EFS infoleht 1/2012 by Eesti Filmi Sihtasutus - issuu\nefs info 1/2012\nSisukord EFS Kevades on uusi tuuli\t3 TOETUSED EFS toetuste taotlemise voorud\t4 EFS toetuste maksimummäärad\t4 Toetused 2012, pisut uutmoodi\t4 EFS toetused 1.01.-31.05.2012\t5 Argengutest dokivallas\t8 EFS toetatud filmide esilinastused 2012\t9 EKSPORT Eesti filmid festivalidel aastal 2012\t10 Filmiturud 2012\t12 MEDIA 2012 toetused\t15 Uued kataloogid\t15 Stipendiumifond\t15 Avatud taotlusvoorud\t15 ARVE JA FAKTE EFSi toetatud filmid EEsti telekanalites\t16 Saate „Kaadris“ vaatajad\t19 Eesti filmide vaatajad 2012\t19 Kinolevi TOP 10\t19 ÜRITUSED Kevad-suvi 2012 kinos Artis\t20 Filmipidu Tartus. Sajandiauhinnad jagatud\t22 Eesti film 101\t24 Kinod rannas ja katusel\t26 tARTuFF 2012\t27 Johannes Pääsuke esimest korda teatrilaval\t28 Eesti filmi aasta on täies hoos!\t28 Eesti film 100 sündmusi\t29 Filmiaasta näitused\t29 TEATED Kultuuriministeeriumi filmivaldkonna toetused\t30 First Motion\t31 Võidurelvastumise uus etapp\t31 Projektide kutse. Baltic Eventi kaastootmisturg\t31 Miriami app\t32 Kõik müügiks\t32 Esikaanel "Seenelkäik", režissöör Toomas Hussar Eesti Filmi Sihtasutuse kontaktandmed Üldtelefon: 627 60 60 Eaks: 627 60 61 E-post: film@efsa.ee Postiaadress: Uus 3, Tallinn 10111 EFS avatud E-R 9.00-17.00 Taotluste vastuvõtt E-N 10.00-16.00 Marge Liiske, tegevjuht: 627 60 60 marge@efsa.ee Karlo Funk, peaekspert: 627 60 64, karlo@efsa.ee Katre Kajamäe, sekretär: 627 60 60, katre@efsa.ee Raimo Jõerand, filmiekspert: 627 60 00, raimo@efsa.ee Kristina Märtin, tootmisassistent: 627 60 69, kristina@efsa.ee Milla Raaper, pearaamatupidaja: 627 60 66, milla@efsa.ee Tristan Priimägi, välissuhete juht 627 60 68,tristan@efsa.ee Eda Koppel, infojuht 627 60 63, eda@efsa.ee Endel Koplimets, eelarvenõunik: 62760 02, endel@efsa.ee Anu Ernits, MEDIA Desk juhataja: 627 60 65, info@mediadeskestonia.eu Jaak Lõhmus, EF100 programmijuht: 627 60 04, jaak@ef100.ee ISSN 1736-065X\nKevades on uusi tuuli Kevad on ikka uute alguste aeg. Mõtteid, alagatusi ja tegevusi tuleks nagu paisu tagant. Või siis on kõik eraldi voolanud nirekesed lõpuks ühtekokku saanud. Osad Eesti film 100 jõeks, mille tõttu on filmisündmusi sel aastal eriti rohkesti; osad aga kogu valdkonda puudutavateks protsessideks.\nõige oodatumaks algatuseks on filmitegijate koondumine erialalistesse organisatsioonidesse, mis sai lisatõuke arengukava koostamise protsessist. Tõenäoliselt tähendab see ka suuremat ühtsust oma huvide kaitsmisel ning eri asutustega suhtlemisel. Seetõttu on ehk loota, et seni kuulda olnud kõige suurem filmivaldkonna puudus – käiakse üksteise peale kaebamas – edaspidi kaob ning muundub üksikute inimeste pealekaebamisest organisatsioonide konstruktiivseteks ettepanekuteks. (Peale)kaebused tulenevad ju enamjaolt tundest, et inimeste ettepanekuid ei võeta muidu kuulda. Ent erialaorganisatsioonis saavad kõik oma hääle kuuldavale tuua, teiste professionaalidega oma ideed läbi arutada ning kolleegide piisava toetuse omamisel ühise otsuse vajalikku kohta edastada. Palju poleemikat on tekitanud filmivaldkonna arengusuundade ehk arengukava valmimise käik, vorm ja sisu. Õppust võtta on protsessist kindlasti ning edasisel planeerimisel saavad tulevase arengukava tegijad teatud vigu (sh ajakava ning avalikkuse kaasamine, mea culpa!) kaheldamatult vältida, ent sisu kohta tahaksin siiski\nöelda: arengusuunad ning sinna juurde kuuluv tegevuskava koos indikaatoritega on valminud filmitegijate kaasabil, mistõttu ei tahaks nõustuda etteheitega, et see on sündinud “koridorides”. Kõik dokumendis väljendatu on kordi läbi arutatud ning töörühma lõpliku konsensuse leidnud. Ette on heidetud ka seda, et arengukavas ei mainita, et filmivaldkonnale on raha juurde vaja. “Raha juurde” on üsna lihtne ning samas tõhus visioon, selleks ei ole suurt kava vajagi. Kui mäletame, siis “headel” aegadel, näiteks 2007. aastal, piisas valdkonna rahavajaduse selgitamisest lühemate dokumentide alusel ning EFSi eelarve kasvas 1 miljoni euro võtta. Ajad ei ole enam kahjuks sellised, ent rahajuurde-vajadust sedastab sellegipoolest ka arengusuundade indikaatorite tabel: aastal 2014 võiks senise 6 miljoni euro asemel valdkonnal olla kasutada 9 miljonit, 2015 11 miljonit ning 2020 16 miljonit eurot, ning raha suurenemisel ei kasvaks alguses mitte toodetavate filmide arv, vaid ühele filmile eraldatav toetuse piirmäär, millega paraneks filmide kvaliteet. Suurim osa sellest rahast on loomulikult planeeritud filmitootmisele, mis on kõige rahamahukam protsess. Indikaatorite tabel on ilm-\nselt tõepoolest vähem nähtav, ent sellegipoolest arengusuundade dokumendi lahutamatu ning konkreetseim osa, mida saab igal aastal uuendada. Sellest leheruumist ning ajast jääb napiks, et kõiki etteheiteid ning mõtteid arutada, ent tagantjärele tarkusest olulisem on selle dokumendi (nii hea või halb kui see praegu sai), põhjal edasi töötada. Kõik arengukavas mainitud asutused-organisatsioonid on endale juba selleks aastaks võtnud hulgaliselt ülesandeid, mida tuleb õigeaegselt täita. Ka vajab täiendamist kultuuripoliitika 2020 dokument. Keskendugem seega paremale sooritusele!\nKa muus osas on kevad-suvi olnud ja tulemas tegus, nagu ka käesolevas infolehes sisalduvate artiklite põhjal näha võib. Arenguid on dokfilmide osas – sh Eesti dokid MipDocil-; veidi teistsugusemaks saamas on mängufilmide toetuste eraldamine ning tootmisse läheb sel suvel kaks uut filmi; Eesti filmi sajandipidu peetud ning auhinnad kätte antud; Eesti filme näidatakse jätkuvalt ka A-kategooria festivalide võistlusprogrammides; kino võib kõikide seniste kohtade kõrval näha ka Pärnu rannas; tulemas tARTuFF ja palju muud. Head lugemist! Marge Liiske EFS tegevjuht\nEFS toetuste taotlemise voorud II poolaastal\nᐤ\t27. august 2012 - lühimängufilmide tootmistoetustaotlused ᐤ\t3. september 2012 - lühianimafilmide arendus- ja tootmistoetustaotlused ᐤ\t10. september 2012 - dokumentaalfilmide arendus- ja tootmistoetustaotlused ᐤ\t24. september 2012 - täispikkade mängufilmide arendustoetustaotlused ᐤ\t8. oktoober 2012 – “Eesti lugude” ideekavandid ᐤ\t15. oktoober 2012 - täispikkade mängufilmide stsenaariumitoetustaotlused\nEFS toetuste maksimummäärad 2012\nᐤ\tMängufilm tootmistoetus 383 000 eurot ᐤ\tLühimängufilmi tootmistoetus 20 000 ᐤ\tTäispika mängufilmi stsenaariumitoetus 3200 ᐤ\tTäispika mängufilmi arendustoetus 29 000 ᐤ\tLühianimafilmi tootmistoetus 280 000 ᐤ\tDokumentaalfilmi tootmistoetus 38 500 ᐤ\tLevitoetus 15 000\nToetused 2012, pisut uutmoodi Mängufilmide tootmises on 2012. aastaga toimunud üks oluline samm. Filmikeskkonna poolt nimetatud EFS ekspertidest koosnev grupp otsustas märtsis stsenaariumite põhjal ühiselt, millised projektid võiksid saada tootmistoetuse.\netkel on leping sõlmitud Veiko Õunpuu lavastatava filmi “Free Range” tootmiseks (Homeless Bob), ennetav otsus on langetatud ka Ilmar Raagi projekti “Kertu” (Amrion) suhtes. Kollektiivsem selektsioon, miks mitte ka kindlate tähtaegade kehtestamine mängufilmide taotlustele, peaksid parandama läbipaistvust ja arusaadavust kõigi jaoks. Et rahastamine jaotuks ühtlasemalt vastavalt toetuse kasutamisele filmitegemise pikas protsessis, on EFS mõne aasta jooksul jaganud toetusi kahes etapis. II etapi toetused on läinud eelmisel aastal alustatud filmidele: Peeter Simmi\n“Üksik saar” (Lege Artis), Ain Mäeotsa “Deemonid” (Kopli Kinokompanii), Antti Jokineni “Puhastus” (Eesti-poolne tootja Taska Film) ja Hardi Volmeri “Elavad pildid” (Exitfilm). Dokumentaalfilmist “Risttuules” on välja kasvanud lavastuslik ajastudokument, mida toetame nüüd mängufilmina, mida see filmimise protsessi silmas pidades ka on. Kadri Kõusaar teeb oma teist mängufilmi “Arbiter” (varem “Euroopa psühho”) inglise keeles kaastootmisena Rootsiga. Vastavalt on ka toetus sellele väiksem kui Eesti kultuuri ja keelt vahendavatele filmidele. Arendustoetuste lepingud on\nsõlmitud ühe laste- ja ühe noortefilmi projekti ettevalmistamiseks. Animafilmidest jätkub Ülo Pikkovi “Varese pulmade” ja Priit Tenderi “Ussinuumaja” tootmine. Martinus Klemeti uus lühifilm “Prillid” tegeleb 3D fenomeniga. Nukufilm on alustanud kahe lasteloo tegemist. Varias on sel aastal peamiseks Eesti Film 100 tegevused ja festivalid. Varia toetuste puhul püüame keskenduda eelkõige koolitustele, koostöö ja oskuste arendamisele. Karlo Funk\nEFS toetused 1.01.-31.05.2012 FIRMA NIMI/ISIK PROJEKTI NIMI MÄNGUFILMI TOOTMIS- JA JÄRELTOOTMISTOETUSE LEPINGUD Taska Film Puhastus Kopli Kinokompanii Deemonid Allfilm Risttuules Meteoriit Euroopa psühho Exitfilm Elavad pildid Lege Artis Film Üksik saar Homeless Bob Productions Free Range\nSUMMA 80 000 16 500 100 000 200 000 39 800 18 000 275 000 KOKKU 729 300\nMÄNGUFILMI ARENDUSTOETUSE LEPINGUD Allfilm Nullpunkt Nafta Films Supilinna salaselts\n20 000 20 000 KOKKU 40 000\nLÜHIMÄNGUFILMI TOOTMISTOETUSE LEPINGUD Traumfabrik Allveelennud Nafta Films Oo Sisyphos\n15 000 15 000 KOKKU 30 000\nSTSENAARIUMITOETUSE LEPINGUD Taska Film U8\n2 800 2 500 KOKKU5 300\nDOKUMENTAALFILMI TOOTMISTOETUSE LEPINGUD Einmann Video Tsernobõli samuraid Exitfilm Kajaka teoreem Traumfabrik Need kes julgesid Estinfilm Kaleva lugu Luxfilm Kõnelused olematus ruumis Amrion Oratoorium Viru hotellile Filmivabrik Tõsise näoga mees Filmivabrik Keda see kotib Silmviburlane Ema Ksenja Allfilm 40 + 2 nädalat In-Ruum Projekt PMR Gaviafilm Hiite lummus\n32 400 18 000 6 000 4 683 17 387 12 109 5 000 18 000 10 226 8 000 16 347 17 109 KOKKU 165 261\nDOKUMENTAALFILMI ARENDUSTOETUSE LEPINGUD Eetriüksus Okupeerigem Müüri tänav Mesmer Tallinn põleb Freyja Film Kas mõistab järeltulev sugupõlv Film Tower Kuubis Jeesus elab Siberis Kultusfilm Puhta mõtte ruum Taska Film 15 sammu armastuseni Filmivabrik Koguja\n7 700 10 000 7 000 12 000 7 000 7 500 3 000 KOKKU 54 200\nEESTI LOOD Vedel Kaader Revolver Film Re-Marketed Gods In-Ruum Well Well Pimik Stuudio Navona Weiko Saawa Film Murtud Lilled Osakond Alasti Kino Alasti Kino\nElu libedal jääl Isa mäletuseks Kabaree Rahvaloendaja Sõber Folk juu! Jeesus, homod, kiisud Rasmus ja kormonaudid Saare võimalikkusest Vigala vürts Parem homne Setu saadik\n835 835 835 835 835 835 835 835 835 835 835 835 KOKKU 46 020\nANIMAFILMI TOOTMISTOETUSE LEPINGUD Nukufilm Miriami köögikombain Nukufilm Limonaadi lugu Eesti Joonisfilm Varese pulmad Eesti Joonisfilm Ussinuumaja Eesti Joonisfilm Prillid\n43 700 74 956 134 600 18 000 50 000 KOKKU 321 256\nANIMAFILMI ARENDUSTOETUSE LEPINGUD Nukufilm Papa Nukufilm Liivamees Karabana Must stsenaarium\n14 000 7 500 5 400 KOKKU 26 900\nLEVITOETUSE LEPINGUD Allfilm Amrion Tallinn Skyline Productions Baltic Film Productions\nRat King Hella W Vasaku jala reede Auk nr 8\n6 000 4 000 4 500 800 KOKKU 15 300\n„Auk nr 8”\nSIHTTOETUSE (VARIA) LEPINGUD MTÜ Otaku A Film Eesti Silmviburlane Kuukulgur Film Eesti Kirjandusmuuseum Rühm Pluss Null MTÜ Eesti Filmioperaatorite Liit Tallinnfilm MTÜ Eesti Digikeskus MTÜ PÖFF MTÜ Eesti Filmi Andmebaas MTÜ Matsalu Loodusfilmide Festival F-Seitse MTÜ Maailmafilmi Ühing Nafta Films Eesti Ajaloomuuseum Valga Muuseum Pimik Tartu Linnamuuseum FIE Mare Raidma Nukufilm Myth Film Myth Film Alexandra LRV Allfilm Forkfilm MTÜ Otaku FIE Mare Raidma\nBerlinalel osalemine Osalemine Cartoon Moviel Osalemine Clermont-Ferrandi festivalil Filmiüritus Hollandi Eesti koolis Osalemine SCMS aastakonverentsil Osalemine Archidoc 2011 koolitusel Osalemine IMAGO aastakonverentsil Kino Artis tegevustoetus Eesti filmitööstuse ekspordiarendus 16. PÖFFi korraldamine Rahvusfilmograafia loomine 10. Matsalu rahvusvahelise loodusfilmide festivali korraldamine Cinema Mundi festivalil osalmine 9. Maailmafilmi festivali korraldamine Osalemine Clermont-Ferrandi festivalil Filminäitus "Siin me oleme! Eesti Film 100" Filmiaasta rändnäituse ja haridusprogrammi korraldamine Eesti Filmi Sajandipeo korraldamine Näitus "Filmilinn Tartu. Pääsukesest Tartuffini" Filmikostüümide näituse korraldamine Osalemine Cartoon Moviel DVD "Eri Klas filmides" väljandmine Kinorong Tallinn-Tartu-Tallinn Osalemine MAIA workshopil Osalemine R. Mckee koolitusel "Story" Elo Soode õpingud Londoni filmikoolis Osalemine Cannes'i filmiturul Filmikostüümide säilitamine\n420 400 350 300 500 400 240 55 000 9 950 40 000 60 000 9 000 325 7 000 500 40 000 1 000 35 000 2 550 1150 1 500 1200 6 000 500 500 1 500 400 1200 KOKKU 276 885 KÕIK KOKKU 1 710 422\nKuna otsest toetusraha pole mitu aastat juurde tulnud, siis oleks ju taandareng igati ootuspärane, aga võta näpust. Kõik asjad ei ole õnneks rahale taandatavad.