravimit tarvitada, saate. Iga inimene, kes suitsetab ja kuritarvitab alkoholi, mõtleb lõpuks, kuidas lõpetada joomine ja suitsetamine, arvestades nende terviseharjumuste kahjustamise ulatust. Tagajärjed Suitsetaja sageli haigestub, kaotab kehakaalu, kannatab vaimse aktiivsuse halvenemise ja elundite kokkupuute tõttu toksiinide mõjul pöördumatute muutustega.\nKuidas manustada keelealuseid ravimeid Keelealused ravimid on suu kaudu lagunevad või lahustuvad ravimid, mida manustatakse keele alla asetamise teel.\nNeed ravimid kantakse pärast lahustumist suu limaskestadest vereringesse, võimaldades kiiret imendumist, mis väldib potentsi kadu, mis võib kaasneda esmakordse metabolismi toimel maos ja maksas.\nKriminaaluurimine käivitati aastal ning uurimise all olev kõigi süüdistatavate osas aegumistähtaja möödumise tõttu lõpetada.\nJaekauplused on surve all Kuidas e-poes kliendi ostuotsust mõjutada? Saada CV ja motivatsioonikiri hiljemalt aadressile [email protected] Oleks veetorn või pump, mis survet tekitaks, ja torustiku kalle, elektripinget, gaasirõhku, surve all soojakandjat vettvajaliku pinge ja teemal «Kliendi püsitasu» ja nõmeda Kliendilehe levitamine tuleb lõpetada. Pille Saar, Tallinn. Surve vähendamine, õpetajate ja õpilaste inimlikud suhted ning eelkõige või autistlike joonte all, oleks selline kodunt välja saatmine võrreldav kuidas neis käinud lapsed täiskasvanuna ühiskonda sulanduvad ja Kas võiks selle õpetajate ühiskondliku materdamise lõpetada, meil ei ole Pille ütleb.\nKuidas kiiresti rõhku vähendada Stress, liigne füüsiline koormus, tugev väsimus, ülemäärane töö võib põhjustada hüpertensiivset kriisi - surve järsu tõusu. Selle vähendamiseks ja normaliseerimiseks on vaja erakorralist arstiabi, antihüpertensiivsete ravimite kasutamist, et kiiresti väärtused langetada looduslikule päevasele. Kuidas lõpetada mõrvad.\nLääne laiem eesmärk sundida Venemaad loobuma mõrvadest võõrriikide territooriumil ei pruugi olla täielikult saavutatav, kirjutab rahvusvahelise kaitseuuringute keskuse teadur Ivo Juurvee. Suurepärasus ametialal on kõigile kättesaadav Hiljuti uurisin seda, kuidas mõned inimesed saavutavad rohkem, kui teised ning mis selle taga on.\nVälja tuli, et peamised põhjused on 1. Millised on alkoholismi kodeerimise meetodid ja kuidas nad töötavad, peate iga inimest joomist rääkima.\nKuidas lõpetada töölepingut? Igal nädalal hakkab Äripäevas ilmuma rubriik "Kuidas ", mille eesmärk on pakkuda ettevõtlikule inimesele praktilisi nõuandeid. Esimese teemana jagame soovitusi ilmselt 1. Keskendume seekord töölepingu lõpetamisele, sest selles osas tuleb uue seadusega ridamisi olulisi muutusi. Kuidas lõpetada töötajatest kinnihoidmine? Paljude ettevõtete üheks suurimaks väljakutseks on praegusel ajal see, kuidas hoida parimaid töötajaid.\nSeptembis toimuv Juhtimislabor tõstatab aga hoopis uue küsimuse — kas meil on üldse mõtet pingutada töötajate hoidmise nimel?. Et mõista, kuidas alkoholi surve muutub, on vaja mõista alkoholi mõju inimkehale põhimõtet. Sümptomite ilmnemise ajal tuleb lõpetada alkoholi tarvitamine.\nSageli kuulete purjus elustiili armastajatelt, et alkoholi joomine surve all on mingil moel isegi Kas alkohoolsed joogid ja hüpertensiivsed pillid on kombineeritud? Kuidas vabaneda peavalust ilma pillideta kuni tunnete valu ja selgroolülide all kaela tagaküljel vajutage seda kahe pöidla abil. Joomine rohkem vett, süüa toitu kõrge kiudaine ja regulaarsete liikumisharjumuste aidata leevendada probleemi.\nArst võib ka ette näha, kiudainelisandi või toolile pehmendaja. Täieliku aktiivse eluviisi puudumine viib kuningliku haiguse - hemorroidideni. See haigus, mida tuntakse isegi Hippokratese ja Aviceni vastu, on muutunud kaasaegse ühiskonna nuhtuseks. RE: Kuidas lõpetada imetamist. Aga hetkel kaalunumber Ma ei lopetatud hullumeelsus puudub kaalulangus isegi iba mao rongaste kaalulangus, et omg ma ei tea kust see tuli agaa….\nHobid, huvialad: Trummar tulevane rokkstaarspontaanne maalikunstnik, kingakollektsionäär Tööd: E-R treenin Eesti naiste kontoris kolmnurkseks istutud kannikaid taas ümmarguseks Elu moto: Ole lahkem kui Sa arvad, et oled. Miks India projektis osalesid: Osalesin, sest seiklusest ei tohi keelduda. Suurim hirm seoses Indiaga: Hirm puudub. Eva Vaino Vanus: 31 Kust pärit: Tartust.\nMuidugi mingeid öko-möko tooteid ei tarbi. Snäkiks on ikka läinud kartulikrõps kui ikka isu on ja janu kustutab üldjuhul poe 0 õlu. Vee joomine pole mul kunagi õnnestunud. Elu moto: Õppida armastama.\nMiks India projektis osalesin; Kuna kallis sõber Jaan kutsus — päriselt ka! India oli aga mu esimene unistuste sihtkoht, kui hakkasin paar aastat tagasi üksi reisima, kuidagi läks aga nii, et just sinna ei jõudnudki.\nIndia on ka teada-tuntud vaimse eneseleidmise maa, mis on väga minu teema, nii et ega ma pikalt oma jah-sõnaga ei kahelnud. Suurim hirm seoses Indiaga: Puudus. Ma ei karda üldse suurt midagi.\nTeadlased jõudsid uuringute põhjal järeldusele, et kaalukadu ei olnud seoses vähese süsivesikute tarbimisega, vaid pigem vähenenud tarbivate kalorite kogusega. Samale järeldusele jõuti ka viimaste aastate jooksul Xin Liu tehtud teadusuuringus, mis avaldati


