Sotsiaaltoetuste kord – Riigi Teataja\nSotsiaaltoetuste kord - sisukord\n§ 3 Toetuste suurused\n2 TOETUSTE MAKSMISE TINGIMUSED\n1 Leibkonna sissetulekust sõltuvad toetused\n§ 5 Koolieelse lasteasutuse ja kooli toidu eest tasumise toetus\n§ 6 Hooldustoetus\n§ 7 Huvihariduse ja huvitegevuse toetus\n§ 8 Eluruumi kohandamise toetus\n§ 9 Lisatoetus\n2 Leibkonna sissetulekust mittesõltuvad toetused\n§ 11 Esimesse klassi mineva lapse toetus\n§ 12 Puudega lapse hooldaja toetus\n§ 13 Täisealise puudega isiku hooldaja toetus\n§ 14 Hoolduspere toetus\n§ 15 Asendushooldusteenusel viibiva lapse toetus\n§ 16 Järelhooldusteenusel viibiva isiku toetus\n§ 17 Lasteaia sõidutoetus\n§ 19 Juhtkoera ülalpidamise toetus\n§ 20 Leinatoetuslaagris osalemise toetus\n§ 21 Tšernobõli AEJ katastoofi likvideerimisel osalenud isikute toetus\n§ 22 Leibkonna sissetulekust sõltuva toetuse taotlemine\n§ 23 Sünnitoetuse ja esimesse klassi mineva lapse toetuse taotlemine\n§ 24 Puudega lapse hooldaja toetuse taotlemine\n§ 25 Täisealise puudega isiku hooldaja toetuse taotlemine\n§ 26 Hoolduspere toetuse taotlemine\n§ 27 Asendushooldusteenusel viibiva lapse toetuse taotlemine\n§ 28 Järelhooldusteenusel viibiva isiku toetuse taotlemine\n§ 29 Lasteaia sõidutoetuse taotlemine\n§ 30 Matusetoetuse taotlemine\n§ 31 Juhtkoera ülalpidamiseks makstava toetuse taotlemine\n§ 32 Leinatoetuslaagris osalemise toetuse taotlemine\n§ 33 Tšernobõli AEJ katastroofi likvideerimisel osalenud isikute toetuse taotlemine\n4 TOETUSE MÄÄRAMINE JA VÄLJAMAKSMINE\n§ 34 Toetuste määramine\n§ 35 Toetuste maksmine\n5 ARVESTUS JA JÄRELEVALVE\n§ 36 Arvestus ja järelevalve\n§ 38 Jõustumine\nRT IV, 12.02.2019, 28\nVastu võetud 06.09.2018 nr 37\nRT IV, 13.09.2018, 15\n07.02.2019 RT IV, 12.02.2019, 24 15.02.2019\n(1) Käesolev määrus sätestab isikutele, kelle elukohana on rahvastikuregistris registreeritud Pärnu linn, Pärnu linna eelarvest makstavate sotsiaaltoetuste määramise ja maksmise tingimused ja korra.\n(2) Määrusega reguleerimata osas lähtutakse haldusmenetluse seadusest ja sotsiaalseadustiku üldosa seadusest.\n(1) Pärnu linna eelarvest makstavad leibkonna sissetulekust sõltuvad sotsiaaltoetused on:\n1) koolieelse lasteasutuse ja kooli toidu eest tasumise toetus;\n4) eluruumi kohandamise toetus;\n(2) Pärnu linna eelarvest makstavad leibkonna sissetulekust mittesõltuvad sotsiaaltoetused on:\n3) puudega lapse hooldaja toetus;\n4) täisealise puudega isiku hooldaja toetus.\n5) hoolduspere toetus;\n6) asendushooldusteenusel viibiva lapse toetus;\n7) järelhooldusteenusel viibiva isiku toetus;\n8) lasteaia sõidutoetus;\n10) juhtkoera ülalpidamise toetus;\n11) leinatoetuslaagris osalemise toetus;\n12) Tšernobõli Aatomielektrijaama (edaspidi AEJ) katastroofi likvideerimisel osalenud isikute toetus.\n[RT IV, 12.02.2019, 24 - jõust. 15.02.2019]\n§ 3. Toetuste suurused\nToetuste suurused, v.a § 10 ja § 11 kirjeldatud toetuste puhul, ja toetuste arvestamisel arvesse võetavate kulutuste piirmäärad kehtestab Pärnu Linnavalitsus (edaspidi linnavalitsus).\n2. peatükk TOETUSTE MAKSMISE TINGIMUSED\n1. jagu Leibkonna sissetulekust sõltuvad toetused\n(1) Pärnu linna eelarvest makstavad leibkonna sissetulekust sõltuvaid sotsiaaltoetusi määratakse juhul, kui taotleja enese ja tema leibkonna ressursid on ammendatud.\n(2) Leibkonna sissetulekust sõltuva sotsiaaltoetuse arvestamise aluseks on leibkonna kõikide liikmete sissetulekud, eluasemekulud ja käesolevas jaos nimetatud hädavajalikud kulutused leibkonna toimetuleku tagamiseks. Regulaarse sissetuleku puhul võetakse arvesse taotluse esitamisele eelneva kalendrikuu eest saadud sissetulek, ebaregulaarse sissetuleku puhul eelneva 6 kalendrikuu keskmine sissetulek.\n(3) Leibkonna ühe liikme arvestuslikuks netosissetuleku leidmiseks summeeritakse kõikide leibkonnaliikmete sissetulekud ja lahutatakse saadud summast leibkonna jooksval kuul tasumisele kuuluvad eluasemekulud, saadud tulemus jagatakse leibkonna liikmete arvuga.\n(4) Sissetulekute hulka ei arvata:\n(5) Tagastatud tulumaks võetakse sissetulekuna arvesse summas, mis isikule reaalselt tagastatakse ja mida ta saab oma leibkonna toimetuleku tagamiseks kasutada.\n(6) Sotsiaaltoetust ei maksta, juhul kui:\n1) toetuse taotlejal või tema ülalpidamiskohustusega pereliikmel või leibkonnal on toimetulekuks piisavalt vahendeid;\n2) taotleja on teadvalt andmeid varjanud või valeandmeid esitanud.\n§ 5. Koolieelse lasteasutuse ja kooli toidu eest tasumise toetus\n(1) Koolieelse lasteasutuse ja kooli toidu eest tasumise toetust makstakse lastega leibkondadele, kelle netosissetulek ühe leibkonnaliikme kohta on väiksem kui kehtiv toimetulekupiir.\n(2) Üldjuhul makstakse koolieelse lasteasutuse ja kooli toidu eest tasumise toetust igakuiselt taotlusele järgneval poolaastal.\n§ 6. Hooldustoetus\n(1) Hooldustoetust makstakse hooldusteenuse eest tasumiseks ilma seadusjärgsete ülalpidajateta täisealistele isikutele, kelle hooldusteenuse vajadus on tõendatud vastavasisuliste dokumentidega (epikriis, geriaatrilise seisundi hindamise kokkuvõte, perearsti tõend, isiklik rehabilitatsiooniplaan, otsus puude raskusastme kohta või kohaliku omavalitsuse poolt läbi viidud hooldus- ja sotsiaalteenuste vajaduse hindamise kokkuvõte).\n(2) Erandjuhtudel võidakse hooldustoetust maksta, kui seadusjärgsed ülalpidajad oma tervisliku seisundi, vanuse, töötuse või toimetulekuraskuste tõttu ei ole suutelised oma ülalpidamiskohustust täitma või kui seadusjärgsetelt ülalpidajatelt on ülalpidamiskohustuse täitmist ebamõistlik nõuda.\n(3) Hooldustoetuse arvestamisel leotakse leibkonna sissetulekute hulka ka taotlejast eraldi elava pereliikme sissetulekud juhul, kui see pereliige on perekonnaseaduse järgi kohustatud üleval pidama toetuse taotlejat või taotleja ülalpidamisel olevaid isikuid.\n(4) Hooldustoetust ei maksta, kui taotleja või tema ülalpidamiskohustusega isikute omandis on rahalisi vahendeid või muud vara, mis võimaldavad hooldusteenuse eest tasuda või mida saab kasutada viisil, mis võimaldab tagada isiku ülalpidamise.\n§ 7. Huvihariduse ja huvitegevuse toetus\n(1) Huvihariduse ja huvitegevuse toetust makstakse vahendite olemasolu korral väikese sissetulekuga leibkondadele huvihariduse ja huvitegevusega kaasnevate kulutuste osaliseks katmiseks.\n(2) Huvihariduse ja huvitegevuse toetust makstakse lastega leibkondadele, kelle netosissetulek ühe leibkonnaliikme kohta on väiksem kui Vabariigi Valitsuse kehtestatud töötasu alammäär.\n(3) Üldjuhul makstakse huvihariduse ja huvitegevuse toetust igakuiselt taotlusele järgneval poolaastal.\n(4) Huvihariduse ja huvitegevuse toetust ei maksta, kui taotleja või tema ülalpidamiskohustusega isikute omandis on piisavalt rahalisi vahendeid, mis võimaldavad huvihariduse ja huvitegevuse eest tasuda.\n(5) Huvihariduse ja huvitegevuse toetuse arvestamisel võetakse kulutustena arvesse järgmised kulud:\n1) huvitegevuse ja huviringi osavõtutasud;\n2) huvihariduse ja huvitegevuse kohta jõudmiseks vajalik transpordikulu;\n3) isiklike vahendite soetamine huvitegevuses osalemiseks;\n4) huvitegevusega kaasnevatel võistlustel, konkurssidel, laagrites osalemine.\n(6) Huvihariduse ja huvitegevuse toetuse määramisel ei arvestata kulude hulka kulutusi, mille tegemisest on taotluse esitamise hetkel möödas rohkem kui 31 päeva, ning vastavate kulutuste katmiseks toetust tagasiulatuvalt ei määrata.\n§ 8. Eluruumi kohandamise toetus\n(1) Eluruumi kohandamise toetust makstakse vahendite olemasolul raske ja sügava puudega inimestele, et soodustada nende iseseisvat toimetulekut, leevendada või kõrvaldada puudest tingitud takistusi eluruumi sisenemisel, eluruumis liikumisel ja enesega toimetulekul.\n(2) Eluruumi kohandamise toetust makstakse sügava või raske puudega inimesele, kelle leibkonna netosissetulek ühe leibkonnaliikme kohta on väiksem kui Vabariigi Valitsuse kehtestatud töötasu alammäär ning kelle elukohana rahvastikuregistris on registreeritud Pärnu linnas asuv eluruum, mille kohandamiseks toetust taotletakse.\n(3) Taotlejal on õigus saada toetust vastavalt kohandamisega seotud tegelikele kuludele, aga mitte rohkem kui linnavalitsuse poolt kehtestatud ühe maksimaalmäära ulatuses üks kord kolme kalendriaasta jooksul. Toetuse määramisel arvestatakse kohanduse põhjendatust ja tehtud kulutuste vajalikkust taotleja erivajadust arvestades.\n(5) Toetuse määramise otsuse alusel ja pärast ehitusseadustikus sätestatud ehitusteatise esitamist või ehitusloa andmist sõlmib linnavalitsus taotleja ja kohandamist tegeva töövõtjaga kolmepoolse lepingu. Kui kohandamiseks ei ole ehitusteatis või ehitusluba vajalik, sõlmitakse leping toetuse määramise otsuse alusel.\n(6) Kui toetuse saaja kolme kuu jooksul arvates toetuse määramise otsuse kättesaamisest lepingut ei sõlmi, loetakse taotleja toetusest loobunuks.\n(7) Eluruumi kohandamise toetust ei maksta, kui taotleja või tema ülalpidamiskohustusega isikute omandis on piisavalt rahalisi vahendeid, mis võimaldavad eluruumi kohandamise eest tasuda.\n§ 9. Lisatoetus\n(1) Lisatoetust makstakse vahendite olemasolu korral väikese sissetulekuga leibkondadele hädavajalike kulutuste osaliseks katmiseks. Lisatoetus määratakse summas, mis tagab leibkonnale eluks vajalikud vahendid vastavalt kehtivale toimetulekupiirile leibkonnaliikmete arvust lähtuvalt.\n(2) Lisatoetuse arvestamisel võetakse eluks hädavajalike kulutustena arvesse järgmised kulud:\n(3) Laenusid, võlgnevusi, täitenõudeid, liisinguid, sõltlaste asendusraviga seotud kulusid ja tasulisi raviteenuseid (va § 9 lg 2 p 4 ja 5 nimetatud kulud) ei arvestata lisatoetuste määramisel eluks hädavajalike kulutuste hulka.\n(4) Lisatoetuse määramisel ei arvestata hädavajalike kulude hulka kulutusi, mille tegemisest on taotluse esitamise hetkel möödas rohkem kui 31 päeva, ning vastavate kulutuste katmiseks lisatoetust tagasiulatuvalt ei määrata.\n(5) Erandina võib otsustada lisatoetuse maksmise:\n1) sotsiaaltöötaja nendele leibkondadele, kelle sissetulekud pärast normpinna eluaseme kulude ja eluks hädavajalike kulutuste tasumist jäävad kuni kahekordse toimetulekupiirini, kuid kelle iseseisva toimetuleku säilitamiseks ja abituse süvenemise ära hoidmiseks on toetuse maksmine vajalik ja põhjendatud;\n2) hoolekandekomisjon nendele leibkondadele, kelle sissetulekud pärast normpinna eluaseme kulude ja eluks hädavajalike kulutuste tasumist ületavad toetuse saamise aluseks olevat sissetulekupiiri leibkonna liikme kohta rohkem kui kaks korda, kuid kelle iseseisva toimetuleku säilitamiseks ja abituse süvenemise ära hoidmiseks on toetuse maksmine vajalik ja põhjendatud;\n3) hoolekandekomisjon isikule, kelle elukohana rahvastikuregistris ei ole registreeritud Pärnu linn, kuid kes abi vajamise ajal asub Pärnu linnas.\n2. jagu Leibkonna sissetulekust mittesõltuvad toetused\n(1) Sünnitoetuse suurus on 500 eurot lapse kohta ja see makstakse ühele lapse vanemale kolmes osas järgmiselt:\n1) 300 eurot pärast lapse sündi tingimusel, et toetust taotlev lapse vanem on rahvastikuregistri andmetel Pärnu linna elanik lapse sünniaasta 1. jaanuari seisuga ja laps on Pärnu linna elanik hiljemalt seitsmendast tööpäevast lapse sünni registreerimisest arvates;\n2) 100 eurot lapse aastaseks saamisel tingimusel, et laps ja toetust taotlev lapse vanem on rahvastikuregistri andmetel Pärnu linna elanikud lapse aastaseks saamise aasta 1. jaanuari seisuga;\n3) 100 eurot lapse 2-aastaseks saamisel tingimusel, et laps ja toetust taotlev lapse vanem on rahvastikuregistri andmetel Pärnu linna elanikud lapse 2-aastaseks saamise aasta 1. jaanuari seisuga.