CM: Koolitushoone on projekteerija, ehitaja, tellija ja kohaliku kogukonna ühislooming - Ehitusuudised\nAutor: Gerli Ramler, Äripäeva kaasautor • 18. oktoober 2012\nCM: Koolitushoone on projekteerija, ehitaja, tellija ja kohaliku kogukonna ühislooming\nAmhold AS on projekteerinud, juhtinud ehitustöid või ehitustööde järelvalvet teinud Eestis, Soomes ja Rootsis kokku 202 koolitushoonele.\nKoostöös tellijate ning koolipidajatega on välja kujunenud heatasemelise kooli kavandamise olulised põhimõtted, kuid kahjuks sageli ei võimalda rahalised ja ajalised faktorid realiseerida kooli ning lastevanemate ootusi õppehoone osas. Samuti võivad takistada kohaliku kogukonna pikaajaliste ja kõikehõlmavate eesmärkide saavutamist hetkeemotsioonid, -tingimused ning -mõtted.\n„Sel sügisel avasid koolihoone uksed õppetööks Amhold AS-i projektide järgi\nRakvere Ametikool, Kuristiku Gümnaasium, Läänemere Gümnaasium Tallinnas ja Nikinmäe lasteaed Vantaas. Hetkel teostatakse ehitustöid Götebogi Torslanda Kooli, Stockholmi Riksteni Kooli, Salo Ollikkala Kooli, Sillamäe Kutsekooli, Tallinna Tehnikakõrgkooli ning Tallinna Tervishoiu Kõrgkooli hoonetes. Mitmed valmis projektid ootavad rahastamisotsust,“ loetleb AS-i Amhold tegevdirektor Arvu Mägi.\nMida arvestada ja mida vältida koolitushoone kavandamisel ning ehitamisel?\nKoolitushoone kavandamist peab alustama ehitusalal kogenud ja kooli funktsionaalsust põhjalikult tundva konsultandi valikuga. Sageli hakkavad projekteerimisel domineerima rahastaja või ajalised ja tellijapoolsed hetkeolukorrast ajendatud subjektiivsed faktorid ning projekti koostamiseks praktiliselt puudub sisuline lähteülesanne. Ka koolil endal pole vahel ülevaadet kõikidest võimalustest ega tule pähe kaasata projekteerimise lähteülesande kavandamisse ning projekteerimisprotsessi aktiivseid kogukonna liikmeid ning professionaalseid konsultante. Mõnikord jäetakse kogu tellijapoolne projekti juhtimise protsess ühe mõjuka inimese ülesandeks ja otsuste tegemiseks, kuid kellel koguni koolitusalane eriharidus puudub.\nSeepärast on loomulik ja ilmtingimata vajalik, et kooli esindajal ning tellijal on koolihoone kavandamisel kaasatud professionaalne, kooli- ning ehitusala spetsiifikat tundev pikaajaliste kogemustega konsultant, kellega ühise loomingulise töö tulemusena sünnib esmalt koolihoone projekteerimise üksikasjalik lähteülesanne ja edasiste projekteerimisetappide tulemusena põhjalik tööprojekt. Vähetähtsad ei ole ka konsultandi projektijuhi isikuomadused erihuvide korral kompromisside ja optimaalsete lahenduste saavutamisel. Hea tulemuse saavutab üksnes tellija, koolipidaja ja projekteerija ühismeeskonna loominguliselt tõhusa koostööga.\nKonsultandi valiku aluseks peaks olema firma ja meeskonna varajasemad analoogsed mitmed referentsid ning teiste tellijate hinnang tehtud tööle. Maksumuse osakaal võiks moodustada ainult 20-30% üldisest hindamistulemusest.\nEsimesena uurimis-projekteerimistööd, seejärel ehitus\nSagedasti kasutatakse projekteerimis-ehitustöövõttu ka koolihoonete ehitamiseks, millega kaasnevad suured ja keerulised probleemid – loomulikult soovib ehitaja kohe ehitustöödega pihta hakata, kuid tellija ja koolipidaja konkreetsed vajadused täpsustuvad oluliselt ning hakkavad arenema alles kohtumisel projekteerijaga.\nEriti vastunäidustatud on projekteerimis-ehitustööde meetodi kasutamine rekonstrueerimistööde puhul. Sellisel juhul peab enne teostama põhjalikud insener-tehnilised ja keskkonnalased uurimistööd, seejärel asuma projekti lähteülesande ja projekteerimistööde juurde ning alles siis alata ehitustegevusega.\nEhitustööde maksumus aga sõltub väga suures ulatuses konkreetsetest töömahtudest, mis selguvad alles uurimis-projekteerimistööde käigus ja järel. Seega projekteerimis-ehitushanke korral peab ehitaja sisuliselt suures ulatuses oletama ehitusmaksumuse ja võtma mitte millegagi õigustatud ning ebamääraseid riske. Sellisel juhul suureneb ehitushind, tekib ägedaid vaidlusi, tellijalt küsitakse algselt kokkulepitud hinnast rohkem või ehitaja lihtsalt lõpetab lepingu, kuna alguses polnud võimalust arvestada kõiki täiendavaid juurdetulevaid nõudeid ja tegelikke töömahte. Seejuures on projekteerija suure surve all ehitaja igasugu „ratsionaliseerimisettepanekute“ tõttu, kuna projekteerimis-ehitushanke puhul on ehitaja projekteerimistöö tellijaks.\nTegelikult ka ehitaja huvi on teha tööd üksikasjaliku tööprojekti järgi ja täpselt määratud maksumusega ning keskenduda töökorraldusele ja kvaliteedile, mitte hakata alles ehituse ajal mõtlema millist projektlahendust kasutada ja palju see maksab.\nEhitus-, kasutus- ja hoolduskulud tuleb määrata juba eskiisprojekti staadiumis\nOn palju kurbi näiteid, kus pärast kuudepikkust tellija, kooli ja projekteerijate ühismeeskonna innustatud koostööd selgub projekti valmides, et kavandatu elluviimiseks pole raha. Või siis isegi ehitamiseks on investeerimisvõimalus, kuid puudub raha hoone kasutuskulude katmiseks ja hooldamiseks ning kallid tehnosüsteemid lülitatakse välja ja kannatab laste ning õpetajate tervis suletud või mittekorras kliimasüsteemi tõttu.