\niljuti asutati Dokumentalistide Gild, liiduks koondumise mõtteid hauvad režissöörid ja stsenaristid, räägitakse ka produtsendiliitude leppimisest, loodud filmiklaster on valmis turgutama Eesti majandust. Kas on tegu niisama veesogamisega või tõesti midagi toimub? Ühest küljest võime vaadelda, et need arengud ongi kevadel valminud Eesti filmi arengukava esimesed punktid, teisalt aga ei tohi unustada, et areng saab toimuda ainult vajaduspõhiselt. Kui liitutakse, siis küllap on vaja oma häält kõvemini kuuldavale tuua. Kaua sa ikka kannatad, et kõik arengud tuleb ministeeriumis kinnitada... Arenguks võiks lugeda sedagi, et käesoleva jutu avaldan ma ka Dokumentalistide Gildi FBlehel, oodates sinna operatiivseid kommentaare, millest olen senise infolehe formaadi juures alati puudust tundnud. Tulles aga raha ja toetuste juurde, siis siin on tänavu isegi veidi parem seis kui mullu, kuigi see on tulnud soovitust veidi väiksemate toetuste tõttu. Eraldatud on 13 teise etapi toetust, 7 tootmistoetust, millest 4 on esimese etapi toetused ja 14 arendustoetust. Lisaks on sõlmitud 12 lepingut Eesti lugude tootmiseks. Sügiseks on jäänud\njaotada 50 000 euro ringis (lisaks kolm teise etapi toetust), mis on isegi rohkem kui aasta tagasi. On kuidagi välja kujunenud, et jaanuarivoorust on võimalik saada kõige suuremaid toetusi ja aprillivoorust veidi väiksemaid. See kehtib nii arenduse kui esimese etapi tootmiste kohta. Sõltub see ju sellest, kui palju aega on jäänud järgmise eelarveaasta summade avanemiseni. Viimastel aastatel klassikaline kolmeaastane toetusskeem (8000, 15 000 ja 15 000) on tekkinud reaalselt filmide vajaduste järgi, sest igast viiest plaanist teha film valmis kiiremini kui kolme aastaga on õnnestunud ainult üks. Viimane näide on „Tšernobõli samuraid“, mis aga arenes ja toodeti meil vähelevinud televisiooniformaadis. Võttes viimasel kolmel aastal esilinastunud filmide tegemise algusajaks EFSile esitatud ja rahuldatud esimese toetustaotluse kuupäeva ja lõpuajaks esilinastuse kuupäeva, saame keskmiseks filmi valmimisajaks 860 päeva (siin ei ole arvestatud kindla tootmisajaga Eesti lugusid). Usun, et see on optimaalne, et tagada maksimaalne süvenemine, finantseering ja lasta ka ajafaktoril filmiloo arengus kaasa rääkida. Loomulikult ei tähenda see, et saab üksnes niimoodi, aga vastupidiseid näiteid pole eriti võtta.\nElu on näidanud, et kõik arendustoetuse saamise lävendi ületanud projektid millalgi ka tootmistoetuseni jõuavad. Tänavu käivitatud filmidest on mõnevõrra üllatuslikult domineerinud sõjateema: kevadel alustas selles vallas Sulev Keedus, tootmisse läks oma projektiga Leeni Linna (mõlemad Afganistani missiooniga seoses), jaanuarist jälgib Artur Talvik koos Peeter Vihmaga arenguid kapitalismi kriisi ja kodanikuliikumiste tandrilt (projektis „Okupeerige Müüri tänav“ – ka see omamoodi sõda) ja Meelis Muhu alustas projektiga „Täna mängime sõda“, kus II maailmasõda ei ole üldse möödas, vaid elab edasi taaskehastujate peas (kevadises vooru edukaim projekt). Ajaloolisel teemal filmitegemist alustasid veidi ootamatus tandemis Marianna Kaat ja Andres Maimik projektiga „Põranda all“, mis räägib nõukaaegsest vastupanuliikumisest Eestis; Tõnu Virve ja Vladislav Koržets püüavad teha mõistetavaks juunikommunistide saatust; Ivo Uukivi ja Kristiina Davidjants tahavad talletada Eesti pungiliikumist. Lisaks on Arbo Tammiksaar perega seal ja Jaak Kilmi siin ootamas n-ö tänavuaastast maailmalõppu, et seda näidata läbi laste silmade, kes elavad Vissarioni koguduses kaugel Siberis („Jeesus elab\nSiberis“). Teine rahvusvaheline lugu „Grand Pas“ räägib kirglikust Palestiina meestantsijast, kes unistab luua oma balletikooli kodumaal, kus ükski seadus ega mentaalsus seda ei soosi (autoriks Toomas Järvet, kelle eelmine väike film „Side lõpp“ osales Nyoni filmifestivalil). On ka alustatud mitme portreefilmi (või eluloofilmi – sellel tasub vahet teha!) võtteid. Oleg Ossetinski ja Maria Avdjuško teevad filmi Mati Undist; kena filmiga Kaie Kõrbist hakkama saanud Ruti Murusalu tahab nüüd panna filmi sisse Mai Murdmaad; vana meister Mati Põldre jälgib Pärnus juba mõnda aega raamatuantikvaari Olev Esnat – kas tuleb film sellest mehest või tema klientidest, on veel lahtine. Väga huvitavat lugu võiks oodata Marko Raadi külaskäigust Torontosse eluaegse operaatori Edgar Vääri juurde, kus mees elab oma vanade lindikastide vahel teadmata õieti, kas tema talletatus on veel mingit väärtust või ei ole. Ja samuti olen väga uudishimulik, kas filmis „Puhta mõtte ruum“, kus filosoofia kohtub tänapäeva asisusega ja kõikide ootuste kohaselt osutub täiesti kasutuks, juhtub ka midagi ootamatut. Siiski pean üheks olulisemaks asjaks Riho Västriku kavandatavat filmi eesti dokumentalistikast, mis läbi hulga intervjuude jäädvustaks selle kunstiharu sünni, arengu ja hiilguse 1960. aastatest kuni 1980. aastateni. Ma tahaks väga, et praegune dokumentalistika enesekehtestamine ei ole üksnes vastukaal läbi aasta kestvale mängufilmipromole ja üksnes Riho Västriku isikliku huvi väljendus, mis niisama kergesti võib ka raugeda. See on meie kõigi ühine huvi, leib ja tulevik. Raimo Jõerand\nEFS toetatud filmide esilinastused 2012 FILM TÄISPIKAD MÄNGUFILMID Rat King Vasaku jala reede Hella W Üksik saar\n1/19/12 2/15/12 3/8/12 3/29/12\nAllfilm Tallinn Skyline Productions Amrion Lege Artis Film\nIvo Felt Andres Poom Riina Sildos Enda Lehtmets\nPetri Kotwica Andres Kõpper, Arun Tamm Juha Wuolijoki Peeter Simm\nTõnis Leht, Triinu Jalakas Kiur Aarma\nDOKUMENTAALFILMID Eesti lood: Jahis ainult naised 1/10/12 Eesti lood: Kümnest kümneni 1/10/12\nRühm Pluss Null Pimik\nErik Norkroos Jaak Kilmi\nEesti lood: Salme saladused Eesti lood: Hingevalvur Alati on alati Tuvid Pärand Kaplinski süsteem Regilaul - laulud õhust Varesesaare venelased Tööpealkiri: Imelaps Tsernobõli samuraid\n1/10/12 1/10/12 1/18/12 1/20/12 2/9/12 3/13/12 3/22/12 3/30/12 4/5/12 4/11/12\nOsakond In-Ruum Kultusfilm Vesilind Allfilm Allfilm Rühm Pluss Null F-Seitse Baltic Film Production Einmann Video\nBaskin Saarte värvid Armud jäänud, armud tulnud 40 + 2 nädalat Tallinna sümfoonia\n4/19/12 4/26/12 4/26/12 5/10/12 5/29/12\nFilmivabrik Allfilm Freyja Film Allfilm Vesilind\nMari Kallas Meelis Muhu Liis Lepik Riho Västrik Pille Rünk Pille Rünk Erik Norkroos Kaie-Ene Rääk Marianna Kaat Margti Vremmert, Ivar Heinmaa Marju Lepp Pille Rünk Tõnu Virve Piret Tibbo-Hudgins Riho Västrik\nKullar Viimne Aleksander Kheyfets, Madis Ligema Moonika Siimets Meelis Süld Tõnis Lepik Kadriann Kibus Eeva Jäntti Raphael Gianelli-Meriano Ulrike Koch Sulev Keedus Marianna Kaat Ivar Heinmaa\nManfred Vainokivi Madli Lääne Tõnu Virve Margit Lillak Astrida Konstante\nEesti filmid festiva Mängufilmid\nEelmise aasta pikkadest Eesti filmidest on seni ehk kõige edukamalt läinud “Surnuaiavahi tütrel”, kui kokku lugeda külastatud festivalide arv. Lisaks eelmise aasta festivalidele on sel aastal lisandunud seitse. Film on saanud ka ühe preemia - Maria Avdjushko valiti parima naisnäitleja autasu vääriliseks “Golden Knight” filmifestivalil Omskis Venemaal. Kokku tänaseks kuusteist festivali ja neli auhinda. Eelmise aasta novembris Eestis esilinastunud “Idioot” alustas eelmisel aastal Busani võislusprogrammis. Lisaks on tänaseks tulnud ka teine A-kategooria ülesastumine, Moskva filmifestivali kõrvalprogrammis “Russian Traces”.\nKuna enamus uuematest Eesti mängufilmidest valmisidki hiliskevadel, on nende tulemustest veel veidi vara rääkida. Tänaseks on oma hoo sisse saanud Eesti-Soome kaastootmisfilm “Rat King”, mis esilinastus Tribeca filmifestivalil USAs ja seejärel ka Shanghai filmifestivali võistlusprogrammis. Toomas Hussari debüütfilm “Seenelkäik” valiti Karlovy Vary filmifestivali Ida-Euroopa võistlusprogrammi East of the West. Eesti filmidest on seal programmis lähiminevikus linastunud “Klass” (2007), “Mina olin siin” (2008) ja “Püha Tõnu kiusamine” (2010). Peeter Simmi Valgevenega ja Lätiga kahasse tehtud “Üksik saar” saab samuti endale kirja A-kategooria linastuse – filmi näidatakse Moskva filmifesti-\nvali võistlusprogrammis. Oma festivali otsivad sel aastal veel ka Kadri Kõusaare “Kohtunik”, Heleri Saariku “Kõik muusikud on sead”, kohalik üllatushitt “Vasaku jala reede”, Ilmar Raagi teine film “Eestlanna Pariisis”, Ain Mäeotsa "Deemonid" ja veel üks ühistöö Soomega, Sofi Oksaneni romaani ainetel vändatud “Puhastus”.\nDokumentaalfilmid Dokkidest võiks käesoleval aastal edukamatena välja tuua “Cubatoni” ja “Uue maailma”. Esimesel neist on festivalide hulgas ette näidata trendikas ja praegu mitmes mõttes Ameerika parimaks filmifestivaliks tituleeritud South By Southwest. Kokku on filmil festivale lisandunud sel aastal kaheksa, nende hulgas ka CPH: DOX Kopenhaagenis.\n“Uue maailma” kontol on sellest aastast kuus festivali, mainekaim vast Crossing Europe Linzis Austrias. Mõlema filmi vastu tuntakse jätkuvalt huvi, nii et aasta teisest poolest on oodata lisa. Oma hea festivali sai kirja ka Kullar Viimse seni mingil põhjusel uurema tähelepanuta jäänud “Hing”, mida näidati Torontos Hot Docsi festivali raames. Samuti tahaks ära mainida Toomas Järveti lühidoki “Side lõpp” valimise Nyoni festivali “Visions du Reel” lühidokkide võistlusprogrammi.\nAnimafilmid Aastad lähevad, aga tundub, et Eesti animafilmil läheb endiselt\n„Lotte ja kuukivi saladus”\nalidel aastal 2012 edukalt. Vanameistrite kõrvale on tekkinud põlvkond noori tegijaid, kelle tulemused on kohati sama märkimisväärsed. Aga alustame algusest, et täispikkadest animafilmidest, mida praeguseks on sel aastal valminud üks, “Lotte ja kuukivi saladus”. Aasta teises pooles ehk saab valmis ka Mait Laasi “Lisa Limone ja Maroc Orange’i tormakas armulugu”. “Lotte” alustas oma festivalide käiku sarnaselt eelmisele filmile Berliini filmifestivali lastefilmide võistlusprogrammis Generation KPlus. Ülejäänud festivalidest annab müügiagent ülevaate sügiseks. Tõeliseks rahvusvaheliseks edulooks on kujunenud Ülo Pikkovi “Keha mälu”. Tänaseks on filmil kokku 86 festivali (!), neist 48\nkäesoleval aastal. Nende hulka kuulub ka mitu väga mainekat auhinda, millest paremat on raske filmile üldse soovida. Prantsuse lühifilmide festivalilt Clermont-Ferrand tuli Parima Animafilmi preemia, sama auhinna vääriliseks pidas filmi Krakowi filmifestival. Kokku on “Keha mälul” preemiaid üle maailma praeguseks hetkeks neliteist tükki.\ntehtud ilma fondide toetuseta. See tähendab, et üldine pakutavate filmide nimekiri on lihtsalt pikem.\nKuigi lühifilmidel sellest aastast veel suuremaid auhindu ja festivalikülastusi ette näidata ei ole, tuleb tõdeda, et üldpilt on parem kui eelmistel aastatel, ehk siis reaalseid kandidaate, kes festivalidel võiks hakata ilma tegema, on üsna mitu. Seda suuresti tänu BFMi lõputööde heale kvaliteedile ja mitmele lühifilmile, mis on\nSeoses Eesti Filmi 100. aastapäevaga on mõneti elavnenud ka huvi Eesti filmi fookuste vastu.\nAinukese lühifilmide preemia sel aastal on saanud Anu Auna “Vahetus”, mis tõi jaanuaris koju Grand Prix Euroshortsi festivalilt Gdanskist, Poolast. Loodame, et sellele tuleb peatselt lisa.\nAastat alustas Eesti klassikadokkide fookus festivalilt Docpoint Helsingist, sellele järgnes kohe teine Soome eri Tampere lühifilmide festivalilt, kus tuli linastamisele nii uusi kui vanu, nii\nanimat kui live-action lühifilme. Lisaks sellele ka eriseanss Harry Egipti nõukogudeaegsetele klassikalistele reklaamidele. Mais leidis aset Eesti filmide eri Viini festivalil “Let’s CEE”. Aasta teise poolde on planeeritud veel mitmeid sarnaseid ettevõtmisi – teada on juba Helsinki, Lübecki ja Spliti (Horvaatia) huvi Eesti eriprogrammide vastu. Elav on huvi ka Eesti vanema animatsiooni vastu – animafilmide erifookused on t toimunud juba Anifilm festivalil Trebonis Tsšehhis ja Moskva filmifestivalil on välja kuulutatud Eesti anima eriprogramm “Mida tead sina Eesti animatsioonist?” Tristan Priimägi\nBE vastuvõtt Cannes'is.\nFilmiturud 20 FOTO: PAULA MARIE PILISTE\nKuigi EFSA tegevused on filmiturgudel aastast aastasse üsna sarnased, siis tundub lähemalt vaadates, et iga uus hooaeg toob mingeid suuri muudatusi.\nlmselt otsime endiselt veel parimat positsiooni, et Eesti filmide tutvustamine välismaal oleks efektiivsem kui enne. Siit siis lühike ülevaade aasta esimesest poolest.