Pealkiri: Unenägude päevik 19/8/2017, 00:29\nSee on siis nagu bloggie või päevik vms. Ma näen alalõpmata unes kummalisi ja hirmutavaid asju ning nüüd otsustasin need lihtsalt kirja panna.\nSee ei ole jutt, mis saab osi juurde. Iga sissekanne on eraldi seisev luupainaja. Aga kommentaarid on ikkagi teretulnud\nIlmsi või mitte\nVana maja, mis on tegelt mu maakohas olev saunahoone. (Seda sain alles lõpus teada).\nOlin grupi sõpradega. Ma mäletan kahte nime ja nägu ainult- Sarah ja Alex. Läksime siis majja sisse. Lihtsalt uurida jne. Kohe, kui me sinna sisse läksime tajusime muutust. Keegi oli seal aga me ei näinud kedagi ning õhk või energia polnud õige. Ma ei oska seda seletada, sa lihtsalt tunned seda.\nPoisid olid nagu ikka poisid- tegid nalja ja näitasid, kui kartmatud nad on, ha ha ha. Aga üks kadus ühel hetkel ära. Arvasime alguses, et üritab pränkida meid aga lõpuks hakkasime teda otsima - hüüdsime ta nime, käisime tube läbi, aga tulutult.\nMingil hetkel lõime lahku, et äkki otsime sedasi kiiremini. Siis leidsin end ühest ruumist (pime, tolmune, üks katkine kapp ja peegel). Astusin peegli ette ja nägin seda ASJA (let's just call it a Demon).\nTal olid sarved ja suur massiivne moondunud keha... nägin teda peeglist ja seda, et ta oli täpselt mu selja taga! Keerasin end kiirelt ringi ja nägin hoopis Sarah't mu taga seismas.Viskasin pilgu tagasi peeglisse, deemonit polnud enam. Lükkasin selle kõheda maja ja parakate arvele.\nLõpuks me andsime alla ja läksime koju. Plaanisime järgmisel päeval politseisse avalduse teha kadumise kohta, kui teda välja ei ilmu selleks ajaks. Aga kui koju jõudsin… Ma ei tundnud nagu ma oleks kodus. See tunne, mis majas mind valdas, see polnud lahkunud. See kriipis endiselt mu hinge. Midagi oli valesti aga mis? Siis helistab üks kaaslastest ja ütleb, et ta nägi asju. Või kedagi. Ta ei tea mida ta nägi, aga on ilmselgelt endast väljas. Kutsusin ta enda poole ja helistasin teistele. Ka neil on taolisi asju juhtunud. Kogunemine minu pool ja sain teada, et nad olid juba majas midagi näinud. Aga nagu minagi, raputasid nad selle maha ja arvasid, et pole mainimist väärt. Aga nüüd nägime neid väljaspool seda maja. Alex tegi ettepaneku tagasi minna. Üks meist oli seal majas veel. Seda inimest polnud kodus ja keegi ei teadnud temast midagi v.a et oli meiega. (Ma ei tea, kuidas me seda teadsime, keegi vist ütles seda).\nAlex tegi ettepaneku tagasi minna. Sarah pooldas ideed, kui teised (kaasa arvatud mina) ei tahtnud minna. Samas mul oli tunne, et sel pole enam vahet. Vähemalt leiaks äkki sõbra üles. See mõte tegi haiget, nagu ma teaks juba tõde - ta oli surnud, nagu me teada saime, kui olime tagasi läinud. Ma ei tea, kuidas me teda enne ei näinud. (Ma ei hakka kirjeldama kuidas ta oli, kuigi ma ise nägin seda selgelt. See oli õõvastav).\nMe tahtsime lahkuda peale seda aga maja justkui ei lasknud. Me ei leidnud teed, mis viiks tagasi ukseni. Ja siis hakkasid sõbrad kaduma. Lõpuks olin ainult Alexi ja Sarah'ga. Me püüdsime plaani välja nuputada aga iga plaan läks luhta nagu oleks see asi teadnud ja ta teadiski! Ta oli kogu see aeg meie nina all. Ja ma olin teda juba näinud. (Sellest sain alles hiljem teada, et olin seda juba näinud.)\nSiis see võttis Sarah kinni ja ta oli seotud tooli külge (Ma arvan, et ta ees oli sügav auk ja ta lükati sinna sisse? Ma ei tea, ta kadus ära ja ma ei saanudki teada, mis temaga juhtus, ainult et ma teadsin, et ta on surnud). Ta nägi räbal välja, aga kui ma hakkasin tema poole minema, siis tema juurde jõudmise asemel leidsin end äkitselt koos Alexiga esikust. Me olime ukse leidnud! (Ja see polnud nagu ilmumine. See oli nagu sujuv üleminek ja mitte miski ei tundunud valesti olevat. Nagu ma olekski seal pidanud olema). Alex võttis mu käest kinni aga ma tõmbasin käe ära. Ma ei tea miks. Ta ütles: "lähme koju" ja ma noogutasin lihtsalt. Ma olin justkui unustanud, et ma olin sekund tagasi Sarah't näinud ja et teised olid ikka veel majas.\nMe läksime välja, ainult et ma olin ainus, kes välja tuli. Alexit polnud. Ta oli ikka seal majas. Ja siis seal oli äkitselt politseid ja meedikud ja hulk inimesi ning üks noormees, kes otsis oma õde. Õde, kes oli olnud minuga seal majas. Keegi, kes oli surnud. Siis saingi teada, mis maja see oli. Ja kus ma tegelikult ka olin. Ma krahmasin tüübi käest kinni ja veel ühe tüdruku käest, kes seal lihtsalt oli... ( ma arvan, et ma nägin temas sõpra) Ma vedasin nad metsa, majast eemale ja hakkasin rääkima, et me peame Alexi leidma. Et ta on seal majas ikka veel ja ma kordan seda uuesti ja uuesti. Tüüp ei saa aru miks ma seda teen, Alex polnud ju ainus. Ta üritas rahustada mind. . Ja siis üks hetk näen peeglist Seda. See tüdruk nägi peegelpildis nagu see Kurat. Mu süda peksis valusalt aga alguses ma püüdsin sellele mitte mõelda või välja teha ja püüdsin neid veenda, et nad aitaksid Alexit leida.\nAga siis hakkasin alles mõtlema. Miks oli metsas üldse peegel? Miks ma rääkisin Alexist? Miks ma ei mõelnud kordagi Sarah’le või teistele? See oli moment, mil ma mõistsin, et ma polnud pääsenud. Ma olin ikka veel seal majas. Polnud politseid, polnud seda kutti ja ka mitte seda tüdrukut kuna seda tüdrukut polnud olemas tegelikult. Ma hakkasin tagasi ajama kõike. Ja kutt vaatas mind nagu oleksin crazy person. Ja siis küsib "aga mu õde?" millele ma vastan, et ta on surnud.\nMa hakkasin paanikasse minema kuna ma ei teadnud, mis oli päris ja mis mitte. Ma tundsin kuti kätt, ta sooja kätt. Lõpuks ma ütlesin neile, et nad peaksid eemale hoidma Nii majast, kui minust. Ja ma läksin tagasi majja. Peale mida ma suht ärkasin kinni seotuna toolilt. Mu vastas oli Alex. Ta ei tundunud elus olevat. See asi ütles, et mu sõbrad olid nii lihtne saak aga mina olevat raske ja sp olin ka viimane Et ma võitlen vastu. Et see näiline illusioon, mille ta tekitanud oli. Et sellest ei ole keegi ise välja tulnud, välja arvatud mina. Nad on alati lõksu jäänud. Aga ma tulin tagasi ja ta ei saanud mu üle võimust võtta nagu ta oli seda teinud Sarahga. Sarah oli kas esimene või teine, kes nö suri. Vahet väga polnud. Ta oli koguaeg meiega. Ta teadis meie plaani tagasi tulla. Ta teadis lõkse üles panna. See asi mängis meiega.\nViimati muutis seda Everleigh (27/10/2017, 14:33). Kokku muudetud 1 kord\nPealkiri: Re: Unenägude päevik 20/8/2017, 14:17\nSa mäletad oma unenägusid nii hästi Ma küll ei mäleta, hea, kui mõni eredam fragment meelde jääb.\nPealkiri: Re: Unenägude päevik 22/8/2017, 14:43\nErk päike. Soe ja mõnus ilm. Tulen ema ja õega mere äärest mööda kõnniteed linna poole. Meri jääb selja taha. Suhteliselt mere lähedale jääb hiiglaslik kollast värvi kirik. See tundub remondi all olevat, kuid me peame sisse minema. See oli vist nagu eesmärk, me pidime kohtuma seal kellegagi. Enne sisse astumist ma vaatan seda hoone. Mind tabab rahutus ja kummaline dejavu tunne nagu oleksin ma siin juba olnud. Äreva ja pitsitava tundega teen kirikust pilti ja saadan selle Emiliale, mu parimale sõbrannale, ning siis salvestan kaardil oma asukoha, mille saadan samuti Emiliale ja lisan juurde – „kui Sa minust ei kuule 4h jooksul“. Ma pole kindel kas või mida sinna veel lisasin.\nSiis lähen sisse. See on jahe ning hämar. Ema ja õde ootasid mind juba sees. Mul oli õigus, see oli remondi all. Ei pidanud kaua ootama, kui vike kõrvaluks avaneb ning sealt tuleb pastor. Kontrollin oma telefoni, kui peagi palutakse see mul ära panna. Keegi oli seal veel aga ma ei tea, et oleksi teda isegi silmanud korralikult. Ma lihtsalt tundsin, et seal on veel keegi.\nPastor rääkis emaga mõne hetke ja siis juhatati meid juba edasi. Me jõudsime metsa. Ja tundus nagu oleks õhtu juba kätte jõudnud. Aga telefoni kella vaadates polnud aeg sugugi palju edasi liikunud, kui üldse. Jäin seisma ja kirjutasin Emiliale (ei mäleta mida) ning pilku tõstes olid ema ja õde suht kaugele läinud. Ma pidin neile järgi jõudma. Tee oli käänuline. Sõnumi kirjutamine unustatud, pistsin telefoni tasku ja hakkasin neile järgi minema.\nSee oli viimane kord, kui ma oma õde ja ema nägin. Ma kaotasin nad silmist. Ma jooksin mööda metsa ringi, eksinuna. Ma püüdsin leida teed tagasi aga seal polnud teed.\nSel hetkel ma teadsin, mis toimub. Ma ei tea kuidas aga ma teadsin, et pastor polnud õige. Mitte miski siin polnud õige enam. Samuti oli mul teadmine, et ma ei pruugi siit eluga välja tulla. Isegi see, et Emilial oli selge juhend, ei päästnud mind. Nad jõuaksid liiga hilja.\nPilt muutus peale seda mitmeid kordi. Kord leidsin end kiriku seest. Tume ja tum puit, mida kattis paks tolukiht. Jooksin mööda treppe, nagu otsiks midagi aga ma ei tea mida. Vb väljapääsu, vb oma ema ja õde.\nSiis leidsin end uuesti metsast. Ma olin peitunud suure kivi taha. Mind valdas paanika ja hirm ning terav valu, mis suskas mind iga kord, kui ma end liigutasin. Mu käsi oli mu küljele pigistatud. Midagi sooja ja märga kleepus mu käe külge. Pilk udunes kiirelt. Otsisin telefoni üles ja tahtsin helistada Emiliale, kuna tal oli mu asukoht teada, aga helistasin hoopis Markole.\n„Emilia? Emilia!“ aga vastas keegi mees. „Urmas?“\n„Marko olen,“ tuli vastus ja ma vandusin. Ma ei näinud hästi ja oli valinud nime, mis oli alanud M’ga. Käskisin tal siis Emiliale kirjutada, et ma olen jamas ja et mul pole 4h aega. Marko oli segaduses ja ma nägin seda stseeni mitu erinevat viisi, ühes oli nt see, et ma ütlesin et ma suren, siis teises oli see, et ma keelasin tulla, kolmandas oli midagi sellist „Kui ta mu leiab, siis ta tapab mu’ Ühesõnaga oli seekoht pisut segadusttekitav.\nMarko küsis kas minuga on kõik korras, peale selle, et ma olen hirmul ja paanikas. Mu hääl nõretas sellest ja Marko mõistis, et asi oli tõsine. Kuulsin seda ta toonist. Ta oli Emiliale kirjutanud ja saanud Emilialt kaardi mu asukohaga. Sellegi poolest ma kirjeldasin kirikut aga ma ei tahtnud, et ta tuleb. Sest kui ta tuleb, siis ta ei saanud sealt enam välja. Ma teadsin seda nagu oleks see fakt olnud. Ma palusin tal politsei siia saata, kõik teised aga mitte tema.\nTa ei kuulanud mind. Keelates mul telefoni ära panna, ta hakkas liikuma. Ühel hetkel ütlesin talle, et ma olen haavatud. Ta küsis kas ma kukkusin või vigastasin end kuidagi metsas. „Ta pussitas mind“ ütlesin nutma hakates. Mu emotsioonid olid igalpool laiali. Ma surusin käega haabale. „Ma kaotan verd,“ lisasin juurde ning siis „Ta leidis mu.“\nJärgnev stseen kordus samuti. Esimses stseenis mind leiti ja ma tundsin valu oma meelekohtades äkitselt. Hakkasin karjuma valust ja keegi ütles, et „Lõpeta võitlemine“ Ta tahtis tungida mu pähe ja kuna ta ei saanud, siis see tegi mulle põrgupiina.\nTeine stseen hakkas nagu tagasi hüpates esimese steeni algusesse. Ma kuulsin samme, isik oli lähedal. „Kui sa mu leiad, sa pead kontrollima peeglist mu peegeldust. Kui sa näed mind, siis see olen mina aga kui sa näed midagi muud, siis sa pead põgenema ja jätma mind.“\nTaaskord peeglid? Peeglid paljastavad tegeliku sina. See oli see, mida ma unes teadsin. Need näitavad su tegeliku olemuse. Käsisin seda Markol kasutada, kui ta mu lõpuks leiab.\nMarko leidis mu, ta ei kasutanud peeglit aga sellest polnud lugu, sest see olin mina. Ma olin nii õnnelik. Ta kükitas mu kõrvale ja viskas pilgu mu haavale. Ta pomises midagi, ma ei saanud aru mida. Siis ta tõusis, astus minust pisut eemale ja enne kui ma midagi öeldagi jõudsin – ta keeras end ringi (seljaga jäi minu poole) ja seisis vastamisi olendiga, kes mind jahtinud oli.\nMarko kael läks iiveldama ajava raksatusega kahekorra. Ta keha kukkus ning veeres kergest kallakust alla. Ta pea… silmad jäid minu poole – pärani ning elutud. Ma teadsin, et ka mina suren. Kõik vajus udusse. Pimedus saabus.\nKuni hetkeni, mil ma avasin silmad ja leidsin end haiglast. Ja Marko seisis mu voodi kõrval! Ta kinnitas mulle, et kõik on korras. Ma olen ohust väljas. „Kas nad said kätte mu ründajad?“ tahtsin teada. Ma teadsin, et mind rünnati aga ma ei mäletanud midagi muud ega isegi seda, kes mind ründas. Marko raputas pead, öeldes, et nad kaotasid nad silmist aga ma ei peaks muretsema enam. Ma peaksin puhkama. Ta tahtis, et ma puhkaksin, suleksin silmad ja jääksin magama. Ta korrutas seda mitu korda.\nMa palusin talle mitte lahkuda, mitte mind üksi jätta. Ta lubas, et ei tee seda ning kallistas mind. Embasin teda, kuid siis nägin ta kaelal armi.. kummalist sümmeetrilist armi ning siis nägin ma silmi, nagu peegeldus aga ainult silmadest.. Äkitselt muutus kõik uuesti häguseks. „See pole päris.“\nMa ärkasin metsas uuesti. Mu pea oli taas nagu pressi all. Surve ja valu panid mind karjuma. Mu pisarates pilk liikus Markole, kes minust mõni meeter liikumalt maas lamas. See oli päris. Ta oli surnud. „Lõpeta võitlemine“ kuulsin teda uuesti ütlemas, enne kui udu taas mu pea täitis, viies mind tagasi haiglasse, kus Marko mind embas.\nMa teadsin, et see pole päris ja ma teadsin, et kui ma siia jään, siis ma suren samuti. Ja ma jäin, kuna ma ei tahtnud silmitsi seista reaalsusega. Ma andsin alla. Ma surin aga vähemalt olin ma õnnelik viimastel minutitel.\nTäpselt sellised tunded ja mõtted mind valdasidki.\nPealkiri: Re: Unenägude päevik 27/10/2017, 14:32\nMe olime sõpradega mu maamajas. Viie-kuuekesi. Kõik oli chill, kuni midagi juhtus. Mis, seda ma ei mäleta aga see oli piisavalt hirmus, et see tekitas meis paanikat ja hirmu. Ja meie seas oli keegi, kes midagi korda saatis. Ma kaldun arvama, et keegi kadus või sai surma, sest me otsisime süüdlast. Ja selle me ka leidsime. Kõik viitas ühele tüdrukule ja ta näis ka pisut hullumeelne, mis aitas kogu kahtlusele kaasa.\nPõhiline oli see, et keegi üritas meid kõiki seal tappa. Suure paanika ja hirmuga suutsime selle tüdruku, kes oli meie sõber olnud, lõksu meelitada ning ta luku taha panna.\nSiis me läksime naabermajja. Ma ei tea miks me ära ei läinud või politseid ei kutsunud aga see selleks. Olime siis kabuhirmus ühte kööki kogunenud aga mitte kauaks. Me kuidagi valgusime laiali ja ma jäin kööki lõpuks üksi. Mõne aja pärast läksin teisi otsima, kuid väljas ka polnud kedagi. Välja arvatud Kyle, kes õhtuhämaruses aias kaevas. Küsisin temani jõudes, et kus ta olnud on, et ma polnud teda tükk aega näinud ja ma arvan, et ta polnud ka köögis koos meiega. Ma tundsin kõhedust ja sisetunne hoiatas mind. Midagi oli valesti.\nUurisin siis ka teiste kohta, et kus kõik kadunud on? Kyle kehitab õlgu ja vastab, et ta pole juba mõnda aega kedagi näinud. Ma küsisin ka miks ta kaevab siin, kuid ma ei mäleta kas ma sain vastuse või ei.\nÜtlesin, et tahan teisi otsima minna ja ta pakkus, et võib kaasa tulla. Hakkasin just vastama, kui mobiil mu taskus helisema hakkas. Kyle uuris kust ma teleoni sain. Kellegil polnud telefoni, kuna need olid teise majja koos hulluga jäänud aga ma olin kuidagi hullu tüdruku oma kätte saanud. Ütlesingi talle siis, et see on selle oma ja vaatasin sõnumit - See on Kyle. Põgene\nMu keha läks pingesse ja see pinge suurenes, kui poisi pilk intensiivsemaks mu peal muutus. Ta uuris, mis seal oli. Vastasin nii muretult kui võimalik, et mitte midagi ja ütlesin, et lähen vaatan kas keegi on sisse läinud vahepeal. Läksin tagasi tuppa ja leidsin tõesti ühe sõpradest eest- Bethany, Beth lühidat. Uurisin ka temalt, et kus kõik on ja hakkasin just ütlema, et Kylega on kahtlased lood ning tõstatada kahtlused, et me ei saanud äkki siiski õiget inimest kätte või siis nad olid koos, mis tähendas, et Kyle võis lasta selle hullu lahti, sest poiss oli kadunud mõnda aega enne juba.\nAga siis (ma ei mäleta kuidas või mis) midagi reetis Bethi ja ma mõistsin, et see oli kogu see aeg Beth olnud või kaasaaitaja. Seekord sai Beth aga aru, et ma sain aru ja ta pööras ära! Täiesti hulluks läks.\nKas teate, kuidas skizod või psühhopaadid käituvad, kui keegi nende plaanid või neid endeid läbi näeb? Nad lähevad segi peast ja olenevalt siis olukorrast võib asi ka surmaga või vigastustega lõppeda. .\nBeth tahtis mu vagaseks teha (olin ju siiski tunnistaja) ja ta ei hakanud valima viise, et edu saavutada. Suure rabelemise ja kaklemisega sain ta kuidagi kööki kinni pandud. Seal uksel oli vist riiv või midagi ja eesukse keerasin võtmega, mis ees oli, lukku.\nBeth karjus hullumeelsel toonil (kuulsin läbi ukse), et MINA maha rahuneks ja ta välja laseks, et midagi ei juhtu minuga jne. Crazy talk!\nJa siis ta ütles mingi sõna, mis pidi olema võtmesõna - CLICKHANGER. Mitte Cliffhanger aga clickhanger. Mul pole õrna aimugi mida see tähendama pidi.\nKiirelt kirjutasin sõnumi, et see on Beth hoopis ning vastus sellele tuli - nad on koos!\nKeerasin end siis minekule, mõttega leida teised, kui Kyle otse mu ees seisis ning labidaga mulle vastu pead lajatas. Armas.\nSellega see osa lõppes aga ma leidsin end samast punktist - olin Bethile jälile saanud ja ta luku taha pannud. Jooksin siis kõrval hoonesse. Ma ei tea miks, sest ma tulin sealt ära, mitte ei peitnud sinna või midagi. Ah... ma helistasin politseisse seal, mitte et sellega edu saavutasin või vb saavutasin, ma ei mäleta aga Kyle leidis mu kasutades telefoni gps'i, seega ma pidin telefonist lahti saama. Jätsin telefoni siis kuhugi peale ja kiirustasin välja.\nAias polnud enam kedagi ning siis nägin, et uks, mille olin lukku pannud, oli pärani lahti. Teadsin, et pidin sealt ära saama aga mu sõbrad olid kusagil. Sõnumid tõestasid seda...või... see oli see, kes oli majas... või oli Beth või Kyle ühe telefonidest kätte saanud. Keda või mida ma seal üldse usaldada sain?!\nMingi hetk krabas keegi minust kinni ja enda õuduseks nägin, et see oli Kyle. "See on Beth. Ma ei tea kus teised on aga keegi aitab teda." ütles ta kiirelt ja enne kui ma midagi öeldagi jõudsin. Tahtsin talle nähvata, et see on tema aga oli targem, et ma ei räägi välja oma kahtlusi. Beth pööras kohe ära, kui aru sai, et ma tean ja hetkel ei tundunud, et Kyle tahab mulle haiget teha.\nNiisiis pidin teist plaani kasutama ja samal ajal mõtlema välja kuidas põgeneda. Ma hakkasin talle mesijuttu ajama - et ta tegelikult on pikka aega meeldinud (ma arvan, et ta oligi meeldinud), et kui osav ta on ja rahulik paanikaolukorras, kui kõik hirmul olid. Ja nii edasi. See meeldis talle ja see lõppes sellega, et ma pakkusin välja, et kui see kõik õudus läbi saab, et me võiks deidile minna. Ta oli sellega nõus.\nMe jõudsime tagasi minu maja juurde, kuhu me panime kinni oma sõbra, kes oli tegelikult süütu. Kogu arutelu juhtisid Beth ja Kyle. Nad tõid välja õiged argumendid ja põhjendused ja selgitused. Nad olid ideaalselt meile valesid ette söötnud ja me olime jätnud oma sõbra kaitseta siia luku taha.\nMaja oli pime ja vaikne. Ma ei mäleta, et me oleks leidnud sealt kedagi. Küll aga Beth oli meile järgi jõudnud ja sihtis mind relvaga, mille ette hüppas Kyle viimasel minutil. Beth lihtsalt naeris ja ütles, et iial ei saa kedagi täielikult usaldada. No shit, Sherlock.\nThe end. Äratuskell ajas mind üles.\nPealkiri: Re: Unenägude päevik