Cindy BnB Oasis - Airbnb\nCindy BnB Oasis\nEraldi tuba kohas kodumajutus, mille majutaja on Cindy\nEre ja hubane safariteemaline magamistuba toasisese külmiku ja mikrolaineahjuga. Kontinentaalne hommikusöök sisaldab jogurtit,puuvilju, muroja, muffineid, saiakesi ja palju muud. Õhtuti saad lõõgastuda tagahoovis ja nautida voogavardite ilu,vaadata päikeseloojangut, lugeda raamatut või kuulata linde või lõkkealast tulekahju (ilmastikuolude lubamine)\nOlenemata sellest, kas oled siin töö,lõõgastumise või nädalavahetuse ürituse pärast, soovin, et inimene saaks puhata ja nautida pakutava eluruumi rahu. See hõlmab ka tagahoovi, kus on lõõgastav atmosfäär (tagahoovis ei ole tänavaid, nii et liiklusmüra on oluliselt vaiksem). Pakutakse kontinentaalset hommikusööki, mis aitab sul päeva alustada!\n4,91 · 119 hinnangut\nJalutusrajad ja jalgrattarajad spordihuvilisele, puhkevõimaluste ja parkide lähedal.\nÖöpäev läbi on peaaegu alati keegi


Norra – Page 2 of 6 – Reisidiilid\nLenda maailma põhjapoolseimasse linna: edasi-tagasi lennud Helsingist Longyearbyeni (Teravmägede saarestik) 166 €!\nMatka Norra fjordides: edasi-tagasi lennud Tallinnast Harstad/Narvikusse 164 €!\nFjordid ja virmalised! Soodsad lennud Tallinnast Põhja-Norrasse alates 158 eurost!\nLenda maailma põhjapoolseimasse linna: edasi-tagasi lennud Helsingist Longyearbyeni (Teravmägede saarestik) alates 155 eurost!\nAvasta fjordide ilu ja koge polaarööd: edasi-tagasi lennud Tallinnast Põhja-Norrasse Tromsosse 185 eurot!\nAvasta enne jaanipäeva lähiriike: lennud Riia-Stockholm-Danzig-Oslo-Riia kokku 73 eurot!\nAvasta maailma põhjapoolseimat linna: edasi-tagasi lennud Helsingist Longyearbyeni (Teravmägede saarestik) alates 170 eurost!\nPuhka suvekaunis Norras: edasi-tagasi lennud Riiast Oslosse alates 28 eurost!


• Metsaühistu® Archives - Page 6 of 26 - Metsaühistu\n17 veebr. Puiduhinnad on 2017. aasta tasemel\nMetsandusspetsialist Heiki Hepneri (OÜ Tark Mets) koostatud puiduturu ülevaatest selgub, et eelmise aasta lõpul olid puidu hinnad enam-vähem 2017. aasta tasemel. Kui kogu 2019. aasta olid puiduhinnad languses, siis nüüd võib eeldada hindade stabiliseerumist. Hepner kirjutab: „2019. aastat oli kokkuvõtlikult metsaomanikule hea aasta ja seda vaatamata...\n11 veebr. Ulukikahjustuste ennetamiseks on vaja pikalt ette mõtelda\nLäinud aastal loendati Eesti metsades 130-140 tuhat metskitse, 12-13 tuhat põtra ning 7-8 tuhat punahirve (Keskkonnaagentuuri andmed). Need on suured arvud ning ilmselt on iga metsaomanik Eestis kokku puutunud ulukikahjustustega. Kel on ära söödud noorendik, kes pisut vanemas metsas sarvi sügatud. Kuidas aga metsaomanikuna toime...\n31 jaan. Virumaal peab rohkem pingutama\nVirumaa Metsaühistus teeb oma tööd mees, kes võib uhkusega öelda – ma olen kolmandat põlve metsamees. Jutt käib ühistu konsulendist Mikk Värimäest, kes on spetsialiseerunud metsaomanike abistamisele metsamüügil. Veebruari algul tähistab Mikk oma neljakümnendat sünnipäeva. Miku elutee algas tegelikult Tartus, kuid juba väiksena kolis ta Virumaale...\n10 jaan. Kooreürask – putukas, kes ohustab metsi\nKui mõtleme puid ohustavatele looduslikele vaenlastele, siis eelkõige tulevad meelde seened (näiteks paljuräägitud juurepess) või kobras, kes võib langetada üsna jämedaid puid. Pisike putukas aga ohtlik ei tundu. Siiski – nüüdisaegse elusorganismide süsteemi looja Carl Linne poolt „omaette kirjutajaks“ (lps typographus) ristitud kuuse-kooreürask põhjustab Eestis...\n23 dets. Jõulukuuskede kasvatamine nõuab hoolt ja vaeva\nJõuludeks kuuse tuppa toomine on traditsioon, mida järgib pea iga meie pere. Sobiliku kuuse saamiseks on mitmeid viise – kes läheb oma metsa, kes riigimetsa, kes ostab turult või kaubanduskeskuse juurest, kes pakib lahti kunstkuuse ja kes ehib hoopiski mõne maja lähedal kasvava kuuse. Valikuid...\n12 dets. Kevadist metsa uuendamist planeeri juba sügisel\nTaimede tellimine Metsauuendustööde vältimatuks eeltingimuseks on vajalike taimede olemasolu. Praktika näitab, et taimede hankimist ei tohi mingil juhul jätta viimasele minutile, siis neid lihtsalt enam ei saa. Kõige parem on metsataimede tellimisega tegeleda just praegu ning osaleda metsaühistute ühises taimetellimuses. Võta ühendust Metsaühistuga ning anna oma...\n05 dets. Metsamees Alvar panustab hooldusraietele\nHimmaste on väike küla üsna Põlva lähedal. Üle-eestiliselt on küla tuntuks saanud sellega, et seal sündis ja kasvas meie suurmees Jakob Hurt. Põlvamaa ja lähiümbruse metsaomanikele on aga Himmaste tuntud ühe teise asja poolest. Nimelt on sealt pärit Alvar Mattus, mees, kes kaheksa aastat tagasi...\n03 dets. Sinu Mets – Detsember 2019\nIlmunud on selle aasta viimane metsaomanike õppeleht Sinu Mets. Metsaühistu räägib kevadisest istutamisest, mille jaoks tuleb just nüüd, detsembris, tegutsema hakata. Kui Sinu Mets sulle postkasti ei jõua, võid varsti ajakirja küsida ka oma Metsaühistust. Teistel teemadel detsembri numbris: Kuidas kasvatada segametsa osa 2? Metsandus kui...\nMetsaomanik, kui oled lasknud oma metsa inventeerida ja teha metsamajandamise kava, saad taotleda metsa inventeerimise toetust. Võta kohe ühendust Metsaühistuga, sest aega vajalike dokumentide esitamiseks ja taotluse koostamiseks on 10. detsembrini. Inventeerimise toetus: Toetuse suurus on 10 eurot inventeeritud metsamaa hektari kohta. Toetust saab taotleda ainult...