\nSeega on tarvis kohe projekti eskiisi staadiumis määrata kõik olulised funktsionaalsed-, ehitus-, kaustus- ja hooldusnäitajad ning maksumus, et lõpptulemus oleks vastuvõetav ning taskukohane.\nEnergiatõhusus ja sisekliima\n„Kuigi 2013. aasta jaanuaris kehtima hakkavad energiatõhususe miinimumnõuded lubavad haridushoonetele energiatõhususarvuks maksimaalselt 200kWh/(m2 a), siis praktikas on heaks tavaks saanud juba praegu oluliselt energiasäästlikumad hooned,“ räägib Arvu Mägi. „Näiteks Amhold AS-i projekti järgi ehitatava ja tänavu 19. septembril sarikapidu pidanud Torslanda Kooli hoone (9300 brm2) Göteborgis on energiatõhususe arvuks kavandatud 37 kWh/(m2 a) (sh kütteenergia kulu 15 kWh/(m2 a). Torslanda kool kasutab päikese- ja maasoojusenergiat ning soojadel suvepäevadel müüb ülejäävat energiat Göteborgi Energiale.“\nHoone rekonstrueerimisel peab muidugi arvestama, et tervisliku sisekliima tagamiseks on vajalik oluliselt tõhustada värske õhu sissepuhet ning vaatamata ökonoomsetele soojusenergia tagastuse seadmetele tõuseb siiski energiakulu ventilatsioonile ja küttele. Seega on äärmiselt oluline kasutus- ja hoolduskulude arvestamine ning optimaalsete lahenduste kavandamine projekteerimisperioodi algetapil ehk eskiisprojekt staadiumis ehk tagada tervislik sisekliima parameetrite täitmine.\nKeskkonnasäästlik hoone: BREEAM, LEED ja EL-i „Ecolabel for buildings“\nKoolihoone keskkonnasäästlikkuse, -sõbralikkuse ja funktsionaalse kvaliteedi kavandamiseks ning hindamiseks on hea kasutada rahvusvaheliselt tunnustatud kõikehõlmavat hindamissüsteemi. Maalimas on enamlevinud BREEAM, aga võib kasutada ka teisi hindamissüsteeme, kuna need on oma olemuselt üsna sarnased. Hetkel on töös ka Euroopa Liidu analoogne standard „Ecolabel for buildings“, mille nõuetega saab juba praegu arvestada. Koolihoone puhul oleks loomulik, et sertifitseerimisel saavutataks hinne „väga hea“ või „eeskujulik“.\nKoolihoone kavandamisel on soovitav kasutada 6D projekti, mis sisaldab endas 3D hoone tarindite ja süsteemide kolmemõõtmelist mudelit, 4D projektis lisanduvat aega, 5D projektis lisanduvat ehitus-, kasutus- ja hooldusmaksumust ja 6D projekti puhul lisanduvat kogu ehitise elukaare juhtimist.\nHeatasemelise koolihoone kavandamise üldised põhimõtted\n* Kool projekteeritakse nii, et hoone toimib kogukonna osana mitmekülgse tegevus- ja kultuurikeskusena. Kooli hierarhiline asend asutuspiirkonnas peab peegelduma hoone arhitektuuris. Ruumid peavad edendama kooli ja kodu vahelist koostööd. Projekteerimise meetoditega luuakse tingimused, mis kannavad endas sõnumit koostöö tähtsuse kohta, näiteks projekteeritakse sissekäiguhall nii, et kooli oleks lihtne ja sundimatu tulla.\n* Kooli projekteerimisel on oluline, et maja toimiks paindlikult ja mitmekülgselt ning võimaldaks mitmesuguseid tegutsemisviise ja suhtlust. Ruumidele projekteeritakse teatud üldomadused, et hoone võib edasi elada muutuvate vajaduste ja tulevikunõuete tingimustes. Põhikriteeriumiteks on paindlikkus ja suhtlus ning kollektiivsus.\n* Koolihoone projekteeritakse nii, et seda saaks kasutada ka õppetööst vabal ajal. Arvesse võetakse erinevate kasutajarühmade ja kasutusotstarvete vajadused.\n* Kooliruume saab projekteerida ka mitme haldusala ühiskasutusse. Nendeks on näiteks kehakultuuri-, raamatukogu-, kultuuri-, täiskasvanute koolituse, tervishoiu- ja lasteaiategevus.\n* Kool projekteeritakse nii, et see toimib innustavana, loovusele ja uurivale õppimisele meelitavana ning on õppimist toetav konkreetne õppevahend.\n* Õppekeskkond projekteeritakse uudishimu ja innustust äratavaks õppevahendiks. See peab õpetama lapsi pöörama tähelepanu keskkonnale ning edendama sinna kuulumise tunnet ja teadlikkust. Õppekeskkond peab meelitama uurima ilminguid tervikuna ja ühendama eri teadusalade mõtlemist. Õppekeskkond peab olema mudeliks heale, ergonoomiliselt õigesti projekteeritud töökeskkonnale.\n* Kooli projekteerimisel jälgitakse, et maja oleks mugav, esteetiline ning tugevdaks psühholoogilist ja sotsiaalset heaolu.\n* Kool projekteeritakse nii, et see nõuab ja võimaldab pidevat enda arendamist. Arvestatakse keskkonnamõjudega, mis käsitavad muuhulgas ehitusaegset loodusvarade kulutamist, kasutusaegset keskkonnakoormust ning omal ajal, elukaare lõpus jääkideta hävitamist või ehitustarvikute korduskasutust. Õppehoone peab toetama hariduslikke eesmärke pideva arengu suhtes ja lisama huvi oma ümbruskonna vastu ning arusaamist käesoleva aja valikute mõjust tulevikule. Tingimused tuleb projekteerida selliselt, et oleks võimalik pideva arengu eesmärkidekohane tegevus.\n* Kool projekteeritakse nii, et maja on ökoloogiline, majanduslikult optimaalne ehitada, kasutada ning hooldada, et hoone on sotsiaalsete ja kultuuriliste väärtuste kandja.\n* Kool projekteeritakse nii, et see on otstarbekalt dimensioonitud. Ehk koolihoone (sh krunt, hoone, ruumid, tehnilised süsteemid jms) vastab kooli toimimisvajadustel. Esmajärjekorras on kool õppetöö tarbeks. Muud toimingud on õppetööd toetavad.