Eesti Naabrivalve häirenupu teenus aitab lähedaste või vabatahtlike kaasabil eakaid - Naabrivalve\nEesti Naabrivalve häirenupu teenus aitab lähedaste või vabatahtlike kaasabil eakaid\nHäirenupp aitab suurendada üksi elavate eakate turvalisust ja tõsta õnnetuste avastamise kiirust. Teiste inimeste abistamisse kaasamine ühendab kogukonda.\nNaabrivalve häirenupp on lahendus üksi elavatele või suure osa päevast omaette kodus veetvatele inimestele, kes võivad õnnetuse korral jääda hätta abi kutsumisega. Risk, et üksi elavad eakad ei saa õnnetuse korral õigel ajal abi, on eriti suur hajaasustusega aladel.\nSee uuenduslik teenus aitab suurendada turvalisust ja kiirendab abi kohalejõudmist, sest nupulevajutus või suitsuanduri häire annavad lähedal elavaile abistajaile juhtunust viivitamata teada. Sedasi saab vältida õnnetuse hilist avastamist, näiteks tulekahju ja\nterviserikke korral on abi saamisel tihti küsimus minutites ja sekundites.\nKuidas see kõik toimib? Eaka koju paigaldatakse GSM-sidel töötav süsteem: suitsuandur, kaasaskantav häirenupp ja GSM-keskus, mille kaudu teade õnnetusest vabatahtlikeni jõuab. Lisaks annab süsteem teada pikematest elektrikatkestustest ja suitsuanduri häire jõuab\nreageerijateni ka siis, kui inimene ei ole võimeline nupule vajutama.\nLähedastele, lastele, sugulastele või läheduses elavatele naabritele, kes on valmis esmase reageerijana abistamises osalema, korraldab Päästeamet tasuta tuleohutuskoolituse ja Eesti Punane Rist esmaabikoolituse. Päästeameti ennetustöö osakonna juhataja Indrek Intsu sõnul on teenuse kättesaadavus hajaasustusega maapiirkondades ja linnades väga tähtis. „Koolitatud vabatahtlikest on ohuolukordades päästeteenistusele palju abi,“ kinnitas Ints. Koolituse läbinud oskavad paremini ohtu hinnata ja operatiivteenistust välja kutsudes\nhäirekeskusele täpsemat infot anda. Samuti õpitakse, mida tuleks ohuolukorras teha seni, kuni saabub professionaalne abi. Nõnda suureneb ohutusalane teadlikkus kogukonnas laiemalt. Vabatahtlik töö, mida ka Eestis üha rohkem väärtustatakse, aitab tugevdada\nkogukonna sidusust ja üksteisest hoolimist.\nTeenuse arendamist ja pakkumist läbi viivat MTÜ-d Eesti Naabrivalve toetab Eesti-Šveitsi koostööprogrammi Vabaühenduste Fond ja Kodanikuühiskonna Sihtkapital.\nPraegu on võimalik häirenupu teenust tellida ülisoodsa kuutasuga: 12 € (tavahind 37 €).\nHäirenupu teenusest huvitatud võiksid uurida ka seda, kas kohalik omavalitsus võiks teenuse täielikult või osaliselt enda kanda võtta. Kui omavalitsuse pakutavate sotsiaalteenuste nimekirjas Eesti Naabrivalve häirenupu teenust veel ei ole, saab teenust tellida otse Eesti Naabrivalvelt.\nTeenuse tellimise lepingu võib vajadusel lõpetada pikema eelteatamiseta ja trahvinõudeta, kusjuures seadmed kuuluvad tagastamisele.\n- Häirenupu kutsung veidi pärast kella 23. Reageerija helistas tulutult eakale. Samal ajal tuli\nveel kaks häiret. Ta jõudis eaka juurde alla 10 minutiga. Eakas kurtis valu südame piirkonnasja kutsuti kiirabi. Eakas ise ei suutnud telefoni kasutada. Reageerija aitas tal riietuda ja puhastas lumest sissesõidutee. Kiirabi jõudis kohale 10–15 minuti pärast. Eakas viidi kontrolliks haiglasse, kus selgus, et tal on kopsupõletik.\n- Häirenupu kutsung veidi enne kella 13. Reageerija helistas eakale, kuid telefoni vastu ei\nvõetud. Reageerija jõudis kohale vähem kui 10 minutiga. Ta leidis eaka tualetist, kuhu too\noli kinni jäänud, sest tool, mida ta kasutas tualetini jõudmiseks, oli kukkunud vastu ust ja\ntakistas väljapääsu. Lisaks oli eakas pannud ahju küdema. Vabatahtlik aitas eaka tualetist\nvälja ja ootas, kuni ahi oli köetud.\nTel 506 2588,