Buzz Aldrin Kuu pinnal teaduseksperimente läbi viimas. Foto: NASA\n“Enne selle aastakümne lõppu saadame inimese Kuule ja toome ta ohutult Maale tagasi.” Need saatuslikud sõnad ütles USA president John Fitzgerald Kennedy 1961. aasta 25. mail Ameerika Ühendriikide kongressi ees. Kuigi Kennedy ise seda enam ei näinud, ta ei eksinud.\nAlles sama aasta alguses presidendiametisse vannutatud Kennedy üks esimesi muresid presidendiks saades puudutas kosmoseprogrammi - täpsemalt seda, et venelased olid ameeriklastest kosmosevõidujooksus kaugele ette rebinud. Murelik Kennedy pidas nõu oma asepresidendi Lyndon B. Johnsoniga, Riikliku Aeronautika ja Kosmosenõukogu (NASC) esimehega. Koos asuti otsima võimalusi, kuidas venelastele säru teha.\nKennedy palus Johnsonil uurida, millega võiks ameeriklased kosmoses esimesed olla - Kennedyl endal mõlkus peas kolm mõtet - kosmoselaboratoorium, mehitatud kosmoselend ümber Kuu ning Kuul maandumine. Johnson konsulteeris omakorda NASA juhi James E. Webbiga, kes ütles, et nii kosmosejaama kui ka mehitatud Kuu-lennu suhtes ollakse Nõukogude Liidust lootusetult maha jäänud.\nAmeeriklased jäid kõiges maha\nVenelased olid selleks hetkeks juba orbiidile toimetanud esimese satelliidi Sputnik, mis jõudis kosmosesse 1957. aastal. Sellega sai Nõukogude Liit endale kaks tiitlit - esimene inimeste tehtud objekt kosmoses ja Maa orbiidil. Ameeriklaste esimene satelliit Explorer I jõudis kosmosesse alles 1958.\nSputnik 1, venelaste esimese kosmoseaparaadi koopia USA riiklikus lennundus- ja kosmosemuuseumis. Foto: NSSDC, NASA\nExplorer I, NASA esimene satelliit. Foto: NASA\nSamal aastal lõi enne Kennedyt võimul olnud president Dwight D. Eisenhower ka NASA. Kosmoseagentuur asus tegelema Project Mercury ja Project Geminiga - esimese eesmärk oli välja selgitada, kas ja kuidas inimesed üldse kosmoses ellu jääda saaks, teine aga oli aluseks esimeste mehitatud kosmosekapslite ehitamisele. Just Project Mercury raames said väljaõppe esimesed seitse astronauti - Scott Carpenter, Gordon Cooper, John Glenn, Gus Grissom, Wally Schirra, Alan Shepard ja Deke Slayton, kellest mitmed ka hiljem Ameerika Ühendriikide kosmosevallutuste ajaloos olulist rolli mängisid.\nVaatamata ameeriklaste uuele kosmoseagentuurile rebisid venelased kosmoses aga veelgi enam ette ning 1959. aastal saadeti Maalt välja sond Luna 2, millest sai esimene Kuule saadetud sond. Tegemist oli nn kokkupõrkesondiga, mis tähendas seda, et see maandus kontrollimatult Kuu pinnal ning kogus maandumise ja lennu käigus erinevaid andmeid.\nLisaks sellele suutsid venelased olla esimesed ka inimese kosmosesse läkitamises - kuigi mõlemad riigid tegelesid inimesi kosmosesse toimetavate kapslite arendamisega umbes samas tempos ning võib öelda, et arendustegevuses oli USA enamasti isegi eespool, saatsid venelased Juri Gagarini kosmosse 1961. aasta aprillis, esimene ameeriklane Alan Shepard jõudis sinna aga alles maikuus.\nSeega olid 1961. aastal asjad USA perspektiivist vaadatuna halvad. "Me ei pinguta maksimaalselt ega ole hetkel kursil, et olla kosmosevaldkonnas juhtival kohal," kirjutas Johnson Kennedyle 1961. aastal, pärast seda, kui oli Webbiga venelaste märkimisväärse edumaa nullimise suhtes nõu pidanud. Kuul maandumine terendas aga siiski võimalusena ajalugu teha.\nRahva seas vaimustus puudus\nWebb hoiatas Johnsonit kohe, et tegemist on kolmest välja pakutust kõige kulukama projektiga - tema hinnangul võtnuks 1970. aastaks inimese Kuule saatmine vähemalt 22 miljardit USA dollarit. Laias laastus Webb ei eksinudki - 1973. aastaks oli Apollo projektidele kulutatud 25,4 miljardit USA dollarit, mis oleks tänapäevase kursi järgi võrreldav 112 miljardi USA dollariga.\nPärast seda, kui Johnson oli nõu pidanud veel sõjaväeohvitseride, meediafirma CBS-i ning erinevate inseneriettevõtetega, otsustatigi plaaniga päevavalgele tulla. Nii seisiski Kennedy 1961. aasta suve alguses kongressi ette ning andis oma kavatsustest teada. Inimesed jäid aga tema ambitsioonika plaani suhtes leigeks. Veelgi enam - lausa 58 protsenti ameeriklasi oli Kuule mineku vastu.\nKennedy jätkas kihutustööd, et ameeriklasi siiski ümber veenda ettevõtmise mõttekuses. Ühe kõige tähelepanuväärsema kõne, mida ameeriklased siiani esile tõstavad, pidas Kennedy 1962. aasta septembris Texases. Enim tuntud ja tsiteeritud on selle märgilise kõne keskosa:\n"Me heiskame purjed, et sõita sellele uuele merele, kuna seal leidub uusi teadmisi, uusi õigusi ning need tuleb võita ja neid kasutada kõikide inimeste hüvanguks. Kosmoseteadusel nagu tuumateadusel ega muul tehnoloogial pole oma eneseteadvust. See, kas sellest saab hea või halb, oleneb inimestest ja ainult see, kas Ameerika Ühendriigid saavutavad selles valdkonnas edu, aitab meil otsustada, kas see ookean saab olema rahumeri või sõjaõuduste väli. Ma ei ütle, et me võiks või peaks kosmose sõjatandriks muutmist vaatama kõrvalt rohkem kui maa või mere sõjatandriks muutmist, kuid ma ütlen, et kosmost saab avastada ja selle kohta kõike teada saada ilma, et me peaks sõjatulle veelgi puid juurde panema - me saame seda teha ilma, et kordaksime neid vigu, mida me Maad vallutades teinud oleme.\nKosmoses ei ole veel konflikti, eelarvamusi ja riikidevahelisi konflikte. Kosmose ohud ähvardavad meid kõiki võrdselt. Selle vallutamine on hea kogu inimkonnale, see on võimalus rahumeelseks koostööks, millist ei pruugi tulla enam kunagi. Mõned küsivad: miks Kuu? Miks on just see meie eesmärk? Sama hästi võivad nad küsida, miks ronida kõige kõrgema mäe tippu? Miks lendasid inimesed 35 aastat tagasi üle Atlandi ookeani? Miks mängib Rice’i Ülikool Texasega?