\nBerliin Berliini filmiturg on endiselt üks EFSi aasta olulisimaid prioriteete. Lihtne logistika ja kõrge külastatavus just Euroopast aitavad meil oma asju ehk veidi\nselgemalt ajada, kui aeg-ajalt Cannes‘is.\nSeekord läks meil eriti hästi, sest tänu pikkadele läbirääkimistele õnnestus EFM’ilt saada natuke suurem pind veel paremas kohas kui meile enne oli – endiselt Martin Gropius Bau teise korruse terrassiringi peal, aga paar “peatust” edasi. Nüüd oleme lätlastest eraldi (kahekesi üksteise kõrval), mille tõttu on rohkem nii ruumi kui selgust. Leedukad olid teist aastat Marriottis ja sellega tundub, et\nmingi etapp Baltic Filmsi nimelise koostööplatvormi elus on lõplikult läbi saanud. Nii Lätis kui Leedus on initsiatiivi võtnud produtsendid, kes stendi administreerivad.\nLinastused Eestil oli hea meel alustada Afestivalide ringi sel aastal edukalt. Berliini Generation Kplus programmis võttis võistlusest osa “Lotte ja kuukivi saladus”. Filmil läks hästi ja võeti positiivselt vastu. Auhinda küll ei tulnud, aga kuulu järgi oli\nEesti vastuvõtt Berliinis.\n012 müügiagent Sola Medial tegevust küllaga. Tänaseks on filmi müüdud kokku 13 riiki ja regiooni: Saksamaale, Austriasse, Shveitsi, Belgiasse, Hollandisse, Soome, Norrasse, Ungarisse, Baski territooriumile, LähisIdasse, Hiinasse, Bulgaariasse ja endise Jugoslaavia territooriumile. “Lotte ja kuukivi saladus” oli ka üheks kolmest uuest Eesti filmist, mida filmiturul selleks hetkeks veel tutvustatud ei olnud. Filmile toimus võistluse\nFOTOD: MARK KOVALENKO\ntoetuseks ka 2 turulinastust, millest ühe eest maksis Sola Media ja teise eest EFS. EFSi makstud linastust külastas kokku 13 vaatajat. Spektri teisest otsast tuli linastamisele Rainer Sarneti “Idioot”. Linastust külastas 26 vaatajat. Film on vaikselt kogunud festivale ja viimaseks uudiseks on osalemine Moskva filmifestivali kõrvalprogrammis “Russian Traces”. Kolmandaks filmiks oli SoomeEesti kaasproduktsioon “Rat King”, mille kahe linastuse eest maksis müügiagent Yellow Affair. Kahjuks pole andmed vaatajate arvu kohta jõudnud ei meile ega Soome tootjale, nii et selle filmi kohta rohkem hetkel midagi lisada ei oska. Õnneks on film tänaseks samuti saanud\nkirja A-kategooria linastuse – seda näidatakse Shanghai filmifestivali võistlusprogrammis. Enne seda oli film Tribeca festivali programmis New Yorgis.\nVastuvõtt Nagu ikka, toimus ka Eesti vastuvõtt, nüüd juba teist aastat Eesti Saatkonnas Berliinis. Ürituse sealpoolne korraldaja oli Eesti uus kultuuriatašee Berliinis Harry Liivrand. Kõik läks (l)ootuspäraselt – maja oli rahvast täis ja järelkaja, mis meieni jõudis oli täielikult positiivne. Peeti mõned kõned nii EFSi tegevjuhi Marge Liiske, peaeksperdi Karlo Fungi kui ka Eesti Saksamaa saadiku poolt. Taustaks mängis klaver ja pakuti valikut Eesti traditsioonilisel köögil põhinevatest toitudest ja jookidest. Kummaliselt ja elevusttekitavalt mõjusid kohaliku\nbaarmeni poolt segatud Vana Tallinna mojitod.\nCannes Kui eelmisel aastal kirjutasime, et Cannesis oli muutuste aasta, siis tuleb tõdeda, et sel aastal üleminekuperiood mõneti jätkus. Eesti paviljonil oli taas silt “Estonia”, ehk siis Eesti oli väljas päris oma stendiga. Lätlased olid oma telgiga väljas otse meie kõrval. Asukoht muutus samuti veidi – olime endiselt Pantieros kuid nüüd vaatega vastu merd ja oma vabaõhuterrassiga ning ka ruumi oli sel aastal tänu paremale majandamisele tunduvalt rohkem. Kuidagi ilusam keskkond ka. Tuleb tunnistada, et mõneti tekkis Pantierosse sel aastal selline põhjamaine raskuskese – lisaks meile ja lätlastele oli endiselt meie teiseks naabriks Swedish\nKohtumine CNCga FOTOD: EDA KOPPEL\nFilm Commission ja üleaedseks kolisid Soomest Lapland Film Commission.\nLinastused Sel aastal maksis EFS Cannes‘is kokku nelja turulinastuse eest. Algselt plaani kohaselt oli üks neljast valikust Kadri Kõusaare “Kohtunik”, aga tootjad otsustasid filmi mitte turul välja tuua, kui said teada, et filmi ühtegi programmi ei valitud. Selle asemel tegime lisalinastuse uuele “Lottele”, sest selle puhul tundus turulinastuse potentsiaal kõige suurem. Samuti sobis formaat, ehk pidime asemele leidma teise filmi, mille formaadiks oleks DCP. Lisaks sellele olid siin linastused tellitud “Deemonitele” ja “Vasaku jala reedele”, ning esmakordselt proovisime kasutada showreeli formaati, ehk siis tulevate filmide treilerite näitamist ühe seansina. Vaatajanumbrid olid sellised: “Vasaku jala reedet” nägi 29 inimest, “Lottet” 13, “Deemoneid” 12 ja showreeli 8 vaatajat.\nTulemustega võib enam-vähem rahule jääda, sest 10-15 piirimail see Eesti linastuste külastatavus ka alati olnud on. Katsetasime seekord ka esmakordselt showreeli formaati, ehk siis kaheksa vastvalminud või valmiva Eesti filmi treilerite nätamist ühe seansina. Sellisena see ei toiminud ja läheme targemana edasi. Lisaks sellele toimusid mõnele Eesti filmile ka välismaa müügiagentide / filmiinstitutsioonide poolt ostetud turulinastused. Belarusfilm maksis “Üksiku saare” linastuse eest, müügiagent Sola Media ostis teise “Lotte” linastuse ja TrustNordisk näitas kaks korda “Puhastust”, mille kahe linastuse vaatajate arv oli 88. “Üksikul saarel” oli vaatajaid 14, Lottel 10-12 (müügiagendi sõnul ei töötanud tehnilise rikke elektrooniline lugeja, aga tema prognoos oli selline). Kokku oli Eesti esindatud turulinastuste koha pealt päris hea, kui võtta kokku meie ja välis-\nmaiste ressursside jagunemine. Nähtavus samamoodi.\nEriüritused Nagu ka eelmisel aastal, võimaldas meie uus paviljon häid võimalusi eriürituste korraldamiseks, aga kuna parasjagu on Eesti Film 100 juubeliaasta, siis oli põhirõnk pandud Plage des Palmes‘il toimuvale Eesti vastuvõtule. Arusaadavalt oli see meie jaoks täiesti uus tase ja järgnevatel aastatel ilmselt samamoodi jätkata ei saa. Õnneks õnnistas meid ilm ning tänu varasele toimumiskuupäevale saime ürituse päikesepaistes läbi viia. Hilisemaid päevi kimbutas vahelduv vihm tervete päevade vältel. Vastuvõtule saadeti välja umbes 750 kutset. Lootsime, et neist tuleb kohale kuskil veerand, aga tuli hoopis kolmandik. Kokku käis peolt läbi üle kahesaja inimese, nende hulgas oli esindatud 30 festivali, lisaks neile veel umbes 15 müügiagentide esindajat, erinevate filmiinstitutsioonide töötajaid, Cannes'i filmituru juht Jerome\nPaillard ja Eesti saadik Prantsusmaal Sven Jürgenson. Paviljoni oli plaanitud ka mitmeid happy hour’eid koos lätlastega, aga tänu ilmale toimisid neist umbes pooled. Kui päike oli väljas, oli ka inimesi, kui tibutas või sadas, eelistati arusaadavalt kinosaali. Küll aga toimus paviljonis kaks eriüritust - Baltic Eventi kaastootmisturu vastuvõtt ning Prantsuse filmifondi CNC võõrkeelsete filmide fondi presentatsioon, mis tõid kokku hulganisti inimesi. 21. mai hommikupoolikul toimus Eesti paviljonis Eesti, Läti ja Leedu produtsentide kohtumine CNC esindajaga, kes esitles uut võõrkeelsete filmide toetusfondi. Kohal oli ca 30 produtsenti, lisaks ka kahe prantsuse firma esindajat, kellel olemas koostöökogemus Eestiga. Kahjuks tuleb tunnistada, et ehkki eelnevalt registreerus üritusele üheksa prantsuse tootjafirmat, siis ülejäänud nendest kohale ei jõudnud.\n2012 toetused P oole aasta peal on võimalik teha juba väikest vahekokkuvõtet MEDIA eraldatud toetussummadest sellel aastal. Märtsis kinnitati arendustoetuse sügisese taotlusvooru (20/2011 ja 21/2012, tähtaeg 25.11.2011) toetusotsused. Eestist esitati neli taotlust, millest toetus eraldati kahele projektile - Luxfilmi mängufilmiprojekt "Polaarpoiss" sai arendamiseks toetust\n22. mai pärastlõunal toimus Eesti paviljonis Baltic Eventi vastuvõtt, kus kuulutati välja ka B’ESTile (Baltic Bridge East by West) valitud projektid. BE kokteilil osales ligi 80 inimest, üritust finantseeris MTÜ BE. Kuigi stenditöö oli ennekõike tänu ilmale veidi aeglasem kui tavaliselt (probleem natuke ääre poole jäävate aladega on just see, et kehvema ilma korral retke tihti ette ei võeta), sai enamuse vajalikke asju ära aetud. Kohtumisi oli siiski üle saja ja loodame, et Eesti filmidele sellest kõigest palju kasu tuleb. Suured turud on selleks aastaks läbi, edasi jätkub töö festivalidega juba turgudel sõlmitud kokkulepete pealt. Tulemusi filmide festivalikülastuste osas saab aga igaüks vaadata ka EFSi koduleheküljelt, sektsioonist “Eesti film maailmas”. Tristan Priimägi\n44 000 eurot ja Rühm Pluss Null dokumentaalfilmiprojekti "Ahto" arendamiseks 16 000 eurot. Mõlemad firmad olid esmakordsed MEDIA arendustoetuse taotlejad. Aprillis selgusid MEDIA Mundus 2012 toetuse eraldused, mis nüüdseks on ka lepingutega kinnitatud. Tähtajaks laekus Eestist 4 taotlust, millest ühele eraldati toetus - MTÜ Baltic Event sai ürituse B'EST korraldamiseks 80 000 eurot.\nEuropEan univErsity and film school nEtworks\nEUROPEAN FILM FESTIVALS 2012\nORTEd FESTIVALS SUPP AUdIOVISUAL PROgRAMME by ThE MEdIA\nco-financEd by thE mEdia programmE\n1 FESTIVALS 2012\nmedia mundus 2012 TRY\nMedia Mundus 2012 1\nannes'i Filmifestivaliks koostas MEDIA Programm esmakordselt uued 2012 aasta kataloogid - Initial training Guide, Festival Guide ja MEDIA Mundus Guide. Traditsioonilise koolituskataloogi kõrval on nüüdsest kaante vahele koondatud eraldi kõik filmikoolidele suunatud koolitusprogrammid, MEDIA rahastatud filmifestivalid, filmitööstuse üritused ning MEDIA Mundus'e rahastatud üritused. Väga selge ja süsteemse ülesehitusega kataloogid annavad hea ülevaate MEDIA Programmi rahastatud üritustest, tähtae-\nAprillikuised arendustoetuse ja valikulise kinolevi tulemused selguvad suve jooksul. Toetuse taotlejatega võetakse esimesel võimalusel ühendust.\neuROPe JOins FORCe s WiTH THe GLOBaL FiLm indus\nJärgmine ja ühtlasi viimane MEDIA Mundus taotlusvoor 2013 aasta tegevusteks avatakse sellel suvel. Alates 2014 aastast on MEDIA Mundus üks osa suurest Creative Europe programmist. Palju õnne toetuse saajatele!\ngadest, sisust ja toimumise kuupäevadest. Teisisõnu on see andmebaas olulisematest Euroopas toimuvatest filmivaldkonna üritustest. Tegemist on kaua oodatud ja võrdlemisi väärtusliku infomaterjaliga, mida asjast huvitatutel tasub kindlasti sirvida. Katalooge (neid on kokku neli) on võimalik pdf kujul alla laadida MEDIA Desk Eesti kodulehelt (www.mediadeskestonia.eu) ning need on paberkandajal saadaval MEDIA Desk Eesti kontoris (Eesti Filmi Sihtasutus, Kinomaja III korrus).\nMEDIA Desk Eesti haldusalas olev stipendiumifond suuruses 6512 eurot ootab jätkuvalt aktiivseid koolitajaid. Fondist saab toetust taotleda filmiprofessionaal, kellele on väljastatud vastuvõtukinnitus MEDIA rahastatud koolitusprogrammi poolt (kõik koolitused kirjas MEDIA koolituskataloogis). 15. juuni seisuga on sõlmitud 8 stipendiumilepingut 4490 euro ulatuses osalemiseks 6-l erineval MEDIA koolitusel. Aasta lõpuni on jagada veel 2022 eurot.