\n* Kool projekteeritakse nii, et hoone edendab füüsilist tervist ja turvalisust. Õpikeskkond toetab õpilase ja personali füüsilist tervist ja turvalisust ning edendab heaolu, hoiab ära vandalismi, õnnetusjuhtumid, on praktiline ja sobib kõigile kasutajatele.\nTervislik sisekeskkond moodustub heast sisekliimast ning headest akustilistest ja valgustustingimustest.\nArtikli ilmumist toetas Amhold AS.\nRootsis ja Soomes ilmunud artiklid Amhold AS-i poolt projekteeritud hoonetest:\nKappelimäe Kool Laitilas, Soomes:Kappelimäenkoulu\nTorslanda uus madala energiatarbega koolihoone Göteborgis, Rootsis:Torslandaskolan\nNüüd algab uue Torslanda kooli ehitus\nMurranguline uus Torslanda kool\nRiksteni Kool, Botkyrka vallas, Rootsis:\nTervislik rahva kool\nRiksteni kooli ehitusValmis uus Riksteni kool\nFunäsdaleni eelkool ja lasteaed Härjedaleni maakonnas, Rootsis\nEelkoolile ehitatakse spordiplats\nTeeli RemmelgEhitusvaldkonna juhtTel: 51 23 770[email protected]e


Vastulause – Mõned õiendused Jaak Alliku artiklile „Vabaduse hõng Narva teatrilaval“* — Sirp\nEsmalt tänan Jaak Allikut festivalil toimunu kena kirjelduse eest. Kuna Allik on Eesti kogenumaid teatrimõtlejaid, on tema hinnangud („Narva Vabaduse festival oli vaieldamatu kordaminek“, „Hinnatavaim, mida festivaliga saavutati, oli Eestis tõsise rahvusvahelise draamakunstifestivali hinguse taastamine“) korraldajatele rõõmuks. Narva Vabaduse festival oli Vabale Lavale esimene korraldada ning praegu pole kindel, kas tulevik järge toob, mistõttu pean ajaloo tarbeks siiski vajalikuks õiendada mõned valeväited, mis on autoril artikli lõpulõiku „Festivali tulevikust“ sisse lipsanud.\nNii ütleb Allik: „200 000 euroni küündinud eelarvest kattis Narva linn 10%, riik (kultuuriministeerium, kultuurkapital ja EAS) 40%, pool vaja läinud summast laekus erakapitalilt.“\nFaktiliselt korrektne olnuks sedastada, et 200 000 euroni küündinud eelarvest kattis Narva linn ligi 10% ning riik (kultuuriministeerium ja kultuurkapital) ligi 8%. Suur abi oli EASi turismitoetusmeetmest (ELi vahendid), mis toetas Vaba Lava korraldatud festivali ligi 30% ulatuses festivali eelarvest, samuti Integratsiooni Sihtasutuse toest (ligi 10%). Suurimaks toeks Vabaduse festivali korraldamisel oli aga erakapital, kellelt laekus 40% festivali korraldamiseks vajalikust rahast, mis on selliste festivalide puhul Eestis üsna erakordne tulemus. Vabadus ja Narva on olulised ka ettevõtjatest metseenidele.\nAllik kirjutab: „Paraku jäi narvalaste osalus tagasihoidlikuks ega ületanud kindlasti seda 10%, mida linnapea oli söandanud festivali toetuseks eraldada.“\nSiin on taas ilmne faktiviga (sellise väite esitamine on iseenesest absurdne ning eeldab, et Allik tunneb kõiki narvalasi nägupidi ja seisis etenduste eel ukse juures neid kontrollimas). Korrektne oleks öelda, et narvalaste osalus festivalikülastajate seas oli ilmselt kokku umbes kolmandik. Mõnel etendusel (nt „Kantgradi“ ja „Säh, õgi!“ teistel etendustel) ilmselt ca 90%. Arvestades, et linna elanikel pole aastakümneid olnud regulaarset teatrikülastuse võimalust ning alles Vaba Lava Narva teatrimaja avamine 2018. aasta lõpus on siia muutuse toonud, on see esmakordse festivali puhul väga hea tulemus.\nErilist rõõmu pakkus paarikümne kohalikust noorest vabatahtliku tagasiside: nad olid oma linna ja festivalil osalemise üle siiralt uhked. Olukorra loomine, kui Narva noortel oleks lisapõhjus oma kodulinna üle uhke olla, on Vaba Lava Narva tegevuse üks peamisi eesmärke ja on rõõm näha, et seda hakkab vaikselt juhtuma. Nii oli Vabaduse festival muu hulgas integratsiooni tegelik teostaja, õigustades sellega ka Integratsiooni Sihtasutuse toetust. Järgmisel festivalil on kohalike osalus kindlasti veel suurem.\nLinn teenis oma eraldatud 20 000 eurost suure osa ilmselt juba festivali käigus tagasi: festival ja selle külalised kulutasid Narvas ja piirkonnas toodetele ja teenustele kokku hinnanguliselt 200 000 eurot. Mõju, mida festivalipaiga staatus linnale pikaajaliselt annab, on loomulikult suurem. Festivalil osales külalisi 15 riigist ja peaaegu kõik delegatsioonid uurisid, millal toimub järgmine Vabaduse festival, kuna esimesel festivalil osalenute jagatud info peale tuntavat nende koduriikides järgmisel festivalil osalemise vastu suurt huvi. Just nii tugeva kultuurilise ja sotsiaal-majandusliku mõjuga sariüritust luuaksegi.\nAllik kirjutab: „… katse teha teatrit seljaga kohalike elanike poole viib mõtte paratamatult kurvale paralleelile ameeriklaste ponnistusega eksportida Afganistani demokraatiat.“\nVabandan, kuid siin avaldub ilmselt kirjutaja kummaline mentaliteet, kui ta käsitleb inimeste kirjut seltskonda ehk narvalasi mingi ühtse massina, kelle poole festival olevat olnud seljaga – see on üsna piinlik väide. Narvas elavad erisugused inimesed, noored ja vanad, kultuurisõbrad ja teatrikauged – selles mõttes on Narva tavaline linn. Peaaegu kõigil festivali etendustel oli kohal palju kohalikku noorema põlve intelligentsi. Minu poole on pöördunud mitukümmend narvalast, kes on südamlikult tänanud festivali korraldamise eest (selline südamlikkus on minu kogemust mööda üks Narva meeldivatest eripäradest), ja öelnud, et nii ägedat ja sügavat kultuurisündmust pole selles linnas nende ajal varem olnud. Vabatahtlikest ma juba kirjutasin.