\nMe ise valisime Kuule mineku! Me valisime Kuule mineku sel aastakümnel ja valisime teha ka palju muid asju. Seda mitte seepärast, et need oleks lihtsad, vaid selle pärast, et need on keerulised. Sest need eesmärgid aitavad meil organiseerida ja mõõtu võtta iseenda oskuste ja energiaga, sest see väljakutse on selline, mille me otsustasime vastu võtta, selline, mida me keeldume edasi lükkamast, selline, mille me kavatseme võita. Ja me võidame ka kõik teised väljakutsed."\nMitte ainult sõnad, vaid ka teod\nKennedy peetud kõnes tehtud vihjed rahvusvahelisele koostööle ei olnud ainult tühjad sõnakõlksud. 1961. aasta juunis oli Kennedy kohtunud Nõukogude Liidu juhi Nikita Hruštšoviga ja välja pakkunud, et kaks omavahel poolavalikult vaenujalal olevat riiki võiks reisi Kuule ette võtta koos.\nKuigi Hruštšov keeldus, pidas Kennedy paar aastat hiljem, 1963. aastal ÜRO üldkogul taas kõne, kus pakkus taas välja ühise ettevõtmise. Nõukogude Liidu toonane juht vastas paar kuud hiljem lakooniliselt, et Nõukogude Liidul pole plaanis kosmonaute Kuule saata.\nHiljem veensid Nõukogude Liidu eksperdid Hruštšovi siiski ümber, viidates, et koos Kuule minek on hea võimalusega ameeriklaste tehnoloogia uurimiseks, kuid see uks jäi suletuks. Selle sulges lõplikult Kennedy mõrv 1963. aasta novembris.\nRattad pandi liikuma\nVaatamata sellele, et Kennedy traagiliselt suri ning USA-Nõukogude Liidu koostööprojekt kukkus läbi, olid kosmosemasinavärgi rattad aga liikuma pandud ning USA hakkas seni kosmosevõidujooksus eespool olnud Nõukogude Liidule vaikselt järele jõudma. Ameeriklaste siht jäi samaks - esimene inimene, kes astub Kuu pinnale, peab olema ameeriklane.\n1960. aastal välja kuulutatud Apollo programm, mille eesmärk oli inimene Kuule saata, sammus juba lõpetatud Mercury ja Gemini programmide jälgedes. Kui Mercury lendude tarvis kasutatud kapsliga oli võimalik kosmosesse toimetada vaid üks astronaut, siis Apollo missioonide tarvis pidid plaanid olema oluliselt ambitsioonikamad - välja töötatud kosmosekapsliga oli meeskonna maksimaalne suurus kolm inimest.\n1960. aasta juulikuus esitas NASA kapslile täpsemad nõuded - missiooni-, juht-, tõuke- ja varustusmoodulid pidid kõik olema teineteisest eraldiseisvad. Sama aasta augustiks kuulutati välja disainihange, milles osalesid kolm ettevõtet: General Dynamics/Convair, General Electric, ja Glenn L. Martin Company.\nLisaks nendele kolmele lahendusele tegeles NASA majasiseselt enda disaini välja arendamisega, et neil oleks võrdluspunkt ettevõtete poolt pakutava hinna-kvaliteedi suhtega. Töörühma juhtis legendaarne disainer Maxime Faget, kes oli disaininud ka Mercury projekti raames kosmosekapsli ning töötanud Gemini programmi kapsli kallal.\nMaxime Faget oli mitmete NASA kosmoseaparaatide loomise "aju". Foto: NASA\nLõpuks kirjutatigi protsesside kiirendamiseks eraettevõtete poolt tehtavad katsetused korstnasse ning otsustati edasi töötada Faget' lahendusega. Selle põhjal kuulutati 1961. aastal välja teine hange, mille võitis North American Aviation.\nKonkursi juures tekkis ka väike skandaal - mitmed kriitikud ütlesid, et samuti sellel hankel osalenud Glenn L. Martin Company poolt pakutud tingimused olid paremad, kuid NASA otsustas siiski North American Aviationi kasuks. Kosmoseagentuur ise põhjendas seda sellega, et neil oli ettevõttega juba pikaajaline tulemuslik koostöö.\nKasu oli ka kosmoseprogrammile ette nähtud lisarahast - perioodil 1961-1964 suurenes NASA eelarve pea 500 protsendi võrra ning inimesi värvati metsikutes kogustes - Apollo programmi lõpuaastatel töötas NASAs kokku umbes 34 000 inimest, kellele lisandus veel 375 000 inimest, kes olid programmiga seotud alltöövõtjate või partneritena.\n1958. aastal loodud Robert R. Gilruthi juhitud töögruppi, mille eesmärgiks oli esimene inimene Kuule viia, oli samuti tarvis kasvatada, kuna oli näha, et sellise suuremahulise projekti juhtimiseks on vaja rohkem ressursse. Nii otsustatigi Houstonis asuvale Rice’i Ülikooli annetatud maale luua 1961. aasta septembris mehitatud kosmoselendude keskus (Manned Spacecraft Center, praegune Lyndon B. Johnson Space Center).\nSelle ajani oli kõiki NASA kosmoselende juhitud USA õhuväele kuuluvast Cape Canaverali õhuväebaasist, kust ka tänapäeval väga palju kosmosetehnikat kosmosesse saadetakse, kuid koos uue kosmoselendude keskuse ehitamisega, kus tehti palju arendus- ja teadustööd, sooviti uude kompleksi koondada ka juhtimiskompleksid. Nii teatasidki tulevase Apollo 13 programmi astronaudid probleemide ilmnemisel: "Houston, we have a problem!"\nLisaks oli Kuule lendamiseks vajaliku tohutu raketi jaoks vaja ka suuremat õhkutõusukompleksi (Launch Operation Centre, LOC). Selle puhul otsustati, et see võib jääda enam-vähem samasse asukohta ning uus kompleks rajati Cape Canaveralist põhja poole Merritt Islandi poolsaarele. See koondas endas õhkutõusu juhtimiskeskuse, koostekeskuse, kus suuri rakette kokku panna sai, ning kaks õhkutõusuplatvormi. Lisaks sellele loodi kaks testkambrit, kus kosmoseaparaate vaakumtingimustes katsetada sai.\nLahendame olulised küsimused\nÜks kõige põletavamaid probleeme, mis nii NASA-siseselt kui ka ühiskondlikul tasandil kõneainet tekitas oli see, kuidas üldse Kuule minna?