Kärla rahvas tegi endale näiteringi - Saarte Hääl\nTeatritegemisest huvitatud mehed ja naised asutasid Kärlal näiteringi.\nNäitlemishimulised saidki esimest korda kokku läinud pühapäeval – viis naist ja kolm meest. “Kaks naist helistas, et nad ei pääse lume tõttu liikuma,” ütles Kärla kultuurijuht Virge Varilepp. Tema sõnul on tegemist erinevatel elualadel tegutsevate inimestega – üks on näiteks postiljon.\n“Mehi tuleb veel natuke juurde otsida,” tõdes Varilepp. “Inimesed ise ei julge ju tulla – alati peab keegi kedagi kutsuma.”\nRingi tööd hakkab juhtima Jaanika Rikko.\nMilliseks kujuneb näiteringi repertuaar, end ettevõtmise niiditõmbajaks nimetav Varilepp veel avaldada ei soovinud. “Meil on üks Dajan Ahmeti tekst, mida esimesel kohtumisel lugesime, aga nagu öeldakse: enne munemist pole mõistlik kaagutada,” põhjendas ta.\nMõte luua Kärlal näitering sündis mullu jõulude paiku saskuturniiri lõpetamisel. “Siis oli meil inimestega jutuks, et nii kena, kui meil jälle näitering tegutseks,” ütles Virge Varilepp. “Siis sai hakatud inimesi otsima ja pandud üles kuulutus lootuses, et äkki tuleb keegi kohale ka.”\nVarilepa andmeil pole Kärlal näiteringi tegutsenud vähemalt selle 20 aasta jooksul, mil tema seal ametis olnud.\nLisatud: 22.02.2012 / 15:32\nNäitlejaid ei ole?On küll!Kooli tänaval neid jalaga segada.Multimiljonärist-joodikuni.Kaasaarvatud p….. käind muusikud-lauljad.Kodukanast narkar-apteeker ja keegi küla prostituut.Kõigil tegelastel suur eluteater seljataga!\nLisatud: 22.02.2012 / 08:43\nLisatud: 22.02.2012 / 21:06\n..keegi kaduma läinud talent ootab väljakutset!\nto oi faaa\nLisatud: 23.02.2012 / 00:10\nKas keegi tunneb ennast puudutatuna vää?Neid kaduma läinud talente ju jalaga segada.Kui keegi kavatseb Eurovisioonile minna siis lülitagu ikka mikker ka sisse!Küll siis ikka kuuleb kui kuula!\nKaduma läinud Kärla talendidd tagsi Kärlale!\nLisatud: 23.02.2012 / 01:04\nkärlal pole talente on ainult saamatu ja äperdis vallavalitsus.\nto kärlal on tõesti talente!\nLisatud: 23.02.2012 / 16:40\nSee on igaühe oma teha,kus ta elab.Kui sul meeldib Kärlal elada siis ela!Või on keegi,kes sind sealt tahab minema peksta?Keda huvitab,mis seal Kärlal on või mis seal ei ole.Igal kohal on oma head ja halvad asjad.Tundub,et kellelgi on siin tõepoolest mingid mured oma oleluse pärast.Või on tõde valus kuulata,et peab kõike asju nii hiilgavalt ilustama.Kõik pole kuld,mis hiilgab!!!\nKärlal on tõesti talente!\nLisatud: 23.02.2012 / 05:39\nOn Ott Tänak,mitu laulukoori,valdade spartakiaadil tihti esimesed,kool on tasemel!Kärlal on hea elada.Ei läheks ajades ka minema.On lasteaed,tankla,poed,rahaautomaat,külaseltsid,parim rahvatantsujuht,kultuuritöötaja,töökohti rohkem kui mõnes teises vallas!Kõik sõltub sellest,kas klaas(mitte alkohol)on kellelegi pooltühi või pooltäis!Täienduseks veel spordihall.Spordis on Kärla läbi aegade tugev olnud.Uus rahvamaja oleks küll vaja!Läks isegi riimi.Lp.Faa ja Nils(või on üks ja sama?)!Tulge 24.veebruaril Kärla klubisse,näete siis kui palju toredaid inimesi sinna koguneb ja räägi seal ka oma muredest,ehk läheb kergemaks!Õigus on viimatinimetatutel selles,et igal pool mujal parem,kus meid ei ole!Aga sinna tõotatud maale võiksite minna,kui siin on halb!\nSee Faa on\nLisatud: 23.02.2012 / 06:12\nvist kõva viinaviskaja,keset päeva juba auru all?!\nLisatud: 23.02.2012 / 18:18\nSulle ja uuele näitetrupile!\nKeegi väitis enne siin,et Kärla\nLisatud: 23.02.2012 / 19:05\nelu ei huvita mitte kedagi!Keegi võtab kõigi nimel sõna.Arvan,et kohalikke ikka huvitab,keegi on vist kogu maailma peale natuke pahane lihtsalt!Aga see läheb üle.Eks meil kõigil ole raskeid hetki olnud ja oleme sellest välja tulnud.Soovin kõigile ilusat püha!Jääme ootama esimest näidendit.\nLisatud: 23.02.2012 / 08:22\nv…u seal neid talente on iga põõsaalune ja puulatv "bocki klubi" liikmeid täis ja sõna otseses mõttes TÄIS. aga kohalikul tasandil ja suvel on eriti vahvad vabaõhueetendused mõnede vallavolikogu liikmete poolt- nalja saab.\nBockiklubi liikmeid on\nLisatud: 23.02.2012 / 08:29\nigalpool,Kärlal veidi vähem.Lehelugu oli näiteringi tegemisest Kärlal.Kas Kärlal ongi ainult üks tänav,või on rohkem.Aga vastust teab ehk mõni kohalik paremini?\nLisatud: 23.02.2012 / 21:13\nlas oinastest vallavolikogu liikmed ise hakkavadki näitetrupis kaasa looma, saabki tsirkust ja leiba….iiirrrrwwwwwwwwwwwww\nKeegi ikka veel välja magamata.\nLisatud: 23.02.2012 / 22:09\nUinu nüüd,aitab küll!


Rakvere Eragümnaasiumi 3. klass: Kodutööd\nIgatsen teie laste järele! Loodan, et saate panna kõik koolitööd kotti ja tuua näha, kuidas olete tööd teinud. Järgmised juhised selleks lühikeseks töönädalaks on koolist toodud õppevaraga, millega jätkame õppeaasta lõpuni.\nEesti keele töövihikus kordame suurt ja väikest algustähte (hoidke seotud kirja tähestik abiks) - teeme lk 19-21.\nLk 22-24 meenutame, et tähestikus on 9 täishäälikut (a, e, i, o, u, õ, ä, ö, ü), täishäälikuühendi moodustavad kõrvuti olevad ERINEVAD TÄISHÄÄLIKUD. Nt harjutuses 72 ,,TalvepÄEv," pÄEval, TOIvo, ÕEga, tÕUkas, mÄEst, sAI, sÕIdu, pÄEv, pÄIkest, tÄIs.\nHarjutus 76-78 õpetab eristama täishääliku pikkust sõnas.\nLk 25- 26 on vabatahtlikud, lk 27 lõpetab töönädala.\nMatemaatika töövihikust ühendasin lihtsamad teemad ja soovitan teha ühel päeval lk 4-5 ja lk 34-35.\nLk 6-7 ja 36-37, lk 8-9. Ülestõusmispühade meenutamiseks ja jürikuu lõpuks lk 10-11 on vabatahtlikud.\nPalun suhtuge õpitavasse loovalt ja arukalt, emakeeles vihikusse ümberkirjutamise harjutusi ei pea kõiki tegema. Hoiame oma lastes õpiharjumust, teadmised kinnistuvad ikkagi aktiivses õppetöös koolis.\nPostitaja: Eneli Silm kell 15:12\nTasuta lõunasöök Art Cafes