\nTaotlusvoor 14/2012 Kinode digitaliseerimine – tähtaeg 31/07/2012 (uus taotlusvoor!) Taotlusvoor 30/2011 Valikuline kinolevi - tähtaeg 29/06/2012, kell 12:00 Brüsseli aja järgi (kell 14:00 Eesti ajas) Taotlusvoor 10/2012 Pilootprojektid - tähtaeg 18/06/2012\nMEDIA Desk Eesti juht\nEFSi toetatud filmid Eesti telekanalites\nPEALKIRI Meeletu Täitsa lõpp! Kormoranid ehk Nahkpükse ei pesta Disko ja tuumasõda Disko ja tuumasõda Eesti lood. Kahe tule vahel Must lagi\nKUUPÄEV 01.01.2012 01.01.2012 01.01.2012 03.01.2012 04.01.2012 04.01.2012 04.01.2012\nKELL 0:10 17:30 21:20 19:40 13:35 21:40 22:55\nREITING 2.3 5.5 10.3 6.8 1.3 7 0.4\nEesti lood. Kahe tule vahel Tallinna kilud Tallinna kilud Röövlirahnu Martin Meeletu Eesti lood. Maailmameister Eesti lood. Laulev Nadežda Eesti lood. Laulev Nadežda Eesti lood. Kahe tule vahel Eesti lood. Kahe tule vahel Eesti lood. Töölise portree Hirm Eesti lood. Jahis ainult naised Eesti lood. Jahis ainult naised Eesti lood. Laulev Nadežda Hirm Eesti lood. Jahis ainult naised Eesti lood. Võõras omade seas Eesti lood. Kümnest kümneni Eesti lood. Jahis ainult naised Elu ilma Gabriella Ferrita Eesti lood. Jahis ainult naised Eesti lood. Vanad kalad Emumäe Eedi ja Lobiküla Kristjan Eesti lood. Hingevalvur Eesti lood. Hingevalvur Eesti lood. Kümnest kümneni Vanad ja kobedad saavad jalad alla Teekond Nirvaanasse Barbarid Eesti lood. Salme saladus Eesti lood. Salme saladus Eesti lood. Hingevalvur Teekond Nirvaanasse Barbarid Instinkt Vennad Karusüdamed Eesti lood. Ideaalide tund Eesti lood. Ideaalide tund Eesti lood. Salme saladus Instinkt Vennad Karusüdamed\n05.01.2012 05.01.2012 06.01.2012 08.01.2012 08.01.2012 11.01.2012 11.01.2012 12.01.2012 12.01.2012 14.01.2012 18.01.2012 18.01.2012 18.01.2012 19.01.2012 19.01.2012 19.01.2012 20.01.2012 25.01.2012 25.01.2012 26.01.2012 27.01.2012 29.01.2012 29.01.2012 31.01.2012 1.02.2012 2.02.2012 2.02.2012 5.02.2012 8.02.2012 8.02.2012 8.02.2012 9.02.2012 9.02.2012 9.02.2012 9.02.2012 15.02.2012 15.02.2012 15.02.2012 16.02.2012 16.02.2012 16.02.2012 16.02.2012\n13:25 19:00 15:15 9:00 12:30 20:30 22:30 12:35 21:00 16:35 20:30 21:15 22:30 12:40 21:00 23:25 10:00 20:30 22:30 21:00 20:00 16:00 21:25 22:50 22:30 12:35 21:00 19:35 21:00 21:10 22:30 12:35 21:00 22:50 23:05 21:00 21:10 22:30 12:35 21:00 23:10 23:20\n1.6 21000 3.3 42000 0.6 8000 1.4 18000 1.4 18000 1 13000 5.8 74000 0.4 5000 0.9 12000 0.3 4000 0.7 9000 0 0 3 39000 0.8 10000 1.1 14000 0.3 4000 0.3 3000 0.3 4000 4.3 55000 0.7 9000 0.3 3000 1.6 20000 0.8 10000 1.5 19000 4.5 57000 1.7 22000 0.1 2000 9.7 124000 0.2 2000 0.5 7000 6.8 87000 1.6 20000 0.6 7000 0.1 2000 0.3 3000 andmed puuduvad ETV2 0.1 1000 2.7 35000 1 12000 1 12000 0.7 9000 0.6 7000\nVAATAJAID 29000 70000 131000 86000 17000 89000 5000\nkanal ETV2 Kanal 2 ETV ETV ETV ETV ETV ETV ETV ETV ETV2 ETV2 ETV2 ETV ETV ETV ETV 2 ETV2 ETV2 ETV ETV ETV2 ETV2 ETV 2 ETV2 ETV ETV2 ETV2 ETV2 ETV2 ETV2 ETV ETV ETV2 Kanal 2 ETV2 ETV2 ETV ETV ETV2 ETV2 ETV2 ETV ETV2 ETV2 ETV ETV2 ETV2 ETV2\nPärlimees Lõpuõhtu Monoloogid Monoloogid Üks mu sõber Pärlimees Lõpuõhtu Eesti lood. Iseseisvuspäev Teatriporgand Nimed marmortahvlil Vennad Karusüdamed Rotilõks Surnuaiavahi tütar Vasha Kuldrannake Rotilõks Lotmani maailm Une Instituut Generatsioon Kleit Tuvid Tuvid Riigireetur Teekond Araratile Teekond Araratile Eesti lood. Järv ja linn Tantsud Linnuteele. Pildistusi Lennart Meri filmirännakutelt Pärlimees Eesti lood. Järv ja linn Taarka Taarka Kosmos 68' - Legendid vol 1 Kosmos 68' - Legendid vol 1 Pangarööv Kaasasündinud kohustused Tom ja Fluffy Porgand! Lõpuõhtu Tom ja Fluffy Legend vägevast seebist Kormoranid ehk Nahkpükse ei pesta Tom ja Fluffy Tom ja Fluffy Saamueli internet Tom ja Fluffy Saamueli internet Saamueli internet Teekond Araratile See on see päev Meeletu Väike lühinägelik boamadu Teekond Araratile Tom ja Fluffy Rebasenaine Tom ja Fluffy\n22.02.2012 22.02.2012 22.02.2012 23.02.2012 23.02.2012 23.02.2012 23.02.2012 24.02.2012 24.02.2012 24.02.2012 24.02.2012 24.02.2012 24.02.2012 25.02.2012 25.02.2012 26.02.2012 29.02.2012 29.02.2012 29.02.2012 29.02.2012 29.02.2012 1.03.2012 6.03.2012 7.03.2012 8.03.2012 11.03.2012 14.03.2012 15.03.2012 16.03.2012 18.03.2012 19.03.2012 21.03.2012 22.03.2012 25.03.2012 27.03.2012 29.03.2012 31.03.2012 31.03.2012 1.04.2012 1.04.2012 1.04.2012 2.04.2012 4.04.2012 4.04.2012 5.04.2012 5.04.2012 6.04.2012 6.04.2012 6.04.2012 6.04.2012 7.04.2012 9.04.2012 11.04.2012 11.04.2012 12.04.2012\n21:00 21:15 22:30 12:40 21:45 23:25 23:40 10:30 14:50 16:10 18:00 21:10 23:25 1:35 20:35 2:45 12:55 21:00 21:10 21:20 22:30 12:35 23:50 22:30 11:55 21:50 22:35 14:40 14:10 22:35 12:45 22:30 12:35 21:10 18:20 7:35 15:50 16:00 10:30 19:45 22:00 8:20 18:20 21:00 7:45 22:55 11:05 11:30 12:00 22:20 9:45 13:55 18:20 21:00 7:45\n0.1 0.8 3.3 1 4.3 0.6 0.3 7 2.2 7.1 0.7 4.4 3.9 1.1 4.3 0.9 0.4 0.4 0.5 0.4 4.2 0.9 1 3.1 1.5 1.5 3.2 0.2 0.8 0.8 0.2 2.6 0.5\n2000 10000 42000 13000 55000 7000 3000 90000 28000 91000 9470 56160 49180 13860 55000 6130 5000 5000 6000 5000 53000 12000 13000 40000 19000 19000 41000 2000 11000 10000 3000 33000 6000\n4.9 0.6 0.9 1 1.4 0.7 1.3 0.7 1.2 0.6 0.4 0.4 2 2.3 1.2 4.5 0.6 0.3 1.2 0.2 0.3\n61930 7000 12000 12000 18000 9000 17000 9000 16000 8000 5000 5000 24880 29000 16000 57000 8000 4000 16000 2000 4000\nETV2 ETV2 ETV ETV Kanal 2 ETV2 ETV2 ETV ETV ETV TV3 TV3 TV3 TV3 Kanal 2 TV3 ETV ETV2 ETV2 ETV2 ETV ETV ETV2 ETV ETV ETV2 ETV ETV ETV ETV2 ETV2 ETV ETV Kanal 2 TV3 ETV2 ETV ETV ETV2 ETV2 ETV2 ETV2 ETV2 ETV2 ETV2 ETV 2 TV3 ETV ETV ETV ETV2 ETV ETV2 ETV2 ETV2\nTom ja Fluffy 18.04.2012 Hing sees 18.04.2012 Primavera 18.04.2012 Tom ja Fluffy 19.04.2012 Kohtumine võõras linnas 19.04.2012 Tom ja Fluffy 22.04.2012 Tšernobõli samuraid 23.04.2012 Tšernobõli samuraid 24.04.2012 Tom ja Fluffy 25.04.2012 Pärand 25.04.2012 Tom ja Fluffy 26.04.2012 Pärand 26.04.2012 Ajameistrid 1.05.2012 Tom ja Fluffy 1.05.2012 Palusalu 2.05.2012 Hurda kutsikad 2.05.2012 Tom ja Fluffy 3.05.2012 Palusalu 3.05.2012 Eesti lood. Kummikaru 3.05.2012 Tom ja Fluffy 6.05.2012 Saamueli internet 9.05.2012 Soome lahe õed 9.05.2012 Tom ja Fluffy 9.05.2012 Oranus 9.05.2012 Soome lahe õed 10.05.2012 Tom ja Fluffy 10.05.2012 Oranus 10.05.2012 Tom ja Fluffy 13.05.2012 Tom ja Fluffy 16.05.2012 Tom ja Fluffy 17.05.2012 Tom ja Fluffy 20.05.2012 Pulmapilt 20.05.2012 Tom ja Fluffy 23.05.2012 Pihv 23.05.2012 Tom ja Fluffy 24.05.2012 Eesti lood. Marina Kuvaitseva ja Suprjadki üksildased naised 24.05.2012 Pihv 24.05.2012 Eesti lood. Ultra vennikased 26.05.2012 Miriami jõulupäkapikk 27.05.2012 Miriam mängib peitust 27.05.2012 Miriami pesakast 27.05.2012 Miriam merehädas 27.05.2012 Miriami teatriseiklus 27.05.2012 Tom ja Fluffy 30.05.2012 Tom ja Fluffy 30.05.2012 Jaan Manitski tagasitulek 30.05.2012 Tom ja Fluffy 31.05.2012 Jaan Manitski tagasitulek 31.05.2012\n18:20 21:00 21:10 7:45 22:55 10:30 22:10 14:50 18:20 22:30 7:45 12:35 11:30 18:25 22:30 19:55 7:45 12:35 21:15 10:30 12:15 22:30 18:20 21:00 12:35 7:45 23:20 10:25 18:25 7:45 10:30 11:50 18:25 21:00 7:45 19:55 23:20 15:55 9:00 9:05 9:10 9:15 9:20 18:25 19:00 22:30 7:35 12:35\n0.8 0.2 0.1 0.4 1.1 0.5 7.5 1.3 0.7 3.3 0.5 0.6 1 0.7 3.4 0.2 0.4 1.2 0.3 0.3 0.2 3.1 0.5 0.2 0.6 0 0.1 0.6 1.3 0.1 0.5 0.4 0.5 0.5 0 0.3 0 1.1 1 1.1 1.4 1.5 1.5 0.8 1.1 4.6 0.2 1.2\n11000 2000 2000 5000 14000 6000 95000 17000 9000 42000 6000 7000 11710 9000 44000 2000 5000 16000 4000 4000 2000 39000 6000 3000 8000 0 1000 8000 17000 1000 6000 5000 6000 6000 0 3000 0 14000 13000 14320 18300 18800 19040 10000 14000 59000 2000 15000\n1. jaanuarist 31. maini näidati Eesti telekanalites Eesti filme kokku 410 korral. Neist 287 korral ETV 2-s, 120 korral ETV-s, 14 korral TV 3-s ja 7 korral Kanal 2-s. Kokku said Eesti filmid Eesti telekanalites üle 7,3 miljoni vaataja.\nETV2 ETV2 ETV2 ETV2 ETV2 ETV2 ETV ETV ETV2 ETV ETV2 ETV TV3 ETV 2 ETV ETV2 ETV2 ETV ETV2 ETV2 ETV ETV ETV2 ETV2 ETV ETV2 ETV2 ETV2 ETV2 ETV2 ETV2 ETV2 ETV2 ETV2 ETV2 ETV2 ETV2 ETV TV3 TV3 TV3 TV3 TV3 ETV2 ETV2 ETV ETV2 ETV\nARVE JA FAKTE Saate "Kaadris" vaatajad FILM Hukkunud Alpinisti hotell Jõulud Vigalas Vallatud kurvid Karikakramäng Elu tsitadellis Mis juhtus Andres Lapeteusega? Inimesed sõdurisinelis Mehed ei nuta Juunikuu päevad Noored kotkad Hullumeelsus Tants aurukatla ümber Nukitsamees\nKUUPÄEV 6.01.2012 13.01.2012 20.01.2012 27.01.2012 3.02.2012 10.02.2012 17.02.2012 24.02.2012 2.03.2012 9.03.2012 16.03.2012 23.03.2012 30.03.2012\nALGUS 21:40 21:40 21:41 21:40 21:41 21:41 21:42 22:00 21:41 21:41 21:41 21:41 21:41\nREITING 4.2 8.5 12.5 5.1 8.8 7.9 8 12.5 4.5 5.3 5.6 5 7\nVAATAJATE ARV 54 000 109 000 159 000 65 000 112 000 101 000 102 000 159 000 57 000 67 000 71 000 64 000 90 000\nTütarlaps mustas Pimedad akand Suvi Tuulte pesa Värvilised unenäod Lindpriid Viimne reliikvia KESKMINE\n13.04.2012 20.04.2012 27.04.2012 4.05.2012 11.05.2012 18.05.2012 25.02.2012\n21:40 21:41 21:40 21:40 21:39 21:41 21:40\n4.9 6 6.5 4.5 4.1 5.8 4.9 6.6\n62 000 77 000 83 000 58 000 53 000 74 000 62 000 84 000\nFilmiaasta esimesel poolel esitas Eesti Rahvusringhääling 20 filmisaadet “Kaadris”. Mängufilmikommentaar koos filmiga oli eetris reedeti pärast uudiseid ja sporti, kordusena näitas enamikku neist ka ETV 2. Meeldiva üllatusena osutusid vanade filmide valmimislugude kommentaarid üsna hästi vaadatavaks. “Kaadris” keskmine vaadatavus, 84 000 on igati rõõmustav\ntulemus. Neid vaatajanumbreid võiks lugeda mõningaseks kinnituseks väitele, et kultuurisaade võib olla edukalt vaadatav eriti sel juhul, kui seal on juttu filmist. Isegi siis, kui eetris ollakse reede õhtul. Sügishooaja “Kaadris” on ekraanil alates septembrist, avafilm on Mikk Mikiveri Tammsaare-ekraniseering “Indrek”.\nKinolevi TOP 10 1.01.-31.05.2012\n„Vasaku jala reede”\nEesti filmide vaatajad 2012 Vasaku jala reede Hella W Umbkotid Rat King Varesesaare venelased Regilaul Sinine Kõrb Kaplinski süsteem Tšernobõli samuraid Baskin 42 nädalat Üksik saar Saarte värvid Imelaps Armud tulnud, armud jäänud\n32876 2463 2167 1901 1178 900 647 587 579 543 434 353 350 103 74\nFILM Looraks Kuum pirukas 4 Lõvikuningas 3D Sherlock Holmes 2\nVAATAJAD 40409 39486 35379 34586\nLEVITAJA Forum Cinemas Forum Cinemas Forum Cinemas ACME Film\nNüüd läheb sõjaks Reis 2: Saladuslik saar Diktaator John Carter Järeltulijad\n32799 27138 27023 25830 23770\nTallinn Skyline Productions Forum Cinemas ACME Film Forum Cinemas Forum Cinemas Forum Cinemas\nLastefilmide festival Artises\nKevad-suvi 2012 kinos Artis Kino Artise põhiliseks kutsumuseks ja südameasjaks on 2012. aastal jätkuvalt hariva ja meeldiva ühendamine tänapäeval populaarse ja ilmselt ainuvõimaliku „elukestva õppe“ vaimus.\nii plaanime jätkata juba eelmisel aastal alanud pedagoogidele suunatud meediakoolitustega, samuti väga populaarseks kujunenud Beebikino ja Väärikate Kinohommikute sarjaga. Lisaks\nkorraldasime äsja kaua plaanitud-oodatud kevadise Euroopa Lastefilmide Festivali, mille loodame ka tulevikus heaks traditsiooniks muuta. Tänavuste juba toimunud meediakoolituste fookus lasus do-\nkumentaalfilmil kui tõhusal õppevahendil põhi- ja keskkoolis, samuti korraldasime erikoolituse lasteaia- ja algklassiõpetajatele selle kohta, milline võiks olla õpetaja roll lapse juhendajana meediamaastikul. Mõlemad koolitused said teoks tänu\nkauaaegsele heale partnerile Balti Filmi- ja Meediakoolile, samuti osalesid korraldamises vastavalt Eesti Ajaloo- ja Ühiskonnaõpetajate Selts ja Tallinna Haridusamet, ettekannetega esinesid paljud Eesti filmimaailma professionaalid ja haridus-\neksperdid. Oleme rõõmsad ka selle üle, et mõlema koolituse raames valmisid spetsiaalsed meediaõppematerjalid vastavalt nii ajaloo- ja ühiskonnaõpetajate kui ka lasteaia- ja algkooliõpetajate jaoks. Euroopas on taoline praktika väga levinud, paljudes kinodes tehakse koostööd just haridustöötajatega, et tulevane kinopublik maast-madalast filmimaailmaga tutvuda saaks. Haridustöötajate kõrval on oluline roll ka lapsevanematel, kes on enamasti esimesed inimesed, kes oma lapsed kinno viivad ja neil selles maailmas orienteeruda aitavad. Selleks korraldasime kevadel Euroopa Lastefilmide Festivali, mille põhieesmärk oli tutvustada Euroopa laste- ja perefilme, mis paraku tihti Ameerikast pärit massitoodanguga võrreldes\njuba turundusetapis väiksema tähelepanu osaks saavad. Usume, et selline festival on tõhus võimalus tavalisest kontsentreeritumalt häid Euroopa (sealhulgas Eesti) uusi lastefilme laiemale publikule tutvustada ning näidata, millega tegeletakse naaberriikides ja kaugemal. Positiivsed vastukajad ja endiselt väga populaarsed koolikülastused (nii eesti- kui venekeelsete koolide seas) näitavad, et Euroopa kino vastu tuntakse reaalset huvi. Endiselt eduka Beebikino kõrval oleme laiendanud ka eakamale publikule mõeldud Väärikate Kinohommikute sarja. Juba 2011. a. oktoobris alguse saanud eestikeelsetele seanssidele lisandusid käesoleva aasta veebruaris ka iganädalased kinohommikud venekeelsele publikule. Omamoodi feno-\nmenaalseks kultuuriklubiks kujunenud sari on pea alati täissaalina kinno toonud tänuliku publiku, kes ei ole viimase 20 aasta jooksul kinos käinud ning kes naudivad väärtfilmide vaatamist koos teiste, samast põlvkonnast pärit filmihuvilistega. Kindlasti on omaette väärtuseks filme sissejuhatavad erinevate kultuuri- ja ühiskonnategelaste sõnavõtud nii eesti- kui vene keeles. Ka suvel jätkuvad sarjad nii lapsevanematele kui eakale publikule, selle kõrvale pakume suvist ja kergemat repertuaari kõigile huvilistele. Kevadhooajal on järjest toimunud heas koostöös erinevate riikide diplomaatiliste esindustega Hispaania, Taani, Saksa ja Poola filminädalad, juunis-juulis on kavas ka järjekordne veinikino, kus ühelt poolt pakume võimalust taas ekraanil näha\njuba linastunud Euroopa filmipärle, samuti pühendame ühe nädala vanematele Tallinnfilmi filmidele, et ka suvel Eesti filmi sünnipäeva-aastat väärikalt meeles pidada. Lisaks on lähiajal ekraanile tulemas mitmeid uusi Euroopa filme nii täiskasvanutele kui lastele, teiste hulgas Julie Delpy „2 päeva New Yorgis“, Wes Andersoni „Kuupaiste kuningriik“, Rodrigo García „Albert Nobbs“, Martin Miehe-Renardi perefilm „Minu õelapsed üksinda kodus“, Jessica Lauréni ja Stina Wirséni animafilm „Kes? Film pesamunadele“, Arild Østin Ommundseni „Pulkson on hädas“, Vene filmifestival jpt. Laura Talvet\nKino Artise programmiosakonna projektijuht\nFilmipidu Tartus Sajandiauhinnad jagatud\nFilmiaasta tippsündmuseks oli 30. aprillil Tartus toimunud filmipäev ning sajandipidu Dorpati Konverentsikeskuses ja kinos Cinamon.