\nKokku oli arutluse all neli võimalust - kaaluti Maa kaaslasele jõudmist nii Kuu (LOR) kui ka Maa orbiidil (EOR) tiirlevalt kosmoselaevalt, kuid kaaluti ka otse Maalt Kuule kihutamist ja varianti, kus Kuule oleks läkitatud kaks eraldiseisvat kosmoseaparaati, millest üks oleks olnud automatiseeritud ning kandnud pardal meeskonna asemel aparaati, millega astronaudid tagasi Maale oleks pääsenud.\nKui 1961. aastal eelistasid mitmed NASA spetsialistid just otse Maalt kuule lendamist, siis mingil hetkel saadi aru, et see pole lihtsalt füüsiliselt võimalik, kuna oleks nõudnud, et kanderakett oleks kosmosesse vedanud umbes 75 tonnise laadungi. Võrdluseks võib tuua, et lõpuks Kuule läkitatu kaal oli pea poole vähem - 44 tonni.\n1960ndate alguses kardeti aga seda, et orbiidilt Kuule jõudmiseks pidi kosmosekapsel astronautide tagasitoimetamisel põkkuma orbiidil tiirleva kosmoselaevaga. Kuna toona ei olnud ei kosmoseaparaatide omavahelist lähenemist ega ka liitumist ei Kuu ega Maa orbiidil katsetatud, olid NASA spetsialistid selle õnnestumise suhtes skeptilised.\nSamas oli rühm teadlasi, kes tõsiselt tegeles sellega, et Kuu orbiidilt maandumist populariseerida. Nende eesotsas oli NASA Langley teaduskeskuse insener John Houbolt, kes võttis oma südameasjaks kõigile selgeks teha, et Kuu orbiidi kaudu taevakehale minek pole mitte ainult võimalik, vaid suure tõenäosusega ka kõige mõistlikum või isegi ainus võimalus.\n1961. aastal otsustas NASA asejuhi Robert Seamansi ellu kutsutud komitee, et Kuule minnakse kanderaketi abiga. Veel enam, sama komitee leidis seetõttu, et tõenäoliselt on kõige mõistlikum moodus Kuule inimeste toimetamiseks kas Maa või Kuu orbiidi kaudu. Koos Houbolti väsimatu kiidukõnega jõutigi nii 1961. aasta lõpuks selleni, et valdav osa mehitatud kosmoselennukeskuse liikmetest olid Kuu orbiidilt taevakehale mineku usku.\nKuigi NASA oli isekeskis otsusele jõudnud, ei tähendanud see, et nüüd oli otsus tehtud. Üks kõige suuremaid LOR-lähenemise ja üldse Kuu-maandumise vastaseid oli Kennedy teadusnõunik Jerome Wiesner.\nTa palkas NASA asejuhi Seamansi endise tehnilise assistendi Nicholas Golovini ning lõi oma komitee, mille eesmärgiks oli väidetavalt NASA kanderakettide kallal tehtud töö üle vaatamine. Nii pidid Seamans, Webb ja mehitatud kosmoselennukeskuse uus juht Joseph Shea hakkama oma projekti kaitsma nii presidendi kui ka Ameerika Ühendriikide üldsuse ees, kuna Wiesner seadis nende ideed kahtluse alla isegi ajakirjanikele läbi viidud esitluste ajal.\nWebb ei andnud aga järgi ning tegi presidendile palve välja kuulutada hange Kuu orbiidi kaudu inimeste sinna toimetamiseks. Wiesner andis järgi, osalt Kuuba raketikriisi, osalt seetõttu, et kartis, et presidendi otsus osutuks nagunii talle ebasoodsaks ning ta võiks üldsuse ees häbisse jääda. Igal juhul teatas NASA 1962. aastal, et Kuule minnakse läbi selle orbiidi ning vajaliku lahenduse töötab välja aeronautikaettevõte Grumman.\nNeli olmeleiutist, mis arendati välja Apollo Programmi raames\nApollo missioonide raames töötati välja kõiksugu imeleiutisi, kuid on ka selliseid, mis on aja jooksul loogiliselt Kuu lendude tarvis loodud tehnilistest lahendustest välja arenenud.\nKehasoojust hoidvad termotekid. Juba välimuselt kosmost ja kosmosemissioone meenutavad hõbehelkivad termotekid loodi Apollo 11 missiooni raames. Nimelt oli NASA-l vaja luua materjal, mis aitaks astronaute soojas hoida, kuid samal ajal ei võtaks palju ruumi ega kaaluks liialt palju. Tänapäeval kasutavad selliseid termotekke näiteks päästeteenistused, et alajahtunud või šokis inimesi soojas hoida.\nJuhtmevaba tolmuimeja ja teised akutööriistad. 1979. aastal tutvustas USA ettevõte Black & Decker maailma esimest juhtmevabat tolmuimejat Dustbuster. Kuigi selle arendustöö tehti tugevalt ära Apollo Programmi raames, ei olnud NASA tellinud üheltki ettevõttelt juhtmevaba tolmuimejat. Dustbusteri turule toomiseks vajalik arendustöö tehti ära hoopis Kuu pinda puurinud instrumendi Apollo Lunar Surface Drill arendamise käigus, mille Black & Decker lõi. Täpsemalt võimaldas juhtmevaba tolmuimeja loomist lahendus, mille ettevõte lõi, et mootori tööd optimeerida ning vähendada puuri energiatarbimist.\nParemad jalanõud. Nii spordi- kui ka vabaajatossud on viimase paari aastakümne vältel kunagiste jalanõudega võrreldes oluliselt põrutuskindlamaks muutunud ning NASA ise on kindlal meelel väitnud, et need disainilahendused on otseselt tulenevad Kuul kasutamiseks mõeldud jalavarjudest. Vahtkummi jalanõudes kasutamise üks pioneeridest on Apollo programmi insener Al Gross, kes läks hiljem tööle Ameerika jalanõufirmasse Avia, mis oli eriti tuntud oma suurepäraste korvpallitossude pärast, mida kandsid näiteks sellised legendid nagu Scottie Pippen, Clyde Drexler ja John Stockton.\nEfektiivsed päikesepaneelid. Apollo 11 missiooni käigus Kuu pinnale toimetatud eksperimentide üheks osaks olid ka päikesepaneelid, mille eesmärgiks oli Kuul olevatele teadusinstrumentidele elektrienergia tagamine. Kuna kosmoses on päikesepaneelide tootlikkus väga hea, ongi NASA ka praeguseks jäänud päikesepaneelide kasutamise juurde, neid on näiteks rakendatud nii rahvusvahelises kosmosejaamas (ISS) kui ka marsikulguritel. NASA-l on koguni eraldi osakond, mis on keskendunud just päikesepaneelide uurimisele ja arendamisele.\nRakett ja kosmosekapsel\nNagu öeldud, oli kosmoseaparaadi arendamise aluseks Maxime Faget' kavand, mida aga vastavalt missioonile kohaldati. Kui esialgu oli plaanis nii juhtmoodulit kui ka teenindusmoodulit (CSM) ühendav kosmoselaev Kuule toimetada ning pärast sealt ka tagasi tuua, siis otsus, et Kuule minnakse selle orbiidi kaudu, tõi kaasa ka uue disainilahenduse.