WORMSI WÄGI...: “Kaabakad ja sead”\nEi, ärge ehmuge, jutt ei tule teist. Pealkiri on pärit Rein Sikult Eesti Päevalehest, kust ma selle ärastasin, no varastasin. Aga täna, valimiste avapäeval, kutsuks kõiki üles tegema ka oma valik. Valik on kindlasti olemas. On võimalus valida “kaabakas”, või siis vähemalt “siga”. Ja tahan ma selle jutumärkidesse asetatud valimistel osalejaid iseloomustavate epiteetide ja pealkirjaga rõhutada ainult üht:ei ma ise valimistel kandideerijana taha ega teisi kandideerijaid kindlasti pea ei kaabakateks või siis sigadeks.\nJutt lihtsalt haakub R. Siku nägemusega (lugege siis kindlasti) kohalikust elust, kohalikest valimistest ja sellega seonduvast. Eks võtame asja ette Vormsi näitel ja räägiks pikemalt ka valimisvõitluse eetikast. Sest kindlasti ja kaugeltki olemata kaabakad, tehakse siiski eetiliselt küsitavaid käike. Põhimõttel-eesmärk pühendab abinõu.\nMis seis meil siis on, juba vähem kui kaks nädalat enne valimispäeval selguvat tõe hetke. Seis on kas lootustandev või sitt. Olenevalt sellest, kuidas hinnata seda, et esmakordselt Vormsi omavalitsemise ajaloos võtavad suure tõenäosusega kohaliku võimu sisuliselt üle inimesed, kes on saarega seotud ainult aasta või paar…Sest, jah, järjest rohkem tundub, et valimisliidu “Ka talvel Vormsil” valimislaev on kaaperdatud ja sellel seilavad võidukalt lõppsadamasse juba uued tegijad….Sellest “Lääne Elu” artiklist saab asjast ja kaaperdamise tehnoloogiast natuke aimu. Pikemalt valgustan seda tehnoloogiat allpool.\nMul endal polegi päris kindlat seisukohta, kas see on hea või halb. Esiteks oleks pragmaatiliselt mõeldes värsket verd kindlasti vaja, aga teiselt poolt pole ju teada, mida see värske veri vastomandatava võimuga peale kavatseb hakata.…Sest on oht, et kogu kohalik võim läheb väikese grupi ärihuvide teenistusse. Poleks veel midagi hullu, kui see lihtsalt läheb nii olude sunnil, lihtsalt kukub nii välja…Asi on hullem, kui see läheb nii ettekavatsetult, etteplaneeritud tegevuste tulemusena.\nNii-et kahtlusi ja kõhklusi mul on. Just need kahtlused ja kõhklused sundisid mind suht viimasel minutil oma kandidatuuri üksikkandidaadina üles seadma. Sest rohkem ei tarvitse enam ju üldse tulla mingit arvestatavat võimalust saare elus kaasa lüüa. Kulpi lüüa ja edasi teenida (s.t. minu puhul lihtsalt siin edasi elada), isegi siis kui siin hakatakse ei tea mis tükke tegema ei tea kelle huvides…\nJa teist võimalust peale üksikandidaadi ka polnud, sest ainuke seesama reaalselt siinsele võimule pretendeeriv valimisliit “Ka talvel Vormsil” mind oma ridadesse ei tahtnud. Ju oleks ma hääletoojana olnud sobilik küll aga eks oli liiga suur oht selles, et oleksingi saadud valituks. Selleks vajalikud kümmekond isiklikku häält oleks vast kogunud küll. Ju ei sobinud valimisliidu tegelikele kokkupanijatele minu pääs volikokku. Siin ongi võtmeküsimus-miks ma ei sobiks…Ainuke seletus-segaks kedagi, ei oleks piisavalt juhitav ega manipuleeritav. Nii et jäigi ainuke võimalus osaleda üksikkandidaadina.\nSiiski nagu rohkem on kahju sellest et IRL loobus siin sisuliselt üldse võimule pürgimast. Sest tulla jäärapäiselt välja parteinimekirjaga teadaolevates kohalikes oludes on teadlik ette alla andmine. Isegi teatud mõttes oma valijate reetmine. Valijate huvid on paratamatult kõige paremini kaitstud siis kui tahetakse saavutada ja saavutataksegi võim. Eelmine periood näitas, et vaevalt oleks olnud võimalik ka koalitsioon keskerakonnaga või sellesama valimisliiduga “Ka talvel Vormsil”. Koalitsioon oleks võimalik vaid tugevamalt positsioonilt, mis on vormsi puhul 4kohta 9-st. See oleks olnud kindlasti saavutatav, kui oleks välja mindud tugeva ja pika alternatiivse valimisliiduna.\nIsiklikult on mul üksikkandidaadina valituks osutununa muidugi isegi mugavam. Ei pea tõrjuma süüdistusi, et tahtis ainult võimule, sest ega ju mingit võimu pole ega tule. Koalitsiooni mind ei võeta niikuinii, seda oli ju näha valimisliidu nimekirja kutsumisega. Otsuseid argumentidega mõjutada, vahel vast isegi lollusi blokeerida saaks vast küll. Nii et siinkohal ja esimest korda rõhutan. Valige mind! Ma olen mingigi alternatiiv tasakaalustamaks uute inimeste liialt jõulist ja natuke ebaselgete eesmärkidega tulekut. Või kui mina ei sobi, siis Ellenit. Teist üksikkandidaati. Sest ka tema on sõltumatu. Tallegi pole midagi lubatud. Vastasel korral oleks ka tema “õiges” nimekirjas. Nii-et seekord on vist tegelike ja tõeliste talvitujate huvide tasakaalukaks esindamiseks vajalik saada volikokku mõlemad üksikkandidaadid. Kasvõi igaks juhuks. Pealtnäha suht võimatu ülesanne, aga vast siiski veel teostatav.\nNüüd siis lähemalt kaaperdamisest. Kuidas seda tehakse. Valimisseadus oma häälte arvutamise süsteemiga on tegelikult päris lihtne. Kohalikke olusid, suhteid, inimesi , nende eelistusi, neile eelmistel valimistel antud hääli teades on suht lihtne välja arvutada, mitu häält keegi võib saada ja ka seda, mitme häälega keegi volikokku võib pääseda. Laias laastus on nii, et mida pikem on valimisnimekiri, seda väiksema isikliku häälepagasiga võib volikokku saada. Juba 10 isiklikku häält peaks praegusel juhul tagama “Ka talvel Vormsil” liikmele koha volikogus. Seda 10 häält võib siin saada ausalt, oma pikaajalise tegevuse tunnustamise ja populaarsuse olemasolul ja… ,ütleme, natuke vähemausalt, valijaid importides….Sest see, et viimase (valimiseelse) aasta jooksul on Vormsi elanike arv kasvanud neljandiku võrra ainult mõnesajase võiduga praamidotatsioonis tõttu, on jutuke lollidele. Muidugi on tegemist “õigete” valijate importimisega. See oleks tegelikult täiesti aktsepteeritav, kui poleks mingeid vihjeid ega suunavaid jutuajamisi “imporditavatega”. Kutsun sõbrad ja tuttavad registreerima end siia sisse, vald hakkab saama tulumaksu ja sõbrad-tuttavad saavad mul vähemate kuludega külas käia…Täiesti loomulikult osa, ja ilmselt suurem osa valib mind valimistel täiesti vabatahtlikult ja meeldetuletuseta. Kuid praegusel juhul tekib ebavõrdne konkurents valimisliidu sees. Selles liidus olevatele vanadele kohalikele tulevad need vajalikud 10 häält kätte läbi higi ja pisarate, uutele tulijatele aga läbi lõbu ja pillerkaari…On ju selgelt etteennustatav, et ütleme 80-st uuest vormsilasest vähemalt 40 valivad uusi tegijaid vormsilasi..Jagub parasjagu 2-3 tegijale ja võib-olla isegi mõnele väljavalitud “põlisvormsilasele”….Vot selles võimaluses näengi kõige suuremat eetilist probleemi. On täiesti võimalik, et keegi “tõeline talvituja” viiakse volikokku juurdetulnud häältega. See volikogu liige saab olema sõltuv nendest, kes talle hääled orgunnis.\nÕigem, ütleks isegi, et ausam oleks olnud teha päris oma valimisliit näiteks tingliku nimetusega“Uued tegijad” ja siis importida oma pooldajad. Selle vastu ei oleks mul küll kohe midagi. Ja oleks ju saanud ka sealt oma kaks kohta kätte. Praegu tundub aga kogu see värk kohalikega manipuleerimisena, ja ma ei ole päris kindel, et see toimub õilsatel eesmärkidel.\nNii-et kahjuks tundub mulle järjest rohkem, et teile Vormsi mehed-naised, kes te tegelikult kannate seda ka talvel siin elama pidavate inimeste mullegi hästi mõistetavaid arusaamu, tõmmati müts silmini pähe…\nMul isiklikult pole küll uute tulijate-tegijate vastu midagi. Isegi tervitaks neid valla juhtimisel igal tasandil. Ja juhtima nad seda valda suure tõenäosusega hakkavad. Ainuke, mida tahaks ära hoida, on see, et nad ei hakkaks tegema seda liiga suure mõjuvõimuga, kontrollimatult. Selle ärahoidmiseks on veel võimalusi kui valijad ei annaks valimisliidule “Ka talvel Vormsil” üleliia hääli. Oma kolm kohta saavad nad praeguses situatsioonis igast asendist. Ka nelja kohaga ei saa nad veel ülejäänutele täiega pähe istuda.\nKokkuvõtteks võiks siis resümeerida, et kui valijad tunnetavad ohtu uute tulijate võimalike ärihuvide ja eesmärkide ees, tuleks esimeses järjekorras valida üksikkandidaate. Ehk siis mind või Ellenit (meil on neid hääli sissesaamiseks ikka hädasti vaja). Kui meie ei sobi, valige üks tubli inimene Keskerakonna või IRL-i nimekirjast. Kui neid ohutundega valijaid on küllaldaselt, pole sugugi utoopia volikogu sellise jõudude jaotusega: “Ka talvel Vormsil”-3 kohta, IRL-2kohta, Kesk-2kohta pluss 2 üksikkandidaati. Piisavalt tasakaalukas värk. Kõik pole veel kadunud!\nKirjutas tom at neljapäev, oktoober 08, 2009\nUrmas neljapäev, 8. oktoober 2009 22:22:00 GMT +3\nVõim on olnud aastasadu ihaldusväärne ja imeline eesmärk, mille poole püüeldes on paraku alati tehtud vähem või rohkem eetiliselt küsitavaid käike ja oldud ka lausa kaabakad.Ka Vormsi ei ole sellest pääsenud ja selliseid kõhklusi ning küsimusi on tekkinud ning võib tekkida alati, eriti veel siis, kui neid lausa otsida.\nMuide Toomas,endiselt on väljas Sinu välireklaamid bussipeatustes, mis tegelikult on hetkel keelatud!Soovitan sellega tegeleda enne kui hilja, sest elu on näidanud, saarel on inimesi, kes kaebavad politseisse ka naabri kana, kes munes pool muna üle piiri.\nMa pean kahjuks tunnistama, et ma kas ei saa Sinust aru või klassifitseerud Sa ise otsejoones sinna eetiliselt mittekorrektse käitumisega mittekaabakate kategooriasse.Meil oli nimekirja koosolekul teemaks Sinu, kui heade mõtetega, selge jutu ja argumenteerimisoskusega targa inimese kutsumine Ka Talvel Vormsil ridadesse.Katki jäi see peamiselt Sinu avalikkusele ebaselge positsioneerumise pärast IRL nimekirja suhtes(perekondlikud seosed ikkagi),kohati arusaamatute,vahel saareinimeste suhtes lausa pahatahtlike mõttekäikude pärast siin blogis ja just sellesama Sinu nn "sõltumatuse" pärast,mida valimisliidu poolt vaadatuna sellisel kujul ei saa olla.Valimisliidu liikmed peavad volikogus viima ellu liidu poolt ühiselt paika pandud poliitikat ja ei tegele seal isetegevusega ning isiklike huvide kaitsmisega.\nKuidas tekib liidu poliitika - v lihtne, see töötatakse välja ühiselt, kõigi liidu liikmete osalusel, koosolekutel enne valimisi ja jooksvalt kogu perioodi vältel volikogu töö eel ja käigus.Mina isiklikult kaasaks Sind kindlasti koalitsiooni, kui Sa suudad olla lojaalne ühiselt otsustatule ka volikogus.\nKa Talvel Vormsil nimekirjas on 18 liiget, kellest 4 on saarega seotud(nendest 1-l on juured siin) alla 5 aasta ja 14 põlised vormsilased,lisaks elavad neist 4-st 3 siin KA TALVEL!!!!\nEelpool kirjeldatud ja meie arvates ainuvõimaliku töökorraldusega töötades ei näe mina küll, et nn põliste vormsilaste huvid oleks kuidagi kahjustatud,pigem vastupidi, rääkimata sellest, et selline meelevaldne lahterdamine põlisteks ja uuteks on jabur.\nVõimalikku vajalike häälte arvu on tõesti lihtne arvutada, eriti, kui excelisse abimees teha ja see näitab tegelikult vastupidiselt Sinu väidetele,et volikokku pääsemiseks peab saama selgelt rohkem hääli, kui 10, kindla pääsu võiks tagada nii ~12-15 ja ühtse nimekirja puhul ei olegi see oluline,kes konkreetselt volikokku pääseb,sest poliitika, mida aetakse otsustatakse ühiselt, oluline on, et inimene sooviks volikogu töös osaleda ja suhtuks sellesse tõsiselt!\nMulle tundub Toomas, et Sa ise istud seal Rumpos nii umbes 4 aastaste tsüklitega müts silmini peas, siis vahepeal saad serva veidi üles ja hakkad siin jälle enne valimisi jaurama ja inimestele kärbseid pähe ajama.Muidu justkui mõistlik mees, aga milleks selline jama?Mida või keda Sa tahad kontrollida?Millised võiksid olla kellegi sellised ärihuvid siin saarel, mis oleksid kahjulikud saare üldisele arengule?!?!\nKui Sa ise loed oma juttu uuesti, kas ei teki tunnet, et see jälle nõrgub negatiivsusest ja soovist kedagi takistada(käru keerata?):uued saavad äkki liiga palju võimu, ärge nende poolt hääletage, siis saame neid takistada, inimesi tuli registrise juurde, kindlasti on see ebaaus valijate sissetoomine jne. Miks mitte nii:suur grupp erinevaid huve ja inimesi on ühinenud,ilmselt tahetakse saart tõsiselt arendama hakata ja korralikult sellesse panustada,olen nende mõtetega päri ja võimalusel lähen ka ise kindlasti kampa ning: elanike arv kasvab,inimesi tuleb juurde, maksu laekub rohkem,lapsi tuleb lasteaeda/kooli juurde - just seda meil vaja ongi?\nJa kokkuvõtteks võiks olla nii: kui hea valija tunneb, et meie kodusaar vajab muutusi ja uut hingamist arengus, siis anna oma hääl esimess järjekorras Ka Talvel Vormsil nimekirjale ja mulle, üksikkandidaadile,kes kannab sama ideed ja tahab panustada saare tasakaalustatud arengusse.\nUrmas neljapäev, 8. oktoober 2009 22:25:00 GMT +3\nMuide,minu isiklik kokkuhoid praamipiletiga alates aprillist tänaseni on olnud ~5000 krooni.Need "mõnisada" Sinu loos puudutavad ilmselt küll ainult Sind ennast.\ntom reede, 9. oktoober 2009 08:19:00 GMT +3\nIlmaasjata ärritud, Urmas. Ärritudes tuleb su mõttekäikudesse robinal sisse loogikavigu. Ka näitab ärritus seda, et tabasin kui mitte kümnesse, siis vähemalt üheksasse....\nAga kõige rohkem üllatab ja ausalt öeldes häirib mind see, et kust küll tulevad sinu väited selle kohta, et mina olen pahatahtlik, mina keeran kellelegi käru, haun kurje mõtteid...jne. Üks konkreetne näide , palun. Räägime asjad selgeks. Inimestel ka huvitav teada, mis saatan seal Rumpos istub...Tahab üksinda kogu võimu võtta ja siis kõigile käru keerata...\nUrmas reede, 9. oktoober 2009 10:37:00 GMT +3\nVõta rahulikult.Loe uuesti minu jutt läbi, seal on kõik kirjas.Mina ei väida midagi, sa ise kirjutad sellest.Ma võin korrata, et minule isiklikult meeldiks Sinuga ühise laua taga saare asja ajada,usun, et selliselt suuremas ringis saaksid ka oma negatiivsusest lahti ja näeksid asju palju positiivsemalt.Tegelikult on ju kõigil meil üks eesmärk,tuleb lihtsalt saavutada normaalne koostöö ja asja ajada!\ntom reede, 9. oktoober 2009 13:08:00 GMT +3\nno lugesin, vääga rahulikult...\njärjekorras siis ...\nHm. Välireklaam? Mõnes bussipeatuses on tõesti üleval üleskutse valijatele arutelule Vormsi tuleviku üle sellessamas blogis. Ei ole üleskutset just mind valida. Tõsi, all on märge, et ise osalen üksikkandidaadina...Mõni pahatahtlik, kordan-pahatahtlik, silm võib sellest tõesti vast välja lugeda mingi formaalse rikkumise...Eks ma siis korjan ära...niikuinii ei käi siin blogis eriti keegi, arutelust rääkimata. Sinuga ju ainult arutamegi...\nEdasi, minu avalikkusele tundmata positsioon IRL-i suhtes...no oleks võinud ju mult küsida, milline see positsioon mul siis on. Kui see tõesti teadmata oli...\n"pahatahtlikud mõttekäigud"...Mõni konkreetne näide, palun. Ma olen siin vist mitmel korral pöördunud lugejate poole, et kui keegi tunneb end riivatuna, pöördugu, õiendame ära.\nEdasi, pikk heietus teemal, et mind ei võetud valimisliitu kahtluste tõttu, et arendan liigset isetegevust, reedan valimisliidu ainuõige saare huvides aetava poliitika, ei ole lojaalne ja üldse lähen sinna volikokku ainult oma isiklikke huve kaitsma...No kamoon...Siin lähed küll päris liiale. No jälle oleks vaja mingit näidet, mille alusel sellised kahtlused on tekkinud. Milline kasvõi siin blogis avaldatud seisukoht on valimisliidu ühtse poliitika seisukohalt probleemne? Mõni näide, kus ma ajan taga isiklikku kasu üldiste huvide arvel?\n...Ja ka su edasine õigustav jutt pole kahjuks veenev. Sa pole demagoogias eriti tugev. No milleks selline lahmiv ainult oma valimisliidu inimesi õigeks pidav ja mind kõigele õigele ja eesrindlikule jala tahapanijaks sildistamine.\nTegite valimisvõidu nimel vähemalt eetiliselt küsitava käigu? Tegite. Mina tõin selle (ka oma valimiskampaania huvides) välja. Nüüd olen mustem lammas kui teie?\nJa katki pole ju midagi. Valimisvõidu te saate. Sina, Jaak, Ivo ja tõenäoliselt veel keegi neljas teie väljavalitu saavad mandaadi. Teie poolt tuleb tõenäoliselt uus vallavanem. Täiesti võimalik, et ka mina volikokku pääsenuna hääletan teie vallavanema poolt. Milles küss? Milleks on teil vaja volikogus absoluutset kontrolli...\nJa koostööst...No ei ole tulnud vallamajast möödunud 4 aasta jooksul mitte üht tõsisemat signaalijupikestki, et võiks koostööd teha...Ka sinu seal ametis oleku ajal. Ainult üks ärapanemine. Nii-et mul on omaarust põhjust skepsiseks küll\ntom reede, 9. oktoober 2009 18:56:00 GMT +3\nJa veel, Urmas. Kes teil seal "talvitujates" üldse boss on? Sisuline, mõtlen. Miks küsin? Sa siin enne pikalt heietasid, et parteidistsipliin ja puha, see aga eeldab üsna tsentraalset juhtimist. Nagu ma aru olen saanud, sina minu küsimuses päris eitaval, välistaval positsioonil polnud. Mulle meenub ka, et kui viisin kandideerimisavaldust, siis Eidi tundis huvi, et miks üksikkandidaadina, kas mujale ei saanud. Ma siis ausalt ütlesin, et pakkus ainult IRL, aga mulle selle partei nimekiri kohe kuidagi ei sobi. Just partei pärast. Siis tema, et "talvitujad" olevat minu küsimust arutanud aga tema ei tea , miks minuni ei jõutud. See oli öeldud kuidagi positiivses võtmes, millest järeldasin et ka Ivo minu osalemist päris ei välistanud. Kes teil seal tegijamatest veel on. Jaak. Ma teda praktiliselt ei tunne, aga enn ütles et täitsa tore mees. Ja ennu ma usun...Või juhib teie vägesid juba Teet?