\n(2) Sünnitoetuse saamise õigus on ka lapse lapsendajal, eestkostjal või hoolduspere vanemal, kui varem ei ole sama lapse kohta sünnitoetust makstud. Lapsendaja ja eestkostja peavad vastama käesolevas paragrahvis vanemale kehtestatud nõuetele. Hoolduspere vanem ei pea olema rahvastikuregistri andmetel Pärnu linna elanik, kui lapse rahvastikuregistri järgne elukoht on Pärnu linn.\n(3) Laps peab elama toetuse taotlejaga ühel aadressil.\n(4) Nõudeõigus sünnitoetusele aegub toetuse taotlemise aluseks olevast sündmusest ühe aasta möödumisel.\n§ 11. Esimesse klassi mineva lapse toetus\n(1) Esimesse klassi mineva lapse toetuse suurus on 100 eurot lapse kohta ja seda makstakse Pärnu linna kooli esimesse klassi mineva lapse vanemale, eestkostjale või hoolduspere vanemale. Lapse üks vanem või eestkostja ja kooli minev laps peavad olema toetuse taotlemisel ja lapse kooli minemise aasta 1. jaanuari seisuga rahvastikuregistri andmetel Pärnu linna elanikud.\n(2) Toetust on õigus saada ka juhul, kui laps asub õppima väljaspool Pärnu linna asuvasse kooli puudest tingitud erivajaduse tõttu või on suunatud õppima väljaspool Pärnu linna asuvasse kooli Pärnumaa nõustamiskomisjoni või Pärnu Linnavalitsuse haridusosakonna poolt või kui laps on asendushooldusteenusel ja asub õppima teenuse osutamise piirkonna kooli.\n(3) Nõudeõigus esimesse klassi mineva lapse toetusele aegub lapse esimesse klassi minemise kalendriaasta lõppemisel.\n§ 12. Puudega lapse hooldaja toetus\n(1) Puudega lapse hooldaja toetus on perekonna toimetuleku toetamiseks igakuiselt makstav sotsiaaltoetus, mida makstakse, kui keskmise, raske või sügava puudega 3-18 aastase lapse hooldaja ei saa töötada puudega lapse igapäevase hooldamise tõttu.\n(2) Puudega lapse hooldaja toetust arvestatakse alates toetuse määramise otsuse tegemise kuu 01. kuupäevast.\n(3) Mitme puudega lapse samaaegse hooldamise korral määratakse hooldajatoetus ühekordses ulatuses suurima hooldusvajadusega lapse eest.\n(4) Puudega lapse hooldaja toetust ei maksta taotlejale:\n1) kes saab töötutoetust või töötuskindlustuse hüvitist;\n2) kes saab lapsehooldustasu alla 3-aastase puudega lapse hooldamise eest;\n3) kelle lapse hooldamine on püsivalt tagatud teiste sotsiaal- ja/või haridusteenustega, täiendavate toetuste või muu abi osutamisega.\n(5) Puudega lapse hooldaja toetust makstakse kuni:\n3) seatud tähtajalise eestkoste või hoolduspere teenuse lõppemiseni.\n(6) Puudega lapse hooldaja toetus määratakse tähtajaliselt lõikes 5 sätestatust lühemaks ajaks, kui on eeldada hooldamise tähtajalisust.\n(7) Puudega lapse hooldaja toetuse maksmine peatatakse:\n(8) Puudega lapse hooldaja toetuse maksmist jätkatakse puudega lapse hooldaja taotluse alusel pärast peatamist tinginud asjaolude äralangemist kuni lõikes 5 nimetatud tähtaegadeni.\n(9) Puudega lapse hooldaja toetuse maksmine lõpetatakse:\n(10) Puudega lapse hooldaja toetuse saaja on kohustatud viivitamata, kuid mitte hiljem kui 10 päeva jooksul, teavitama linnavalitsuse sotsiaalosakonda (edaspidi sotsiaalosakond) asjaolude tekkimisest, mis toovad kaasa:\n1) määratud toetuse maksmise peatamise, lõpetamise või toetuse suuruse muutumise;\n2) toetuse saaja eest vastavalt sotsiaalmaksu seadusele sotsiaalmaksu tasumise kohustuse tekkimise või äralangemise.\n(11) Puudega lapse hooldaja toetuse suuruse muutmist tingivate asjaolude tekkimisel arvutatakse toetuse suurus ümber asjaolude sotsiaalosakonnale teatavaks saamise kuupäevaga ning see kajastub hiljemalt järgneva kuu toetuse väljamaksmisel.\n(12) Puudega lapse hooldaja toetust ei maksta, kui taotleja on teadvalt andmeid varjanud või valeandmeid esitanud.\n§ 13. Täisealise puudega isiku hooldaja toetus\n(1) Täisealise puudega isiku hooldaja toetus on hooldaja või eeskostja toimetuleku soodustamiseks igakuiselt makstav rahaline toetus, mis määratakse hooldamisest tingitud ja hooldamisega seotud lisakulutuste osaliseks kompenseerimiseks täisealise puudega isiku hooldajale või eestkostjale.\n(2) Täisealise puudega isiku hooldaja toetust makstakse hooldajale, kes on Pärnu linnas täisealise isiku üle hoolduse seadmist ja hooldaja määramist reguleeriva õigusakti alusel määratud raske või sügava puudega täisealise isiku hooldajaks, või eestkostjale, kes on kohtumääruse alusel määratud 18-aastase või vanema piiratud teovõimega isiku eestkostjaks ning kes tagab kodustes tingimustes eestkostetava igapäevase isikuhoolduse.\n(3) Täisealise puudega isiku hooldaja toetust arvestatakse alates toetuse määramise otsuse tegemise kuu 01. kuupäevast.\n(4) Täisealise puudega isiku hooldaja toetust makstakse kuni:\n(5) Täisealise puudega isiku hooldaja toetuse maksmist pikendatakse:\n(6) Täisealise puudega isiku hooldaja toetuse maksmine peatatakse:\n(7) Täisealise puudega isiku hooldaja toetuse suuruse muutmist tingivate asjaolude tekkimisel arvutatakse toetuse suurus ümber asjaolude sotsiaalosakonnale teatavaks saamise kuupäevaga ning see kajastub hiljemalt järgneva kuu toetuse väljamaksmisel.\n(8) Täisealise puudega isiku hooldaja toetuse maksmine lõpetatakse hooldajaks määramise otsuse kehtetuks tunnistamise, eestkoste lõppemise või eestkostetava ööpäevaringsele hooldusteenusele asumisele järgnevast päevast.\n(9) Täisealise puudega isiku hooldaja toetuse saaja on kohustatud viivitamata, kuid mitte hiljem kui 10 päeva jooksul, teavitama sotsiaalosakonda asjaolude tekkimisest, mis toovad kaasa:\n1) määratud toetuse maksmise lõpetamise või selle suuruse muutumise;\n(10) Täisealise puudega isiku hooldaja toetust ei maksta, kui taotleja on teadvalt andmeid varjanud või valeandmeid esitanud.\n§ 14. Hoolduspere toetus\n(1) Hoolduspere toetust makstakse hooldusperes viibiva lapse hooldamise ning ülalpidamis- ja isiklike kulude katteks hooldusperele, kellega Pärnu Linnavalitsus on sõlminud hooldusperes või perekonnas hooldamise lepingu.\n(2) Kui asendushooldusel viibiva lapse ülalpidamiskulud ja lapse erivajadusest tulenevad lisakulutused on suuremad linnavalitsuse kinnitatud hoolduspere toetuse määrast, võib hoolekandekomisjoni otsusega suurendada hoolduspere toetust vastavalt tegelikule vajadusele.\n(3) Hoolduspere vanemal, kelle Sotsiaalkindlustusamet on kandnud SHS § 141 lõike 1 alusel asutatud registrisse ja kes hooldab kuni nelja last, on õigus saada lisaks linnavalitsuse kinnitatud hoolduspere toetuse määras makstavale toetusele täiendavalt toetust Vabariigi Valitsuse kehtestatud töötasu alammääras. Iga hooldusel oleva lapse kohta toetatakse hoolduspere vanemat vähemalt ¼ ulatuses nimetatud töötasu alammäärast.\n(4) Hoolduspere toetuse saaja ei pea olema rahvastikuregistri andmetel Pärnu linna elanik, kui lapse rahvastikuregistri järgne elukoht on Pärnu linn.\n§ 15. Asendushooldusteenusel viibiva lapse toetus\nAsendushooldusel viibiva lapse toetust makstakse ühekordselt iga kooliastme lõpetamise puhul kuni 19-aastastele isikutele, kes asendushooldusteenusel viibimise ajal on omandanud hariduse statsionaarses õppes või tervislikel näidustustel muus õppevormis põhikoolis, gümnaasiumis või kutseõppe tasemeõppes.\n§ 16. Järelhooldusteenusel viibiva isiku toetus\n(1) Järelhooldusteenusel viibiva isiku toetust makstakse isiklike kulude katteks igakuiselt.\n(2) Lähtudes juhtumiplaanis kirjeldatud põhjendatud vajadustest võib hoolekandekomisjoni otsusega määrata järelhooldusteenusel viibivale isikule lisaks käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud toetusele täiendava toetuse tingimusel, et ühes kuus ühele isikule määratav toetus kokku ei ole suurem kui linnavalitsuse kehtestatud maksimaalmäär (sh isiklike kulutuste katteks).\n(3) Järelhooldusteenusel viibivale kuni 25-aastasele isikule, kes teenusel viibimise ajal on omandanud kesk-, kutse- või kõrghariduse, makstakse ühekordset toetust iga kooliastme lõpetamise puhul.\n§ 17. Lasteaia sõidutoetus\n(1) Lasteaia sõidutoetus määratakse lapse seaduslikule esindajale, kelle lapsele ei ole võimalik tagada lapse erivajadusest tulenevat sobivat lasteaiakohta kodulähedases lasteaias.\n(2) Lasteaia sõidutoetuse suuruse arvestamise aluseks on lapse elukoha kaugus lasteaiast kilomeetrites, millest on mõlemas suunas arvestatud maha 5 kilomeetrit.\n(1) Matusetoetust makstakse selle isiku matuse kulude katmiseks, kelle rahvastikuregistrijärgne elukoht asus surma registreerimisel Pärnu linnas. Matusetoetuse saamise õigus on matuse korraldajal, vajadusel peab toetuse saaja isiklikult kokku leppima saadud matusetoetuse jaotamise teiste isikutega, kes tuhastamise ja/või matmise korraldamise kulutuste katmisel on osalenud.\n(11) Erandkorras võib matusetoetuse määrata matuse korraldajale, kellel ei olnud võimalik saada matusetoetust enda elukohajärgsest kohaliku omavalitsuse üksusest seal kehtiva üldkorra alusel ja kes on korraldanud või korraldamas sellise isiku matmist või tuhastamist, kellel surma hetkel puudus rahvastikuregistris elukoha aadress või kelle elukoha aadress rahvastikuregistris oli väljaspool Pärnu linna.\n(2) Nõudeõigus matusetoetusele aegub 6 kuu möödumisel isiku surmast, kelle matuse korraldamise kulude katmiseks toetust taotletakse.\n§ 19. Juhtkoera ülalpidamise toetus\n(1) Juhtkoera ülalpidamise toetust makstakse nägemispuudega inimestele, kes kasutavad abivahendina pimeda juhtkoera tingimusel, et Pärnu Pimedate Ühing on esitanud sotsiaalosakonnale sellekohase kinnituse.\n(2) Üldjuhul määratakse toetus juhtkoera ülalpidamiseks kalendriaastaks.\n(3) Juhtkoera ülalpidamise toetuse maksmise aluseks olevate asjaolude muutumisel arvutatakse toetuse suurus ümber asjaolude sotsiaalosakonnale teatavaks saamise kuupäevaga ning see kajastub hiljemalt järgneva kuu toetuse väljamaksmisel.\n§ 20. Leinatoetuslaagris osalemise toetus\n(1) Leinatoetuslaagris osalemise toetust makstakse 7-18 aastastele isikutele, kes on kaotanud taotlusele eelneva 1,5 aasta jooksul lähedase pereliikme ja kelle osalemine leinatoetuslaagri programmis on programmi korraldaja poolt läbiviidud kohtumise tulemusena hinnatud vajalikuks.\n(2) Üldjuhul määratakse toetus leinatoetuslaagris osalemiseks üks kord kalendriaastas toetuse taotlemiseks õigustatud isiku taotluse alusel.\n§ 21. Tšernobõli AEJ katastoofi likvideerimisel osalenud isikute toetus\n(1) Tšernobõli AEJ katastroofi likvideerimisel osalenud isikute toetust makstakse Pärnumaa Tšernobõli Ühendus "Gamma“ poolt esitatud kinnituse alusel neile Pärnu linna elanikele, kellel on katastroofi likvideerimisel osalemisest tingituna tekkinud tervisehäired, mis vajavad tavapärasest suuremaid kulutusi ravimitele või meditsiiniteenustele.\n(2) Tšernobõli AEJ katastroofi likvideerimisel osalenud isikute toetust makstakse juhul, kui taotlejale ei maksta sotsiaaltoetust tuumakatastroofi tagajärgede likvideerijale SHS § 1401 alusel või kui vastavast toetusest ei piisa ravimite või meditsiiniteenuste eest tasumiseks.\n(3) Üldjuhul määratakse toetus Tšernobõli AEJ katastroofi likvideerimisel osalenule üks kord kalendriaastas vastavalt esitatud taotlusele.\n§ 22. Leibkonna sissetulekust sõltuva toetuse taotlemine\n(1) Leibkonna sissetulekust sõltuva toetuse taotlus esitatakse linnavalitsusele. Taotluse võib esitada ka taotleja elukohajärgsele piirkondlikule hoolekandekontorile või osavalla sotsiaaltöötajale.\n(2) Taotlusele tuleb lisada taotlust põhjendavad dokumendid, tõendid leibkonna koosseisu ja sissetulekute kohta.\n(3) Koolieelse lasteasutuse ja koolitoidu toetuse taotluse võib esitada lapsevanem, hoolduspere vanem, eestkostja või vajadusel lapse huvides pedagoog, kooli sotsiaaltöötaja või lastekaitsetöötaja.