\nSelle kohaselt oli juht- ja teenindusmooduli eesmärgiks meeskond taevakeha orbiidile toimetada, Kuule jõudmiseks oli ette nähtud aga hoopis teine moodul, lunar excursion module (LEM, ka LM), ehk kuumoodul, mille mõte oligi astronaudid Kuu pinnale ja põhimoodulisse tagasi toimetada. Moodulil olid kaks eraldiseisvat osa ning mootorit, millest ühe eesmärgiks oli astronaudid Kuule toimetada, teise eesmärk aga tagasi Kuu orbiidile saada. Hüüdnime “Kotkas” (ing k eagle) kandnud moodul on muuhulgas aluseks kuulsale esimeselt kuumissioonilt pärinevale ütlusele “Kotkas on maandunud” (ing k “The Eagle has landed”).\nJuhtmoodulit transporditi Maal erilise Super Guppy transpordilennukiga, mis oli mõeldud just suurte ja ebatavaliste kaupade veoks. Foto: NASA\nKoonusekujuline juhtmoodul (nimega "Columbia") oli loodud kolme astronaudi transportimiseks ning selle tömbimat poolt kattis kuumuskilp, mis kaitses seda atmosfääri taassisenemise eest. Moodulil olid oma tõukurid, mille abiga seda juhtida sai, samuti oli see varustatud langevarjudega, et Maale tagasi saabudes selle kiirust aeglustada.\nJuhtmooduliga oli ühendatud silindrikujuline teenindusmoodul, mille põhieesmärgiks oli mahutada kütust ning teadusinstrumente. Samuti oli selle mooduli külge kinnitatud raadioantenn, mis võimaldas suhtlemist 2 ja 4 GHz vahelisel lainepikkusel ning mida kasutati kaugsideks.\nValdava osa lennu ajast moodustasid juht- ja teenindusmoodul terviku, mida tähistas tähekombinatsioon CSM (Command and Service Module). Moodulid eraldusid teineteisest alles enne Maa atmosfääri taassisenemist.\nNatsi-Saksamaa raketiteadlane ja tema võimsad raketid\nKõik need moodulid pidi kosmosesse vedama varasemalt Natsi-Saksamaal V2 raketti arendanud Wernher von Braun, kes end pärast sõda ameeriklastele vangi andis. Operatsiooni “Paperclip” raames oli mees saanud Ameerika Ühendriikide kodakondsuse ning juba end tõestanud Redstone tüüpi rakettide arendamisega, seeria esimene rakett PGM-11 Redstone loodi eesmärgiga kanda tuumalõhkepäid, kuid hilisemaid Redstone’i rakette kasutati ka näiteks Mercury projekti raames.\nNASA reformimise käigus loodi 1960. aastal ka Marshalli kosmoselennukeskus (MSFC), mille esimeseks juhiks von Braun sai. Keskuse peamine eesmärk oligi luua kanderakett, mis oleks võimeline Apollo missiooniks tarviliku Maalt kosmosesse toimetama. Saturni ja Nova seeria kanderaketid, millega siiani olid tegelenud armee arenduskeskused, kanti samuti MSFC arendusprojektide hulka.\nNova seeria raketid olid suuremad, pikemad ning pisut võimsamad ning seetõttu eelistati esialgu neid, kuna otse Maalt Kuule lendamise plaani kohaselt pidi raketi kandevõime olema vähemalt 82 tonni. Pärast 1962. aasta otsust liikuda Kuule selle orbiidi kaudu otsustati aga Saturni mudeliperekonda kuuluva Saturn V kasuks, kuna selle arendamine oli lihtsam ning võimaldas juba olemasoleva infrastruktuuri kasutamist.\nSaturn V kanderakett oli pärast II maailmasõda Saksamaalt pagenud raketiteadlase Wernher von Brauni au ja uhkus. Foto: NASA\nKokku arendati Apollo esimese missiooni tarvis neli raketti – Little Joe II, Saturn I, Saturn IB ja Saturn V. Esimene neist oli pisikene rakett, mille eesmärk oli õhkutõusuvea puhul toimetada meeskonnaliikmed ohutusse kaugusesse kanderaketist, mis võis plahvatada. See arendati välja Little Joe I põhjal, mida kasutati 1959.–1960. aastal Mercury programmi raames. See pisike rakett oli kasutusel ka Apollo 11 missioonil.\nSaturni seeria raketid olid kõik puhtatõulised kanderaketid, mis kasutasid õhkutõusuks RP-1 tüüpi raketikütust, hilisemates astmetes aga vedelat vesinikku ja hapnikku. Rakettide võime suurenes iga uue mudeliga – esimene rakett suutis õhkutõusul tekitada 6670 kN suuruse jõu, Saturn IB puhul oli see 7120 kN ja Saturn V puhul jõuti lausa 33 400 kN suuruse jõuni. See võimaldas raketil õhku toimetada kuni 43 900 kilogrammi.\nMeeskond ja maandumispaik\nKui tehnikaga oli kõik paigas, tuli hakata muretsema meeskonna pärast. 1967. aastal teatas NASA, et Apollo 11 meeskonda kuuluvad komandör Neil Armstrong, juhtmooduli piloot Jim Lovell ning Buzz Aldrin, kes pidi juhtima kuumoodulit.\nVarsti vahetati Lovell Michael Collinsi vastu välja. Armstrong oli Collinsiga olnud Apollo 8 varumeeskonnas. Toonase missiooni ajal tekkisid Collinsil probleemid jalgadega, vaja oli kirurgilist sekkumist. Pärast paranemist toodi Collins Armstrongi meeskonda tagasi ning nii saigi ta Apollo 11 juhtmooduli piloodiks. Seeläbi sai Apollo 11 meeskonnast toona alles teine kosmoselennumeeskond, mille liikmed olid kõik juba kosmoses käinud.\nApollo 11 missiooni raames käisid kosmoses kolm meest - pildil vasakult Buzz Aldrin, Neil Armstrong ja Michael Collins. Foto: NASA\nLovellist sai aga hiljem hoopis õnnetu Apollo 13 komandör, mille ebaõnnestumisest (või õnnestumisest, kui arvestada, et kõik astronaudid ellu jäid) on vändatud ka Hollywoodi kassahitt peaosas Tom Hanksiga, kes filmis just Lovelli kehastab.\nPeale meeskonna probleemidele oli lahendamata veel üks mure - kuhu Kuul üldse maanduda? 1968. aastaks käidi välja viis võimalikku maandumiskohta, mis olid välja pakutud kahe aasta pikkuse uurimistöö põhjal Lunar Reconnaissance Orbiter ja Surveyor programmide raames.\nKui esialgu oli peamine eeldus kraatrite puudumine siis üsna pea saadi aru, et ideaalset maandumiskohta ei ole olemas.Sõelale jäid viis võimalikku maandumiskohta - kaks tükki neist Vaikuse meres (Mare Tranquilitatis), üks Kesklahes (Sinus Medii) ning kaks viimast Tormide ookeanis (Oceanus Procellarum). Apollo 11 missiooninõukogu otsustas esmase maandumiskohana ühe Vaikuse meres oleva maandumiskoha kasuks ning valis varuvariantidena välja veel ühe Tormide ookeanis ning ühe Kesklahes asuva maandumispaiga.