\nilmipäevale viis kinoinimesi ainulaadne Kinorong, mille panid üheskoos veerema Myth Film, BFM, Eesti Raudtee, Edelaraudtee ja teised. Eesti filmi sünnilinna raudteejaamast\nsuundus piduliste rongkäik Eesti Rahva Muuseumi Näitustemajja, kus esitleti kunstnik Jaan Saare kujundatud Eesti film 100 postmarki Johannes Pääsukese fotoga. Päev jätkus aktusega Tartu Ülikooli aulas, kus sõna said\nTÜ rektor professor Alar Karis, Vabariigi president Toomas Hendrik Ilves, semiootikaprofessor Peeter Torop ning režissöör Ilmar Raag, pidulikku kõnekoosolekut juhtis Artur Talvik. Koosolekul peetud kõned ilmu-\nvad ka septembris ajakirjas Teater.Muusika.Kino (vt ka videot www.ef100.ee). Päev lõppes sajandipeoga konverentsikeskuses Dorpat ja kinos Cinamon, õhtu kulminatsioon oli sajandiauhindade üleandmine.\nFOTOD: GABRIELA LIIVAMÄGI JA TIIT MÕTUS\nAuhinnakategooriaid oli kaheksa, lisaks valis rahvas Postimees Online’i vahendusel läbi aegade parima Eesti mängufilmi.\nEesti filmi sajandiauhindade laureaadid: Sajandi naistäht - Elle Kull Sajandi meestäht - Lembit Ulfsak Sajandi filmipaar - Arno ja Teele filmist „Kevade” (Riina Hein ja Arno Liiver) Sajandi filmimotiiv - paljutähenduslikud silmad (Arno Tali silmad filmis „Kevade“, operaator Harry Rehe)\nSajandi filmikild - «Meie reliikvia on vabadus!» (filmist «Viimne reliikvia», stsenarist Arvo Valton) Sajandi filmilaul - „Viimse reliikvia” laulud (Uno Naissoo/Paul-Eerik Rummo) Sajandi tõsieluhetk - vaateid Setumaalt 1912 («Retk läbi Setumaa», 1912/13; rež Johannes Pääsuke). Auhinna said ex aeque Rein Maran, Andres Sööt ja Mark Soosaar. Sajandi animatäht - Lotte (Heiki Ernitsa ja Janno Põldma joonisfilmidest).\nSajandiauhindade žürii koosseisu kuulusid Jaak Lõhmus (žürii esimees), Marianna Kaat, Merle Palmiste, Peep Pedmanson, Ülo Pikkov, Peep Puks, Riina Roose, Edith Sepp, Timo Steiner, Artur Talvik, Manfred Vainokivi ja Hardi Volmer. Rahva poolt armastatuimaks mängufilmiks osutus Arvo Kruusemendi 1969. aastal valminud „Kevade”. Auhinna andis vanameistrile üle president Toomas Hendrik Ilves. Laureaatide auhinnakujud ni-\nmega „Johannes” valmistas kunstnik Simson Seakülast. Sajandipidu ise oli mõnusalt vabas vormis ning meeleolukas tänu kõikidele, kes peost osa võtsid ja seda korraldasid. Televaataja ERR-i vahendusel ja publik saalis nautisid René Vilbre, Ott Sepa ja Märt Avandi koostöös valminud väga vaimukaid vaheklippe eesti filmi teemadel ning muusikalisi maiuspalu ansamblilt Rosta Aknad koos külalissolistide Tõnis Mägi, Hannaliisa Uusma ja Peeter Volkonskiga.\nÜRITUSED FOTOD: RAIMO JÕERAND\nEesti film 101\n7. juunil peeti Maarjamäe lossis konverentsi nimega „Eesti film 101, filmitööstuse tulevikuvisioonid“.\nvaettekande teinud kirjanik Jan Kaus polemiseeris mõne kuu eest filmiinimesi pahandanud Kaarel Tarandi väitega, et 100-aastane eesti film oleks justkui ainult eesti kultuuri tüvitekstide võimendi. Ta rääkis eesti filmi\niseseisvuse taustast ja perspektiividest ning selle seosest stsenaariumi kirjutamise, mõtestamise ja mõistmise kunstiga. Kas on otstarbekas eeldada kunstilt mustkunsti, küsis ta. Timo Diener Forum Cinemas\nleviosakonnast tegi ettekande „Eesti filmi kinopubliku otsingud „Vasaku jala reede“ juhtumi taustal“, kus ta võttis vaatluse alla sagedaseimad probleemid eesti filmide turundamisel. Siiski ta tõdes, et enamasti on väheste vaatajate probleem meil ülevõimenda-\ntud, sest saada kinos 500010 000 vaatajat maailma parimatega konkureerides, neid samas ka lüües, ei ole üldse halb. Juba ammu tuleb arvestada, et ühtset kinopublikut pole olemas, on erinevad vanuserühmad, sihtgrupid, vaatajaharjumused, mille kõigega\ntuleb filmi tehes väga varakult arvestada. Konverentsi korraldajana ma imestan, et kui tänavu-aastast tundmatute tegijate „Vasaku jala reedet“, mis kogenud levitaja silmis üldse mitte üllatuslikult sai kinodes üle 30 000 vaataja, ei ole enamik filmitegijaid näinud, aga Peeter Simmi „Üksikut saart“ (Eesti kinodes pisut üle 300 vaataja) enamik siiski on, siis kes meil õieti kellele filme teeb! Peab küsima, kas filmitegija üldse tunneb oma vaatajat? Just sellele ohtlikule lõhele Timo Diener oma ettevaatlikul moel tähelepanu juhtima pidigi.\nKonverentsi teises pooles tutvustas kõigepealt Martin Aadamsoo loodavat Eesti filmi ekspordiklastrit (rõhutades, et ta ei räägi sõnagi kultuurist, vaid ainult ärist), mis võiks erinevate stiimulite kaudu aidata Eestisse filmima tuua üksjagu rohkem välismaiseid filmigruppe. Seejärel läks fookus dokumentaalfilmile, õieti dokumentalistide ühishuvile, mille väljendamiseks ja realiseerimiseks oli Riho Västriku ja Marianna Kaadi eestvedamisel päev varem loodud Eesti Dokumentalistide Gild. Selle asutajaliikmeteks on peale nimetatute veel Peep Puks, Andres Maimik, Manfred Vainokivi ja Jaak Kilmi. Riho Västrik tut-\nvustas gildi põhikirja ja eesmärke. Järgnenud ümarlaual võeti vaatluse alla Eesti filmivaldkonna organisatoorne kultuur laiemalt. Praegu enamasti seenioride klubi ja majahaldajana tegutseva Kinoliidu kõrval (esindajaks värske juhatuse esimees Jaak Lõhmus) arutlesid koostöövõimaluste üle operaatorite liidust Elen Lotman, animafilmitegijate hulgast Ülo Pikkov, dokumentalist Marianna Kaat ja režissöör Anu Aun. Jäi mulje, et on hakanud puhuma värskeid tuuli ja et vastandumiste asemel on hakatud nägema ka ühistöö võimalusi. Selgus, et Anu Auna eestvõttel oli juba loomisel ka stsenaristide- ja režissööride\ngild... Kas tõesti võiks siin olla ka Kinoliidu elluärkamise võluvesi peidus: et kunagi, kui oma vajaduste eest seisvad liidud on rohkearvulised, võiksid nende tegusatest liikmetest saada automaatselt Kinoliidu liikmed ja juhtidest juhatuse liikmed, et siis läbi suurema esindusorganisatsiooni ka oma häält valjemini kuuldavale tuua, ja mine tea – lõpuks ka midagi ametiühingulaadset luua. Igatahes too konverents sellise mõttepoja pähe pani. Raimo Jõerand, konverentsi korraldaja\nÜRITUSED Katusekino baasfaktid\nÜldpindala 1400 m2 Üldine mahutavus 500 Filmivaatajaid mahub 400 Avatud 14.05.12 – 02.09.12 E-R 12-02, L-P 17-02 katusekino.ee facebook.com/katusekino twitter.com/katusekino\nÜldpindala 1000 m2 Üldine mahutavus 500 Filmivaatajaid mahub 450 Avatud 06.06.12 – 02.09.12 E-P 12-02, juulis on Rannakino avatud kuni 03:00 rannakino.ee facebook.com/rannakino\nR 22/06 23:30 The Greatest Movie Ever Sold L 23/06 23:30 Kino suletud. Mõnusat jaanipäeva! P 24/06 23:30 The Dictator E 25/06 23:30 Dr. No T 26/06 23:30 Goldfinger K 27/06 23:30 Thunderball N 28/06 23:30 Casino Royale R 29/06 23:30 Black Cat, White Cat L 30/06 23:30 Three katusekino.ee\nR 22/06 23:30 Brüno L 23/06 23:30 Kino suletud. Mõnusat jaanipäeva! P 24/06 23:30 Happy-Go-Lucky E 25/06 23:30 The Wrestler T 26/06 23:30 Slumdog Millionaire K 27/06 23:30 Kumaré N 28/06 23:30 Pink Flamingos R 29/06 23:30 Paris, I Love You L 30/06 23:30 Maradona\nKinod rannas ja katusel\nallinna Viru Keskuse katuseterrassil kolmandat hooaega opereeriv Katusekino ei tohiks Eesti kinomaastikuga kursis olevale filmisõbrale võõras olla – unikaalne film igal õhtul, mõnusad inimesed ja mõnus atmosfäär ning tehniliselt selgelt omanäoline kinoelamus. 2011. aastal pälvis Tallinna kultuuriruumi rikastav ning rahvusvahelist tähelepanu äratanud Katusekino tunnustusauhinna “Tallinna Kultuuritegu 2010”. Juuni alguses avati Pärnusse Rannapromenaadi ja Rannapargi vahelisele alale suvepealinna esimene regulaarne välikino - Rannakino. Idee uudse, kuid sissetöötatud kinokontseptsiooni laiendamiseks tuli positiivsest tagasisidest Katusekinole ning inimeste loomupärasest huvist ja vajadusest uute loovate lahenduste vastu. Kuigi Katusekino rõhub kosmopoliitsele linnapildile ning\nRannakino lisab mereäärset vabadust ja positiivset minnalaskmist, on kahe kino vahel selgepiiriline kontseptsioon äratuntava brändinguga – filmivalik, kinosaali kujundus, põhjala köök ning teeninduskultuur on põhjalikult läbi töötatud tagamaks head elamust ning kahe kino ühtset joont. Nii Rannakino kui ka Katusekino filmiprogramm valmib koostöös PÖFFi meeskonnaga. Igal õhtul on ekraanil unikaalne linateos – korduseid esineb haruharva. Filmiõhtud on jagatud žanriliselt: skandaalne kino, filmipärlid, keelatud filmid ja dokid, valitud huumor, kultus- & friigifilmid, kinoklassika, ja värske film. Kehtib kaks põhimõtet: film tuleb valida armastuse ja hoolega ning kinokülastus peab olema elamus. Sestap on Rannakino ja Katusekino kujunduses rõhutud modernsusele ja disainile, kuid kõige olulisemaks on mugavus ja võimalus lõõ-\ngastuda - rannastiilis lamamistoolid, kott-toolid, VIP boksid seltskondadele, kohvikulauad ja –toolid ning soojad pleedid. Rannakinos on omal kohal ka väike välibassein. Filme näidatakse hiigelsuurele 12,5 x 8,5 m ekraanile autentse 35 mm kinoprojektori või Christies digitaalse 15000 ANSI võimsusega projektoriga. Personaalseks kasutamiseks on Silent Disco tüüpi wifi kõrvaklapid – keegi ei sega kedagi. Lisaväärtusena on kinodes 2 täislitsentsiga baari ja kohvik, kus popcorni ja koola asemel saab rabarberikooki ja õunaingverijooki. Rannakino ja Katusekino kohvikud põhinevad põhjala köögil, kus kõrgel kohal on värsked ja hooajalised maitsed. Mõlema kino chef de cuisine on tunnustatud Dmitri Fomenko. Anna-Liisa Supp\ntARTuFF 2012 K\neset pikka talve või tegelikult ka mõnel päris külmal juunikuu päeval on natuke uskumatu, et ühel heal hetkel jõuab ka Eestis päriselt kätte see aeg kui jälle saab tunda ööpäevaringset soojust. Saab liikuda ringi kergeis suverõivas ja võibolla isegi veidi oodata jahedamat õhtut, mil linnakividesse akumuleerunud päike ikka veel mõnusasti kerget soojust kiirgab. Elulis-metereoloogilised vaatlused on näidanud, et see aeg on kindlasti augustis. Tavaliselt alguse poole ühe Tartu linnas toimuva festivali ajal. Olgu siis ametliku teadaandena välja hõigatud, et tänavune 7. Tartu armastusfilmide festival tARTuFF toimub 6. – 11. augustil. Lähipiirkonna ainsa vabaõhu filmifestivali esindusauditoorium on endiselt Tartu kaunis raeplats, kuhu püstitame taas nädalaks Baltikumi suurima\nekraani, mille kvaliteetsele kangale projetseerub 12 täispikka mängufilmi. Programmis demonstreerime nii eelnevate kinoaastate lünki, aga esitleme ka tuliuusi kunstiteoseid, mida Eestis seni näidatud ei ole. Festivali avame tänukummardusega filmikunsti algusaegadele ehk 1902. aastal ilmavalgust näinud prantsuse filmimehe George Méliès'i värskelt restaureeritud fantastilise lühifilmiga “Reis kuule” Tartu linnaorkestri live-esitluse saatel. Jätame kohe juba tuttava Soome režissööri Aku Louhimehe oodatud filmiga “Vuosaari” Lenna Kuurmaaga peaosas. See mitmekihiline suhtedraama armastuseotsinguil inimestest saab oma maailma esilinastuse alles Moskva festivalil.