\n(4) Hooldustoetuse taotluse võib esitada taotleja või tema eestkostja või vajadusel isiku huvides isiku suhtes ülalpidamiskohustust omav isik või sotsiaaltöötaja.\n(5) Huvihariduse ja huvitegevuse toetuse taotluse võib esitada lapsevanem, hoolduspere vanem, eestkostja või vajadusel lapse huvides lastekaitsetöötaja.\n(6) Eluruumi kohandamise toetuse taotluse võib esitada sügava või raske puudega isik või tema eestkostja.\n§ 23. Sünnitoetuse ja esimesse klassi mineva lapse toetuse taotlemine\n(1) Sünnitoetuse ja esimesse klassi mineva lapse toetuse taotlemiseks esitab taotleja linnavalitsusele taotluse infosüsteemi kaudu. Sünnitoetuse teise ja kolmanda osa väljamaksmiseks ei ole vaja täiendavat taotlust esitada.\n(2) Taotlust menetletakse infosüsteemis.\n(3) Toetuse saamise aluse äralangemisel või taotluses toodud andmete muutumisel tuleb sellest teavitada linnavalitsust infosüsteemi kaudu.\n§ 24. Puudega lapse hooldaja toetuse taotlemine\n(1) Toetuse taotlemiseks esitab puudega lapse hooldaja linnavalitsusele vormikohase taotluse, lisades taotlusele käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud lisadokumendid.\n(2) Taotluse lisadokumentideks on:\n(3) Puudega lapse hooldaja toetuse taotluse esitamise järel teeb taotlust menetlev lastekaitsespetsialist taotleja juurde kodukülastuse, mille käigus viiakse läbi puudega lapse hooldusvajaduse hindamine.\n§ 25. Täisealise puudega isiku hooldaja toetuse taotlemine\n(1) Täisealise puudega isiku hooldaja toetuse taotlemiseks esitab hooldaja või eestkostja linnavalitsusele vormikohase taotluse.\n(2) Täisealise puudega isiku eestkostja esitab koos hooldajatoetuse taotlusega kohtumääruse eestkostjaks määramise kohta.\n(3) Täisealise puudega isiku eestkostja poolt hooldajatoetuse taotlemisel teeb sotsiaalosakonna avahooldusspetsialist eestkostetava juurde kodukülastuse, mille käigus viiakse läbi hooldusvajaduse ja hooldusteenuste hindamine ning tuvastatakse eestkostja poolt teostatavad isikuhooldustoimingud.\n§ 26. Hoolduspere toetuse taotlemine\nHoolduspere toetuse esmakordsel taotlemisel esitab hoolduspere vanem peale hoolduspere lepingu sõlmimist linnavalitsusele taotluse. Lepingu pikendamisel uut taotlust esitada ei ole vaja.\n§ 27. Asendushooldusteenusel viibiva lapse toetuse taotlemine\n(1) Asendushooldusteenusel viibiva lapse toetuse taotlemisel alaealisele koolilõpetajale vormistab eestkostja ülesandeid täitev lastekaitsespetsialist peale lapse kooli lõpetamist toetuse taotluse sotsiaalteenuste ja –toetuste andmeregistris.\n(2) Täisealine asendushooldusteenusel viibiv isik esitab linnavalitsusele taotluse 3 kuu jooksul pärast kooli lõpetamist. Taotlusele tuleb lisada lõputunnistuse koopia.\n§ 28. Järelhooldusteenusel viibiva isiku toetuse taotlemine\n(1) Järelhooldusteenusel viibiva isiku toetuse esmakordsel taotlemisel esitab järelhooldusteenusel viibiv isik linnavalitsusele taotluse hiljemalt 1 kuu jooksul pärast juhtumiplaani koostamist. Taotlusele tuleb lisada õppimist tõendav dokument.\n(2) Toetuse taotlemisel kooli lõpetamise puhul esitab järelhoolduseteenusel viibiv isik linnavalitsusele taotluse 3 kuu jooksul pärast kooli lõpetamist. Taotlusele tuleb lisada lõputunnistuse koopia.\n§ 29. Lasteaia sõidutoetuse taotlemine\n(1) Lasteaia sõidutoetuse esmakordsel taotlemisel esitab lapse seaduslik esindaja linnavalitsusele taotluse, millele on lisatud kinnituskiri lapse teeninduspiirkonna lasteaiast, et laps on võetud teeninduspiirkonna lasteaia järjekorda.\n(2) Toetuse igakordsel taotlemisel tuleb taotlusele lisada transpordikulu (kütusekulu) tõendav kuludokument.\n§ 30. Matusetoetuse taotlemine\nMatusetoetuse taotlemiseks esitab tuhastamist ja/või matmist korraldav isik linnavalitsusele vormikohase taotluse koos tehtud kulutusi tõendavate lisadokumentidega tuhastamise ja/või matmise korraldamise kulude osaliseks kompenseerimiseks.\n§ 31. Juhtkoera ülalpidamiseks makstava toetuse taotlemine\n(1) Juhtkoera ülalpidamiseks makstava toetuse esmakordsel taotlemisel esitab juhtkoera abivahendina kasutav nägemispuudega isik linnavalitsusele taotluse.\n(2) Taotlust ei ole vaja igal aastal uuesti esitada juhul, kui esmakordsel taotlemisel esitatud andmed ei ole muutunud ja taotleja andmed on iga aasta alguses Pärnu Pimedate Ühingu poolt sotsiaalosakonnale esitatud kinnituskirjas.\n(3) Juhtkoera ülalpidamiseks makstavat toetust saanud isik on kohustatud teatama sotsiaalosakonnale toetuse saamise aluse äralangemisest või taotluses toodud andmete muutusest.\n§ 32. Leinatoetuslaagris osalemise toetuse taotlemine\nLapse leinatoetuslaagris osalemise toetuse taotlemiseks esitab lähedase kaotanud 7-18 aastase alaealise lapse seaduslik esindaja linnavalitsusele taotluse leinatoetuslaagri maksumuse kompenseerimiseks.\n§ 33. Tšernobõli AEJ katastroofi likvideerimisel osalenud isikute toetuse taotlemine\nTšernobõli AEJ katastroofi likvideerimisel osalenud isikute toetuse taotlemisel esitab Pärnumaa Tšernobõli Ühendus „Gamma“ linnavalitsusele taotluse koos toetust vajavale isikule esitatud kuludokumentidega.\n4. peatükk TOETUSE MÄÄRAMINE JA VÄLJAMAKSMINE\n§ 34. Toetuste määramine\n1) puudega lapse hooldaja toetuse ja täisealise puudega isiku hooldaja toetuse korral sotsiaalosakond;\n2) hooldustoetuse korral ning käesoleva määruse § 14 lg 2 ja § 16 lg 2 juhtudel hoolekandekomisjon;\n3) koolieelse lasteasutuse ja koolitoidu eest tasumise toetuse, sünnitoetuse, esimesse klassi mineva lapse toetuse, hoolduspere toetuse, asendushooldusteenusel viibiva lapse toetuse, järelhooldusteenusel viibiva isiku toetuse, matusetoetuse, juhtkoera ülalpidamise toetuse, leinatoetuslaagris osalemise toetuse, lasteaia sõidutoetuse ja Tšernobõli AEJ likvideerimistöödel osalenud isikute toetuse korral linnavalitsuse poolt volitatud ametnik, toetuse määramisest keeldumise korral sotsiaalosakond, sünnitoetuse määramisest keeldumise korral linnavalitsuse kantselei;\n4) lisatoetuse, huvihariduse ja huvitegevuse toetuse ning eluruumi kohandamise toetuse määramise korral linnavalitsuse poolt volitatud ametnik linnavalitsuse poolt kehtestatud piirmäärade ulatuses või hoolekandekomisjon, toetuse määramisest keeldumise korral sotsiaalosakond või hoolekandekomisjon.\n(2) Taotlust menetleval ametnikul on otsuse tegemiseks vajalike olulise tähendusega asjaolude väljaselgitamiseks õigus ja kohustus hankida lisainformatsiooni ja nõuda taotlejalt täiendavaid andmeid.\n§ 35. Toetuste maksmine\n(1) Määratud sotsiaaltoetus kantakse 15 päeva jooksul otsuse tegemisest toetuse taotleja taotluses näidatud pangakontole või kantakse kuludokumendi alusel ja toetuse taotleja nõusolekul teenust osutava isiku või asutuse pangakontole, arvestades käesolevas määruses sätestatud erisusi.\n(2) Sularahas makstakse toetus välja sotsiaalosakonna kassast toetuse määramise kuu kahel viimasel tööpäeval.\n(3) Koolieelse lasteasutuse ja kooli toidu eest tasumise toetus kantakse taotluses näidatud laste- või toitlustava asutuse pangakontole. Nimekirjad laste nimede ja toetuse suuruse kohta esitab sotsiaalosakond toetuse määramisest kolme tööpäeva jooksul linnavalitsuse raamatupidamise teenistusele.\n(4) Sünnitoetuse esimene osa kantakse taotleja taotluses näidatud pangakontole 10 tööpäeva jooksul taotluse esitamisest. Toetuse teine osa kantakse taotleja näidatud pangakontole lapse aastaseks saamisest 1 kuu jooksul ning kolmas osa lapse kahe-aastaseks saamisest 1 kuu jooksul.\n(5) Esimesse klassi mineva lapse toetus kantakse taotleja näidatud pangakontole 10 tööpäeva jooksul pärast kooli õpilaste nimekirjade kinnitamist.\n(6) Juhtkoera ülalpidamise toetust makstakse üks kord kuus hiljemalt kuu viimasel tööpäeval.\n(7) Huvihariduse ja huvitegevuse toetuse osa, mis on määratud osavõtutasu katteks, kantakse üldjuhul taotluses näidatud huviharidust või huvitegevust osutava asutuse pangakontole.\n(8) Eluruumi kohandamise toetuse väljamaksmiseks esitab taotleja sotsiaalosakonnale kohandamisega seotud tööde üleandmis-vastuvõtmisakti ning toetus makstakse pärast kohandamise tegemist töövõtjale välja arve alusel.\n(9) Hoolduspere toetust makstakse igakuiselt lepingu kehtivuse ajal, määratud toetus kantakse toetuse taotleja taotluses näidatud pangakontole.\n(10) Järelhooldusteenusel viibiva isiku toetuse isiklike kulude katteks määratavat osa makstakse igakuiselt järelhooldusteenusel viibimise ajal, määratud toetus kantakse toetuse taotleja taotluses näidatud pangakontole või kantakse kuludokumendi alusel ja toetuse taotleja nõusolekul teenust osutava isiku või asutuse pangakontole.\n5. peatükk ARVESTUS JA JÄRELEVALVE\n§ 36. Arvestus ja järelevalve\n(1) Käesolevas määruses sätestatud sotsiaaltoetuste maksmiseks eraldatud vahendite kasutamise üle peab arvestust sotsiaalosakond.\n(2) Toetuste maksmiseks eraldatud vahendite kasutamist kontrollib linnavalitsus.\n§ 38. Jõustumine


Soodsad ja soojapidavad CLASSICO kasvuhooned\nLähitulevikus vajuvad klaasist kasvuhooned unustusse, kuna on madala energoefektiivsusega ja krõbeda hinnaga. Nende asemele tulevad soodsad ja soojapidavad polükarbonaadist CLASSICO kasvuhooned, mis soojenevad päikese käes kiiresti, hoiavad hästi soojust ja neid on lihtne hooldada. Polükarbonaadi kõrge mehhaaniline vastupidavus on monteerimisel ja ekspluateerimisel suur eelis, mis välistab kasvuhoone kahjustumise riski juhusliku löögi või mehhaanilise surve tagajärjel. Tänu kaarkonstruktsioonile on Classico kasvuhoonel kõrge stabiilsuse tase lume ja tuule suhtes.\nArvatakse, et klaasist kasvuhoonetes saavad taimed rohkem valgust ning ruumidesse koguneb vähem niiskust. Vaatluste kohaselt on aga polükarbonaadist kasvuhoonete tingimused väga lähedal klaasist kasvuhoone kliimatingimustele. Polükarbonaadist kasvuhoonetesse tekkiv kondensaat niriseb alla, kuid ei sattu taimedele.\nEnergiatõhususe vaatenurgast ületab polükarbonaadist Classico kasvuhoone oma näitajate poolest kilekasvuhoonet. Polükarbonaadi kihtide vahel olev õhukiht toetab ühtlast temperatuuri - külmadel ilmadel jahtub kasvuhoones olev soe õhk aeglasemalt (oluline tingimus kevadel ja sügisel), kuumadel ilmadel vastupidi - soojeneb aeglaselt.\nMillise jämedusega polükarbonaat valida?\nKui kasvuhoone kasutamine on planeeritud suveperioodile ehk aprillist oktoobrini, siis polükarbonaadi jämeduse valikul piisab 3,5-4 mm lehest. Suure lumehulga korral teie piirkonnas soovitame valida jämedamat polükarbonaati (6 mm). Kui plaanis on paigaldada kasvuhoonesse istikute kasvatamiseks vajalik soojustus, siis tuleb valida 8 mm jämedune polükarbonaat.\nTomatite soodne kasv\nSelleks, et tomatid kasvaks hästi, on olulised mitmed faktorid - alustades istutuskoha valikuga (tuleb olla teadlik, kus tomatit kasvama hakkavad) - kasvuhoones, verandal või põllul, aga ka pinnase ettevalmistus, sortide väljavalimine, kasvatamine, hooldamine, toitmine, istutamata istikute kaitsmine haiguste ja kahjurite eest. Kui kavas on tomatite kasvatamine põllul, siis tuleb valida sobilikud põllusordid, kuid kasvuhoonetes võib istutada kõiki tomatisorte (põllutomatid tunnevad ennast hästi ka kasvuhoones). Kasvuhoones kasvatamiseks mõeldud tomatisordid kasvavad pikaks ja toodavad saaki kogu suve vältel.\nEnne kasvuhoone paigaldamist tuleb veenduda, et tarnekomplektis on olemas kogu vajalik materjal - kõik detailid, kruvid ja abimaterjal. Kõik detailid tuleb paigutada eraldi. Paigaldamisel tuleb jälgida kasutusjuhendi juhiseid, kuna iga pisimagi vea parandamiseks võib kuluda mitmeid tunde.