\nKinnitan, et kuna vaba valiku võimalusi on Narvas vähem kui näiteks Tallinnas, on Narva Vaba Lava olulisus linna elanikele suurem kui ükskõik millise Tallinna teatri tähtsus eraldivõetuna Tallinnas, kui ehk sümbolväärtusega rahvusooper välja arvata. Narva Vabal Laval on paari tegevusaastaga, millest suur osa on möödunud pandeemia rüpes, tekkinud oma püsipublik, kellele teater linnas mõjub kui avali õhutusaken. Asjast ausalt huvitunu ei saa seda mitte märgata.\nAllik mõtiskleb: „Kas meie vaba riik aga on nii rikas, et maksta kinni maailma eri otstest siia lendavate ja vabadusest jutlustavate teatritruppide esinemise teistest maailma otstest kohale kutsutud külalistele. Ehkki sellises missioonis oleks õilsust.“\nNagu eespool kirjutasin, maksis meie vaba riik Vabaduse festivalile toetust napilt 20 000 eurot ehk alla 10% festivali eelarvest. Seega on tsiteeritud mõtisklus alusetu. Maailmatasemel teatrisündmuse Narvas maksis lõviosas kinni erakapital, Eesti riik kultuuriministeeriumi ja kultuurkapitali kaudu oli seekord väiketoetajate reas. Küll aga võib tekkida küsimus, kas meie vaba riik peab maksma kuuekohalisi toetussummasid tema enda asutatud ja finantseeritud riigiteatrite Tartu-gastrolliks (festival „Draama“). Või tasuks riigil investeerida muu hulgas just meid ümbritseva maailmaga kontaktis olemisse, mis kohaliku teatritiigi konnade kuningriigiks kasvamist edasi lükkab? Jäägu see küsimus mõneks tulevaseks aruteluks.\nEttepanekuga luua Narvas hübriidne munitsipaal-riiklik Vaba Lava läheb Allik vastuollu omaenda teksti avaosaga, kus kirjeldab põgusalt Narva kohaliku linnavõimu olemust ja tegevust. Olgu see siin veel kord mustvalgelt sõnastatud: praeguse Narva linnavõimu osalusel juhitav munitsipaalne Vaba Lava ei oleks Vabaduse festivali korraldanud ning see tõelise rahvusvahelise festivali vaim poleks linnas hõljunud.\nRääkimata sellest, et püsitrupiga riigiteatri rajamine ja pidamine oleks Vaba Lava mudelist eri hinnangutel viis kuni kümme korda kallim (nt Rakvere teatri sümpaatset tegevust toetab maksumaksja aastas ca 1,6 miljoni euroga), publikule pakutav repertuaarivalik väiksem (2019. aastal nägi publik Narva Vaba Lava saalides kokku 37 (!) lavastust) ning kogu see suund oleks vastuolus Eesti tänapäeva ja prognoositava tulevikuga, mil enamik kultuuris loojanategutsejaid, sealhulgas näitlejad, on vabakutselised (ja Vaba Lava on neile üks suurimaid tööandjaid).\nVaba Lava probleem kultuuriministeeriumiga seisneb selles, et Vaba Lava on isetekkeline, süsteemiväline, kuid elujõuline, viljakas ja tõhus. 13 töötajaga teatrikeskus hoiab töös kaht teatrimaja, kus toimub aastas kokku ligi 500 üritust. Meie kuraatorprogramm on oma sisu ja teostuse eest pälvinud Eesti kõrgeima teatriauhinna. Vaba Lava on korraldanud teatriüritusi, mis väljuvad kitsamas tähenduses kultuuriürituse mõiste piirest (nt 31. V 2021 lavastuse „Error 403“ esietendus, millel osales teiste seas kolm presidenti ja kolm välisministrit) ja nüüd ka tõelise rahvusvahelise teatrifestivali Narvas, ida ja lääne kohtumispaigas. Seda kroonilise riigipoolse alarahastuse tingimustes. Vaba Lava teenib lõviosa oma eelarvetulust ise, kuid kuna teater on riigi poolt rahaliselt toetatav (mis on hea ja õige), ei saa ka Vaba Lava sel „turul“ riigi toeta konkureerida. Alates Narva teatrimaja avamisest pole aga riigi toetus muutunud, püsides jätkuvalt ca 300 000 euro juures aastas ehk samal tasemel, mis ta oli ühe, Tallinna teatrimaja puhul. Kahe teatrimaja puhul on arusaadavalt vaja ligi kaks korda suuremat toetust riigilt ning ka siis oleks Vaba Lava üks Eesti efektiivsemaid teatriasutusi, mis teeniks ca 55–60% oma tulust ise. Iga tark süsteem toetaks sellist isetekkelist võrset, mitte ei üritaks seda „kehtiva reglemendi raamesse“ suruda – loodame, et selle äratundmiseni jõuab ka kultuuriministeerium, kuni Vaba Lava veel elus püsib.\nNüüd, kui need nüansid korras, ei jää üle muud kui tänada veel kord Jaak Allikut põhjaliku ülevaate eest. Aitäh!\nAllan Kaldoja on Vaba Lava nõukogu esimees.\n* Jaak Allik, Vabaduse hõng Narva teatrilaval. – Sirp 3. IX 2021.


Jaapani koreograaf: tajun Eesti erakordset rikkust - Eesti Päevaleht\nJaapani koreograaf: tajun Eesti erakordset rikkust\nUn Yamada ja Teet KaskFoto: Madis Veltman\nJaapani koreograaf ja kultuurisaadik Un Yamada on käinud paljudes riikides, ent tunneb kõige tugevamat sidet Eestiga.\nTäna õhtul on Jaapani Kuldse Nädala põhisündmusena võimalik Vabal Laval näha Jaapani tantsulavastust „Monaka”. Kohtume Jaapanis kõrgelt hinnatud ja üle maailma tuntud Un Yamada ning tema lavastuse Eestisse jõudmise taga seisva lavastaja ja koreograafi Teet Kasega mõni päev enne Eesti etendusi. Kõigest päev varem on Yamada Telliskivi loomelinnakust soetanud endale Eesti disainmantli ja rõõmustab, et selles on ka midagi jaapanipärast. 4. mai etendus müüdi peaaegu kohe välja, kavasse lisati teinegi etendus. „Ära küsi, kuidas etendus ilma igasuguse kampaaniata välja müüdi… Sotsiaalmeedia mõju või kosmiline maffia?” naerab Teet Kask.