\nDilemma: kes astub esimesena Kuu pinnale?\nLegendaarsed sõnad “see on üks väike samm inimesele, kuid tohutu hüpe inimkonna jaoks” sai öelda esimesena Kuu pinnale astunud Neil Armstrong. Palju on spekuleeritud selle üle, miks otsus just Armstrongi kasuks osutus.\nKui NASA välja kuulutas, et just Collins, Aldrin ja Armstrong Kuule saadetakse, tekkis nii paljudel ajakirjanikel kui ka tavainimestel kohe küsimus - kes ikkagi esimesena taevakeha pinnale saab astuda? Toona küsiti seda küsimust ka esimesel pressikonverentsil peale meeskonna välja kuulutamist ning vastus oli, et seda pole veel otsustatud.\nGemini missioonide põhjal spekuleerisid meediaväljaanded, et see au saab osaks hoopis Aldrinile, kuna varasemate missioonide puhul oli missiooni komandör jäänud kosmosekõndide ajaks laeva ning kõik kosmosekõnnid jäid just pilootide kanda.\nKolm kuud enne missiooni lõplikku lahkumist Maalt andis NASA aga teada, et esimesena saab Kuul sammud teha hoopis Armstrong ning seda “Kotka” nime kandva mooduli disaini tõttu. Selle uks avanes nimelt nii, et komandöril oli vaba tee väljumiseks, piloot jäi aga ukse avamisel selle taha.\nSamas on mitmed allikad, näiteks missioonijuhtimiskeskuse juhi Chris Krafti memuaarid ning teiste astronautide tunnistused viidanud sellega, et tegu oli NASA teadliku valikuga ning mooduli disainilahendus pakkus neile lihtsalt hea vabanduse, miks mitte Aldrinit esimesena Kuule lasta.\nNimelt on paljud viidanud, et Aldrinil oli tohutu ego ning tema esimesena Kuule laskmine oleks suure tõenäosusega veel enam paisutanud. Armstrong aga oli tasakaalukam ning nii loodeti, et teda haruldane au niivõrd uhkeks ei aja.\n1969. aastaks oli kõik valmis, kuid veel viimase hetkeni oli võimalus, et venelased jätavad mingi riukliku trikiga ameeriklased oma varju. See oli neil tegelikult ka kavas. Kolm päeva enne Apollo 11 kosmosesse läkitamist ehk 1969. aasta 13. juulil saatis Nõukogude Liit välja sondi Luna 15, mille eesmärk oli tuua Kuult pinnasenäidis.\nKuna ameeriklaste üks olulisem kavatsus oli samuti Kuult pinnasenäidiseid hankida, oleks see ameeriklaste saavutust kõvasti varjutanud. Ent venelaste sond kukkus Kuule maandumise käigus ilmnenud rikke tõttu Kriiside merre, andes sellega ameeriklastele hädavajalikku aega.\n16. juulil 1969 kohaliku aja järgi kell 8.32 tõusis Apollo 11 missioon Saturn V kanderaketi abiga õhku. Kuu orbiidile jõudmine võttis aega, sinna jõuti 19. juuli keskpäeval, umbes 76 tundi pärast õhkutõusu. Pea ööpäev pärast Kuu orbiidile jõudmist eraldati kuumoodul kosmosemasina põhiosast ning kaks tundi hiljem maanduti Kuul.\n„Houston, siin Tranquility baas. Kotkas on maandunud” on esimesed sõnad, mida Kuul maandunutele tavaliselt omistatakse, kuid tegelikult ütles kuumoodulit juhtinud Aldrin enne midagi hoopis argisemat. „Kontaktituled – OK, mootor on seiskunud,” ütles Aldrin esimese asjana pärast Maa kaaslasele maandumist.\nPärast 650 miljoni televaataja silme all Kuu pinnale astumist ning Apollo missiooniga ilmselt enim seostatud sõnade „üks väike samm inimesele, kuid tohutu hüpe inimkonna jaoks” ütlemist tegelesid astronaudid taevakehal valdavalt teadustööga – tegid fotosid ja kogusid pinnasenäidiseid, mida toodi kaasa lausa 22 kilogrammi.\nÜks oluline teadusprojekt puudutab veel lasereid peegeldavat kvartspeeglit LRRR, tänu millele suutsid teadlased mõõta Maa ja Kuu vahelise kauguse ning kontrollida Einsteini üldrelatiivsusteooriat. Samuti jäeti Kuu pinnale selle seismilist aktiivsust mõõtev instrument.\nAstronautidel oli kaasas ka telekaamera, mille abiga kõik Kuul toimuv üles filmiti. Kaamera sai pildile nii Armstrongi esimesed sammud, kuid selle abiga püüti pildile ka kõik muu, mille kallal Kuul toimetati.\nKaamera tootjaks oli USA ettevõte RCA ning juhtmoodulis paiknevate saatejaama piirangute tõttu oli kaamera suhteliselt lihtne - mustvalget pilti edastav ning võimeline edastama pilti 10 kaadrit sekundis (fps). Kuigi tegemist oli juba toonasest standardist väheste kaadrite arvu tõttu märkimisväärselt enam “hakkiva” pildiga, ei peetud probleemi oluliseks, kuna astronaudid liikusid Kuul piisavalt aeglaselt, et erinevust mitte täheldada. Selleks, et signaal normaalselt ka televaatajateni jõuaks, pidi NASA seda aga jooksvalt 30 kaadrit sekundis nõudvale telestandardile vastavaks töötlema.\nApollo 11 missioonil kasutatud RCA telekaamera katsetusteks kasutatud teisik on missioonil kasutatuga identne ning on vaatamiseks väljas USA riiklikus lennundus- ja kosmosemuuseumis. Foto: Sanjay Acharya, Wikimedia Commons\nPeale teadustöö tegemisele ning Kuu eluolu jäädvustamisele jätsid ameeriklased taevakeha pinnale ka mitmeid mälestusesemeid, et oma väärtuslikku vallutust tähistada. Sinna jäeti lehvima Ameerika Ühendriikide lipp, samuti paigaldati sinna mälestustahvel. Aldrin ja Armstrong oleks äärepealt unustanud jätta Kuu pinna tarvis ette nähtud mälestusesemete pakikese, mis sisaldas tervitusi Maa poliitilistelt liidritelt ning erinevaid esemeid, millega mälestati Kuu vallutamise protsessi käigus hukkunud astro- ja kosmonaute.\nLäkituste seas oli muuhulgas ka Eesti Vabariigi toonase peakonsuli Ernst Jaaksoni läkitus, kes kirjutas: „The people of Estonia join those who hope and work for freedom and a better world.” ("Eesti rahvas ühineb nendega, kelle lootus ja töö on suunatud vabaduse ja parema maailma saavutamisele").