Itaalia naisvõitleja diskvalifitseeriti kuni 2044. aastani - Võitlussport - Postimees Sport: Värsked spordiuudised Eestist ja välismaalt\nItaalia naisvõitleja diskvalifitseeriti kuni 2044. aastani\nVabavõitleja Mara Borella teenis dopingureeglite rikkumise eest 26-aastase võistluskeelu.\nVõistlussarjas UFC 12 matši võitnud ja 5 kaotanud Borella sattus politsei uurimise alla 2012. aastal. Borella vahistati koos oma tolleaegse ragbimängijast poiss-sõbra Filippo Maserati ja 33 teise kahtlusalusega. Süüdistuste kohaselt osalesid nad narkootiliste ainete kanepi ja kokaiini müümises ja levitamises.\nUurimine tõestas, et Borella levitas narkootikume nii öökubides, baarides aga ka spordivõistlustel.\n2012. aasta juulis kirjutas Itaalia meedia, et kõigile peale kahe kahtlusaluse määrati 1-4 aasta pikkune vanglakaristus, kuid detailsemalt seda ei kajastatud.\nBorella jaoks polnud see aga saaga lõpp. 2014. aastal määras Itaalia olümpiakomitee nii Borellale kui tema kallimale 15 aasta pikkuse võistluskeelu.\nNüüd, 2018. aastal, sai Borella karistuse ka Itaalia antidopingult, kes pikendas naise võistluskeeldu veelgi. Täpsemalt kuni 2044. aastani.\nKüll aga ei tähenda see ilmtingimata, et naise karjäär läbi oleks, sest UFC võistlussari ei ole WADA liige. Seetõttu ei tähenda see otseselt ka seda, et ta ei võiks maailma kuulsamais vabavõitlussarjas võistelda.


ESET Smart Security | ESET\nTutvustame ESET Internet Security´t!\nESET Smart Security on asendatud meie uue ja täiendatud lahendusega - ESET Internet Security´ga!\nKiire, kerge ja nähtamatu, ESET Internet Security on optimaalne igapäevane turvalahendus.\nVõrdle Windowsile mõeldud ESET tooteid\nLisavõimalustega kaitse Windowsile\nEsmaklassiline kaitse Windowsile\nKaitse minu arvutit\nHoia mind rünnakute eest\nmis nõuavad minu andmete avamise eest lunaraha\nLuba mul veebis osta ja kasutada internetipanka\nteades, et minu tehingud on turvalised\nKaitse sügavamate ohtude eest\nOhutus isegi enne Windowsi käivitumist\nNutikad koduseadmed on kaitstud\nTeie kodune ruuter on regulaarselt kontrollitud\nTurvaliselt talleta ja eeltäida minu paroole\net ma ei peaks neid meelde jätma\nKrüpteeri minu foto\net keegi teine neid ei näeks\nKas kasutad hetkel ESET Smart Security´t?\nKui kasutad, siis jääd kaitstuks.\nKui soovid uusimat internetikaitset, siis uuenda tasuta ESET Internet Security´ks. Lisaks saad kõik uusimad funktsioonid, mis sisalduvad toote uuendatud versioonis.\nUuenda tasuta ESET Internet Security´ks\nKas soovid oma praegust ESET Smart Security´t uuendada?\nMis on ESET Internet Security?\nESET Internet Security on kõikehõlmav kaitse igapäevastele internetitoimingutele, sest ESET pakub kiiruse, tõhususe ja kasutatavuse vahel ideaalset tasakaalu. Üle 110 miljoni kasutaja üle maailma usaldavad seda kõikvõimalike digitaalsete ohtude tõrjeks, sealhulgas viirused, pahavara, ussviirused ja nuhkvara.\nKuidas erineb ESET Internet Security ESET Smart Security´st?\nESET Internet Security on ESET Smart Security´le ehitatud ja loogiline samm arengus edasi. Lisaks ESET Smart Security võimalustele pakub see paremaid turvalahendusi, nagu UEFI skanner and Ühendatud koduvõrgu kaitse. ESET Smart Security kasutajana saate sama raha eest rohkem võimalusi ning ajakohase kaitse. Kui olete huvitatud, siis vaadake kõiki ESET Internet Security omadusi siit.\nKuidas uuendada oma praeguse ESET Smart Security litsentsi ESETi Internet Security litsentsiks?\nLitsentsi uuendamine pole vajalik, sest teil on juba ESET Internet Security kasutusluba olemas. Lihtsalt laadige alla ESET Internet Security paigaldaja: https://www.eset.com/int/home/internet-security/download/, järgige juhiseid ja nautige turvalisemat internetti. Kõigile ESET Smart Security versioon 9 või uuema kasutajatele on võimalik ESET Internet Security´ks uuendada ka toote enda kaudu.\nKui palju maksab ESET Internet Security´ks uuendamine?\nESET Internet Security´ks uuendamine on tasuta, ehk ESET Smart Security kasutajatele ilma igasuguste lisatasudeta.\nKas ma võin jääda ESET Smart Securityi kasutajaks?\nMeie esmane ülesanne ESETis on meie kasutajate täielik kaitse. Seetõttu soovitame tungivalt ESET Internet Security´ks uuendada, et saaksite osa toote uusimatest võimalustest ning ajakohastest uuendustest. ESET Smart Security´t ei uuendata uuele versioonile, ehk uusi võimalusi ei lisandu ega olemasolevaid ei täiendata. Vastavalt tegevuselt kõrvaldamise toimimiskavale viiruse andmebaasi uuendatakse jätkuvalt.\nKas ma saan oma ESET Smart Security uuendada teiseks ESETi tooteks, mitte ainult ESET Internet Security´ks?\nSaate alati uuendada ESET Smart Security Premiumiks. Lisainfo jaoks külastage kohalikku ESETi e-poodi kus on välja toodud litsentsi- ja hinnavalik.\nSeadmeülene kaitse Seadmeülene kaitse\nVõrdle kaitse tasemeid\nESET uued tooted, mis tagavad lisakihtidena kaitse nullpäeva-ohtude vastu, Office 365 turbe, andmete krüpteerimise ja palju muud.\nTööjaama kaitse Tööjaama kaitse\nLeia enda ettevõtte süsteemi kaitseks parim lahendus\nRemote Workforce pakett\nAndmeturbelahendused pakuvad lisakihti, kui vajad krüpteerimist, andmete varundatmist või taastamist ning andmelekke vältimiseks kaitset


Tselluloositehase rajamise vastu kogunes ligi 7000 allkirja - news\n"Kavandatav tehas võib tõsiselt kahjustada pika ajalooga ülikoolilinna sotsiaalset ja elukeskkonda, tulevikku ja mainet," selgitas pöördumist lastekirjanik Tiia Kõnnussaar.\nTselluloositehase rajamise vastu kogunes ligi 7000 allkirja\nTartu volikogu erakorralisel istungil antakse homme üle kodanikualgatuse korras koostatud pöördumisele ehk niinimetatud Tartu apellile antud ligi 7000 allkirja, vahendas BNS.\n"Ülikoolilinna kodanikena, Tartu linnas töötavate inimestena ja Tartu ülikoolide vilistlastena tunneme sügavat muret Tartu külje alla Emajõe äärde kavandatava hiiglasliku tselluloositehase pärast," seisab pöördumises. Üleskutse avaldada oma suhtumist seoses kavandatava tselluloositehasega petitsioon.ee lehel levis sotsiaalmeedia kaudu kulutulena. Lisaks jaanuaris e-kirja teel laekunud enam kui 1700 allkirjale on petitsioon.ee lehel juurde tulnud veel üle 5200 allkirja.\nSenine eriplaneeringuga seotud protsess ei ole väga paljudes tartlastes usaldust äratanud: otsused on langetatud kiiresti, läbipaistmatult ja Tartu linnaga arvestamata, leiavad algatuse eestvedajad. "Investoritele ei saa ette heita, et nad seisavad oma ärihuvide eest. Kuid veel vähem saab tartlastele ette heita, et me seisame oma laste ja lastelaste kasvuruumi, puhta õhu ja puhta vee eest," ütles Tartu apelli töörühma liige, tartlasest lastekirjanik Tiia Kõnnussaar. "Meie pöördumise eesmärk on juhtida tähelepanu, et kavandatav tehas võib tõsiselt kahjustada pika ajalooga ülikoolilinna sotsiaalset ja elukeskkonda, tulevikku ja mainet. Eesti Vabariigi kodanikena ootame Vabariigi Valitsuselt laiema avaliku huviga arvestamist, mitte lähtumist kitsastest ärihuvidest. See ei ole ainult Tartu ja tänase päeva küsimus, vaid puudutab palju suuremat pilti."\nTartu apelli töörühm, mis koosneb Tartu linnakodanikest ja Tartu Ülikooli ning Eesti Maaülikooli teadlastest, on seisukohal, et demokraatlikus Eestis peab Tartu linnale jääma vetoõigus linna tulevikku määravate otsuste puhul. Töörühm kujundab oma edasised sammud sõltuvalt Tartu volikogu kolmapäevase erakorralise istungi tulemustest.\nKirjas linnapea Urmas Klaasile, volikogu esimehele Aadu Mustale ja linna volikogule tehakse ettepanek pöörduda algatatud eriplaneeringu peatamiseks valitsuse poole. "Nõuame, et Tartu linn taotleks Vabariigi Valitsuse korralduse "Puidurafineerimistehase püstitamiseks ja selle toimiseks vajaliku taristu rajamiseks riigi eriplaneeringu ja keskkonnamõju strateegilise hindamise algatamine" tagasivõtmist," seisab pöördumises.