Ainult pidev harjutamine ei taga head käekirja – Ajakiri Lasteaed\nAinult pidev harjutamine ei taga head käekirja\n9. dets. 2009 by Ülle Tõnumaa\nRahvusvaheline kirjutamisekspert dr Christian Marquardt käis Eestis, et tutvustada õpetajatele uusi võtteid kirjutamise õpetamiseks. Kõlama jäi seisukoht, et pidevast kirjatehnika harjutamisest üksi ei piisa, sest käekirja omandamine tähendab tõhusate kirjutamisliigutuste õppimist, mitte tähtede täpset kopeerimist ehk joonistamist.\nSelles on kõik ühel nõul, et loetava ja hea käekirja väljaarendamine on oluline, kuid ollakse erinevatel arvamustel, kuidas seda saavutada. Ühel meelel ollakse selles, et esmalt tuleb õppida selgeks tähtede esialgne kirjapilt, millelt saab üle minna oma individuaalsele käekirjale.\nAlgklassides õpitakse tähti perfektselt kirjutama. Ilusate ja täiuslike tähtede saamiseks kirjutavad lapsed aga väga aeglaselt ja püüdlikult, et kõik tähed ja sõnad oleksid joonte vahel ning kõikide tähtede kriipsud ja kaarekesed oleksid samasugused nagu trükitud tähed kirjatehnika vihikus.\nEeldatakse, et rohkelt nii harjutades omandavad lapsed liigutusmallid, mis salvestuvad ajju. Kuid selline õppimisviis ei arvesta, et kujutiste kopeerimisel ja kiirel kirjutamisel rakenduvad sootuks erinevad motoorse tegevuse juhtimise protsessid.\nKoolis õpivad kõik ühesugust kirjatehnikat, aga ometi on täiskasvanu käekiri väga erinev esialgsest õpitust – täiskasvanute käekirja juures leitakse üllatavalt harva neid aspekte, millele koolis kõige suuremat rõhku pannakse.\nDr Marquardti arvates on koolis kasutatav tähekuju-keskne tähestik kõigest lähtepunkt. Ta leiab, et oluline on see, kuidas laps kirjutab, st kas lapse käemotoorika on arenenud. Tähtede aeglane joonistamine ei ole kirjutamine ning tähekujude pidev teadlik kontroll isegi pidurdab liigutuste õppimist.\nKuidas teha teisiti?\nLiigutused tuleb muuta kiiremaks, järjestatuks ja seejärel automaatseks. Samuti on lapsele suureks abiks ergonoomiline kirjutusvahend. See parandab käe asendit, aitab kirjutusvahendit lõdvemalt käes hoida ning tõhustab õppimist väga mitmel moel.\nTähelepanu keskmes ei peaks olema täpse standardse kirjapildi järgimine, vaid selle omandamine, kuidas kätt ja sõrmi liigutada, et õppida kirjutama.\nLapsed peaksid õppima kirjutama liigutusi läbi tehes. Selleks ei tohi liigutused liiga aeglased olla, sest muidu ta kopeerib, mitte ei kirjuta – kui lihased järgivad täpset tähekuju aeglasel liikumisel, siis ei ole võimalik motoorikamalle luua ja talletada.\nLast võib kirjutama õppimisel takistada ka pidev standardse kirjapildi visuaalne kontroll. Samuti võivad kirjutama õppivat last segada suunavad jooned – ka täiskasvanul on väga raske täpselt joonte vahele kirjutada.\nÜheks võimaluseks on enne kirjutama õppimist teha lastega joonistamisharjutusi. Stabilo raamatus „Kuidas õppida kirjutama?“ on selleks mitmeid näiteid: laske lapsel niisama pliitasiga vabalt joonistada – nii harjub ta pliiatsit tunnetama; laske lapsel joonistada krokodillile hambad ja siksakid keha peale – nii harjutab ta V- ja A-tähe kirjutamist, aga palju vabamalt, sest ta ei püüa kopeerida tähte, ning samal ajal talletuvad kiirelt tehtud liigutused; laske lapsel joonistada maja akendele rulood – nii harjutab laps vasakult paremale joonte tõmbamist.\nMängeldes ja joonistades märkamatult kirjutamisliigutusi õppides on võimalik käe üles-alla ja sõrmede edasi-tagasi liigutuste koostöö tulemusena õppida palju tähesarnaseid kujundeid. Nii on lapsel hõlpsam omandada ka tähtede kujud ja õiged kirjutamisvõtted.\nJa kõige olulisem: kui õppida on tore, on ka hea tulemus tõenäolisem.\n* Dr Christian Marquardt on mitme aasta vältel uurinud kirjutamisel kaasatud motoorseid võimeid ning sel sügisel käis ta Eesti õpetajatele tutvustamas maailmas ainulaadset käekirja analüüsi arvutiprogrammi ja uusimatel uuringutel põhinevat õppemeetodit.\nSuurpered saavad kingituse\nEestis napib pimekurtidele lastele õpetajaid