\nLahkume, et tulla taas\nPärast 22-tunnist Kuul viibimist (sinna sisse kuulus ka seitsme tunni pikkune unepaus) ning seal teadustöö tegemist ootas astronaute taas kodutee. 24. juulil, umbes kell 11:50 maanduti Vaiksesse ookeanisse. Kuigi ilmasatelliite toona ei olnud, näitasid õhuväe kasutuses olevad luuresatelliidid, et suure tõenäosusega on piirkonnas kujunemas torm ning seetõttu nihutati esialgset maandumiskohta umbes 400 kilomeetri võrra.\nAstronautide otsimiseks kasutati USS Horneti Sikorsky SH-3 helikoptereid, kuid meeskonda kuulusid veel süvaveesukeldujad ning 35 NASA spetsialisti, kelle ülesanne oli maandunud astronautide päästmine. Üldiselt oli kogu päästeprotsess valutu - kosmosesõiduk maandus sinna, kuhu pidi, ning astronaudid ja moodul desinfitseeriti.\nAstronaudid toimetati helikopteri pardal isoleerituna lennukikandjale, kus nad veetsid veel kolm nädalat karantiinis, et välistada Kuul olevate võimalike mikroorganismide Maale edasi kandumine ning meie planeedil oleva elu ohtu seadmine. Juhtmoodul hiivati samuti lennukikandja pardale ning toimetati Pearl Harborisse, kust see Lockheed C-141 transpordilennuki pardal NASA-le toimetati.\nPärast Maale maandumist pidid astronaudid olema karantiinis, seda isegi president Richard Nixoniga vesteldes. Foto: NASA\nAugustikuu oli astronautidele hullumeelne - paraadid, kohtumised meedia ja poliitikutega, medalite jagamised, teleintervjuud. Just nagu hullumeelsest tähelepanust kodumaal ei oleks veel küllalt, järgnes paraadidele ja kohtumistele 38-päevane maailmatuur, mille käigus külastati 22 riiki.\nSamal ajal, kui astronaudid pöörase tähelepanu käes vaevlesid, tegeles NASA aga juba järgmise Apollo missiooniga. Apollo 12 sooritas teise maandumise Kuule juba kaks nädalat pärast Apollo 11 maailmaturnee lõppemist, 19. novembril 1969. Kokku on praeguseks inimesed Kuul maandunud kuuel korral. Viimane missioon sinna oli Apollo 17, mis väisas Maa kaaslast 1972. aastal.\n1. Toomas Alatalu suurriikide võidujooksust kosmosesse: Juri Gagarinit esitati kui uue aja Kolumbust, aga Berliini müür rikkus kogu N. Liidu maine\n2. Kosmosesangari Neil Armstrongi asjade oksjonile panek on põhjustanud vastuolusid tema pärijate vahel\n396 54 Jaga ühte lugu korra kuus tasuta


Proteiinibatoonide kombo - Loodusvägi\nTaimsed lisatud valge suhkruta tervislikud ja maitsvad puhast energiat sisaldavad proteiinibatoonid on terviktoit, mille valmistamiseks ei ole aineid looduses esinevast kooslusest eraldatud. Varu vahepalasid koju rohkem, et kiirel ajal oleks hea võtta – nüüd suurepärane võimalus soetada mõlemat maitset väga hea kombohinnaga!\nLoodusväe taimsed proteiinibatoonid on terviktoit, mille valmistamiseks ei ole aineid looduses esinevast kooslusest eraldatud. Mahebatoonides on pähklitükid segatud kokku kuivatatud puuviljade ja teiste koostisainetega just sellisel kujul, nagu need looduses esinevad.\nBatoonidele ei ole lisatud ka mingeid kunstlikke lisaaineid, suhkrut ega sünteetilisi magustajaid. Tulemuseks on toitainerikkad vahepalad, mis varustavad keha paljude naturaalsete vitamiinide ja mineraalainetega ning puhta energia ja elujõuga. Sellisest terviktoidust omastab keha toitaineid oluliselt paremini kui töödeldud kujul.\nKõrge taimse valgusisaldusega: 21-23 g valku 100 g kohta\nEi ole lisatud suhkrut ega kunstlikke magusaineid, sisaldab ainult looduslikult esinevaid suhkruid\nTerviktoit, aineid ei ole looduses esinevast kooslusest eraldatud\nGluteeni- ja piimavaba, sojavaba, vegan\nMugav kaasa võtta trenni, tööle, kooli ja reisile\nIdeaalne taimetoitlastele, ent maitsev ja toitev kõigi jaoks\nMeie pehmed ja maitsvad proteiinibatoonid on toitvad vahepalad trenni, matkale, tööle või reisile.\nŠokolaadi proteiinibatoon sisaldab taimsete valguallikatena hernepulbrit, mandleid ja India pähkleid. Kõik need on rikkalikud vitamiinide ja mineraalainete allikad, sisaldades hulganisti kaltsiumit, magneesiumit, rauda, tsinki, seleeni jt. Toitainerikkad batoonid varustavad keha ka tervislike rasvade, kiudainete, antioksüdantide ja aminohapetega.\nVaarika proteiinibatoon sisaldab taimsete valguallikatena hernepulbrit, mandleid, India pähkleid ja kõrvitsaseemneid. Kõik need on rikkalikud vitamiinide ja mineraalainete allikad, sisaldades hulganisti kaltsiumit, magneesiumit, rauda, tsinki, seleeni jt. Toitainerikkad batoonid varustavad keha ka tervislike rasvade, kiudainete, antioksüdantide ja aminohapetega.\nLevinud on arvamus, et taimne valk ei anna trenni järel lihaste taastumisel ja kasvatamisel sama toimet nagu piimapõhised vadakuvalgud, mida kasutatakse proteiinibatoonides tavapäraselt.\nEnt 2015. aastal ajakirjas Journal of the International Society of Sports Nutrition avaldatud uuring kinnitas, et herneproteiin tõstab lihaste tihedust sama hästi kui piimapõhised valgud. Tänu rohkele aminohappe arginiini sisaldusele, mida keha kasutab lihaste ehituseks, on hernevalku hinnatud üheks parimaks taimseks valguallikaks.\nProteiinibatoonid annavad energiat, aitavad trennist taastuda, samuti leevendavad need hästi nälga olukorras, kus ei ole võimalik kohe süüa, tasakaalustavad veresuhkru taset, seda liigselt tõstmata ning sobivad tervislikuks vahepalaks ka toidukordade vahepeal.\nKombosse kuulub 1 karp (15 x 35 g) vaarika proteiinibatoone ja 1 karp (15 x 35 g) šokolaadi proteiinibatoone.\nVaata koostise, toiteväärtuse, päritolu ja säilitamise infot konkreetsete toodete juurest: vaarika proteiinibatoon, šokolaadi proteiinibatoon.