Nutifoto ABC: äpid, millega saad pilte ägedamaks keerata - Delfi\nViies video: kiire ja lihtne fototöötlus otse telefonis\nPilditöötlusega võib muidu lahjana tunduvaid fotosid kõvasti järele aidata. Hendrik räägib, milliseid tema professionaaline kasutab ja miks.\nÄppe piltide mudimiseks leidub palju ja erinevaid. On selliseid, millega silmi ja rindu suuremaks venitada, et selles võltsilus sots.meedia solgitorustikus särada. Aga on ka väga asjalikke, millega muuta oma foto hetkega pilku rabavaks. Sageli polegi vaja muud, kui kasutada mõnd filtrit, keerata üht-teist siit ja natuke sealt. Mida täpselt, seda peab teadma.\nNutifoto ABC 5. videos näed ja kuuled, millise nelja äpiga mudib oma pilte Hendrik. Lähemalt tuleb juttu kahest – Vesco ja Snapseed – need aitavad sind, kui värvid, kontrastsus või kadreering pole tehtud fotol päris see. Üks on puhta tasuta, teine niisama kasutatav.\nVaata Hendriku nutipilte galeriist!\nHendriku tehtud ja keeratud pilte näed ka tema Instagrami lehelt.


SK Velo - Uudised - Velo ratturitele Eesti Meistrivõistlustelt 5 medalit.\nVelo ratturitele Eesti Meistrivõistlustelt 5 medalit.\nSel nädalavahetusel toimusid Jõgevamaal Eesti Meistrivõistlused noortele ja seenioridele eraldistardiga ning grupisõidus. Veloklubi oli esindatud 12 võistlejaga, kellest edukaimaks osutus Margus Merisalu kahe hõbemedaliga.\nLaupäeval alustati eraldistardist sõitudega ja lühemal distantsil (10 km.) oli Seenior 5 vanuseklassis võidukas erasõitja, Kaljo Kaert ajaga 15.03.8. Aapo Rammo Velost saavutas selles vanuseklassis 6. koha ajaga 17.17.4. Seenior 4 vanuseklassi sõitjatel tuli läbida 15 km. ja võitjaks osutus siin Indrek Otsus Kalevi Jalgrattakooli võistkonnast ajaga 22.48.9. Margus Merisalu (pildil) Velost võitis sellel distantsil hõbemedali ajaga 23.45.7. Noorematel seenioridel tuli läbida 20 km. Seenior 1 vanuseklassi võitjaks oli Kalle Kriit Vooremaa Centrum/Rattabaas klubist ajaga 27.24.5, teine koht kuulus Rakke Rattaklubi esindajale, Raimo Kiviojale ajaga 27.45.6 ja kolmas oli selles vanuseklassis Priit Kasenõmm Velost ajaga 28.10.0. Otto Osula saavutas ajaga 29.13.6 seitsmenda koha ja Lars-Erik Hion ajaga 30.52.8 kuueteiskümnenda koha. Seenior 2 vanuseklassis võitis Virgo Karu Hawaii Expressist ajaga 27.47.9, Paul Lõiv Velost oli ajaga 29.20.7 kuues. Seenior 3 vanuseklassis võitis Urmas Karlson Arctiku rattaklubist ajaga 27.21.7., teine koht kuulus Aimur Uugile Hawaii Expressist ajaga 31.33.3 ja kolmas oli Peeter Parmask Velost ajaga 32.06.3.\nPühapäeval oli grupisõitude päev ja siin alustati taas lühemate distantsidega. Seenior 5 vanuseklassil tuli läbida 3 ringi (38,4 km.) ja siin sai võidu Anatoli Männi Investment Agency rattaklubist, kes finišiheitluses edestas Aapo Rammot Velost. Seenior 4 vanuseklassi distantsiks oli 64 km. ja siin tabas ebaõnn Margus Merisalut Velost, kes ühes teravnurkses kurvis võttis liiga suure riski ja sõitis teelt välja. Teele tagasi ronimine võttis aega ja peagruppi püüda enam ei õnnestunud. Võidu võttis siin peagrupis lõpetanud Nikolai Fjodorov Eesti Posti spordiklubist, Margus Merisalule aga tubli sõiduga hõbemedal. Seenior 1-3 sõitsid 76,8 km ja sellel distantsil mängis võistluses oma osa ka ilmataat. Sõideti kohati väga tugevas vihmasajus ja katkestajaid oli ohtrasti. Ebaõnn tabas juba esimesel ringil Paul Lõivu, kelle rattal purunes käiguvahetaja ja sõit jäi katki. Velo ratturitest oli katkestajaid teisigi, lõpuni sõitsid Priit Kasenõmm (Sen 1) 13. kohaga ja Toomas Viigipuu (Sen 3) 5. kohaga. Otto Osula lõpetas samuti, jäi aga lõpuajas ajalimiidi taha. Sõidu võitis Tarmo Kopli Hawaii Expressist, Seenior 3 vanuseklassi võitjaks oli Toivo Kuldmäe Püha Loomaaia rattaklubist.


Valitsusliidu aluspõhimõtted 2016-2019 | SDE\nSDE > Oluline > Valitsusliidu aluspõhimõtted 2016-2019\tEessõna\nEesti Vabariik tähistab peagi 100. sünnipäeva. Meie omariiklus tugineb kõigi meie inimeste tööl ja pühendumisel. Tunnustame iga inimest, kes on andnud oma panuse Eesti elu edasiviimiseks. Kahjuks on meie riik täna majanduslikus seisakus ning riigijuhtimine vajab uusi mõtteid ja lahendusi. Meie peamine väljakutse on Eesti rahvastikuprobleemide lahendamine. Eesti elanike arvu taas tõusule viimiseks soovime tõsta kõigi inimeste heaolu, pikendada tervelt elatud aastaid ning kutsuda kõiki Eestist lahkunud inimesi kodumaale naasma. Iga seaduseelnõu ja programmiline dokument peab panustama rahvastikukriisi lahendamisse ja väljarände pidurdamisse.\nEesti kuulub juba üle 12 aasta Euroopa Liitu, kuid vahe jõukamate riikidega on endiselt suur ning Eesti inimeste sissetulekute ebavõrdsus on Euroopa üks suurimaid. Meie eesmärk on elavdada majandust ning viia majanduskasv kõigi Eesti inimesteni. Pingutame Eesti elanike elukvaliteedi tõstmise nimel nii maapiirkondades kui ka suuremates keskustes.\nSeisaku murdmiseks vajab Eesti koostöövõimelist, seesmisele usaldusele toetuvat, laiapõhjalist ja ideedele avatud valitsust. Lubame, et me ei langeta otsuseid üksnes enese tarkusest, vaid kuulame ettevõtjaid, eksperte, vabakonda ja opositsioonierakondi. Soovime kaasata ja kõnetada kõiki Eesti inimesi, sõltumata soost, vanusest, maailmavaatest või rahvusest. Me ei koorma valitsuslepet loosunglike lubaduste ja arvukate detailidega. Meie selge eesmärk on reaalselt ära teha oluliselt rohkem, kui oleme kirja pannud. Lähtume oma tegevuses lepingus välja toodud aluspõhimõtetest, aga ka Eestis ja maailmas toimuvatest muutustest ning eeskätt Eesti inimeste ootustest. Oleme alati avatud uutele algatustele ja lahendustele – mitte ükski idee pole üleliigne.\nEesti Keskerakonna, Sotsiaaldemokraatliku Erakonna ning Isamaa ja Res Publica Liidu valitsuse peamine eesmärk on hoida ja tugevdada meie julgeolekut, viia Eesti välja majandusseisakust, suurendada ühiskondlikku heaolu ja sidusust ning pöörata Eesti rahvaarv taas tõusule.\nI Välis- ja julgeolekupoliitika ning riigikaitse\nEesti välis- ja julgeolekupoliitika on järjepidev ning rajaneb laiapõhjalisel poliitilisel konsensusel. NATO ja Euroopa Liidu liikmelisus ning sellest tulenevad partnerlus- ja liitlassuhted on Eesti julgeoleku ja heaolu olulisimaks garantiiks.\nPraeguses julgeolekuolukorras ei ole Eesti välisteenistusele suunatud ressurss piisav. Peame vajalikuks seda oluliselt suurendada. Suuname rohkem tähelepanu Eesti julgeoleku- ja välismajandushuvide edendamisele ning kaitsele.\nTöötame viivitamatult välja Eesti Euroopa Liidu eesistumise prioriteedid ning tagame eesistumise eduka korralduse.\nTähtsustame jätkuvalt Euroopa Liidu idapartnerluspoliitikat.\nPeame vajalikuks säilitada lähedased partnerlussuhted Suurbritanniaga ka pärast Ühendkuningriigi lahkumist Euroopa Liidust.\nEesti julgeoleku tagamisel omavad erilist kaalu kahepoolsed suhted Ameerika Ühendriikidega.\nEesti huvides on julgeoleku, stabiilsuse ja heanaaberlike suhete edendamine kogu meie regioonis.\nEesti toetab Euroopa Liidu ja NATO ühiseid poliitikaid, mis on suunatud Ukraina suveräänsuse kaitsmisele ja territoriaalse terviklikkuse taastamisele. Venemaa-vastaste sanktsioonide leevendamise eelduseks saab olla üksnes Venemaa naasmine rahvusvahelise õiguse üldtunnustatud põhimõtete juurde.\nIseseisva kaitsevõime tugevdamiseks tagame kaitsekulutused vähemalt tasemel 2% SKP-st, millele lisanduvad NATO liitlasüksuste vastuvõtuks vajalikud investeeringud. Toetame NATO heidutusmeetmete tugevdamist ja liitlaste püsivat sõjalist kohalolekut Eestis.\nLoome täiendava riigikaitseinvesteeringute programmi.\nEesti osaleb jätkuvalt koos oma liitlaste ja partneritega rahvusvahelistes julgeolekut ning rahu tagavates operatsioonides.\nSuurendame ajateenistust läbivate noorte arvu ning peame oluliseks Kaitseliidu võimekuse arendamist ja liikmeskonna kasvu.\nÜhiskonna vastupanuvõime tagamiseks kriisiolukorras võtame vastu elanikkonnakaitse kontseptsiooni.\nII Majanduspoliitika, riiklikud investeeringud ja maksundus\nMeie eesmärk on kiirem majanduskasv, mis jõuab kõigi Eesti inimesteni. Eesti konkurentsivõime huvides suurendame riigi investeeringuid. Soodustame enamate inimeste osalemist tööturul ning panustame nende oskuste parandamisse. Meie majandusruum peab ettevõtlusega alustamise lihtsuse kõrval pakkuma ettevõtetele paremaid kasvuvõimalusi.\nVähendame ettevõtte tulumaksu (14% senise 20% asemel) juriidilisele isikule regulaarselt makstavatelt dividendidelt.\nRakendame tööjõumaksude tagasimakse või maksukrediidi süsteemi alustavate ja kiiresti kasvavate ettevõtete tööjõumaksude ajutiseks vähendamiseks.\nViime ellu nullbürokraatia programmi.\nLoome bürokraatiavaba ettevõtlusvormi väikeettevõtjatele – ettevõtluskonto teenuste ja kauba müügiks füüsilistele isikutele või kauba müügiks juriidilistele isikutele kuni 25 000 € ulatuses aastas.\nLihtsustame füüsilisest isikust ettevõtjate maksustamist ja aruandlust.\nTagame Eesti majanduses suure osakaalu või kasvupotentsiaaliga tööstus- ja teenusmajanduse sektoritele konkurentsivõimelise maksu- ja regulatiivse keskkonna, sh loome IKT sektori arenguprogrammi ja tingimused kaubalaevade Eesti lipu alla toomiseks.\nToome börsile järgmiste riigi äriühingute vähemusosalused:\nAS Tallinna Sadam (kuni 30% aktsiatest)\nAS Eesti Energia taastuvenergia ettevõte Enefit Taastuvenergia (kuni 49%)\nSoodustame konkurentsi pensionifondide turul ja pensionifondide investeeringuid Eestisse.\nMoodustame nimetamiskomitee, mis valib riigi äriühingute nõukogu liikmed. Ministrid ei nimeta Riigikogu liikmeid riigi äriühingute ja sihtasutuste nõukogudesse.\nSeame sisse korra, mille alusel suuremad riigi äriühingud hakkavad järgima OMX Baltic Market börsi info avalikustamise reegleid.\nMe ei müü osalust äriühingutes, mille võõrandamine võib suurendada julgeolekuriske ning ohustada elutähtsate teenuste osutamist, mille osas puudub konkurents.\nVõimaldame riigi äriühingutel maksta toetusi üksnes teadus- ja arendustegevuseks oma tegevusvaldkonnas.\nVõtame sihiks müüa riigi osaluse AS-is Eesti Teed ja vähemusosaluse AS-is EVR Cargo ning alustame müügiprotsessi ettevalmistamist.\nUuendame tööturgu ja tööjõumakse reguleerivaid seadusi, lähtudes töösuhete muutunud olemusest (kaugtöö, renditöö, mitmel töökohal töötamine, jagamismajandus).