Parimatel haridusmaadel ühed ja samad mured : Õpetajate Leht\nParimatel haridusmaadel ühed ja samad mured\nEesti delegatsiooni kuulusid koolijuhtide ühenduse esimees Toomas Kruusimägi, haridustöötajate liidu esimees Reemo Voltri, HTM-i õpetajaosakonna juhataja Kristi Mikiver ja asekantsler Mart Laidmets. Foto: HTM\n29.–31. märtsini Šotimaal Edinburghis toimunud seitsmendast maailma parimate haridussüsteemidega riikide tippkohtumisest võttis taas osa ka Eesti. Seekord keskenduti küsimusele, kuidas toetada õpetajate professionaalset arengut. Eesti delegatsiooni juhi, HTM-i asekantsleri Mart Laidmetsa sõnul võis tajuda, et kõneldakse aina sarnasemas keeles.\nÕpetajaametit ei väärtustata ühtlaselt kõikjal üle maailma, tihti ei arva õpetajad ise ega ka ühiskond, et tegu on oma ala tõeliste asjatundjatega, märkis Mart Laidmets. Igapäevategevus on ülereguleeritud, õpetajate õigused muutunud häguseks ning soov ja võimalused end arendada ahtad. Samas on tehnoloogilise arengu kiirust ja ühiskonna muutumist arvestades ülimalt oluline, et kõik lapsed saaksid võimalikult head alusteadmised, millele tuginedes muutuvates oludes toime tulla.\n„Eesti on selles mõttes erand, et kõik õpetajad peavad olema hea ettevalmistuse saanud professionaalid, kes valdavad oma ainet ning on oma otsustes kooli tasandil üsna vabad,” märkis Laidmets. „Samas jääb meil puudu koostööst, et üheskoos lapse arengusse senisest veel paremini panustada.”\nPISA testide tulemusel oli huvi Eestis teoksil oleva vastu väga suur, teada sooviti õppekavaarenduse, õpetaja professionaalse arengu, digipöörde, haridussüsteemi statistikat ning tulemuslikkust iseloomustavate näitajate kättesaadavaks tegemise kohta.\n„Riigid on püstitanud erinevaid eesmärke,” sõnas Laidmets. 1990-ndate keskel olevat Rootsi haridusminister öelnud Soome kolleegile, et neil on juba Euroopa parim haridussüsteem ja eesmärk on saada maailma parimaks. Soomlane vastas, et nende eesmärk on pakkuda igale lapsele igas koolis parim võimalus õppimiseks ja arenguks.\n„PISA tulemusi vaadates oli ilmselt õigem soomlaste lähenemine. See on ju olnud alati ka meie eesmärk ning oleme päris hästi hakkama saanud,” täheldas Laidmets.\nEesti haridustöötajate liidu esimehe Reemo Voltri hinnangul on tippkohtumisel muutunud aastatega sisulisemaks ministrite ja ametiühingute arutelu. Proovitakse leida lahendusi, kuidas suurendada õpetajate professionaalsust ja töörõõmu, pidades silmas õpilaste heaolu ning arenemisvõimalusi. „Et õpetaja saaks olla tõesti hea professionaal, tõid riigid välja eri aspekte,” sõnas Voltri. Soome rõhutas kõrget kvalifikatsiooni, Singapur õpetaja, kooli ja ametnike usalduslikku suhet, Holland õpetajate koostööd.\n„Muredest tõi Šveitsi esindaja välja suure töökoormuse, mis ilmnes ka meie tööajauuringust, ja sellega ühtisid Kanada ja Rootsi teemapüstitused tööajast,” sõnas Voltri. Räägiti ka õpetajate tööstressist.\nIga riik peab valima kolm teemat, mille arengust järgmine kord ülevaate annab. Eesti võttis ülesande tegelda senisest aktiivsemalt tugiteenuste arendamise, alushariduse õpetajate ning õpetaja professionaalse arengu teemadega.\n„Eesti väga hea hariduse jätkumise aluseks on võimalikult hea hariduse võimaldamine juba alates lasteaiast,” sõnas Voltri. „Seega peame tegelema õpetajaameti väärtustamisega kõigil tasanditel. Lisaks on aina olulisem tugiteenuste kättesaadavus haridusasutustes, sest varajane märkamine aitab meil kõiki lapsi ning noori toetada, et nad saaksid võimalikult hea hariduse nende võimeid arvestades.”\nMart Laidmets külastas tippkohtumise käigus Lawfieldi algkooli, kus on palju keerulise sotsiaalmajandusliku taustaga lapsi ja kaasava hariduse juurutamine läks üsna vaevaliselt. Erilised lapsed lülitati igapäevaelust pigem välja või põgenesid nad ise. Riiklikud standardid või ettekirjutused ei aidanud, enne kui uus koolijuht haaras ise ohjad. „Oli hea tunne ringkäigul 10-aastastest õpilastest giidide juhendamisel, kes pakatasid uhkusest oma kooli üle. Peaaegu nagu Eesti koolis juba,” ütles Laidmets.\nTippkohtumist korraldavad OECD ja rahvusvaheline õpetajate ametiühing.


Saksa-Eesti akadeemilise nädala avaüritus keskendub majanduskriisist väljumise võimalustele | Tartu Ülikool\nSaksa-Eesti akadeemilise nädala avaüritus keskendub majanduskriisist väljumise võimalustele\nAulaloengule järgneb diskussioon "Kriisi hind – mida võib ohverdada kriisist väljumise nimel?", kus arutletakse majanduskriisi tagajärgede ning sellest väljumise abinõude üle. Eesti poolt esindavad prof Marju Lauristin, prof Urmas Varblane, prof Raul Eamets Tartu Ülikoolist ja Allar Jõks, EV endine õiguskantsler. Saksamaa esindajatena osalevad diskussioonis prof Harmen Lehment, prof Sönke Albers, prof Joachim Krause Kieli Ülikoolist ning Saksamaa suursaadik Martin Hanz. Diskussiooni juhib prof Jüri Sepp.\nAvaüritusel esinevad tervitussõnadega ka Eesti Vabariigi haridus- ja teadusminister Tõnis Lukas ning Saksamaa suursaadik Eestis Martin Hanz. Kogu üritus on sünkroontõlkega saksa ja eesti keelde.\nTÜ välissuhete osakonna peaspetsialisti Lea Kivi sõnul on Academica oma 13-aastase ajaloo jooksul toonud Eestisse esinema mitmeid väljapaistvaid teadlasi Saksamaa paljudest ülikoolidest. "Teadusnädala eesmärk on tihendada suhteid Saksa ja Eesti teadlaste vahel ning avardada võimalusi erialaste kontaktide sõlmimiseks. Samuti annab see huvilistele võimaluse kuulata mainekate teadlaste ja haridustegelaste loenguid," ütles Kivi.\nAcademica XIII jätkub teisipäeval, 3. novembril loengutega TÜ teaduskondades. Sama päeva õhtul toimub Saksa-Eesti üliõpilaste kohtumisõhtu.\nAlates 2007. aastast on Academica põhitähelepanu pööratud Tartu Ülikooli partnerülikoolidele Saksamaal, keskendudes igal aastal ühele neist. Järjekorras kolmanda partnerülikoolidele keskenduva Academica XIII külaliseks on Kieli Ülikool, kust saabub Tartusse 14-liikmeline delegatsioon eesotsas ülikooli presidendi prof Gerhard Fouquetiga. Kieli Ülikool, kellega TÜ sõlmis koostöölepingu 1989. aastal, on möödunud kahekümne aasta vältel olnud TÜ aktiivne koostööpartner Saksamaal. Erinevates valdkondades on toimunud tihe akadeemilise personali vahetus ning arvukalt erinevaid ühisettevõtmisi. Lisaks on Kiel aktiivselt toetanud kahepoolset üliõpilasvahetust, pannes partnerlepingu raames meie tudengite õpingute toetuseks välja mitmeid stipendiume.\nKõik huvilised on oodatud nii 3. novembril kell 10.00 TÜ aulas toimuvale Academica pidulikule avamisele kui ka 3. novembri pärastlõunal toimuvatele loengutele teaduskondades ja tudengite kohtumisõhtule.\nAcademica XIII täpse kava leiab veebiaadressilt: www.academica.ut.ee.\nLisainfo: Lea Kivi, TÜ välissuhete osakonna peaspetsialist, tel 737 6114, lea.kivi [ät] ut.ee


KAPP MARSYLIA 3D, VALGE HIND | kaup24.ee\nKapp Marsylia 3D, valge\nTasu kolme võrdse maksena 3 x € 20133\nJaga Ostuhind Kolmeks Võrdseks Makseks Ilma Lisakuludeta - 3 x € 20133\nToote kirjeldus: Kapp Marsylia 3D, valge\nsees, vasakul või paremal pool on 3 riiulit, laiemas kapi osas on kaks tasandit ja riidepuutoru;\nvõimalik soetada ja paigaldada rohkem riiuleid;\nmõõdud: pikkus - 145 cm, laius - 54,5 cm, kõrgus - 216 cm;\nMida lihtsam ja funktsionaalsem on mööbel, seda paremini sobitub see skandinaavia stiiliga. Kui unistate puhtast, avarast ja hubasest atmosfäärist, siis on just Kapp Marsylia 3D, valge üks parimatest valikutest.\nÜldine informatsioon tootest: Kapp Marsylia 3D, valge\nSoovitame osta koos: Kapp Marsylia 3D, valge\nKüsimused ja vastused toote kohta: Kapp Marsylia 3D, valge


Eufooria 2. hooaeg Millal see vabaneb? Mis on näitlejad? Ja kas me näeme eelseisvatel aastaaegadel uusi nägusid? - Meelelahutus\nEufooria 2. hooaeg Millal see vabaneb? Mis on näitlejad? Ja kas me näeme eelseisvatel aastaaegadel uusi nägusid?\nEufooria 2. hooaeg - see pidi pidevalt tagasi pöörduma teiseks hooajaks. HBO dramatiseering, mis on Iisraeli sarnase nimega kokkuleppe Ameerika kohandus, järgneb keskkooli alamõppude kogunemisele, kui nad tegelevad kõigega, alates kiindumusest ja isiksusest kuni raskemate õppeaineteni, näiteks ravimite ja seksini - ja see muutus kohe süsteemi tuntuim saade nooremate rühmadega.\nKui selle hooaja üks tavaline on veidi rohkem kui 550 000 vaatajat iga stseeni jaoks, nägi korraldusdebüüdi HBO sihtasutuse üle 5,5 miljonit vaatajat.\nMis põhjusel põhjustab HBO eufooria nii palju arutelu?\n'Rapture'i tegija Sam Levinson on kokku pannud mõistmatu maailma koos fenomenaalse koosseisuga, mida juhtis märkimisväärselt võimekas Zendaya,' avaldas HBO programmeerimise ametlik asepresident Francesca Orsi The Hollywood Reporterile.\n'Oleme tänulikud selles osas, et ta valis HBO selle pöördelise kokkuleppe koduks. Eeldame, et järgime neid hämmastavaid tegelasi, kui nende ekskursioonid kulgevad läbi nende käes oleva raske maailma. '\nKokkuvõttes, mida me saaksime ette näha alates teisest hooajast? Siin on kõik, mida peate teadma.\nHBO pole ühtegi teadet selle kohta, millal võime oodata etenduse järgnevat hooaega.\nHoolimata asjaolust, et järgmise hooaja salvestamine hakkas käima, on kogu see vastik äri loomise sellest ajast alates peatanud. Puuduvad andmed selle kohta, kui suures mahus edasilükkamine toimub.\n„[Tegijad pööravad] tähelepanu kõigele väga. Nad eelistaksid mitte panna oma rühma, oma meeskonda ega kedagi, kes haiget teeb, ”täpsustab ta. 'Seega peavad nad lihtsalt tagama, et nad jäävad kaitstud ja kindlaks. Veelgi enam, usaldades, et kõik viimased killud sellest maha vaikivad. '\n'Ma arvan, et kõik loodavad, et [tootmine] on selle aasta keskpaigas mingil hetkel tagasi, kuid nad eelistaksid ka ettenägematute probleemide korral mitte midagi tõsta,' lisab ta. 'See ei ole varjualune, nii et ma ei arva, et nad tahaksid meie ajju liigset ootust saada ja pärast on vaja seda kauem edasi lükata. Nii et me teeme sel hetkel lihtsalt pausi ja näeme. '\nÕnne 2. hooaeg: kes on 2. hooajal?\nTundub, et Zendaya on tagasi Rue. (Siiski on ta alati Meechee).\nMeelelahutaja reageeris saate taasasutamisele Twitteris ja teatas: 'Tegelikult sain just kõne. Ei saa öelda aitäh nähtud abi eest, vau ... '\n'Hoolimata sellest, et eufooria ilmumine oli hämmastav ja energiat andev, oli see samuti väga ebameeldiv. See pakkus mulle järjepidevalt palju pinget, ”ütles naine. 'See on asi, mida ma haldan; Mul on rahutus. Kindlasti tean pärast kohtumise lõppu üsna pikalt selle üle keerelda. '\nJa pidades silmas, et meil pole ametlikke valatud kinnitusi, eeldame, et see osa peaks temaga liituma: Jules (Hunter Schafer), Lexi (Maude Apatow), Fezco (Angus Cloud), Cal (Eric Dane), Maddy (Alexa Demie), Nate (Jacob Elordi), Kat (Barbie Ferreira), Leslie (Nika King), (Christopher) Algee Smith ja Cassie (Sydney Sweeney).\nLoodan, et lugu teile meeldis, olge veel lainel! Tulekul!\nLoe ka: Tenet'i väljaandmise kuupäev, osatäitjad, süžee, lugu ja milline on Robert Pattinsoni roll selles filmis\nmillal järgmine kaardimaja välja tuleb\nbbc merlin 6. hooaeg