Selgusid Kesk-Läänemere programmi viienda taotlusvooru tulemused | Riigi Tugiteenuste Keskus\nAvaleht Uudised Selgusid Kesk-Läänemere programmi viienda taotlusv...\n29. ja 30. jaanuaril kohtus Kesk-Läänemere programmi juhtkomitee, et valida välja viienda taotlusvooru raames heakskiidetavad projektid. Programmiperioodi viimases taotlusvoorus kiideti kõikide toetussuundade lõikes 69 taotluse seast heaks 20 projekti, neist Eesti päritolu partneritega on 17 projekti. Lisaks on neli projekti nn ootejärjekorras.\nÜlevaade Eesti partneritega heakskiidetud projektidest\nUute Kesk-Läänemere teadmispõhiste ettevõtete meetme raames asub tegevusi ellu viima ja püstitatud eesmärke saavutama kaks projekti. Projekt NBS asub tagama sihtgrupile tuge ettevõtlusteekonnal, samuti toetab juba olemas olevaid, nn eelseemnefaasis start-up-ettevõtteid esimeste klientide ja investoriteni jõudmisel. Eesti projektipartner on Tallinna Teaduspark Tehnopol.\nKõrgtehnoloogiliste start-up-ettevõtete piiriüleste investeeringute ergutamise ning investeerimisteadlikkuse tõstmisega asub Eesti Äriinglite Assotsiatsioon MTÜ juhtimisel tegelema projekt New Nordic Lift Off, teiseks Eesti päritolu projektipartneriks on Wise Guys Holding OÜ.\nUute õpilasfirmade loomisesse ja noorte ettevõtlikumaks muutmisse asub panustama kolm projekti. Olukorras, kus ettevõtlusega alustajad ja juhid kipuvad suuremas osas olema mehed, on 15-18-aastaste tüdrukute ettevõtlusalase julgustamise südameasjaks võtnud projekt BE the future, mida koordineerib Eesti poolt Tartu Loomemajanduskeskus.\nErivajadustega õpilaste hoiakute ettevõtlikumaks muutmise on Eesti Puuetega Inimeste Koja juhtimisel endale seadnud eesmärgiks projekt SENsationalSTEM, keskendudes eelkõige STEMil (Science, Technology, Engineering and Mathematics) põhinevale meetodile. Lisaks Eesti Puuetega Inimeste Kojale panustab Eestis eesmärkide täitumisse Eesti Agrenska Fond.\nEttevõtliku mõtteviisi süvendamise on fookusesse võtnud ka projekt ChangeMakers, mille käigus asutakse Eesti poolt Tallinna Tehnikaülikooli koordineerituna arendama piiriüleseid miniettevõtteid, võttes seejuures erilise tähelepanu alla keskkonnast tulenevated tegurid.\nProjekt Baltic Explorers asub üheskoos Kesk-Läänemere mängutööstuseklastriga programmi erieesmärgi 1.3 raames vallutama Aasia ja Ameerika Ühendriikide mänguturge.\nÜhiste ressursside jätkusuulik kasutamine\nProgrammi erieesmärgi "Kestlikult planeeritud ja hallatavad mere- ning rannikualad" täitumisse asub panustama projekt MAREA, mille projektipartneriks on Tartu Ülikool ning assotsieerunud partneriks Rahandusministeerium.\nTallinna Linnaplaneerimise Amet ning Stockholmi Keskkonnainstituudi Tallinna Keskus arendavad projekti B.Green käigus välja uue rohelise infrastruktuuri planeerimiskontseptsiooni, ning mh suurendada piirkondade arvu, kus väljatöötatud lahendust kasutatakse kui ametliku planeerimise eeletappi.\nProjekt CleanStormWater asub Viimsi Vallavalitsuse juhtimisel arendama ja testima uusi sademevee käitlemise lahendusi, mis lisaks puhastamisele ja selle juhtimise kvaliteedi kindlustamisele monitoorivad veekvaliteeti reaalajas, võimaldades hädaolukordades kiiret reageerimist. Projektipartneriks on ka Tallinna Tehnikaülikool.\nProjekt CBSmallPorts võtab fookusesse energiatõhususe ning asub tõstma väikesadamate teenuste taset kogu Kesk-Läänemere piirkonnas. Muuhulgas luuakse ühine online-platvorm, mis koondab kokku teabe erinevate osapoolte – paadisõitjate, väikesadamate ja teiste teenusekasutajate – jaoks. Projektitegevusi viivad Eestis ellu Eesti Väikesadamate Arenduskeskus MTÜ ning Kalevi Jahtklubi MTÜ.\nProjekti INTROSERV eesmärgiks on Päästeliidu juhtimisel luua integreeritud mereabiteenus, mis võimaldab pakkuda tehnilist abi lõbusõidulaevadele – näiteks väiksemad parandustööd, lähimasse sadamasse pukseerimine ning teave suuremate vajalike parandustööde kohta.\nSotsiaalne kaasatus ja paremad oskused\nProjekti MOL eesmärgiks on Eesti Pimedate Liidu koordineerituna leida uusi mooduseid nägemispuudega noortega töötamiseks, et parendada sihtrühma igapäevase toimetulekuga seotud hoiakuid ja suurendada sotsiaalset kaasatust ühiskonnaellu.\nÕppekavade ühildamisega asub tegelema viis Eesti partneritega projekti. Projekt INTELTRANS moderniseerib transpordi ja liiklusjuhtimise õppekava, -protsesse ning –keskkondi, Eestis asub uut õppemoodulit looma Tallinna Tehnikakõrgkool. Jätkusuutliku rahanduse õppemoodulile keskendub projekt SuFi, mille Eesti projektipartneriteks on Tartu Kutsehariduskeskus ja Tartu Ülikool. Kuressaare Ametikool hakkab projekti EPIG raames arendama gastronoomia- ja turismialast paindlikku õppekava, maastikuehitaja eriala õppekavasid asub projekti Become More Competitive raames ühildama Räpina Aianduskool. Sotsiaalset ettevõtlust käsitlevate õppekavade ühildamise võtab projekti iSee käigus fookusesse Tartu Ülikool, seejuures on assotsieerunud partneriks ka Sotsiaalsete Ettevõtete Võrgustik.\nÕnnesoovid kõigile heakskiidetud projektidele!\nProjektide esimene võimalik algusaeg on 2020. aasta 1. veebruar.