\nTeiste hulgas tuleb esitlusele ka Eestis seninäitamata Oscari võitnud film “Algajad” (Begin-\nners), kus särava rolli teeb 82. aastasena vanima tegevnäitlejana kuldmehikese saanud Christopher Plummer. “Algajad” sobib igati illustreerima tänavust Euroopa Liidu “Aktiivsena vananemise ja põlvkondadevahelise solidaarsuse” teema-aastat. Kõrgete auhindade hõngu on tunda ka möödunud aasta edukama Kanada filmi “Härra Lazhar” juures, mis jäi napilt ilma võõrkeelse filmi Oscari tiitlist ja mis räägib mõtliku loo noortest inimestest ja südamlikust Alžeeria immigrandist härra Lazharist. Animafilmi Oscari kategooria nominentidest näitame suurel ekraanil sooja muusikat ja kirglikku armuelu täis hispaania filmi “Chico ja Rita”. Seekordne dokumentaalfilmidekava Athena keskuses on tinglikult kaheosaline. Pagulusteemalised värsked dokfilmid laiast ilmast heidavad aktuaalse pilgu Euroopat survestavale\nimmigratsioonile. Väärika tähelepanuta ei jää ka Eesti Film 100 sünnipäeva tähistamine. Omaltpoolt teeme kummarduse meie dokumentalistika meistritele. See on hea võimalus neid nurgakividena kandvaid teoseid meelde tuletada või noorematel inimestel oma kinohariduslikke lünki alles üles ehitada. Lisaks filmidele on festivali kavas olnud ka hea muusika ja hea kirjandus. Neis teemades ongi tARTuFF tegemas suurimat muutust võrreldes eelnevate aastatega, sest koostöös Tallinn Music Week'i ja kirjandusfestivali Prima Vistaga sünnib tARTuFFist tõeline linnafestival, kus tegemist jätkub kogu linnas kõikidele vanusegruppidele lõunatundidest varaste hommikutundideni välja. Kaarel Kuurmaa Festivali juht\nÜRITUSED Johannes Pääsuke esimest korda teatrilaval\nEesti esimene filmitegija pääseb viimaks ka püünele. Nimelt esietendub augustis Tartus Raadil vanal lennuväljal Tartu Uue Teatri ja Eesti Rahva Muuseumi koostöös lavastus „Naised valitsevad maailma ehk Opus Geographicum”, kus üheks tegelaseks mees nimega Pääsuke. Ka etenduspaik on märgiline – see on seesama koht, kus noor Pääsuke sada\naastat tagasi lennukit filmis, seda paljumainitud „Utotškini lendu Tartus”. Johannes Pääsuke, keda mängib lavastuses Helgur Rosenthal, satub Ivar Põllu kirjutatud loos maailma servale, orgu, kus elavad ainult naised. Naised panevad Pääsukese sauna kinni ning võtavad talt kahtlase kasti (mis võib olla fotoaparaat?), käest. Mis saab edasi? Ja kes üldse teab, mis juhtus päriselt noore filmitegijaga? Kas ta ikka kaotas elu rongiõnnetuses, kukkudes ning lüües pea ära? Võib juhtuda, et augustis Raadil saab Pääsukese üürikene elu ühe uue tõlgenduse.\nEesti filmi aasta on täies hoos!\naabus mai, otsa sai? Vastupidi, Eesti filmi sajandipeoga aprillikuu viimasel päeval filmiaasta alles algas. Peale filmigalat, mida Tartus tähistati, ongi mõtet rääkida pigem Eesti filmi aastast, mitte enam niivõrd Eesti Film 100-st. Sest 101. aasta hakkas juba jooksma. Aasta esimese poole sündmustest võiks eraldi esile tõsta üleeestilist muuseumiööd „Öös on kino”, mida külastas üle 70 000 inimese, Eesti filmi ekspordiklastri avamist Cannes’is, suuremaid filminäitusi: Filmiarhiivi „100 aastat Eesti filmi”, „Filmilinn Tartu. Pääsukeset tARTuFFini” Tartu Linnamuuseumis ja kinoarhitektuuri näitust „Lähme kinno! Kuurist kobarkinoni – sajand eesti kinoarhitektuuri” Tallinnas Arhitektuurimuuseumis. Aprillis ja mais sai Tartus Tasku keskuse akendel vaadata Mare Raidma koostatud kostüümide näitust „Eesti filmikostüüm, EF 100. Lisaks on toimunud palju põnevaid filmiüritusi, nagu näiteks kohtumisõhtud filmikunstnikega: „Vaata filmi. Kuula kunstnikku”, mida korraldavad Tartu Kõrgem Kunstikool ja OÜ Pimik, ning „Kunstnikud kaameras”, korraldajaks Tartu Kunstimuuseum. Tartu Linnamuuseumis toimuvad juuni lõpuni kinokohvikuõhtud eesti filmidega, kino Artis korraldab järjepidevalt filmitudengite uute filmide linastusi, Sõprus avab Eesti filmi salatoimikuid („Ukuaru” ja „Siin me oleme” seni, sari jätkub sügisel), DocPoint’il oli fookuses eesti\ndokumentalistika. Eesti filme, nii uuemaid kui vanemaid, näidatakse lisaks kinodele ka väiksemates kohtades, nagu rahva- ja kultuurimajad, noortekeskused ja koolid. Heaks näiteks, kuidas 600-pealine Viimsi kooli õpilaskond (I-XII klass) vaatas koolilõpu puhul kõik üheskoos kinos Kosmos noore režissööri Andrew Bondi filmi „Legend vägevast seebist”. Kohal oli ka autor ise, kes rääkis noortele põgusalt, kuidas filmi tehakse. Aprillis käivitus ka Eesti Päevalehe, Eesti Filmi Sihtasutse ning EF100 ühine filmiklassika dvd-sarja leviprogramm, milles ilmub 30 eesti mängufilmi. Filmiaasta teise poolde mahub palju festivale nii Eestis\nkui ka mujal, kus eesti filmide eriprogrammid ja retrospektiivid; uusi filmiteemalisi näitusi üle Eesti; loomulikult paljude uute filmide esilinastusi sügisel. Artur Talviku ja Raul Vaiksoo eestvedamisel jätkub ka projekt „Sajandi sada võttepaika”, mille eesmärgiks kaardistada kodumaiste filmide võttepaigad. Poolaasta suursündmuseks kindlasti on uue filmikooli maja avamine Tallinna kesklinnas septembrikuus. Olgu siin kohal ka välja toodud filmiaasta sündmusi ja näituseid, mis veel tulekul ja mida oodata. Katrin Maimik\nEesti film 100 avalike suhete juht\nEesti film 100 sündmusi JUULI - AUGUST ᐤ\t2. - 22. juuli Eesti film 100 eriprogramm XXVI Pärnu rahvusvahelisel dokumentaal- ja antropoloogiafilmide festivalil. ᐤ\t7. juuli XVI Muhu tulevikumuusika festivalil Juu Jääb kontsert Eesti parimatest filmimeloodiatest läbi sajandi muusikute ja näitlejate osavõtul - Hanna-Liina Võsa, Lauri Nebel, Artur Talvik, Rain Simmul, Jaan Sööt jpt. ᐤ\t“Sajandi sada võttepaika” – Eesti filmivõttepaikade Muhumaa kaardi esitlus. Kohtumine „Mehed ei nuta” filmi tegijatega Kõinastu laiul. ᐤ\t20. - 22. juuli Eesti ajaloolised seiklusfilmid Tartu Hansapäevadel. ᐤ\t21. juuli Põlva Talurahvamuuseumi “kinopäev”. Kuni aasta lõpuni avatud näitus „Filmitud Põlvamaal“. ᐤ\t21. juuli Järva-Jaani Vanatehnika Varjupaigas ja kinomuuseumis Järvamaa Külade Päev, koondnimetusega “Elu maal on kui filmis”. ᐤ\t6.- 11. august Eesti film 100 Tartu armastusfilmide festivalil tARTuFF. ᐤ\t11. - 12. august Theodor Lutsu filmipäevad Palamusel. ᐤ\t23. august Eesti üliõpilasfilmide programm Helsingi Eesti Majas, Helsingi Kunstide öö üritus. ᐤ\t25. august Järvamaa Muuseum Muinastulede öö retk Järvamaal filmimisega seotud paikadesse. ᐤ\t29. august Tartus, Eesti Kirjandusmuuseumis teaduskonverents "Tagasi Hukkunud Alpinisti hotelli". ᐤ\t30. august Tallnnas Nokia Kontserdimajas Soome-Eesti koostöös valminud Sofi Oksaneni “Puhastus” (režissöör Antti Jokinen) pidulik esilinastus. SEPTEMBER - OKTOOBER ᐤ\t1. september Helsingi kultuurikeskuses Caisa Eesti lastefilmide päev. ᐤ\t2. - 4. september Leida Laiuse ja Arvo Iho taastatud mängufilmi “Naerata ometi“ pidulikud linastused Põlvamaal Tilsis, Tartus ja Tallinnas. ᐤ\t3. september avatakse Balti Filmi- ja Meediakooli uus õppehoone Tallinnas Narva maanteel. ᐤ\t7.- 8. september konverents „Eesti NSV progandafilmid“ Helsingis, arhiivikinos Orion. ᐤ\t12. - 16. september X Matsalu loodusfilmide festivali Eesti loodusfilmide retrospektiiv.\nᐤ\t13. september Tartumaal Luunja Kultuurimajas mängufili „Kirjad Inglile" linastus, kohtumine Sulev Keedusega. ᐤ\t18. september avatakse Eesti filmiplakatite (ränd)näitus Euroopa Komisjoni esinduses Helsingis. ᐤ\t20. september Toomas Hussari mängufilmi “Seenelkäik” esilinastus. Kinodes alates 21. septembrist. ᐤ\t25. september Eesti filmi päev XXV Helsingi filmifestivalil “Armastus ja anarhia”. ᐤ\t3. oktoober algab Eesti film 100 retrospektiiv Helsingi arhiivikinos Orion. Filmiprogramm kestab 7. detsembrini. ᐤ\t4. oktoobril avatakse Eesti Ajaloomuuseumi Filmimuuseumi näitus “Siin me oleme! 100 aastat Eesti filmi”. ᐤ\t11. oktoober Ilmar Raagi filmi “Eestlanna Pariisis” linastus. Kinodes alates 12. oktoobrist. ᐤ\t11. oktoober Tartumaal Luunja Kultuurimajas filmi "Idioot" linastus, kohtumine Rainer Sarnetiga. ᐤ\tSügisel valmib Heleri Saariku debüütfilm tööpealkirjaga “Kõik muusikud on kaabakad”. NOVEMBER - DETSEMBER ᐤ\t6. ja 7. november tummfilmikontserdid mängufilmiga “Tšekaa komissar Miroštšenko“ (lav. Paul Sehnert, 1925) Tartus ja Tallinnas. ᐤ\t8. november Ain Mäeotsa mängufilmi “Deemonid“ esilinastus. Kinodes alates 9. novembrist ᐤ\t8. november Luunja Kultuurimajas filmi "Lotte ja kuukivi saladus" linastus, kohtumine Heiki Ernitsa ja Janno Põldmaga. ᐤ\t14. november algab Eesti film 100 retrsopektiiv Brüsseli arhiivikinos Cinematek. ᐤ\t16. - 28. november “Eesti film 100” eriprogrammid XVI PÖFFil ja alafestivalidel. ᐤ\t25. november Mait Laasi täispika 3Danimafilmi “Unustatud lugude ooper: Lisa Limone ja Maroc Orange tormakas armulugu “ esilinastus. ᐤ\t9. detsember Hardi Volmeri mängufilmi “Elavad pildid“ esilinastus. ᐤ\t12. detsember Eesti Filmi Andmebaasi võrguvärava avamine. ᐤ\t13. detsember Luunja Kultuurimajas filmi "Rat King" linastus , kohtumine produtsent Ivo Feldiga. ᐤ\t21. detsember Eesti Kinoliit 50 juubeliüritused Tallinna Kinomajas.\nᐤ\t5. -30. juunini Jõhvi Kontserdimajas Andres Keili fotonäitus „Sajandi sada kineasti” ᐤ\t29. juunist-15. augustini Tõstamaa mõisa keldris näitus „Kino ajalugu esemetes” ᐤ\t24. augustist-10. jaanuarini 2013 filmiaasta näitus “Tähelepanu! Kaamera” Pärnu Muuseumis ᐤ\t18. septembrist-jaanuarini 2013 Eesti Rahvusraamatukogu ja Eesti Filmiarhiivi ühisnäitus "Eesti kirjandus kinolinal", Rahvusraamatukogu haruldaste raamatute näitusesaalis ᐤ\t4. oktoobril avatakse Eesti Ajaloomuuseumi Filmimuuseumi näitus “Siin me oleme! 100 aastat Eesti filmi” ᐤ\tAugusti lõpuni on avatud Eesti Arhitektuurimuuseumis näitus “Lähme kinno! Kuurist kobarkinoni – sajand eesti kinoarhitektuuri”. ᐤ\t15. septembrini on Tartu Linnamuuseumis avatud näitus „Filmilinn Tartu. Pääsukesest tARTuFFini”. ᐤ\t18. septembril avatakse Eesti filmiplakatite rändnäitus Helsingis. ᐤ\tSeptembris avatakse Valga Muuseumis Valgamaa kinode näitus “Filmi kodu”.\nKultuuriministeeriumi filmivaldkonna toetused 1. Must Käsi MTÜ 2. Exitfilm AS 3. Eesti Kinoliit MTÜ 4. Tallinnfilm OÜ 5. Nukufilm OÜ 6. Allfilm OÜ 7. Haapsalu Kultuurikeskus 8. Acuba Film OÜ 9. DocPoint MTÜ 10. Tallinna Ülikooli Balti Filmi- ja Meediakool 11. Exitfilm AS 12. BE MTÜ 13. Nukufilm OÜ 14. Estinfilm OÜ 15. Allfilm OÜ 16. Nukufilm OÜ 17. Eesti Digikeskus MTÜ 18. Kuressaare Linnavalitsus 19. Look MTÜ 20. Taska Film OÜ 21. Maailmafilmi Ühing MTÜ 22. Matsalu Loodusfilmide Festival MTÜ 23. Eesti Filmi Andmebaas 24. Eesti Filmi Sihtasutus 25. Lege Artis OÜ\nEuroopa väärtfilmide levitamine Mängufilm „Elavad pildid“ EKL rahvusvahelised tegevuskulud Euroopa väärtfilmide levitamine „Lisa Limone ja Maroc Orange tormakas armulugu“ Mängufilmi „Risttuules“ tootmine Haapsalu Õudus- ja Fantaasiafilmide Festival „Lootus 3D“ DocPoint Tallinn 2012 TLÜ BFM välissuhtluse arendamine „Dora Gordine Ars Gratia Artis“ Baltic Event 2012 Nukufilmi stereofilmide rahvusvaheline levitoetus Euroopa väärtfilmide levitamine Mängufilmi „Mandariinid“ tootmine „Talvekummitus“ Eesti filmi ekspordiagentuur Kuressaare linnateatri filmiprogramm Theodor Lutsu filmipäevad Palamusel Mängufilm „Puhastus“ 9. Maailmafilmi festivali ettevalmistus ja läbiviimine 10. Matsalu rahvusvaheline loodusfilmide festival Eesti Filmi Andmebaasi koostamine Eesti filmivaldkonna strateegiliste arengusuundade väljatöötamine Mängufilm „Üksik saar“\n55000 € 40000 € 3000 € 200000 € 25000 € 40000 € 3000 € 3000 € 6000 € 4000 € 10000 € 6000 € 6500 € 12000 € 40000 € 5000 € 32000 € 3000 € 2000 € 16500 € 6000 € 6000 € 17500 € 4500 € 5000 € Kokku 551000 €\nFirst Motion Toimunud Käesoleva aasta alguses jõudis lõpule First Motioni 2. transmeedia vooru projektide arendamine. 7 riigi üheksat kõrgelennulist prototüüpi esitleti veebruaris Berliini filmifestivali ajal toimunud vastuvõtul. Eestis arendas ja lõi Euroopa Liidu ja EFSi toetuse abil innovaatilise veebiportaali Riina Hein Creare Stuudiost.\nPortaalis on võimalik jälgida eri kogukondade liikmete elukohtade loodust, vaatamisväärsusi, ajalugu, kombeid, kultuuri, keelt, muusikat, eluolu, majapidamistöid ja toidu tegemist. Samuti tutvustatakse seda 230 aastast lugu mõjutanud ajaloolisi isikuid.“ Riina Hein. livinghistoriesworld.com\nProjekti nimi: „Hiiu-rootslaste ajaloolis-kultuuriline pärandi interaktiivsel online kaardil“ / „Dagö Swedes Community Project“.\nMaikuus alustati uuringuga „Audiovisuaalvaldkonna ettevõtted: nende klasterdumise seisu ja vajaduse uuring“, mida viib läbi MTÜ Eesti Tuleviku-uuringute Instituut (ETI).\n„Projektiga loodi interaktiivne, tugevalt visualiseeritud veebiportaal, mis on informatiivne, hariduslik, kultuurilooline, mänguline ühendades läbi hiiurootslaste 230-aastase loo kogukondi Ukrainas, Rootsis, Kanadas, Eestis. Portaali kaudu on võimalik tutvuda nende kogukondade liikmete elulugude, elukohtade ja elustiilidega.\nETI meeskond kirjeldab uuringu fookust järgmiselt: „Kavandatava uuringu fookuses on Eesti audiovisuaalvaldkonna ettevõtted, nende klasterdumise hetkeolukord ja võimalike uute klastrite teke. Uuringuga otsitakse vastust küsimustele, milline on audiovisuaalvaldkonna ettevõtete senine klasterdumise praktika ning milline on nende\nProjektide kutse arenguperspektiividest lähtuvalt vajadus audiovisuaalvaldkonna klastri loomise järele.“ Lisainfo uuringu kohta: Külliki Tafel-Viia, e-post: kylliki@eti.ee.