MANTRA – Taskuraamat\nEarthchild\tin eesti keel, luule, vaimsus\t november 15, 2016 detsember 23, 2019 Kõrval\nMa olen valinud luulevormi oma info edastamiseks just selle pärast, et luule aitab mul sõnumi kokku pakkida nii, et see oleks lühike ja meeldejääv. Tänapäevases kiires ja inforohkes keskkonnas ei ole alati aega süveneda pikkadesse analüütilistesse tekstidesse. Selle asemel võib valida minu raamatust mõne lehekülje ning leida sealt just õiged read oma päevaks. See võib olla kas armastusest pulbitsev serenaad või sügava tarkusega vaimne õpetus. Iga luuletus muudab sinu reaalsust teatud moel, ilma et sa seda kohe märkaksid.\nRaamat on kirjutatud kolmes keeles, sest ma ise viibin kolmes erinevas keeleruumis. Vastavalt sellele, millises keelekeskkonnas ma parasjagu olen, hakkan alla laadima selles keeles luuletusi. Eestlastena oleme harjunud õppima teiste rahvaste keeli, kuna olles väike rahvas, peame rohkem oma suurte naabritega suhtlema. Selle raamatu mõistmiseks kõigis kolmes keeles leiab inimesi vaid eestlaste seas. Siiski on siit raamatust lugemist paljudele rahvastele üle Maailma.\nSelle raamatu paksus on 80 lk. (trüki versioon) ning siin on kokku 76 luuletust ja üks illustratsioon raamatu kaanel. Esikaanel olev mandala on joonistatud käsitsi suures tingimusteta armastuse seisundis. Selline raamat sobib hästi kingituseks oma kallimale inimesele või heale sõbrale.\nAnna oma panus meie uue folkloori loomisele ning naudi neid kauneid ridu kas omaette või jaga neid oma inimeste ja lastega.\nAvaldatud november 15, 2016 detsember 23, 2019\n10 kommentaari “MANTRA”\nPingback: Lahkuminek – Taskuraamat\nnovember 27, 2016, 11:56\nRaamat on hetkel Hooandjas, et koguda raha trûki fondi http://www.hooandja.ee/projekt/mantra toeta raamatu trûkkimist ning saad raamatu omale kingituseks.\nPingback: Rahakass – Taskuraamat\nPingback: Euroliit – Taskuraamat\nPingback: Unistamine – Taskuraamat\nPingback: Jõuluvanale – Taskuraamat\nPingback: Telefonita – Taskuraamat\nPingback: Elva Edulugu – 3. osa – Taskuraamat\nPingback: Mantra raamat jõuludeks – Taskuraamat\nPingback: Jõulukingitused – Taskuraamat


Tasuta kontsertide sari “Eesti metsa lugu” jõuab Rapla- ja Põlvamaale | RMK\nTasuta kontsertide sari “Eesti metsa lugu” jõuab Rapla- ja Põlvamaale 24.03\nRMK ja Eesti Kontserdi koostöös korraldatav ainulaadne kontserdisari “Eesti metsa lugu” jõuab eeloleval nädalalõpul Raplamaale ning uue nädala alguses Põlvamaale. Kontserdisarjaga tähistatakse rahvusvahelist metsa-aastat ning tutvustatakse meie metsade kujunemise lugu nii sõnas, pildis kui muusikas.\nSeekordsetel kontsertidel astub üles Eesti Filharmoonia Kammerkoor kavaga "Tass teed". Kavas kõlab koorimuusika tunnustatud Eesti autoritelt. Erilise tähelepanu all on tänavu 80-aastaseks saava Anti Marguste omapärase huumoritajuga looming. Selle kõrval kõlavad Lembit Veevo hõrgu harmooniaga koorilaulud, samuti Mart Saare, Veljo Tormise ja Eino Tambergi looming. Kogu kavale lisab aktsendi akordionisti Tiit Kalluste osalemine. Pajatusi sellest, mis toimus eesti metsas esimese vabariigi ajal, annab edasi Ott Sandrak.\nKontserdid toimuvad pühapäeval, 27. märtsil Rapla kultuurikeskuses, esmaspäeval, 28. märtsil Kanepi seltsimajas ning teisipäeval, 29. märtsil Mooste Folgikojas. Algus on kõikjal kell 19, kontserdid on osalejatele tasuta, ent vajalik on eelregistreerimine RMK veebis.\nAasta jooksul jõuab "Eesti metsa lugu" enam kui 30 Eestimaa paika, lisaks Eesti Filharmoonia Kammerkoorile saab olenevalt kohast kuulda ka Hortus Musicust, UMAt, Celia Rooset ja Tuule Kanni, Eesti Rahvusmeeskoori, Rondellust, Bonzot ja Piispead ning Weekend Guitar Triot. Igal kontserdil astub lisaks muusikutele üles jutuvestja, kes pajatab vastava ajastu metsast ja inimestest. Nii saab Hendrik Relve, Samuel Golombi, Vladislav Koržetsi ning Ott Sandraku esituses kuulata metsalugusid ennemuistsest ajast, mõisaajast, Eesti ajast, Nõukogude ajast ning tänapäevast.


Venemaalane rääkis, miks ta paadiga Narva jõe ületas ja Eestis poliitilist varjupaika taotles - Eesti - Postimees: Värsked uudised Eestist ja välismaalt\nStanislav Nikitin elab Eestis varjupaigataotlejate keskuses.\nTulevase põgeniku tormiline elulugu\nErinevat teed pidi Eestisse saabunud põgenikud elavad spetsiaalsetes varjupaigataotlejate vastuvõtukeskustes Lääne-Virumaa piiril ja Jõgevamaal – Vao ja Vägeva külas. Stanislav Nikitin sattus siia pärast seda, kui ärandas Vasknarvast teisel pool jõge paadi, sõudis sellega üle piirijõe ja andis end Eesti piirivalvurite kätte.\nStanislavi sõnul ei ole see tema elu suurim seiklus. Mees sündis Narva veehoidlast mõni kilomeeter eemal metsatööliste asulas Tšernovskojes. Külas elas palju kriminaalse taustaga inimesi ning ta nägi lapsepõlves palju lööminguid ja pussitamisi. Samas hakkas ta juba 12-aastaselt kohalikes metsades jahil käima ning temast sirgus sitke noormees.\nKui tuli aeg sõjaväkke minna, võeti Stanislav Dzeržinski-nimelisse diviisi – sisevägede eliitväeossa. Seal lõpetas Stanislav seersantide kooli, kuid teenistus lõppes enneaegselt – väeosa komandörid saatsid ta psühhiaatriahaiglasse. Pärast läbivaatust viisid sõjaväelased ta koju. Tagasi tsiviilellu tuli ta diagnoosiga «aeglaselt kulgev skisofreenia» ja ilma väljavaateta leida hea töökoht.\nAlles 90ndatel aastatel, väidab Stanislav, tühistas meditsiiniline komisjon talle pandud diagnoosi.\nTulihinigeline korruptsiooni vastu võitleja\nStanislav Nikitini sõnul saadeti ta psühhiaatriahaiglasse siis, kui ta hakkas esitama ebamugavaid küsimusi, aga pärast kirjutas koguni ametliku kaebuse vargustest väeosast.\n«Ehitatakse sööklat, ehitusel töötab neljast kohalikust koosnev brigaad,» meenutab ta. «Iga päev tuuakse kohale midagi ehituseks vajalikku, aga see satub hoopis ülemuste suvilatesse ja garaažidesse.»\nAlates sellest ajast tegeleb Stanislav korruptsiooni paljastamisega, mille tunnuseid leiab ta ka kõige ebaharilikematest kohtadest. 90ndate lõpust saadik on ta olnud alaline miilitsa informeerija, teatades oma kahtlustest seoses varguste ja altkäemaksuga.\n«Ma käisin jahil, aga ise saate aru, et sellise diagnoosiga ei oleks relvaluba antud. Seepärast tuli koostööd teha,» rääkis Stanislav.\n90ndatel, kui Venemaal tekkis eraettevõtlus, töötas Stanislav kümme aastat mitmete kommertsstruktuuride kaitses, tehes samal ajal jätkuvalt koostööd miilitsaga.\n2000ndate alguses mattis Stanislav mõne aasta jooksul ema, isa, venna, ämma, läks naisest lahku, tema poeg sattus liiklusõnnetusse ja jäi napilt ellu… Olles kaotanud peaaegu kõik, püüdis ta alustada uut elu. Ja hakkas tegelema metsa müügiga.\nTšernovskoje küla ümbrus on metsa poolest rikas ja selle hinnalise ressursi ümber tekkis aastate jooksul ulatuslik kriminaalne majandus. Paljud puuraidurid võtsid maha riigimetsa. Politseinikud püüdsid neid, aga selles valdkonnas oli lihtne korruptsioonile jälile jõuda.\nOlles uues äris end sisse seadnud, otsustas Stanislav liikuda naabruses asuvasse Pihkva oblastisse, Peipsi järve naabruses asuvasse Oudova linna. «Ise saate aru – minevik pole kiita, vaenlasi palju, heasoovijaid veel rohkem. Pihkva oblastis oli 90ndatel vaikne, rahulik, bandiite justkui polnud. Ja ma otsustasin sinna kolida,» meenutab Stanislav. «Kuid see vaikus osutus petlikuks.»\nStanislav meenutab mitut tolle aja kõmulisemat kuritegu. Kõige kõmulisemat juhtumit kajastasid isegi Venemaa föderaalsed meediakanalid. 2009. aastal hukkusid Oudova miilitsaülem ja kohalik kriminaalne autoriteet granaadiplahvatuses. Nad istusid autos, ajasid juttu ja nagu juurdlus tuvastas, plahvatas granaat, kuna üks neist käsitses seda oskamatult.\nLõplikult pettus Stanislav kohalikes võimudes siis, kui üheksa aastat Pihkva oblastit juhtinud kuberner Andrei Turtšak läks ametikõrgenduse tulemusel Moskvasse ning temast sai senaator ja Ühtse Venemaa peanõukogu sekretär. Pärast seda käis Stanislav isegi Peterburis Pihkva ametnike-korruptantide peale kaebamas.\nLihtsaim väljapääs – piiri ületamine\nUues kohas ja uues ametis polnud Stanislavil tema kirgliku korruptsioonipaljastuse tõtt kerge. Ta jätkas ametnike peale kaebamist nii ajakirjandusele kui ka FSB-le. Käesoleva aasta alguses pidasid politseinikud ta kinni joobes peaga sõiduki juhtimise pärast. «Lihtsalt nad tahtsid mind altkäemaksu andmiselt tabada,» on Stanislav veendunud.\nTa kinnitab, et polnud selleks ajaks juba ammu joonud. Kuid meditsiiniline ekspertiis näitas tugevat joovet ja kohus võttis temalt juhiloa ära. See tähendas aga, et oma tööd Stanislav edasi teha ei saa. Selle tõttu ei olnud tal võimalik maksta trahvi, mida lubati asendada vangistusega…\nTekkinud olukorras otsustas Stanislav põgeneda välismaale. Juunis saabus ta piirkonda, kus Narva jõgi voolab Peipsist välja.\n«Ärandasin puhkebaasist paadi,» räägib Stanislav. «Alguses olin peidupaigas, uurisin variante… Seda enam, et olin selles kandis veel enne piiri tekkimist jahil käinud. Teadsin seal kõike. Alguses tahtsin teises kohas üle minna – seal on samuti kalameeste baas, aga kinnine – seal olid ilma aerudeta vanad paadid. Lõpuks leidsin hea ja kitsa lõigu – kiired tõmbed aerudega ja tehtud.»\nNäeb korruptsiooni kõiges\nSattudes varjupaigataotlejate keskusesse, pettus Stanislav Nikitin Eestis kiiresti. Ka siin kahtlustab ta kõikjal korruptsiooni ja põgenike ülalpidamisele mõeldud raha varastamist.\n«Tubades on vanad arvutid, vanad telerid, vana mööbel… Euroliit annab ju korralikke summasid – saate isegi aru,» räägib ta.\nElu Eestis muutis keerulisemaks ka konflikt ühe naabriga, kes on samuti Venemaalt. Aga üldiselt on Stanislav veendunud, et talle keelduti rahvusvahelise kaitse andmisest just nimelt kehvade suhete pärast keskuse juhtkonnaga.\nEestis saab Stanislav 150 euro suurust toetust. Eluase on tasuta, kuid kõik muu, sealhulgas toiduained ostab ta ise. Põgenikke ei hoita Väos ja Vägeval luku taga ning nad võivad keskusest ära käia. Mõned, räägib Stanislav, sõidavad isegi Tallinna. Varjupaigataotlejate keskus korraldab oma asukatele riigi tutvustamiseks ekskursioone, kuid Stanislav neist osa ei võta – söömine kodust väljas ja rongipiletid on üksikule taotlejale liiga kallid.\nLihtsam on elu lastega peredel. Stanislavi sõnul võib lastega perede toetuste summa küündida üle 600 euro. Tema arvates on see juba üsna korralik raha, millega saab juba enam-vähem normaalselt Eestis elada.\nStanislavi hinnangul saavad perekonnad märksa sagedamini Eestis pagulase staatuse ja jäävad Euroopa Liitu elama.\nEi tunnistatud poliitiliselt tagakiustavaks\n«Mul on kaks tõsist probleemi – poliitika ja perekond,» räägib Stanislav Nikitin. Tema sõnul jäid tal Venemaale kolm täiskasvanud poega, naisest on ta lahutatud ja mees kahetseb, et ei lahutanud varem.\n«Kaotasin aega ja võimaluse luua uus pere,» arutleb ta.\nPoliitikast räägib Stanislav märksa rohkem. Ta lootis, et Eestis võetakse teda vastu kui «korrumpeerunud režiimi vastu võitlejat» ja ta jätkab Vene korruptantidest ametnike paljastamist. Kuid mingeid asitõendeid tal ei olnud ja Eesti politseile ta tunnistajana huvi ei pakkunud.\n«Nad on ajalooliselt ja poliitiliselt harimatud,» teatab Stanislav. «Neil pole mingit informatsiooni. Mis dokumente ma üldse sain kaasa võtta, kui ma ületasin piiri illegaalselt?»\nSeda, et Stanislav Nikitinit kiusatakse Venemaal taga poliitilistel motiividel, Eesti võimud ei usu. «Mulle selgitati: kui te oleksite keksinud miitingutel – siis on teine asi. Aga teie võitlete korruptsiooniga,» ütleb ta. «Tahtsin siin võidelda edasi Ühtse Venemaa vastu. Mulle öeldi, et Venemaal oleksin võinud minna teise oblastisse, kus ei mul ei oleks ohtu. Seepärast rahvusvahelist kaitset kui põgenik ma ei vaja.»\nIlmselt otsustab kohus Stanislavi Venemaale tagasi deporteerida, kuid ta pole meelt heitnud ja ütleb, et on selliseks puhuks mitu varianti ette valmistanud: «Olen inimene, kes ei lase kunagi käed rüppe. Leian, et pole väljapääsmatuid olukordi, on vaid soovimatus neist väljuda,» arutleb ta.\nVenemaal, lisaks vanadele probleemidele, ootab Stanislav Nikitinit tõenäoliselt kohus paadi ärandamise ja riigipiiri ebaseadusliku ületamise eest.\nKoroonaviiruse kahtlus ei leidnud kinnitust (4) Loe artiklit\nReformierakond esitas plaani maksuvaba tulu arvestamise muutmiseks (20)