Villu • Leht 2 • Meie villakhiired • www.pisi.ee\nPostitas Sirtsu56 » 29. detsember 2010, 20:37\nOi kui ilus ta on\nPostitas samton » 29. detsember 2010, 20:54\nnuki, sattusin alles nüüd seda Su 1. detsembril postitatud videot vaatama ja... oiiiii, ma olen kade. Nii väga tahaks, et minu iirekesed ka sedapalju mind usaldama hakkasid, et lausa käe peale tuleksid ja pai nuruksid...\nAga aitäh selle video eest - see annab usku ja innustust sinnapoole pürgida!\nPostitas nuki8 (Teema autor) » 30. detsember 2010, 11:21\nSuur tänu heade sõnade eest, ütlen need Villule edasi.\nTegin natuke aega tagasi veidi parema video http://www.youtube.com/watch?v=B-slB3I_TTM\nPostitas nuki8 (Teema autor) » 08. jaanuar 2011, 11:18\nSain täna ühe väga toreda video Villust\nPostitas Kuldhai » 08. jaanuar 2011, 11:44\nVäga armas video! Villu tundub nii suur!\nPostitas samton » 08. jaanuar 2011, 11:46\nVillu on muidugi tõeliselt vahva.\nNii armas on vaadata, kui õrnalt väike laps loomaga käitub.\nPostitas nuki8 (Teema autor) » 08. jaanuar 2011, 16:29\nEks ma pidin natuke last juhendama, et ta ennast talitseks. Õnneks on Villu kiire ja läheb ära, kui midagi vastumeelt on.\nPostitas maris2 » 08. jaanuar 2011, 20:12\nVäga armas video\nPostitas nuki8 (Teema autor) » 23. jaanuar 2011, 12:06\nEile ronis Villu mänguasjade riiulisse. Kahmas hammastega elevandil kõrvast kinni ja vedas selle voodi alla, et rahus uurida millega tegu. Hiljem avastasin, et elevant polnud ainus mänguasi mida ta voodi all, hammaste abil tuvastas.\nPostitas nuki8 (Teema autor) » 30. jaanuar 2011, 19:19\nVillu kutsub mängima:\nPostitas nuki8 (Teema autor) » 20. veebruar 2011, 21:12\nSiin väike pildiseeria, kuidas me Villut iga päev tohterdame.\nAlguses võtame ta kindlasse haardesse.\nSiis teeme silmaava vatitikuga, eritisest puhtaks.\nPostitas Sirtsu56 » 22. veebruar 2011, 22:10\nossa pisikene tupsukene küll, kurb et nii lood, samas usun et ta väga ei pane tähele ning saab ikka oma täisväärtuslikku elu elada, aga selle eest tal hea nina kõige peale\nPostitas nuki8 (Teema autor) » 23. veebruar 2011, 17:29\nVillu on hakanud karvu ajama. Mitte palju, aga märgatavalt rohkem kui muidu.\nArvasime alguses, et ainepuudus kuid see ei saa olla, sest toit on kõigi vitaminidega.\nVbl. teeb seda kevad. Villu magab närimiskivi peal. Kivi on jahedam, kui puitplated. Äkki on tal palav, mõtleme. Päike teeb toa päris soojaks. Muidu on loomake täiesti tip-top korras.\nPostitas nuki8 (Teema autor) » 26. veebruar 2011, 18:33\nVilluga on toimunud progress. Ta lubab teha endale pai, varem ta seda niimoodi ei lubanud. Siin video http://www.youtube.com/watch?v=XOErKx8--T8\nPostitas nuki8 (Teema autor) » 13. märts 2011, 19:10\nPildistasin Villut, kui ta parasjagu õndsat und magas\nPostitas nuki8 (Teema autor) » 04. aprill 2011, 09:47\nVillu magab kas istudes käpad kõhu peal, või külili ning varbad võre vahelt läbi. Ükspäev panin tähele, et Villu magab, tagumise koiva varbad suus.\nPostitas maris2 » 06. aprill 2011, 19:50\nVillu on üks vahva sell\nPostitas nuki8 (Teema autor) » 24. mai 2011, 14:46\nVillu elab hästi. Öösel laamendab ja päeval magab. Kui tühi kaerahelbekarp talle anda, närib ta selle auguliseks ja ronib sisse põõnama. Kui soojad ilmad olid, viisin ta kogu puuriga rõdule. Villule on sellised päevad pidupäevad\nPostitas nuki8 (Teema autor) » 11. juuni 2011, 12:31\nVillukest kahjuks ei ole enam. Kuumalaine tegi oma töö.\nPostitas Kuldhai » 11. juuni 2011, 13:49\nOh kui kurb .Kaastunne!\nPostitas mesimummu » 11. juuni 2011, 13:56\nMa just vaatasin videot temast,et oh kui tubli ja nüüd?!?\nPostitas nuki8 (Teema autor) » 11. juuni 2011, 14:10\nArvan, et ta süda polnud nii hästi välja arenenud, kui tervetel chilladel. Seepärast tal palju vaja ei olnudki.\nAga vbl. ei olnud kuumus süüdi vaid ainult sisemised vead. Ma ei tea.\nPostitas Angoora » 11. juuni 2011, 14:32\nPostitas Loomahull » 11. juuni 2011, 14:33\nPostitas kertu0208 » 11. juuni 2011, 15:47\nPostitas samton » 11. juuni 2011, 16:18\nNii hirmus kahju...\nKerget käppa Villule teiselpool vikerkaart.\nPostitas maris2 » 11. juuni 2011, 16:24\nTõesti väga kahju Olgu tal seal vikerkaarel ilus elu\nPostitas ferret111 » 12. juuni 2011, 19:18\nSügav kaastunne .\nPostitas Sirtsu56 » 13. juuni 2011, 16:20\nissand kui õudne ,et nii läks väga kahju\nPostitas DeguAngel » 15. juuni 2011, 08:58\nMul on nii kahju, et ei tahakski kohe uskuda. Sügav kaastunne!