\nMis on First Motion? Euroopa Liidu projekt First Motion keskendub Läänemeremaade koostööle audiovisuaalvaldkonnas, juhtmotiiviks transmeedia ja uued platvormid. First Motion ühendab endas audiovisuaalvaldkonna organisatsioone, ülikoole ning kohalikke omavalitsusorganeid – kokku 10 partnerit 7 riigist. Projekt sai toetust ERDF Interreg IVb programmist aastateks 20102013. Lisainfo First Motion projekti kohta: firstmotion.eu First Motion raames toetatud projektide tulemused: balticuniverse.com Katre Kajamäe\nFirst Motion EFS projektijuht\nVõidurelvastumise uus etapp Eesti filmistuudiote võidurelvastumine on jõudnud uuele tasemele - Nukufilmi juhatuse esimehe Andrus Raudsalu sõnul täiendas stuudio oma arsenali karvapüssiga. Karvapüss jõudis Nukufilmi tänu koostööle Fork Filmiga, kelle jaoks stuudio tootis Swedbanki reklaamis nähtud eesti keelt kõneleva orava. Nukkude ja rekvisiitide tootmine partneritele on üks olulisemaid lisategevusalasid, mis võimaldab Nukufilmil oma nukumeistrite oskusi ka väljaspoole müüa. "Tänu karvapüssile suudame valmistada nukuloomi, kes on senisest märksa loomalikumad. Sama kehtib ka inimnukkude kohta. Vajadusel võime Miriami sõbralikust papast teha korraliku neandertaallase." sõnas Raudsalu.\nKuna karvade peale kandmine toimub kõrgepinge all, siis pole esialgu Nukufilmi asja mängufilmi produtsentidel, kellel võiks tekkida vajadus meesnäitlejatele kiiresti habe ette kasvatada. Kõik teised kellel on vaja karvaseid asju, võivad julgesti meie poole pöörduda, lisas Raudsalu.\nBaltic Event kaastootmisturg 26.-28. 11 2012, Tallinn Tähtaeg: 15. 09 2012 2012. aasta Baltic Event, Põhja- ja Ida-Euroopa suurim regionaalne filmiturg, toimub 26.-28. novembril PÖFFi ajal. Turg viib kokku valitud mängufilmiprojektide produtsendid ning potentsiaalsed kaastootjad, rahastajad ja levitajad, samuti on siin võimalik tutvuda kohaliku filmielu muude aspektidega — uusimate Baltimaade ja Soome mängufilmidega, edukate uute filmitegijatega ning filmiprofessionaalidega. Kaastootmisturule valitakse 12 mängufilmiprojekti. Lisaks esitleb Baltic Bridge East by West programm sel aastal veel 10 projekti—5 Lääne-Euroopast ning 5 SRÜ riikidest ja Gruusiast. Fookuses on sel aastal Kasahstan, kõrgekvaliteedilise filmitööstusega riik, mis on kaastootnud juba mitmed Euroopa mängufilmid. Nõudmised Baltic Event’i kaastootmisturu projektidele: ᐤ\tkinolevi potentsiaaliga täispikk mängufilm ᐤ sobiv rahvusvaheliseks kaastootmiseks ᐤ kohaliku filmifondi toetus ᐤ valmis stsenaarium ᐤ päritoluriik: Eesti, Läti, Leedu, Soome, Rootsi, Taani, Norra, Island, Poola, Ungari, Tšehhi Vabariik, Slovakkia, Bulgaaria, Rumeenia, Sloveenia, Horvaatia, Venemaa või Ukraina Lisainfo, nõutavate dokumentide loetelu ning eeskiri on leitav meie kodulehel. Küsimuste korral kirjutage palun balticevent@poff.ee. Projektide esitamise tähtaeg on 15. 09 2012. Valitud projektide nimekiri avalikustatakse 1. 11 2012. Baltic Event’i toetavad Euroopa Liidu MEDIA Programm, Eesti Filmi Sihtasutus, Läti Rahvuslik Filmikeskus, EV Kultuuriministeerium, Eesti Kultuurkapital ja Estonian Film Commission.\nEesti nukuanimatsiooni tootja Nukufilm tõi koostöös digiraamatute kirjastamisega tegeleva Digra'ga turule esimese iPad'ile mõeldud animafilmide rakenduse - Miriami nukufilmid.\niriami näol on tegu kodumaiste sõbralike ja vägaivallavabade filmidega, mis on laste hulgas populaarsed. Eelnevalt oli võimalik neid filme vaadata kas Artise kinos või soetades DVD. Nüüd on võimalik vaadata filme ka iPadi vahendusel, mis paljudes peredes on saanud laste lemmikmeediumiks. Nukufilmi juhatuse esimehe Andrus Raudsalu sõnul otsustas stuudio luua rakenduse, mis teeb ühte asja hästi - võimaldab\nlastel Miriami filme vaadata. Arvestades, et Miriami filme toodetakse juurde on iPadi rakendus väga mõnus lahendus - uued filmid filmid on selle kaudu saadaval kohe kui nad levisse jõuavad. Miriami rakendus on tasuta ja sellega saab kaasa ühe filmi, järgnevate filmide vaatamise õiguse eest tuleb maksta 79 eurosenti. Digira jaoks on tegemist esimese videosisu vahendava rakendusega. Digira partneri\nAndres Suurna sõnul tuli rakenduse loomisel avastada palju uut: "Digira omab suurt kogemust nii ajakirjade kui raamatute e-kirjastamisel, kuid videosisuga sellises mahus puutusime kokku esmakordselt. Pidasime oluliseks saavutada olukord, kus kvaliteetne pilt jõukas kasutajani maksimaalselt lühikese aja jooksul. Oleme rahul, sest isegi mobiilvõrgus suudame uue Miriami filmi saata kasutaja iPadi paari minutiga." Kuna Miriami filmid sobivad tänu dialoogi puudumisele\nKõik müügiks 24 riigis Euroopas tegutseb ligikaudu 80 organisatsiooni, mille eesmärk on tutvustada oma maad või piirkonda filmivõtete sihtkohana, kutsuda sinna võttegruppe välismaalt ja aidata neid kohapeal. Rahvusvahelises kõnepruugis nimetatakse neid ingliskeelse terminiga film commission ja reeglina on need avaliku rahastuse ja 1-2 töötajaga asutused. Tänavuse aasta hakul asutas oma film commissioni Vilniuse linn, kaks aastat tagasi rajas Riia linn oma filmifondi, mis tegeleb ka kohaturundusega, Soome regionaalsed film commissionid olid tänavusel Cannes'i\nfilmiturul esmakordselt väljas ühise katuse all, Venemaal on kavas luua oma riiklik film commission samuti käesoleva aasta jooksul. Eesti on jõudnud tänaseks samuni selleni, et kokku on tulnud üle 15 filmifirma ja –organisatsiooni, et koos Eestit filmivõtete sihtkohana rahvusvaheliselt tutvustada. Projekti rahastavad Ettevõtluse Arendamise Sihtasutus oma klastriprogrammist, Tallinna linn, EFS ja Kultuuriministeerium. Esialgne tegevushorisont on välja joonistatud kolmeks aastaks, pikem perspektiiv ulatub aastani 2020. Mis seal perspektiivisl siis paistab?\nViimastel aastatel on Eestis toimunud 1-2 välismaa mängufilmi, kümnekonna reklaami ja nipet-näpet muu audiovisuaalse sisu tootmine. Kokkuvõtlikult on kavas seda maht kolme aasta jooksul kahekordistada. Sissetulevad filmid annad Eesti filmitegijatele tööd oma projektide vahel, aitavad kaasa professionaalsete oskuste arengule ja tutvustavad Eestit laiemalt. Pikemas perspektiivis katsub klaster aidata kaasa, et Eestisse tekiks era- või avalikul initsiatiivil filmitootmise infrastruktuur: paviljon, järeltootmisvõmekus, professionaalide koolitused jne.\nvaatajatele üle maailma, siis loodavad partnerid lähiajal katsetada rakenduse müüki ka teistel turgudel väljaspool Eestit. iPadi omanikud saavad Miriami rakendust üle maailma alla laadida juba täna, kuid vastavate turgude jaoks lokaliseeritud versioonid luukase etapiviisiliselt. Esimesel päeval peale avaldamist suutis Miriami rakendus Eesti iTunes'i rakenduste populaarsuse edetabelis saavutada 5. koha, möödudes isegi kultusmängust Angry Birds.\nEt tibusid loetakse alles sügisel, siis esialgu arendame oma võttepaikade fotopangaga kodulehte aadresssil www.filmestonia.eu, kogume otsesuhteid filmiturgudel, kutsume Eestiga tutvuma arenduses olevate filmidega produtsente ja teeme selgitustööd selle nimel, et Eestisse tekkiks välisvõtete jaoks finantsstiimulid. Esimene film, mille maaletoomisele filmiklaster kaasa saab aidata, tuleb meile võttesse juulikuus.\nEesti filmitootmise klaster\nEFS infoleht 1/2012


Mitte kokaraamat, vaid huvitav teos - Eesti Päevaleht\nMitte kokaraamat, vaid huvitav teos\nShokolaadiraamat on õpetusterohke ning üliheade retseptide ja piltidega kokandusteos.\nAngeelika, Maire ja Lia, nagu nad end sissejuhatuses esitlevad, on järjekordselt hakkama saanud meistritööga. Ehkki kokaraamatuid kirjastavad nad kui lepse reega, tuleb nende järjekordse teose – šokolaadiraamatu – kohta öelda, et see on suurepärases formaadis ja tähelepanuväärselt heade piltidega. See on aga alles pool asja.\nRaamatus on šokolaadi ajaloost ja teekonnast kööki nii huvitavalt kirjutatud, et seda võib võtta peaaegu juturaamatuna. Lugeda saab nii kakaopulbrist ja sŠokolaadi kasutamisest kodus, kuidas seda riivida, kuidas glasuurida? On veel praktiline õpetus koos piltidega sŠokolaadi sulatamise kohta, et see põhja ei kõrbeks.\nSamuti on raamatus mitmeid põhiretsepte ja õpetusi sŠokolaadist kaunistuste tegemise kohta – algaja entusiast köögis saab nende näpunäidete järgi tordikaunistuste vormimise selgeks.\nSiis aga algab alles raamatu põhiosa – retseptid, kus üks on parem kui teine. On suur valik šokolaadikookidest ja -jookidest, tortidest, küpsistest, trühvlitest, muudest maiustest rääkimata.\nEPL Köök uuris raamatut. Pakume šokolaadifaktidest siinkohal väljavõtte ja avaldame mõned retseptid. Raamatu juhiste järgi pole šokolaaditoite üldse keeruline teha.\nŠokolaadiraamatu autorid on Maire Suitsu, Angeelika Kang ja Lia Virkus, väljaandja on Ajakirjade Kirjastus.\nShokolaad ja maajad\n 1492 avastas Itaalia meresõitja Kolumbus Ameerika mandri ja külastas seda hiljem korduvalt. 1502. aastal, oma neljanda reisi ajal, maitses suur meresõitja praeguse Nicaragua aladel esimese eurooplasena shokolaadijooki ning sai lahkudes kingituseks kaasa kakaoube, mis paraku jäid küll maadeavastaja huviorbiidist välja.\n Shokolaadijoogi jäljed viivad iidsete maajade kultuuri õitsengu aega e VI sajandisse.\n Asteegid pidasid seda joogiks, mis oli kuulunud ainult jumalatele.\n Shokolaad saabus suure triumfiga Euroopasse alles 27 aastat hiljem ja sai Hispaania kuningakoja ainuomandiks.\n Shokolaadijoomine saavutas grotesksed mõõtmed nii Hispaanias kui Mehhikos.\n Joogi valmistamisoskusi kaitsti Hispaanias võrdselt riigisaladusega.\n Jook pääses pikkamisi teistesse kuningakodadesse peamiselt abielude kaudu.\n Prantsusmaale saabus shokolaad 1615, kus seda peeti barbarite joogiks seni, mil nende kuninganna Austria Anna joogi Prantsuse õukonnajoogiks kuulutas.\n 1650.a Inglismaale jõudnud joogi võidukäik oli seevastu kiire. 1657 avati Londonis esimene shokolaadituba, mis saavutas koos teiste samalaadsetega tohutu populaarsuse.\n 1765 avati Ameerika mandril Massachusettsis esimene shokolaaditehas, mis tähendas kakao-\nubadest shokolaadijoogi tooraine valmistamise mehhaniseerimist.\n XIX saj tõi Euroopasse tormilise arengu shokolaadi kvaliteedis ja toodangu mitmekesisuses. Rajati shokolaaditehaseid, valmistati esimest nn söögishokolaadi, õpiti eraldama kakaovõid kakaomassist ning valmistama piimashokolaadi ja kakaopulbrit.\nShokolaadi toorjuustu marmorkook\nImelihtne tort, mis ei vaja küpsetamist\n 200g Digestive küpsiseid\n 50g võid\n 150g valget šokolaadi\n 200g pähklitega piimašokolaadi\n 500g toorjuustu(nt mascarponet)\n 2 dl hapukoort\n 1 tl vanillsuhkrut\n Purusta küpsised ja sega sulatatud võiga ühtlaseks.\n Vooderda lahtikäiva (24 cm läbimõõduga) vormi põhi küp-setuspaberiga.\n Suru küpsisesegu vormi põhja.\n Sega omavahel toorjuust, hapukoor ja vanillsuhkur. Jaga segu võrdselt kahte kaussi.\n Sulata kahes eraldi kuumaveevannis šokolaadid.\n Sega sulatatud valge šokolaad ühes ja sulatatud tume sokolaad teises kausis oleva seguga.\n Vala vormi põhja valge šokolaadi segu ja määri laiali.\n Tõsta lusikaga peale tumeda šokolaadi segu.\n Tee tiku või kahvliga ringikujulisi liigutusi, et kihid veidi seguneksid.\n Aseta külmkappi vähemalt kolmeks tunniks kuni üleöö.\nRohkelt mandleid ja shokolaadi sisaldavas koogis ei ole grammigi jahu.\n 225g toasooja võid\n 1 1/2 + 1/2 dl suhkrut\n 1 dl fariinsuhkrut\n 4 muna\n 200g mandleid\n 175g tumedat šokolaadi\n 25g šokolaadilaaste, tuhksuhkrut või lilli\n Kata 26 cm läbimõõduga lahtikäiva vormi põhi küpsetuspaberiga ja määri küljed võiga.\n Vahusta toasoe või 1 1/2 dl suhkru ja fariinsuhkruga vahule.\n Eralda munavalged kollastest. Sega munakollased ükshaaval võivahu hulka. Munavalged pane eraldi kaussi.\n Purusta mandlid ja haki šokolaad suure noaga tükkideks.\n Lisa mandlid ja šokolaad munavahule.\n Vahusta munavalged kõvaks vahuks, lisa1/2 dl suhkrut ja vahusta veel.\n Sega taina hulka esmalt pool munavalgevahust ja seejärel ka teine pool.\n Vala tainas vormi ja küpseta 150 kraadi juures 50-60 min.\n Lase jahtuda.\n Serveerides puista üle tuhksuhkruga või kaunista värskete maasikate või lilleõitega või köögiviljanoaga tõmmatud šokolaadirullikestega.\n 120g võid\n 250g tumedat šokolaadi\n 6 munakollast\n 6 munavalget\n 1 1/2 dl suhkrut\n 6 sl kanget kohvi (nt espresso)\n Sulata kastrulis või ja lisa tükeldatud šokolaad.\n Sega, kuni šokolaad on sula-nud.\n Vahusta munakollased ja suhkur heledaks vahuks.\n Kalla šokolaadisegu õrnalt kloppides munavahu hulka.\n Lisa kohv ja sega ühtlaseks.\n Vahusta munavalged tuge-vaks vahuks.\n Sega alguses šokolaadisegu hulka pool munavahust.\n Kalla šokolaadisegu teise poole munavahu hulka ja sega õrnalt läbi.\n Kalla pokaalidesse ja serveeri jahutatuna.\nTänu rammususele ei saa seda vahtu suurtes kogustes tarbida. Maitseb oivaliselt näiteks maasikate või vaarikatega serveeritult.