\nVõimaldame töötajate terviseedendamise soodustamiseks ettevõtetel kuni 100 euro ulatuses kvartalis katta töötajate tervise parandamisega seotud kulusid.\nMuudame toimetulekutoetuse süsteemi, et tööl käimine oleks motiveerivam kui toetuse saamine.\nLaiendame praktikavõimalusi ettevõtetes ning suurendame tööandjate osalust õppekavade sisu ja tulemuste kujundamisel.\nTeeme tööturu osapooltele ettepaneku jätkata alampalga tõstmist, arvestades täiendavaid riigipoolseid samme tööhõive suurendamisel ja tööjõu kvalifikatsiooni tõstmisel.\nViime ellu olulisi riiklikke investeeringuid, sealhulgas:\nEhitame koostöös Tallinna linnaga välja rahvusvahelise turismi- ja konverentsikeskuse Tallinna Linnahallist.\nLoome meetme kohalike omavalitsuste elamufondi investeeringute toetamiseks.\nEhitame välja lairiba jaotusvõrgu riigi, kohalike omavalitsuste ja erasektoriga koostöös.\nTeostame suuremahulisi taristu investeeringuid.\nTeeme tulumaksureformi, mis elavdab majandust ja vähendab ebavõrdsust:\nVähendame oluliselt madalat ja keskmist palka saavate inimeste tulumaksu. Selleks tõstame kuni keskmist palka teenivate inimeste maksuvaba tulu 500 euroni kuus.\nKeskmisest palgast enam teenivate inimeste maksuvaba tulu hakkab sujuvalt kahanema sissetuleku kasvades ning maksuvaba tulu kaob 2 100 eurost suurema sissetuleku puhul.\nSäilitame tulumaksuvabastuse laste pealt ning lõpetame ühiste tuludeklaratsioonide esitamise võimaluse.\nViime ellu järgmised muudatused maksupoliitikas:\nJätame ära majutusasutuste käibemaksu tõusu 2017. aastal ning diislikütuse aktsiisi tõusu 2018. aastal. Tõstame maagaasi aktsiisi.\nPiirame eluasemelaenu intresside ja hoiuseintresside tulust mahaarvamist.\nTõkestame kasumi varjatud (laenudena) väljaviimise Eesti äriühingutest.\nLihtsustame tööandja sõiduautode eratarbeks kasutamise maksustamist. Tasutavad maksud seotakse auto võimsuse ja vanusega ning kaotatakse sõidupäevikud.\nEbaausa konkurentsi vältimiseks rakendame vedelkütusele elektroonilised saatelehed.\nAlkoholi ja suhkru liigtarbimise vähendamiseks tõstame õlle, kääritatud jookide ja veini aktsiisi ning maksustame kõrge suhkrusisaldusega joogid.\nVäiksema kütusekulu ja keskkonnamõjuga sõiduautode eelistamiseks kehtestame sõiduauto võimsusest sõltuva ühekordse registreerimise tasu.\nKehtestame pangalõivu finantsasutustele, pidades seejuures silmas nende üldist maksete koormust ja selle võimalikku ümberstruktureerimist.\nHoiame riigieelarve keskmisena struktuurses tasakaalus. Varasema struktuurse ülejäägi kasutamisel ei tohi eelarve puudujääk ületada 0,5% SKT-st aastas. Pikaajaliselt tulutoovate taristuinvesteeringute rahastamiseks kasutame tarvidusel täiendavat võõrkapitali.\nViime läbi riigireformi.\nVähendame õigusloome mahtu ja bürokraatiat.\nVähendame riigivalitsemise kulusid, et tõsta säästlikkust ja läbipaistvust. Taotleme riigivalitsemise dubleerimise vähendamist.\nKaotame maavalitsused, anname nende sisuliselt omavalitsuslikud ülesanded omavalitsustele ja nende ühisasutustele ning maavalitsuste riikliku järelevalve funktsioonid riigiametitele. Viime riigiasutusi maakondadesse.\nTöötame välja presidendivalimiste süsteemi muudatused.\nAnalüüsime rahvaalgatuse kehtestamise ja rahvahääletuse laiendamise võimalusi.\nViime sisse Euroopa Komisjoni liikme kandidaadi kuulamise Riigikogu täiskogus.\nMuudame valimiskampaaniad ideedepõhiseks, mitte raha- ja mahupõhiseks.\nSuurendame erakondade rahastamise läbipaistvust ja tugevdame järelevalvet.\nVõrdsustame e-hääletamise ja elukohajärgses jaoskonnas eelhääletamise perioodi. Tagame e-hääletamise turvalisuse ja läbipaistvuse.\nTöötame selle nimel, et luua tehnilised lahendused eelvalimiste perioodi lähendamiseks valimispäevale.\nPeame oluliseks suurendada naiste osakaalu riigijuhtimises. Soodustame Riigikogu, kohalike omavalitsuse volikogu ja Euroopa Parlamendi valimistel sooliselt tasakaalustatud nimekirju.\nVähendame soolist palgalõhet.\nRatifitseerime ja rakendame kiirelt Istanbuli konventsiooni.\nMoodustame omandireformi komisjoni, mis analüüsib selle reformi mõjusid ja lahendamata küsimusi.\nKorrastame vabaühenduste rahastamist, muutes selle stabiilsemaks ja eesmärgistatumaks.\nKujundame selgema vabaühenduste kaasamist ja osalemist toetava poliitika. Soodustame sotsiaalset ettevõtlust.\nTeadus- ja arendustegevuseks kvaliteetse järelkasvu tagamiseks tõstame doktorantide stipendiume.\nTagame kõigile Eesti elanikele võimaluse luua kultuuri ja sellest osa saada sõltumatult regionaalsetest, sotsiaalsetest, kultuurilistest, etnilistest, vanuselistest, soolistest või teistest individuaalsetest eripäradest ja -vajadustest.\nEesti keele hoidmine ja areng on põhiseaduslik väärtus.\nKultuuris ja spordis töötavad tippspetsialistid peavad olema väärikalt tasustatud. Jätkame kultuuritöötajate palgatõusu ja sotsiaalsete garantiide loomist loovisikutele.\nMe ei muuda Kultuurkapitali aluspõhimõtteid.\nToetame kultuurivaldkonnas loomevaldkondade eksporti ja rahvusvahelistumist, tugevdades Eesti loomingu rahvusvahelisi võimalusi ning panustades seeläbi Eesti rahvusvahelisse tuntusse ja mainesse. Suurendame Film Estonia mahtu.\nLoome üleriigilise ruumilise planeerimise kompetentsi koondamiseks ministeeriumite-ülese ekspertkogu koostöös Eesti Arhitektide Liiduga.\nKaitseme Eesti pärandväärtuste säilimist ja reformime muinsuskaitsekorraldust.\nJätkame spordi rahastamise reformi, et luua läbipaistev ja kindel finantsbaas spordiorganisatsioonidele. Sealhulgas täiendame sportlaste, treenerite ja kohtunike sotsiaalsete garantiide süsteemi ning vähendame bürokraatiat riigi ja spordiorganisatsioonide omavahelistes suhetes.\nTõstame ujumise algõpetuse taset.\nJätkame rahvusvähemuste kultuuriseltside ja pühapäevakoolide toetamist.\nTagame riigi poolt kehtestatud keelenõuete täitmiseks vajaliku ja kvaliteetse eesti keele õppe kättesaadavuse. Rajame Narva ja Tallinna eesti keele majad, mis korraldavad tasuta eesti keele kursusi, töötavad välja õppe- ja metoodilisi materjale jm.\nSeame riiklikuks prioriteediks lasteaias, põhikoolis, gümnaasiumis ja kutseõppekeskustes eesti keele õppe kvaliteedi tõusu, tagades selleks vajalikud õppevahendid ja õpetajate täiendkoolituse.\nKäivitame pilootprogrammi, lubades pedagoogiliselt põhjendatud paindlikkust keele- ja aineõppe teostamisel kindlaks määratud mitmekeelsetes gümnaasiumites koos süvendatud eesti keele õppega, et gümnaasiumilõpetajad saavutaksid kuue aasta jooksul eesti keele C1-taseme.\nVõimaldame Eesti Vabariigi kodakondsust soovivatele inimestele lepingut, mille kohaselt pakub riik tasuta eesti keele kursusi kõigile, kes soovivad saada Eesti Vabariigi kodanikuks ning võimaldab neile keeleõppeks tasustatud õppepuhkust.\nSäilitame senised kodakondsuspoliitika aluspõhimõtted.\nVõimaldame taotluse alusel naturalisatsiooni korras Eesti Vabariigi kodakondsust Eestis sündinud alla 15-aastastele lastele, kelle vanem või vanemad on kas määratlemata kodakondsusega isikud või kolmanda riigi kodanikud ning elasid Eestis püsivalt enne 20.08.1991, kui lapse vanemad või last üksi kasvatav vanem või täisealiseks saades laps esitab taotluse kolmanda riigi kodakondsusest loobumiseks.\nTõstame venekeelse elanikkonna teadlikkust õiguskeskkonnast ja tagame neile riigi õigusabi.\nVII Keskkond ja energeetika\nKeskkonnapoliitiliste otsuste (keskkonnakaitse, metsandus, jahindus, kalandus, jäätmed, õhusaaste, loodusvarade kasutamine, taaskasutus) kujundamisel lähtume teaduspõhisest lähenemisest ning kestlikust ja heaperemehelikust kasutamisest.\nRakendame meetmed, mis tagavad olmejäätmete ringlussevõtu 2030. aastaks vähemalt 65% ulatuses. Määrame kindlaks riigi ning omavalitsuste vastutuse jagunemise jäätmete taaskasutamisel, korraldatud jäätmeveo teostamisel ja ringlussevõtu eesmärkide täitmisel.\nMetsanduse raiemahud ei tohi olla suuremad kui Eesti metsa juurdekasv.\nTagame eramaade looduskaitseliste piirangute võrdse kompenseerimise maaelu arengukava raames ka väljaspool Natura alasid ning soovime kiirendada looduskaitseliste maade väljaostmist maaomanikelt.\nKasutades Eesti puhtast keskkonnast tulenevat konkurentsieelist, arendame mahetoodete ja -teenuste eksporti, mis loob Eesti eri paigus uusi töökohti.\nVõtame vastu Eesti energiamajanduse arengukava, mille kohaselt suureneb 2030. aastaks taastuvenergia osakaal elektrienergia lõpptarbimises vähemalt 50%-ni ja tarbitavast soojusenergiast 80% toodetakse biokütusest.\nteeme ettevalmistusi Eesti elektrivõrgu sünkroniseerimiseks Euroopa sagedusalasse 2025. aastaks;\ntoetame Balticconnectori rajamist;\npeame oluliseks regionaalse LNG-terminali rajamist Eestisse.\nEnergiasektori stabiilse ja põhjendatud maksustamise tagamiseks seome põlevkivi ressursitasu sellest valmistatavate toodete (põlevkiviõli, elekter) turuhinnaga.\nMaavarade säästlikuks ja efektiivseks kasutamiseks loome Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumi valitsemisalas riikliku Geoloogiateenistuse, mis uurib ja kaardistab Eesti maavarad.\nToetame elamute rekonstrueerimist tõhusama energiakasutuse saavutamiseks.\nVIII Kohalikud omavalitsused ja regionaalpoliitika\nKohalike omavalitsuste otsustusõiguse ja vastutuse suurendamiseks ühiskonnaelu juhtimisel ja korraldamisel viime ellu haldusreformi.\nTõstame kohalike omavalitsuste tulubaasi, tasandades kriisiaegset üksikisiku tulumaksu protsendi langust.\nSuurendame kohaliku omavalitsuse finantsautonoomiat. Anname omavalitsustele üle osa riiklikke ülesandeid koos vastava rahastusega.\nAnname maakondliku ühistranspordi korralduse koos tänase dotatsiooni ja täiendavate vahenditega üle kohalikele ühistranspordikeskustele või kohalikele omavalitsustele.\nKiirendame reformimata riigimaade üleandmist kohalikele omavalitsustele.\nTöötame välja Ida-Virumaa programmi, mis sisaldab vajalikke investeeringuid infrastruktuuri ja inimeste elukvaliteedi parandamisse. Viime Sisekaitseakadeemia Narva.\nMuudame riigikaitse- ja julgeolekualased kinnisasja omandipiirangud objektipõhiseks.\nSoodustame regionaalsete töökohtade loomist ja töötame välja vastava programmi.