Pahupidisusega uperpallitav Raud - Kultuur\nPahupidisusega uperpallitav Raud\n10. veebruar 2015, 23:59\nJaanika Palmlastekirjanduse uurija\n1995. aastal debüteeris Piret Raud teosega «Kataleena isemoodi juuksed», sellele järgnes ligi kümneaastane kirjutamispaus, mil ta peamiselt illustreeris teiste autorite teoseid.\nJa tõenäoliselt mõtles, kas on mõtet trügida samale alale, millel su vanemad on ülisuuri tegusid teinud. Meie kõigi rõõmuks 2004. aastal ta tuli – sisukamalt, jõulisemalt ja küpsemalt. Võiks isegi öelda, et programmiliselt, sest tema looming on käsitletav kui autoriraamatu (raamat, mille pildid ja teksti on loonud üks isik) traditsiooni süvendamine eesti kultuuriruumis.\nKuni tänaseni on ta avaldanud kaksteist eestikeelset lasteraamatut. Samuti on Piret Raua raamatuid rohkesti tõlgitud ning neid on auhinnatud nii kodus kui siit kaugemalgi. Kuidagi märkamatult, kuid kindlasti teenitult on Piret Rauast saanud üks meie nüüdislastekirjanduse juhtivamaid autoreid. Kirjanik ja illustraator, kes omanäoliselt ühendab Eno Raua humoorikuse, mängulisuse ja värsked vaatenurgad ning Aino Perviku mõtteselguse, ideelisuse ja laiahaardelisuse.\nPiret Raua loomingus pole märgata õppimise või kujunemise perioodi. Ta on justkui kogu aeg olnud valmis. Ka pole selle paarikümne loomeaasta jooksul teda tabanud ühtki suuremat kriisi või murdepunkti. Nii ongi tema teosed kirjutamistee väärikad, ühtlaselt tugevad verstapostid.\nLoomingulist teed alustas Piret Raud lastekirjanduse pikematele vormidega. Ilmusid tsirkuse ja töötuse probleeme ühendav jutustus «Ernesto küülikud» (2004), loodushoidu ja liigtempokat nüüdiselu käsitlev «Sanna ja salakütid» (2005) ning (riigi)saladuse hoidmisest ja selle paljastumise ohust pajatav «Printsess Luluu ja härra Kere» (2008).\nViimastel aastatel on ta keskendunud lühivormidele ning avaldanud lühijuttude kogumikud «Natuke napakad lood» (2012), «Teistmoodi printsessilood» (2013) ning «Mina, emme ja meie igasugused sõbrad» (2014). Kunstnikukirge aitavad rahuldada pildiraamatud: «Härra Linnu lugu» (2009), «Emma roosad asjad» (2010), «Kolm soovi» (2012), «Roosi tahab lennata» (2013).\nErilist rolli nii nüüdislastekirjanduses kui ka Piret Raua loomingus mängib jutustus «Tobias ja teine b» (2010). See on üks väheseid uuel sajandil ilmunud kooliteemalisi raamatuid ning Piret Raua seni kõige realistlikum teos.\nKuid olgu tegemist pildiraamatu, jutukogu või jutustusega, kõik need paistavad silma hea kompositsiooni ja sisutiheduse poolest. Piret Raud pole mitte ainult oivaline intriigi ja ootuse looja, vaid ta oskab suurepäraselt ja kogu loo vältel hoida lugeja emotsionaalset pinget. Tema lugudel on palju ühisjooni põnevus- ja krimikirjandusega. Süžee kannab, lugeja ootab pinevalt ega oska arvatagi, kuhu sündmustik välja võib viia. Piret Raua loomingus puuduvad kulunud klišeed ja vormelid. Ootamatud süžeepöörded ja puändid loovad üllatusmomendi, mida oskab hinnata nii suur kui väike lugeja.\nPiret Raud on oma loomingus keskendunud fantaasiakirjandusele. Tema mõttelend on hoogne ja kõikehõlmav. Selles on lapselikku mängulusti, ülepaisutatust ja rohkelt üllatusi, kuid see pole kunagi ankurdamata või sihitu. Ta esindab lastele omast animistlikku maailmapilti: kõik elab, hingab ja tunneb.\nTegemist ei ole aga lihtsa personifikatsiooniga, vaid kirjanik kasutab eriilmeliste tegelaste ja sündmuste loomiseks rohkelt hüperbooli, ülimat liialdust, pahupidistust ja teisi võtteid. Tundub, et ilma fantastilist elementi kasutamata Piret Raud luua ei saa, see murrab tahes või tahtmata läbi. Ja tore ongi!\nPiret Raua kirjandusliku loomingu üks iseloomulikumad ja köitvamaid jooni on osav sõnakasutus. Selles osas meenutab ta – mida aeg edasi, seda enam – oma ema Aino Pervikut. Iga tema sõna on kaalutud ja mõõdetud, viimnegi liiasus kõrvaldatud. Keerukad asjadki on lihtsalt, lastele arusaadavalt selgitatud. Tekib tihe, sidus ja mõtestatud tekst, milles oluline sõnamulina varju ei jää.. Niisugune kontsentreeritus aga ei pärsi ka autori oskust luua ilukirjandusele omast läbivat kujundit.\nPiret Raual on silma ja südant märgata kaasaja ühiskonna valupunkte ja kitsaskohti. Liigse emotsioonitsemiseta juhib ta neile tähelepanu. Ta konstateerib, ei targuta, aga on kasvatuslik selle parimas ja sügavaimas mõttes. Samuti ei näita kirjanik ühtki probleemi või keerukat olukorda väljapääsmatuna, pigem näib ta rõhutavat, et ka kõige täbaramas olukorras on lahendus vaid mõtlemise kaugusel.\nOptimism ja usk, et kõik on kinni inimeses, on Piret Raua üks võluvamaid jooni. Seepärast valdabki peale tema raamatute lugemist, vaatamata neis käsitletu tõsidusele, siiski helge ja soe tunne, mis paneb püüdlema parema mina poole.


Company: Horeksal Grupp OÜ\nTööülesanded: Territooriumi koristus, puhastus ja heakorrateenus masin- ja käsitöö seadmetega.\nSiseruumide koristus, puhastus ja heakord käsitöö ja koristusseadmetega.\nMaastiku hooldus- ja korrashoid masina- ja käsitöö seadmetega.\nMänguväljakute- ja linnamööbli remont- ja hooldustööd.\nOmalt poolt pakume: - kindlat ja stabiilset töökohta;\n- suurepäraseid kolleege ja toetavat meeskonda;\n- võimalust ennast arendada kinnisvara korrashoiu koolitusel;\n- tööks vajaliku väljaõppe;\n- mugavad tööriided;\n- professionaalsed töövahendid;\nMuud nõuded: Töökohale kandideerimisel tuleb kasuks erialase kutsetunnistuse olemasolu (nt: arborist, aednik, kinnisvarahooldaja jne).\n- oled sõbralik ja hea suhtleja;\n- hea pingetaluvus ja tahe teha füüsilist tööd;\n- iseseisva töö planeerimisoskus;\n- valmisolek ja motivatsioon töötada kinnisvara- ja maastikuhoolduse erialal.\nhaldusosakonda ehitus- ja kinnisvaraprojektide juhtimiseksTööülesanded: Peamised tööülesanded:•ministeeriumi ja välisesinduste projekteerimis- ja ehitusprotsesside läbiviimine tellija esindajana•riigihangete ettevalmistamine ja läbiviimine•projektide järelevalve korraldamineOmalt poolt pakume: Pakume Sulle arendavat ja väljakutsete rohket tööd ning võimalust tutvuda Välisministeeriumi ja Eesti välisesinduste kinnisvara korraldusega. Projektijuhina koordineerid ministeeriumi huvidest lähtudes projekteerimis- ja ehitustöid, kasutades otstarbekalt ministeeriumi ressursse. Töökoht asub Tallinna kesklinnas, kuid võimalik on käia lühiajalistes töölähetustes Eesti välisesindustes üle maailma. Sõlmime tähtajatu töölepingu, põhipuhkus on 35 päeva.Muud nõuded: Eeldame:•ehitusalast kõrgharidust ning ...\nTööülesanded: Muru niitmine trimmeriga.Omalt poolt pakume: Professionaalseid seadmeid ja töövahendeid.Muud nõuded: Tahtmine tööd teha, ausus, hoolikus, täpsus.Kodus töötamise võimalus: Ei...\nJärve KaubanduskeskusesTööülesanded: AS Silikaat Kinnisvara võtab Järve Kaubanduskeskusesse tööle graafiku alusel töötavaid üldpindade koristajad (trepid, kliendi WC-d, üldkoridorid, klaasid jt)Omalt poolt pakume: Häid töötingimusi, kindlat ja stabiilset tööd ja töötasu, korralikke töövahendeid, toetavat meeskonda, spordi- ja prillide kompensatsiooni, töökohapõhist väljaõpet ja toetavat meeskonda.Muud nõuded: Varasem töökogemus põrandapesu masinaga, kohusetundlikkus, korrektsus ja ausus, töökus.Kodus töötamise võimalus: Ei...\nOtsime oma meeskonda ehitus ja remondi kogemusega üldehitajat, kes saab hakkama väiksemate remonditöödegaTööülesanded: Otsime oma meeskonda kinnisvara objektidel väiksemaid remondi ja ehitustöid teostavaid kogemusega töötajaid. Põhiline töösuund on väiksemad remonditööd nagu akende ja uste remont, katuste parandus tööd, uste lukkude vahetamine, pisemad sise remonttööd jne.Objektid asuvad nii Tallinnas kui mujal Eestis. Omalt poolt pakume: Motiveerivat töötasu.Toetame ja pakume väljaõpet kohapeal vähese kogemusega töötajatele.Koolitamise võimalusi.Tööriideid.Ettevõtte auto.Tööriistu.Töötamist meeldivas meeskonnas.Kodus töötamise võimalus: Ei...\nTööülesanded: Kinnisvara korrashoiu alaste tööde läbiviimine CityHaldus OÜ klientidele; põhiliselt vee-, kanalisatsiooni, küttesüsteemide ja üldehituse osas väike remonditööde tegemine; vajadusel vajalike tellitavate tööde teostamineOmalt poolt pakume: Võimalust töötada stabiilses ettevõttes; õigeaegselt makstavat töötasu, ametiautot ja töövahendeid.Võimalust tulla sära silmis igapäevaselt tööle.Muud nõuded: Kasuks tulevad teadmised/oskused elektri osas.Kodus töötamise võimalus: Ei...


09juuni november 17, 2019\nSelle aastamais toimus kohtumine Kikoga Ukraina pealinnas Kiievis, et julgustada vendi, kes kuulusid endise nõukogude liidu koosseisu, nende seas Venemaa, Gruusia, Ukraina, Läti ja Eesti. Kuna teisiti polnud võimalik, otsustasime minna Eesti koguduse nimel koos misjoniperedega nii Tartust kui Tallinnast.\nPalverännak kestis kolm päeva: 10. – 12. maini. Esimesel päeval külastasime Kiievi turismikeskusi nagu Püha Sofia katedraali ja Püha Miikaeli kirikut.\nLaupäeva hommikul külastasime koobaskloostrit ning sealseid katakombe, mis püsivad tänini ja nägime 21 meetri kõrgust ikonostaasi. Kell neli pärastlõunal olime valmis kohtuma Kiko, isa Mario ja Ascensioni Romeroga (rahvusvaheline Neokatehhumeenilise Tee meeskond) Kiievi Riiklikus Kunsti palees. Nagu juba öeldud, kuulasime julgustavaid sõnu kristlastest evangeliseerijatele, kes on pärit ekskommunislikust, ateistlikkust ja individualistlikust maailmast. Julgustavad sõnad olid nii mõjuvad, et ligikaudu 130 noort ja mitu perekonda tõusid, et olla valmis tegema Jumala tahtmist. Kui kohtumine läbi, võtsime osa püha Aleksandri katoliku kiriku pühapäevasest euharistiast.\nPühapäeval kuulutasime koos mõnede Kiievi kogudustega tänavatel evangeeliumi, kus meie seminarist Giosue Schirru rääkis kõigi ees oma usukogemusest. Järgmise päeva hommikul alustasime tagasiteed Eestisse.\nSee oli kogemus, mis veel kord tugevdas meie usku tänu sõnadele, mida andis rahvusvaheline katehhistide meeskond. Oleme tänulikud ka kristlaste vahel valitsenud ühtsusele, olgu siis Poolast, Venemaalt, Hispaaniast või mõnest teisest riigist maailmas. Lõppude lõpuks kinnitus teadmine, et tegelikult on meie isamaa ühine. Meie isamaa on taevariik.\nEmmanuel Parra ja Kiryl Arlionaki Admissio.