Binaarsed optsioonid Optsiooni tehing suurendab kaubanduse taset\nOptsiooni tehing suurendab kaubanduse taset,\nVõimenduse kasutamine võib vale riski haldamise juures väga palju kahjumit toota. Indikaatorit, kuid suur arv ei tähenda selle kohaldamise keerukust. Registreeri, klõpsates allpool asuvat nuppu, proovige seda ise!\nKasutatav tagatis — see on kaupleja kontol olev summa, mille eest on võimalik tehinguid sooritada. Margin call — juhul kui varad kaupleja kontol kukuvad allapoole kasutatud tagatist, siis saab kaupleja margin calli, mille Optsiooni tehing suurendab kaubanduse taset peab klient kas lisama tagatist või sulgema positsioone.\nBinaarsete optsioonide kauplemistüübid - milline on Binaarsed Optsioonid Kauplemine Hull Kui oled hasartmängudest tüdinud ja tahad teha mõne mis tüüpi inimesed investeerivad krüptovaluutadesse investeeringu, mis sulle ka tulu teenib, siis alusta investeeringust iseendasse. Siit ka mustrite nimi. Pin-Baari strateegia Algajate seas populaarseim binaarsete valikute strateegia ja parim krüptoinvesteeringute marssmida kõik spetsialistid on valmis kasutama, on nööpnõel. Alusvara - vara, mille ostmiseks või müümiseks annab optsioon tulevikus õiguse.\nFikseeritud loti suurused puuduvad — futuuriturgudel on tehingu suurused määratud. Valuutaturul saad ise määrata tehingumahu. Sedasi saab kaubelda mis iganes aeg sobib paremini. Võimendus — valuutaturul kaubeldes saab väiksema mahuga konto korral kontrollida suurema väärtusega tehingut.\nSedasi on võimalik teenida väiksema summaga suuri kasumeid. Forexi maaklerid pakuvad kuni võimendust, mis tähendab, et 50 USDga kontrollib kaupleja justkui USD väärtusega tehingut. Siiski kaasneb võimenduse kasutamisega ka suuremad riskid.\nPiisava riskihalduseta võib kaotada suuremaid summasid. Kõrge likviidsus — tänu oma mahule on valuutaturg äärmiselt likviidne. Normaalsetes turutingimustes võib koheselt Optsiooni tehing suurendab kaubanduse taset või müüa valuutapaari. Tasuta demo konto, uudised, analüüsid ja graafikud — enne kui alustada pärisrahaga kauplemist tasub alati testida oma oskusi demokontoga. Orderite tüübid Turuhinnaga order Market order — order, mille korral ostetakse või müüakse antud turuhinnaga.\nBinaarsed Optsioonid Kauplemine\nKauplemine tagurpidi, nüüd pole see nii keeruline ja mis kõige tähtsam kahjumlikum, vaid hakkab teile tõelist naudingut ja igapäevast kasumit tooma. Pärast tagasimakse taotlemist saate jah garanteeritud raha, kuid me ei tee teiega enam koostööd! See tähendab, et teid keelatakse ja te ei saa enam meie üritustel osaleda, veel vähem osta mõnda meie toodet. Parimate soovidega, edukustaseme meeskond [meiliga kaitstud] Skype: urovniuspeha Trendiga kauplemine on kõige kogenumate kauplejate peamine sissetulekuallikas.


Köök ‹ Ajaleht KesKus koduleht\nVolmerile helistas viski\nVESTLUSI TÕEST: KesKus’i uus lugudesari, mis rehabiliteerib alkoholi ja kus mõnda olulist kultuuritegelast intervjueerib tema lemmiknaps. Hardi Volmerile helistas just pudel keskklassi viskit, et pajatada temaga varaste hommikutundideni. Viski: Ma olen ikkagi keskklassi viski, ehkki odav… Kunagi sümboliseerisin peent läänt, praegu… Kuidas see juhtus, et sa just mind tahtsid hakata ära jooma? Hardi Volmer: Eks […]\nKairi Keso külastas Sohvabaari Rataskaevu tänaval ning proovis kuute toitu korraga.\nLisatud 26 May 2007 / 0 Comment /\nJälle uus koht avatud! Seekord Rataskaevu tänaval. Seda kuuldes ja teada saades, et massid pole jõudnud sinna veel kaema minna, otsustasin koha kiirelt üle vaadata. SISEKUJUNDUSE SUURED PLUSSID Sohvabaar on sisekujunduselt hästi läbimõeldud. Midagi ei ole liiast ja midagi ei ole puudu. On värve, on avarust, samas ka võimalus teistest külastajatest eralduda. See meeldis mulle […]\nLisatud 26 Feb 2007 / 0 Comment /\nKesKus´i raudvara Kairi Keso külastas koos sõbrannadega restorani Maikkrahv Tallinnas Raekoja platsil. Maikrahv on iseenesest vana asutus. Tean seda pigem kõlakate järgi, kuna olen nõuka-perioodi jaoks a) liiga noor ja b) pärit Saaremaalt. Kasutasin siinkohal deduktiivseid meetodeid, rääkisin toimetuses tolknevate vanuritega ning sain teada, et tegu olla olnud legendaarse Vana Tooma restoraniga. Taipasin, et inimene, […]\nSÖÖGIPANK: restoranis Bossanova mekkimas!\nLisatud 07 Jan 2007 / 0 Comment /\nKesKus´i tublid tüdrukud eesotsas Kairi Keso´ga käisid Raekoja platsis, restoranis Bossanova mekkimas! Ega see terve mõistusega inimesele kerge ei ole! Kujutada ette, et ta pole Soome turist või Inglismaa possnaine ning minna tõsine nägu peas mõnda Raeplatsi vaba aja kohta. Need, kes veel elus on, mäletavad ju, et suvel maksis seal õlu (vabaõhukohvikutes) umbes 80 […]\nLisatud 06 Dec 2006 / 0 Comment /\nKesKus´i naissõdur Kairi Keso ründas restorani Villa Thai asukohaga Vilmsi 6. Üks asi, mis Kesk-Euroopas alati kummastust tekitab, on rahvusköökide kahtlane kaart. Mitte söögikaart, vaid see, et kohalikke asju on linnakaardilt praktiliselt võimatu üles leida. Münchenis on umbes 2 rahvuskööki, Prahas samamoodi, Ungarist rääkimata. Enne kui korraliku guljaši üles leiad, tuleb sul mööduda sadadest india, […]\nLisatud 31 Oct 2006 / 0 Comment /\nNaisvõitlejad Kairi Keso ja Kristel Sarnet ärandasid Hella Hundi hüpermänedšer Martin Sepingu ning suundusid vaatama, mida pakub teisenev Kloostri Ait Vene tänaval. Kloostri Ait oli ennemalt kõigi nende meelispaigaks, kes kasvõi natukene tahtsid ennast seostada sõnaga “kultuur”. 1994. aastal avatud boheemlaste vabameelse salongi slõuganiks oli kümne aasta vältel “Mitte ainult leivast”, õhtu-õhtult täitsid suurt, puulaudade […]


Miljardiinvesteeringu saaga hetkeseis: Asmeri ja soomlase veider tüli. Vald aga läheb protsessiga edasi - ärileht.ee\nMiljardiinvesteeringu saaga hetkeseis: Asmeri ja soomlase veider tüli. Vald aga läheb protsessiga edasi\nTaavi Aas ja Juha Mikkonen Paldiskis suvel toimunud konverentsil Teistmoodi Paldiski.Foto: Rauno Volmar\nEttevõtja Toivo Asmer on viimasel ajal meediaveergudele kerkinud seoses üliambitsioonika investeeringuga, mida Larkwater Group soovib Paldiskisse teha. Metanoolitehase osas on juba algatatud kohaliku omavalitsuse eriplaneering. Aina kasvab aga hirm, et välisinvestor blufib. Asmer nimetab seda tõsiseks usalduskriisiks, Lääne-Harju vald loodab siiski, et investor tasub nende kulud.\nKäesoleva aasta suvel sai teatavaks, et šveitslased soovivad Paldiskisse rajada miljard eurot maksva metanoolitehase.\n„Keskkonna- ja detailplaneering, samuti keskkonna- ja ehitusluba võtab aega 1,5-2 aastat. Kuid ma võin öelda, et kui meil on pooleteise aasta pärast kõik load olemas, me võime projektiga alustada," ütles Larkwater Groupi tegevjuht Juha Mikkonen toona.\nPaldiski linna sissesõidu lähedale, Alexela bensiimnijaama tagusele platsile kerkiv tehas hakkab tootma päevas 5000 tonni metanooli. „See on maailma üks suuremaid tehaseid," tõdes Mikkonen augusti lõpus antud intervjuudes. Meedia huvi oli suur. Takka kiitsid nii ettevõtjad kui ka poliitikud.\nLääne-Harju vallavanem Jaanus Saat kinnitas valmisolekut vajalike planeeringutega jõudsalt edasi liikuda, sest investorid lubasid Paldiski linnale teha helde kingituse. „Soovisime vastutasuks uut koolihoonet, mis maksab ligi 7 miljonit eurot." selgitas Saat. „Tehas saab püsti viie aasta pärast ja me soovime uue koolimaja avada sama aja jooksul."\nKes on investor?\nHuvitav on aga see, et mitte keegi ei teadnud toona seda, millega Larkwater Groupi näol täpselt tegemist on. Mida on nad varem teinud ja kes on nende taga? Mitu kuud hiljem hakkas kaardimajake vaikselt kokku kukkuma. Otsa tegi lahti Eesti Ekspressi ajakirjanik Sulev Vedler, kes püüdis palavikuliselt selgeks saada, kes on Larkwater Groupi investorid. Telefonid jäid tummaks, e-kirjad ei jõudnud kuhugi ning üha enam tundus, et miljardi-investeering võib olla suur bluff. Loe põnevat lugu siit.\nKõige keskmes oli soomlane Juha Mikkonen, kes on Larkwater Groupi esindaja ning jagas suvel vasakule ja paremale intervjuusid. Isegi videokaamera ees. Esindaja on tegelikult vähe öeldud, ta tundub olevat ettevõtte ainus „töötaja".\nSiis kirjutas Äripäev, et miljarditehase kohale on kerkinud veel ohumärke. Nimelt on projekti juht Mikkonen kodumaal saanud karistada ulatusliku finantspettuse eest ja tänavu jaanuaris ütles ta politseile, et on töötu. Lisaks süüdistas Mikkonen enda „maaletoojat" Toivo Asmerit väljapressimises. Nimelt oli too lubanud, et kui soomlane ei maksa talle 100 000 eurot, siis algatab ta negatiivse meediakampaania.\nSoomlane peab end puhtaks pesema\nToivo Asmer ütles eilses Postimehele antud usutluses, et Mikkonen on talle noa selga löönud. Ärilehele ütles ta lühikommentaaris, et soomlane peab nüüd kõigile tõestama, kes ta ise on ning mis asju ajab Larkwater Group.\n„Esiteks ütlen ma, et see projekt on väga tugev. Algus on olnud väga hea. Minu osa on nüüd ka lõppenud, sest viisin ta vaid õigete inimestega kokku. See on tõeline usalduskriis praegu," nendib Asmer. Ta ütleb, et 100 000 euro väljapressimise lugu on nurka surutud inimese loba.\nHiljem lisas Asmer, et nad on kokku leppinud, et enne Juha Mikkonenilt saadud põhjalikke vastuseid Larkwater Group SA ja tema enda tausta ning ajaloo kohta, ei ole neil mitte midagi kommenteerida. „Partner peab esmalt tõestama, et ta on PARTNER," kommenteeris ta.\nVald läheb menetlusega edasi\nLääne-Harju valla abivallavanem Erki Ruben ütleb, et vallavolikogu on algatanud kohaliku omavalitsuse eriplaneeringu. Vallavalitsus on aga läbi viinud hanke planeeringu ja metanoolitehasega seotud keskkonnamõjude strateegilise hindamise konsultandi leidmiseks.\n„Hankeleping on sõlmimisel, millele järgnevalt algab sisuline töö seoses planeeringu menetlusega ning metanoolitehasele valla territooriumil sobivaima asukoha määramisega," ütleb Ruben.\nVallavalitsus on arendajaga sõlminud lepingu, mille alusel kaetakse kõik omavalitsuse kulud seoses planeeringu koostamisega.\n„Lääne-Harju vald on seisukohal, et eriplaneering koos keskkonnamõjude strateegilise hindamisega on eelpool kirjeldatud tingimustel igati mõistlik läbi menetleda, et saada objektiivne informatsioon, kas Lääne-Harju vallavalitsuse territooriumile on üldse võimalik sellist tehast rajada," ütleb Ruben.\nÄrileht ei saanud vastuseid küsimistele:\nKas suhtlus investoriga ei ole andnud signaale, et nende plaan ei pruugigi tõsine olla?\nKuivõrd on vald kursis investori taustaga?\nKas mingite protseduuride eest on investor ka juba tasunud?