\nSuurendame riiklikke investeeringuid teedeehitusse.\nTöötame välja regionaalse raudteevõrgu arendamise kava.\nTõstame põllumajandusvaldkonna rahastust üleminekutoetuse maksimaalse määra ulatuses.\nSuurendame 2017. aastal kriisiabile suunatavaid vahendeid.\nTõstame seoses kriisiga tõuaretustoetusi seakasvatajatele.\nSeisame Euroopa Liidu ühise põllumajanduspoliitika läbirääkimistel ühtse ja üleeuroopalise ÜPP ja ühisturu säilimise ja tugevnemise eest, kus kõikidel riikidel oleks tagatud võrdsed konkurentsitingimused. Hoidume põhjendamatult EL-nõuetest karmimate nõuete kehtestamisest.\nLoome põllumajandustootjatele paremad võimalused võimekuse kasvuks toiduainete tarneahelas.\nKoostame Eesti biomajanduse arengukava.\nKehtestame seadusega viljaka põllumajandusmaa kaitse.\nX Siseturvalisus ja õigusruum\nTugevdame kogukonnakeskset politseitööd ja piirkonnapolitsei võrgustikku eeskätt maapiirkondades.\nLaiendame kohalike omavalitsuste võimalusi avaliku korra tagamisel.\nSuurendame riigi suutlikkust kriiside lahendamisel ja tõstame politsei kiirreageerimisvõimekust.\nParandame päästjate ja demineerijate kaitsevarustust ning kaasajastame päästetehnikat.\nToetame vabatahtlike päästekomandode võrgustiku laiendamist ja tugevdamist ning tagame vabatahtlikele päästjatele sotsiaalsed garantiid.\nVähendame õnnetussurmasid ning -juhtumeid läbimõeldud ennetustegevuse ja tõhusama järelevalvega.\nTagame julgeolekuasutustele piisavad vahendid, et tõkestada Eesti riigi julgeolekut ohustavaid tegevusi. Panustame koostöösse liitlastega terrorismi ennetamisel ja tõhusa eelhoiatuse toimimisel.\nEhitame välja idapiiri.\nSüüteoennetuse suuname eeskätt lastele ja lapsevanematele, viies ellu neile suunatud tõenduspõhiseid ennetusprogramme. Alaealiste õigusrikkumistele reageerimisel eelistame perepõhiseid sekkumisi. Suurendame tsiviil- ja kriminaalkohtutes kohtunike spetsialiseerumist laste ja peredega seotud kohtuasjades.\nEnnetame ja vähendame lähisuhtevägivalda süsteemse riskiperede kaardistamise ja suunamise ning ametkondade koostöö abil. Ratifitseerime ja rakendame Istanbuli konventsiooni.\nRakendame laiemalt kuritegeliku vara konfiskeerimist.\nSeame raskemate liiklusrikkumiste puhul trahvid sõltuvusse sissetulekust (alkoholijoobes juhtimine, kiiruse ületamine 40 km/h või enam).\nLaiendame õigusabi võimalusi ja viime ellu esmatasandi õigusnõustamise reformi.\nJätkame represseeritute ja nende esindusorganisatsioonide toetamist.\nVaatame läbi võlgade ümberkujundamise ja saneerimise põhimõtted, tugevdades eeskätt kodulaenuvõtjate kaitset.\nJätkame Eesti riigi senist rändepoliitikat. Me ei toeta kohustuslikku kvoodisüsteemi varjupaigataotlejate ümberasustamisel ja -paigutamisel.\nTeadvustame totalitaarrežiimide kuritegusid, rajades Tallinnasse rahvusvahelise kommunismikuritegude keskuse ning Maarjamäe kommunismiohvrite memoriaali.\nXI Sotsiaalpoliitika ja tervishoid\nSuurendame riikliku pensioni baasosa ja vähendame palgakomponendi osakaalu, eesmärgiga kujundada pensioni I sambast solidaarsem ja võrdsem sissetulek eakatele.\nViime läbi pensionireformi, mis arvestab Eesti tööealiste inimeste vähenemist ning vanemaealiste arvu kasvu. Tulevikus seome pensioniea oodatava keskmise elueaga, võimaldame valida endale sobivaima aja pensionile minekuks, võtta pensioni välja osaliselt või pensioni maksmise peatada.\nTagame eripensionites selguse ja võimaldame kõikidele ligipääsu teisele pensionisambale.\nRakendame emapensioni, et väärtustada lapsi kasvatavaid vanemaid.\nLoome vanemapuhkuste ja hüvitiste süsteemi, mis on piisavalt paindlik, pakub vanematele erinevaid valikuvõimalusi, toetab vanemate osalust tööturul ja laste kasvatamise jagamist vanemate vahel.Fikseerime vanemahüvitise ülempiiri.\nTõstame lasterikka pere toetuse (3-6 lapsega perele) 300 euroni kuus.\nKustutame raske puudega laste vanemate õppelaenud.\nVähendame omastehooldajate koormust, võttes arvesse hoolduskoormuse rakkerühma ettepanekuid.\nTaastame 250-eurose matusetoetuse kõigile, suunates vastavad vahendid kohalikele omavalitsustele.\nTagame Eesti inimestele arstiabi parema kättesaadavuse ning tervishoiusüsteemi jätkusuutlikkuse. Astume samme Haigekassa kulude tõhustamiseks ja tulude suurendamiseks muudest allikatest.\nMe ei vähenda sotsiaalmaksus ravikindlustuse osakaalu (13%).\nHüvitame suuremas määras kõrgendatud ravivajadustega inimestele ravimitele tehtud kulutused.\nToetame esmatasandi tervishoiuteenuste kättesaadavuse edasist parandamist.\nTöötame välja tööõnnetus- ja kutsehaiguskindlustuse süsteemi.\nTervishoiuteenuste kättesaadavuse ja kvaliteedi parandamiseks investeerime E-tervise lahendustesse ning viime läbi personaalmeditsiini pilootprojekti.\nSeame eesmärgiks vähendada alkoholitarbimist ja sellest tulenevaid tervisekahjusid. Kehtestame seadusega täiendavad alkoholi reklaami- ja müügipiirangud.\nTõhustame HIV ja AIDS-i alast ennetustööd.


Liigesepõletikud, Mukoplasmahaiguste liigesed\nEnne analüüsi andmist soovitame vältida puriinide rikast toitu liha, kala , alkoholi ja stressi. Lisanduvad piinav kuiv köha, nõrkus ning peavalu. Kui ei ole hüperkaltseemia ohtu siis võidakse kortikosteroidide indutseeritud osteoporoosi vältimiseks manustada kolekaltsiferooli.\nPalavikku eriti ei olnud, võib-olla 37,2. Lõpuks leidsin ise netist, et mükoplasmoosi saab ravida ainult ühe antibiootikumiga nime ei mäleta enamteised ei mõju.\nImelik on asja juures see, et pärast seda ei ole mul mitte kordagi enam köha olnud, ca aastat. Läksin üldse arsti juurde selliste sümptomitega, et öösiti raske hingata, kopsud oleksid nagu tikutopsisuurused. Liigesepõletikud Artriit ehk liigesepõletik ja lonkamine on probleemiks paljudes karjades.\nTaani Kuninglikus Veterinaar- ja Põllumajandusülikoolis uuriti lähemalt lonkamise põhjusi nuumkarjades. Nakkusliku artriidi põhjustajaid on mitu, kuid konkreetse uurimuse tulemusena leiti, et kõige tähtsam nendest on Mycoplasma hyosynoviae.\nVeel võivad artriiti esile kutsuda punataudi tekitaja Erysipelas rhusiopathiaeGlasseri haigus H. Maksa ja soolestiku limaskesta rakkudes muutuvad puriinid kusihappeks. Kusihape kuulub füsioloogilistes tingimustes kehavedelike koostisesse ja tal on mitmeid funktsioone. Kestev hüperurikeemia põhjustab uraatkristallide sadenemise verest kudedesse: liigestesse, kõhredesse, neerudesse.\nEnne analüüsi andmist soovitame vältida puriinide rikast toitu liha, kalaalkoholi ja stressi. Põletikutekitaja kindlaksmääramist -röga mikroskoopiline uuring, rögakülv - kasutatakse raskelt ja ebatüüpiliselt kulgevate haigusvormide puhul.\nKopsupõletik - koleri2.ee\nSellisel juhul kasutatakse uurimismaterjaliks röga, ninaneelulima, verd või bronhidest saadud sekreeti. Ravivõimalused Kopsupõletiku kindlakstegemise järgselt alustatakse kohe antibiootikumraviga olenemata sellest, mis on kopsupõletiku tekkepõhjuseks. Antibiootikumi valikul lähtutakse sellest, milline bakter võiks antud konkreetsel inimesel kõige tõenäolisem kopsupõletiku tekitaja olla.\nArvesse võetakse inimese vanust, kaebusi, kaasnevaid haigusi, haiglas viibimist, organismi nõrgestavaid faktoreid. Ravi adekvaatsuse üle saab otsustada esimese paari päeva jooksul. Õige ravi puhul hakkab palavik langema ning kuiv piinav köha muutub mõne päevaga lahtiseks. Esimene ravikuur antibiootikumidega kestab päeva.


BLRT: laevaehitusturul toimub festival - Äripäev\nBLRT: laevaehitusturul toimub festival\n08. august 2008, 16:55\nBLRT Grupi kommunikatsioonidirektor Anu\nHallik ütles aripaev.ee-le, et täna on laevaehituse ja laevaremondi\nmaailmaturul väga soodne seis.\n"Paljud kirjeldavad seda isegi festivalina," ütles Hallik.\nTema sõnul mõjutavad seda näiteks uued keskkonnahoiust tulenevad nõudmised laevadel nagu kahepõhjaliste tankerite kasutamise nõue. Samuti on tõusev trend kõiges, mis seotud tuule- ja muu taastuvenergeetikaga kus meil on suuri kliente kellele ehitame spetslaevu, tuulikute detaile jne. Suure osa käibekasvust on andnud ka geograafiline laienemine, eeskätt Soomes laevaremonditehase Turku Repair Yardi ostmine.\nHalliku sõnul oli selle aasta märksõna kontsernis on ‘efektiivsus’, mis tähendab suuremahulisi investeeringuid uutesse kaasaegsetesse tehnoloogiatesse tootmises, logistiliste süsteemide efektiivsuse tõstmine, seeriatoodangu mahu tõstmine. Kõige selle taustal ongi olnud võimalik kasvavate tööjõukulude ning kasvava toorainehinna taustal kasvatada kasumit tõstmata sealjuures hindu. "Hindu oleme korrigeerinud ainult lähtuvalt inflatsioonist," märkis ta.\nKäibe osas prognoosib BLRT Grupp ca 6 miljardit krooni, st viimaste aastate tendentsi jätkumist. "Kuna meil on ca kümme suuremat tegevussuunda, mis erinevad majandustsükliite faasi osas, siis need tasakaalustavad üksteist. Kui laevanduses on "festival", siis ehitusega seotud suundades on märgata teatavat langustrendi," ütles Hallik.\nTa möönab siiski, et majanduslangus annab ikka tunda. Eeskätt läbi klientide, kes põhiliselt seotud ehitussektoriga. Väheneb ehituse tarvis metalltoodete müük, mingil määral ka gaaside müük. "Kuna paljude klientide finantsseis halveneb, siis halveneb arvete tasumine, osa planeeritud projekte ka tühistatakse," ütles ta.\nTööpuudus on tema sõnul mingil määral on leevenemas, aga headest spetsialistidest on alati puudu.\n07. august 2008, 17:37\nBLRT Grupp kasvatas poolaasta käibe ca 3 miljardini


13592 Kääbas • Mälestised\nKääbas on laugemate nõlvade, kusjuures põhjanõlv on kõrgem ja järsem kui lõunanõlv. Kääbas on pealt kumer. Kääpa läbimõõt on 8 m, kõrgus 0,9 m. Kääpal kasvavad üksikud männid ja kadakad. Kääbas paistab terve olevat Kääbast ümbritsev kraav pole jälgitav (Mälestise kirjeldus on koostatud mälestise passi põhjal).\nKääbaskalmistu asub endise jaotuse järgi Petserimaal, Meremäe vallas, Ostrova külas metsa sees. Kääbaskalmistu paikneb künklikul tasandikul, mis on kaetud männimetsaga. Kääbastest põhja poole maapind langeb aeglaselt, lõuna poole aga tõuseb. Kääbas kuulub kääbaskalmistusse. Kääbaskalmistusse kuulub üheksa ümmargust kääbast. Kääbaste mälestise reg nr on 13584-13592. Kääbas reg nr 13592 jääb kääpast reg nr 1359123 m loode poole.