Vabadusega kaasneb vastustus - meiemaa.ee\nOma üllatuseks avastasime eile, et kui me ise oma ootamatult söömisküpseks saanud õunu ära ei söö, teevad herilased puhta töö. Küllap oleks sama saatus tabanud ka ajaloo esimest õunasaaki.\nEi teagi nüüd, kas parem oleks olnud jätta Eeval-Aadamal õunad puutumata... Või saime oma elule mõtte ja eesmärgi just tänu sellele, et hambad keelatud vilja sisse lõime... Ei oskakski kuidagi muidu oma elu korraldada, kui kogu aeg ei mõtleks sellele, et küll ikka Jumal on armuline ja „õunaraksus“ käimisest hoolimata minust hoolib ja mind armastab.\nIlma esimese hammustatud õunata oleksin justkui ise õige mees ega vajaks Jumalat ega armu. Jumalal oli see plaan ikka päris hästi läbi mõeldud – istutas õunapuu, lõi inimese, andis inimesele vaba tahte. Ja siis selgus, et see vaba tahe on justkui kaheterane mõõk – vabadusega kaasneb ka vastutus oma sõnade ja tegude eest! Kuidas sa muidu iseseisvat elu õpidki! Sama õpimuster puudutab igaüht, sealhulgas meie 100-päevast valitsust!


Hüpoteeklaenu ilu ja valu: millal tasub hüpoteeklaen end ära?\nÄripäeva eriprojektide toimetus • 18 märts 2020\nHüpoteek on sõna, mis paljude jaoks ei seondu just kõige positiivsemate asjaoludega. Küll aga on hüpoteeklaen osutunud üheks kõige levinumaks laenuteenuseks oma paindlikkuse tõttu – inimesed, kes võivad pangast saada eitava vastuse, võivad saada jutule hüpoteeklaenu pakkuja juures.\nHüpoteeklaenu all mõeldakse kinnisvara tagatisel antavat laenu, millel erinevalt kodulaenust ei ole mitte mingisugust konkreetset sihtotstarvet – saadud summat võib kasutada just selleks, milleks parasjagu vajadus on.\nMiinusküljelt on aga hüpoteeklaenud tunduvalt kõrgema intressiga ja lühema laenuperioodiga kui tavapärased kodulaenud. Financer.com hüpoteeklaenude võrdlustabelist selgub, et naljalt alla 10%-se intressiga hüpoteeklaenu ei leia. Seejuures sõltub reaalne intress aga muidugi taotleja maksevõimekusest ja võib seega küündida ka 15%-ni. Näiteks 20 000-eurone laen 10-aastase makseperioodiga tähendab umbes 250-eurost igakuist makset, mis on juba lähedal tüüpilise kodulaenu kuumaksele.\nSelge on see, et hüpoteeklaen ei ole odav lõbu ning selle saamise peamine eeldus on juba olemasoleva kinnisvara tagatiseks seadmine, mistõttu riskitakse vahel lausa oma koduga.\nKas selline risk ja kõrge intress tasuvad end üldse ära? Vaadates hüpoteeklaenupakkujate edu Eestis, siis on selge, et turgu selle jaoks on. Hüpoteeklaen võlub asjaoludega, millega tüüpiline pank konkureerida ei saa: inimlikkus, vastutulelikkus ja vabadus lahendada mistahes rahamure.\nMis otstarbel on praktiline hüpoteeklaenu võtta?\nKuna hüpoteeklaenu korral tuleb tagatiseks seada kinnisvara, ei ole kindlasti tegemist laenuga, millega finantseerida uue mobiiltelefoni ostu. Laenusoovi kaalumisel tuleks enda käest küsida:\n•kas soovitud otstarve on pikaajaline ja teenib end ära ka isegi 10 aasta pärast?\n•kas pole võimalik sama summat mõnel muul viisil hankida, nt säästes raha, müües maha olemasolevaid asju vms?\n•kas laenu kuumakseid oleks võimalik tasuda ka siis, kui sissetulek peaks kaduma ajutiselt?\nRääkides esimesest punktist, siis hüpoteeklaenu tõsidust arvestades ei tohiks seda rahasummat kasutada niisama edvistamise eesmärgil. Headeks eesmärkideks võivad olla näiteks hariduse hankimine, tervisesse investeerimine, kodu remontimine, omaenda ettevõtte avamine või olemasolevate laenude refinantseerimine. Hüpoteeklaen on eriti levinud kodu remondikulude katmiseks või võlgnevuste refinantseerimiseks, kuna võrreldes tüüpiliste kiir- ja väikelaenudega on hüpoteeklaenu intress tihtipeale soodsam, võimaldades niiviisi olemasolevad rahamured katta.\nSamas aga tuleb mõelda sellele, kuivõrd kiireloomulise vajadusega tegemist on. Ka kodu saab remontida jupphaaval, kasutades selleks igakuisest sissetulekust allesjäävat raha. Kui oleksid valmis võtma hüpoteeklaenu, mille eest tasuda iga kuu paarsada eurot kuumaksena, siis äkki oleks hoopis praktilisem kasutada seda paarisadat eurot selleks, et iga kuu tasapisi remonti teha või koguda raha remondikulude katmiseks? Hüpoteeklaen sobib eelkõige kiireloomulisema probleemi lahendamiseks või otstarbeks, mis on lihtsalt niivõrd kõrge hinnaga, et seda pole võimalik väikeste summadega katta.\nEnne taotlema asumist tuleb väga kriitiliselt mõelda oma rahalisele olukorrale ning seda mitte üksnes hetkeseisu perspektiivis. Mõtle kõige halvemale stsenaariumile: mis siis, kui jääd oma sissetulekust ilma? Seetõttu on hädavajalik iga kuu panna raha kõrvale, ehitades säästufondi, mille arvelt saaks elada siis, kui sissetulekuga peaks midagi juhtuma.\nKui usud, et hüpoteeklaen võib sulle sobida, pea kindlasti nõu asjatundjatega ning ära võta seda ostust sama kergelt kui saia ostmist – tegemist on siiski olulise laenukohustusega. Alustuseks võid aga hüpoteeklaene võrrelda Financer.com lehel, kust leiad sisuka võrdlustabeli üheskoos võimalusega arvustada laenuandjaid ka ise.


Tšilli-krevetipirukas kookospiimaga | Toidutare\nTiina Lebane, 24. juuli 2017 03:53\nTšilli-krevetipirukas kookospiimagaFoto: Jaan Heinmaa\nAasiapärase krevetipiruka täidises on tunda nii tšillipipra teravust, värske koriandri mõrkjust kui kookospiima magusat täidlust. Täiusliku maitseelamuse saamiseks paku lisandiks riivitud porgandi salatit, mis on maitsestatud ingveri ja laimimahlaga.\n3 spl\tKookoshelbed\n3 spl\tVesi\n400 g\tKooritud (külmutatud) krevetid\n1 tk\tRoheline tsillipiprakaun\n1 dl\tHakitud värske koriander\n2 dl\tKookospiim\n1 oks\tVeidi värsket tilli\n1. Haki külm või, sool, jahu ja kookoshelbed puruseks seguks. Lisa külm vesi ja sega kiiresti tainaks. Suru tainas 24‒26 cm läbimõõduga lahtikäiva vormi põhja ja äärtele, torka kahvliga auklikuks ning hoia vähemalt pool tundi külmkapis.\n2. Seejärel küpseta põhja 10 minutit 225-kraadise ahju keskosas.\n3. Sulata krevetid pakendil antud juhiste järgi. Poolita tšillipipar, puhasta valgest sisust ja seemnetest ning haki väikesteks tükkideks. Haki ka värske koriander. Klopi munad kergelt lahti ning lisa kloppides kookospiim ja vesi. Maitsesta segu soolaga.\n4. Tõsta tainale sulanud krevetid, hakitud tšillipipar ja koriander ning vala üle munapiimaga. Küpseta 200-kraadises ahjus 30‒35 minutit, kuni munapiim on hüübinud ja kuldkollaseks küpsenud.\n5. Lase pirukal enne vormist välja võtmist 10 minutit jahtuda. Raputa peale veidi hakitud värsket tilli ja serveeri soojalt koos värske salatiga.


Erinevus lehekülje "Mihhail Gutserijev" redaktsioonide vahel – Vikipeedia\nErinevus lehekülje "Mihhail Gutserijev" redaktsioonide vahel\nMihhail Gutserijev (muuda)\nRedaktsioon: 1. august 2010, kell 01:06\nLisatud 3182 baiti , 9 aasta eest\nRedaktsioon: 31. juuli 2010, kell 23:54 (redigeeri)\nRedaktsioon: 1. august 2010, kell 01:06 (redigeeri) (eemalda)\nKer (arutelu | kaastöö)\n'''Mihhail Gutserijev''' (sündinud [[9. märts]]il []) on [[ingušid|inguši]] rahvusest [[Venemaa]] ettevõtja, naftakompanii [[Russneft]] omanik ja president, varasem [[Slavneft]]i juht ja [[Riigiduuma]] aseesimees.\nEttevõtlusega tegelemist alustas 1988. aastal, asutades mööblivabriku ja kooperatiivpanga.\n2007. aastal süüdistati Gutserijevi maksudest kõrvalehoidmises ja ebaseaduslikus äritegevuses. Gutserijev suundus eksiili ja loovutas ajutiselt osaluse Russneftis [[Oleg Deripaska]]le. 2010. aastal võeti süüdistused tagasi.\n1994. aastal nimetati Gutserijev Ingušeetia erimajandustsooni (''зона экономического благоприятствования'') administratsiooni juhiks.\n1994. aastal valiti ta Riigiduuma liikmeks. Ta liitus [[Venemaa Liberaaldemokraatlik partei|Venemaa Libaraaldemokraatliku Partei]] (LDPR) fraktsiooniga ning sai 1996. aastal Riigiduuma esimehe asetäitjaks. 1999. aastal valiti taas Riigiduumasse.\n2000. aasta jaanuaris sai Gutserijevist Vene-Valgevene riikliku ettevõtte Slavneft president. Ajakirjanduse andmetel oli tema soovitajaks [[Roman Abramovitš]], Gutserijev ise on soovitajana nimetanud [[Vladimir Putin]]it.\n2002. aasta mais vabastas aktsionäride üldkoosolek Gutserijevi ametist. Gutserijev püüdis otsust ning ettevõtte väidetavat jõuga ülevõtmist kohtus ebaõnnestunult vaidlustada.\n2002. aasta septembris rajas Gutserijev naftakompanii RussNeft, millest juba 2004. aastaks sai üks riigi kümnest suurimast. Samal ajal alustas Gutserijev aktiivset tegevust Moskva kinnisvaraturul.\n2005. aastal omandas 50% ettevõtte Русский уголь aktsiatest.\n== Russneft ==\n2007. aastal esitati Gutserijevile süüdistus maksudest kõrvalehoidmises ja ebaseaduslikus äritegevuses. Spekuleeriti, et süüdistuse ajendas Gutserijevi keeldumine ettepanekust müüa Russneft Gutserijevi jaoks vastuvõtmatu hinnaga ühele riigistruktuurile või siis see, et Gutserijev ostis [[Jukos]]e pankroti eelõhtul selle varasid.\nJuulis loobus Gutserijev Russnefti presidendi positsioonist ja teatas kavatsusest loobuda kõigist äriprojektidest ning asuda teadustööle. Samal ajal lepiti kokku Russnefti müük enam kui 3 miljardi dollari eest [[Oleg Deripaska]] varahaldusettevõttele [[Basic Element]]. 31. juulil arestis rajoonikohus Russnefti aktsiad, septembris kinnitas edasikaevatud otsuse Moskva linnakohus.\nAugustis kuulutati Gutserijev tagaotsitavaks ja anti välja tema arreteerimise order. Selleks ajaks oli Gutserijev Venemaalt lahkunud.\nNovembris teatas Basic Element, et Gutserijev ei ole enam ettevõtte omanik ja Basic Element jätkab kõnelusi Russnefti omavate, teiste isikute poolt kontrollitud offshore-firmade ostmiseks.\nDetsembris pidi arbitraažikohus arutama Russnefti aktsiate arvamist riigi varadesse, kuid andis osapooltele kaks kuud kokkuleppele jõudmiseks.\n2008. aasta aprillis teatati, et uurimine Gutserijevi asjas on lõpule viidud. Suvel esitas Venemaa Suurbritanniale taotluse mehe väljaandmiseks.\n2009. aasta oktoobris võeti tagasi Gutserijevile esitatud süüdistus maksudest kõrvalehoidmises, loobuti tema tagaotsimisest [[Interpol]]i abiga ning väljaandmistaotlusest Suurbritanniale.\n2010. aasta jaanuaris andsid Oleg Deripaska esindajad Gutserijevile tagasi kontrolli 100% Russnefti aktsiate üle. Gutserjev maksis Vedomosti andmetel selle eest 600 miljonit dollarit. Mõningatel andmetel oli Deripaska varem mitmed oma võlad kandud Russnefti arvele.\nAprillis loovutas Gutserijev 49% Russneftist ettevõttele [[AFK Sistema]] ning hiljem veel 2 protsenti [[Sberbank]]ile. Juunis valis aktsionäride koosolek Gutserijevi ettevõtte presidendiks.\nMihhail Gutserijevi vanem vend Hamzat on Ingušeetia endine siseminister, kes 2002. aastal püüdis [[Murat Zjazikov]]i vastaskandidaadina Ingušeetia presidendiks.\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/wiki/Eri:Mobiilierinevus/2120897"