Mismoodi alandada kõrgenenud vererõhku? - Maaleht\nHaigekassa 15. juuni 2017\nMismoodi alandada kõrgenenud vererõhku?\nKõrgvererõhktõbi on enim levinud südame-\nja veresoonkonnahaigus. Kahjuks ei tea umbes kolmandik inimestest, et neil on kõrgenenud vererõhk.\nProovige mitmeid liikumisviise. Soovituslik on keskmise intensiivsusega treening. Shutterstock\nKõrgenenud vererõhuga ei kaasne enamasti kaebusi ning kindlaid sümptomeid, kuid see võib põhjustada mitmeid südame- ja veresoonkonnahaigusi: krooniline südamepuudulikkus, insult, neerukahjustused, nägemisprobleemid jm.\nKõrgenenud vererõhule võivad viidata peavalud, väsimus, tasakaaluhäired ja südamekloppimine. Kui täiskasvanul on normaalne vererõhk 120/80 mmHg, siis kõrgvererõhktõve puhul on see kõrgem kui 140/90 mmHg. Kodusel korduval mõõtmisel võib keskmine vererõhk olla 135/85 mmHg või üle selle. Mida kõrgem on vererõhk, seda kiiremini arenevad sellest põhjustatud haigused ja seda suuremad võivad olla organite kahjustused. Seetõttu on väga oluline kõrge vererõhk normi ehk madalamaks viia. Siin saab igaüks ise palju ära teha igapäevaseid toitumis- ja liikumisharjumusi muutes.\nLiikuv eluviis au sisse\nLiikumisharjumusi pole kunagi hilja muuta. Alustada võib kohe, kuid rahulikult ja ülepingutusi vältides. Ühe näitajana annab kõrgenenud vererõhust märku vööümbermõõt. Tervisele ohtlikuks vööümbermõõduks peetakse meestel üle 102 cm ja naistel üle 88 cm. Seetõttu on tervislik kehakaalu saavutamine ja säilitamine väga oluline.\nKorrapärane liikumine on eelkõige oluline istuva töö tegijatele, kuid tervitatav igas vanuses inimeste puhul, kel vererõhu väärtus kuni 180/105 mmHg (sh neile, kellele on määratud tablettravi). Sellest kõrgema vererõhu korral pidage enne füüsilise koormuse suurendamist nõu arstiga. Mõõdukas regulaarne aeroobne treening 5–7 korda nädalas kestusega 30–60 min langetab vererõhku, sest treeningu mõjul veresooned laienevad. Treeningu võib jagada ka vähemalt kümneminutilisteks perioodideks. Nädala jooksul on soovitatav liikuda mitte vähem kui 150 min.\nEelistatud on vastupidavustreening (kõndimine, ujumine, rattasõit, lauatennis, murdmaasuusatamine, orienteerumine, tantsimine). Proovige mitmeid liikumisviise. Soovituslik on keskmise intensiivsusega treening. See tähendab, et treeningu jooksul tekkiv kiirem hingamine peab lubama treeningukaaslasega rääkida, kuid mitte laulda. Lisage koormust vähehaaval, vastavalt enesetundele ja jõudlusele.\nKeedusoola asemele ürdid\nKeha normaalseks toimimiseks vajalik soolakogus on 5 g (triiki teelusikatäis) päevas ja see sisaldab u 2 g naatriumi. Soola kahjulik toime tuleneb naatriumi liigtarbimisest. Pikaajalisel soola liigtarvitamisel koguneb veresoontesse rohkem vedelikku ja suureneb ringleva vere maht – see tõstab omakorda vererõhku. Soola piiramine vähendab vedeliku kogunemist organismi, aitab langetada südame ja neerude koormust ning vererõhku.\nSoola tarvitamise piiramiseks on igapäevaelus lihtsaid võimalusi. Üks neist on valmistada toitu soolata. Vajadusel lisage sool valmistoidule alles pärast selle maitsmist. Kui alguses tundubki söök maitsetu, harjub ajapikku maitsemeel vähema soolaga. Toitude maitsestamiseks kasutage pigem ürte (till, petersell, basiilik, koriander jne) või vürtse (paprika, tšillipipar).\nVältige eeltöödeldud toiduaineid (konservid, kaupluste valmistoidud, tööstuslikud salatikastmed, näksid ja krõpsud). Need sisaldavad sageli palju soola – ühest suurest taldrikutäiest purgisupist võib saada päevase maksimaalselt lubatud soolakoguse. Ketšupi, sinepi, sojakastme või valmis salatikastmete rohkel kasutamisel võib ka lihtsast köögiviljasalatist tulla soolarikas toit. Maitsva salatikastme saate sidrunimahla, õli või maitsestamata jogurtiga. Kui toidukord oligi soolarikas, tasakaalustage liigset soola värskete köögi- või puuviljadega.\nHead infot patsiendijuhendist\nKõrgvererõhktõve raviks on Haigekassa eestvedamisel välja töötatud ravi- ja patsiendijuhend. Selle eesmärk on aidata edukamalt haigustega toime tulla, anda vastuseid sagedasematele ravi ja igapäevaelu puudutavatele küsimustel, toetada abivajajaid raviprotsessis. Patsiendijuhendi saab perearstilt või kodulehelt ravijuhend.ee. Juhendi koostajad on eriala parimad eksperdid ja see tugineb samateemalises ravijuhendis antud ravisoovitustele.\nÜhtlasi on need abiks ka haiguse varajaste tunnuste märkamisel ja seeläbi saab õigel ajal perearsti poole pöörduda. Üle 40aastased võiksid vererõhu mõõtmiseks ning südame- ja veresoonkonnahaiguste riski hindamiseks külastada perearsti või -õde vähemalt kord viie aasta jooksul. Kõrgvererõhktõve ravimiseks võib arst välja kirjutada ka ravimeid, kuid need ei asenda eluviiside muutmise vajalikkust. Samas tuleb ravimite võtmisel konsulteerida arstiga sobiva treenimisviisi ja -intensiivsuse leidmiseks. Mitmed südame- ja vererõhuhaiguse ravimid langetavad pulsisagedust ning see ei võimalda treeningu ajal pulsisagedusel eeldataval määral kiireneda. Ka juba kasutatavatest ravimitest on alati parim ülevaade perearstil.


Naisel on seitse rolli\n11/2008 Haldi Leinus, Alina Orehhova\nValgas toimus suurepärane naiste üritus. Suurepärane? Just nii! Kui midagi on palvetes ette valmistatud, siis Jumal kuuleb ja vastab. Naised palvetasid, et iga inimene, kes kohale tuleb, saaks Jumala käest enda jaoks midagi olulist. Ja õed ütlevad siiamaani, et EKB Liidu vene koguduste õdede "Sügispäev" 11.oktoobril 2008. a Valga Lootuse koguduse ruumides tõi palju õnnistusi!\n12 erinevast vene kogudusest tuli 75 osavõtjat. Suur rõõm oli, et jälle oli palju noori ja ka noori abielunaisi koos oma meestega. Seekordne teema oli "Naise rollid". Juba registreerimisel sai iga osavõtja valida endale sobiva rühma, neid oli 7. Kõigi rühmade juhid esitasid koondpildi ühest naise rollist.\n1. „Mina kui tütar" – Alina Orehhova (Tallinna vene kogudus).\nSee on esimene roll meie elus. Mitte iga naine ei saa endale abikaasa või vanaema rolli, kuid iga naine on tütar. Ta on oma vanemate tütar ning ta võib olla ka Issanda tütar. Kirikus kuulame me tihti Jeesuse imedest, kannatusest, armastusest, vaid vähe räägitakse sellest, kui hea poeg ta oli. Piiblist näeme, et ta oli sõnakuulelik, hoolitsev ja aitas oma vanemaid. Ta austas ja armastas neid. Loomulikult otsis ta tihedat läbikäimist oma taevase Isaga. Tema käitumine on hea eeskuju meile kõigile. On tarvis hinnata inimesi, kui nad on meie lähedal. Andke oma armastus vanematele, kui nad elavad. Öelge häid sõnu oma kallimatele! Kinkige lilli ja mitte ainult sünnipäevaks. Need väikesed südamesoojuse märgid ei võta palju raha, kuid toovad palju positiivseid emotsioone.\n2. „Mina kui õde" – Oksana Avilo-Kalinina (Tallinna vene kogudus). Kahe õe, Marta ja Maarja, lugu Luuka evangeeliumis ärgitab küsima ja järele mõtlema meid kõiki. Mõlemast peame õppima, kuidas tuleb elada usus ja olla toimetuste saginas tänulik.\n3. „Mina kui abikaasa (naine)" – Veera Kulikovitš (Valga Peeteli). Naine peab oma kodus olema jumalakartlik. Kõik küsimused ja probleemid lahendada, rääkides abikaasaga ja koos Jumalaga.\n4. „Mina kui ema" – Nadežda Timofejeva (Kohtla-Järve Peeteli). Üks naise üllamatest rollidest või ülesannetest on olla ema. Lapsed tavaliselt ei kuula nii tähelepanelikult, mida emad räägivad, vaid nad jälgivad ja panevad tähele, kuidas emad elavad, käituvad ja tegutsevad. Kui ema eksib, ei saa solvuda, vaid tuleb andeks paluda ka isegi laste käest ja Jumala käest. Lastega tuleb suhelda ja neid kasvatada ainult armastuse kaudu.\n5. „Mina kui vanaema" – Haldi Leinus (Nõmme Vabaduse Baptistikogudus). Võtta aega lastelaste jaoks, mitte paralleelselt tegeleda mõne teise vajaliku asjaga. Lugeda koos piiblilugusid, laulda ja palvetada. Käia lastelastega vaimulikel üritustel ja ka kirikus. Oluline on koos olemine ja koos tegutsemine. Ka vanaema peab olema kursis nii tänapäeva uudiste kui ka kooliprobleemidega.\n6. „Mina kui sõbranna" – Alesja Belogub (Tartu Kolgata koguduse vene grupp). Palvetada eriliselt mittekristlastest sugulaste ja sõbrannade pärast. Olla nendele sõbraks, keda nad saavad usaldada. Usaldust ei tohi kunagi kuritarvitada. Kutsuda neid oma koju ja ka vaimulikele üritustele.\n7. „Mina kui teenija (vaimulikult, ka nõustaja)" – Nadežda Mirianašvili (Kohtla-Järve EKB Vene kogudus). Vajatakse nõustajaid, kes on tõeliselt vaimulikud ja taktitundelised. Vähem rääkida sellest, et kui mina olin selles eas või olukorras ja siis käitusin nii, vaid rohkem ära kuulata ja palvetada.\nKohaliku Valga koguduse noored esinesid lauludega: nii ansamblina kui ka duetina ja ühislaulmised olid hoogsad ja vägevad! Valga Peeteli koguduse pastor Pavel Kulikovitš ütles alguses väga innustava ja julgustava sõnumi ning lõpupalves teenis kaasa Ruudi Leinus.\nMitmed meie Liidu vene koguduste perekonnad on väga huvitatud integratsiooni projekti jätkumisest. Koolilapsed ja noored soovivad praktiseerida ja arendada oma eesti keele oskust eesti keskkonnas, eesti peres. Nad võivad kaasa aidata laste hoidmisel, kodustes toimetustes ja koguduse töös. Projekti rahast saame kompenseerida nende sõidupiletid ja vastuvõtjale perele maksta tegelike lisakulude eest (toit, sõidutamised, muuseumide külastused jm).\nVene koolilapsi saab kutsuda oma peredesse koolivaheaegadel ja suvel. Selleks tuleb konkreetselt ise kokku leppida. Soovijate nimed ja telefoninumbrid saab Haldi Leinuse käest 5344 1713.\nSee ettevõtmine on suureks õnnistuseks mõlemale poolele.


Kompetentsi lõks - Elari Tamm\nMinu teismeline tütar küsis murelikult minult, mis temast saab kui ta suureks kasvab? Pärisin, miks ta sellel teemal nii varakult endale vaeva teeb. Siis mõistsin,\nme kõik teeme. Noorest peale, ikka ja jälle see teema, “kes sinust saab, mida sa tegema hakkad.”\nAga ei peaks. Võiksime vaadata elu, kui võimalust luua huvitavaid lahendusi suurtele ja tähtsatele probleemidele. Meisse antud võimekus olla loov, annab inimesele uskumatult suure potentsiaali avastada, taastada, ehitada ja ühendada. Me oleme ju loodud looma.\nMe õpime selgeks ühe ameti, töötame kümneid aastaid selles valdkonnas ja suurim viga on jääda oma kompetentsi arengusse lõksu, ise veel rahul olles ja mõeldes, et näe kui tubli ma olen. Ma ei räägi spetsiliseerumise, küll aga stangneerumise vastu. Meis kõigis on rohkem loovust, kui usume olevat.\nMeenub intervjuu mehega, kes nelikümmend aastat pani konserve kastidesse. Penisonile minnes tehti temaga intervjuu ja küsiti tema pika staaži kohta, et töö pidavat talle ikka väga meeldima, kui ta nii kaua seda soostus tegema. Mees põrutas küsimusele üsna järsult: “Mis meeldis, ma vihkan seda tööd. Õnneks sai läbi.”\n“Aga miks sa seda siis tegid,” küsis ajakirjanik. “Aga mis muud mul oleks olnud teha?” vastas mees.\nAsju, mida õppida on palju, need annavad elatise ja rohkemgi veel. Samas olulisem sellest on aga küsimus, millist muutust soovime luua. Mitte mis tööd ma võiksin teha, vaid miks ja kuidas panustades? Keda kaasates?\nMis on see, mida sina tehes, teades et see ei saa lihtne olema, aga kui sa unistaksid piisavalt julgelt, kaasates kedagi, usud, et see võiks õnnestuda?\nAlati kui hakkame tegema midagi, mis on tähtis ja vajalik, tuleb teha ka usuhüpe. Ja muidugi, kui alustame teekonda tundmatusse, selgeks õpitud teekonnast teises suunas, tekib ka sisemine ja miks mitte ka väline vastupanu ja kiusatus minna tagasi oma liistude juurde. Selle pingega tuleb õppida elama, seda pinget tuleb ületada.


USAs algas uus jaht sarimõrvarile\nUSAs algas uus jaht sarimõrvarile.Foto: AP / Scanpix\n12 mõrva, 45 vägistamist ja kümned sissemurdmised on USAs California osariigis tagaotsitava kurjategija hingel. Maski kandnud mees murdis tavaliselt sisse üksikute naiste või paaride korterisse. Näiteks sidus ta mehe püstoliga ähvardades kinni ja vägistas tema naise. Pärast seda tappis aga mõlemad.\nKõik need kuriteod toimusid aastatel 1976–1986, kuid nende sooritaja jäi tabamata. USA föderaalne juurdlusbüroo usub, et tagaotsitav sarimõrvar elab ja on praegu 60–75aastane.\nTegemist on valge mehega, kellel olid kuritegude sooritamise ajal blondid või helepruunid juuksed ja atleetlik kehaehitus. FBI arvates on ta saanud sõjaväelise väljaõppe ja tal on suur huvi relvade vastu.\nLaupäeval möödub tagaotsitava mehe esimesest kuriteost 40 aastat. Teda on jahtinud terve põlvkond uurijaid, kuid paraku tulemusteta.\nNüüd kuulutas FBI välja sarimõrvarile uue jahi. Uurija Paul Belli näitas Sacramento pressikonverentsil tagaotsitava aastakümnete tagust fotorobotit ja teatas, et kurjategijani viiva info eest makstakse 50 000 dollarit.\nVäga põnev! Edu neile.