www.militaar.net • Vaata teemat - Relva poleerimine\nTänane kuupäev 17 Juun, 2021 9:33\nProbleem on kahes asjas:\nEsiteks distsipliini ei arenda mõtestamata tegevus. Ajateenijad saavad üsna pea selgeks, et nö poleerimine ei ole relva töökindlusele kuidagi viisi kasulik (pigem kahjulik) ja tegevus muutub mõttetuks. Saabaste viksimine, kaela ja näo raseerimine, küünte piiramine ja muu tegevus, millega sarnaselt ranged ollakse tundub palju vastuvõetavam, kuna see on mõtestatud - sõdurile on juba algusest peale selgeks tehtud, et asja eesmärk on korrektne välimus, mis üksiti kasvatab distsipliini ehk tegevusel on mõte. Kui aga käskida nühkida relva, mis mitte kunagi niikuinii valgekindakatset ei läbi, tekib kiiresti vihkamine ja nt maastikul ei hooldata oma relva kohe üldse, kuna see tegevus toob, vabandage väljendi pärast, sita maitse suhu.\nTeiseks puudub sõduritel tihti arusaam relva tööks vajalikust hooldusest, kuna neile ei ole kunagi õigesti relva hooldamist õpetatud, lihtsalt on öeldud, et relv tuleb ära hooldada. Tihti keskendutakse pigem selliste kohtade põhjalikule nühkimisele, mis ei ole absoluutselt relva töökindluse osas tähtsad, kuid mida veeblile meeldib vatitikuga torkida. Olen ise päris palju näinud, kuidas metsas mitte ei hooldata MG lukku või ei tõmmata vintrauda läbi, vaid kulutatakse aega vintrauaaluse relvaraami osa tahmast puhastamiseks.\nIsiklikust kogemusest lähtudes on minu arvates kurja juur instruktorite/RÜ/RV puudulikud teadmised.\nPostitatud: 06 Aug, 2019 15:51\nSiinkohal tõstan jälle käe poolt hääletuseks. Suur kihu nühkida Galili gaasikolbe peegliks (ja muid relva töökindlust mittemõjutavaid osi) algab ikkagi kaaderkoosseisu nõrgast tehnilisest tasemest/taibust. Ja kui karjäär on veel alanud relvanühkimisega kuskil 90ndatel "sest see teeb poisist mehe ja mehest sõduri", siis valatakse seda ka järeltulevale põlvkonnale välja "et neist ikka õiged sõdurid saaks".\nJa tehnilised teadmised laiale publikule saavad ikka tulla läbi RÜ/RV/JÜ motiveeriva õpetusjutluse ja isikliku eeskuju. Näiteks KL relvahooduseeskirja, mille viimane lõpp sätestab kindlal toonil, et relva ei tohi pesta. Mis siis saab, kui õues vihma sajab?\nEdit: Selle legendaarse Galili gaasikolvi juurde: ma pole kunagi täheldanud, et kontrollijad oleks viitsinud kontrollida padrunipesa puhtust. Padrunipesa (vintraua tagumine jämedama sisemõõduga ots) puhtus aga mõjutab juba töökindlust. Sest Galilil (ja tegelikult ka AK4-l) on see piisavalt peenike ja kehvasti ligipääsetav, et sinna meesterahva väike sõrm ei mahu.\nOn vana tõde, et kui tahad kindlaks teha relva headust, siis vaata tema originaalset puhastuskomplekti. Mida vähem on seal igasugu imeriistasid, seda kergemini hooldatav on ja seda vähem on vaja seda tegelikult nühkida.\nPostitatud: 06 Aug, 2019 21:44\nKuidas siis Galil vs LMT puhastuskomplektidega seis on?\nPostitatud: 06 Aug, 2019 23:46\nEhk peaks siis need Galilid ja muud imerelvad vana hea Kalašnikovi vastu vahetama? Vastupidav ja kerge hooldada. Saaks ka vainlase moona vajadusel kasutada. Tegelikult veel parem oleks selline nö unisex relv, mis laseb NATO ja vene moonaga.\nPostitatud: 07 Aug, 2019 10:31\nEga siin pole mingit erilist tarkust - liiga keerukad ja hooldustülikad ühemeherelvad on rahvaarmees enamasti vastunäidustatud. Kalashnikovi süsteem kvaliteetses teostuses on kindlasti asi, mis valesti minna ei anna.\nPostitatud: 07 Aug, 2019 18:39\nGoogeldasin veidi, millised olid relvade algsed puhastuskomplektid.\nM16 vietnami aegne komplekt- puhastusvarda jupid, nõel, vintraua hari ja hari, kott asjade jaoks\nm16.jpg [ 18.82 KB | Vaadatud 3584 korda ]\nAK47 - vintraua hari, lapi jaoks mingi asi ja 2 minu jaoks tundmatu eesmärgiga juppi (keskel 2 detaili üksteise peal), konteiner asjade jaoks\nak47.jpg [ 49.11 KB | Vaadatud 3584 korda ]\nG3 - õlipudel, 2 harja, pintsel, vintraua puhastamise riidetükid ning tross vintraua jaoks, karp\ng3.jpg [ 14.24 KB | Vaadatud 3584 korda ]\nKokkuvõtvalt on M16 ja G3 puhastuskomplekt koheselt arusaadav ning mingeid imeriistasid seal pole, AK47 komplektis on 2 imeriista, mille eesmärki ei tea.\nJärelikult võib kapten trummi loogikat jälgides öelda, et AK47 ei kõlba kuhugi kuigi ta ise seda kiidab.\nTegelikult ta jällegi kord pole asja veidigi uurinud, vaid lihtsalt lahmib\nPostitatud: 07 Aug, 2019 18:50\nMiks sa Galili (IMI small arms cleaning kit) komplekti välja jätsid?\nEi toeta su propagandat AR-15 ülimuslikkusest?\nLihtsustamaks su pildiotsingut: selles komplektis sisaldub (hall plastmasskarp) pintsel, vintraua puhastusnöör ja väike õlipudel. Kogu lugu. Ülejäänu on tehtav lapiga. Need "originaalsed puhastuskomplektid" (räägin praegu G3 omast) ei võimalda kõiki asju teha - miskipärast võib just G3 puhul täheldada, et isikkoosseis hakkab soetama igasugu netipoodide komplekte, mida Galili puhul samahea kui polnud näha.\nÄkki uurid natuke veel, nt https://www.thefirearmblog.com/blog/201 ... aning-kit/\nOsa asju on seal need, mida muidu kasutab veebel/relvur.\nPostitatud: 07 Aug, 2019 20:02\nEi, selle pärast, et galil on ak47 (ja RK62) edasiarendus ja AK47 puhastuskomplektist panin siia pildi. AR15 töökindlus ei jää AK-dele alla, küll aga on need AR15 relvad modulaarsemad ja ergonoomilisemad. Sain 2 kuud tagasi AKSU-d lasta ning ausalt öeldes kulus ikka 2-3 sekundit kaitseriivi maha saamiseks (see oli ka üsna jäik) ning alles siis sai lasta. Võrreldes AR15 või mõne uuema relvaga on see ikka ülipikk aeg.\nNeed "originaalsed puhastuskomplektid" (räägin praegu G3 omast) ei võimalda kõiki asju teha - miskipärast võib just G3 puhul täheldada, et isikkoosseis hakkab soetama igasugu netipoodide komplekte, mida Galili puhul samahea kui polnud näha.\nIse pole küll seda täheldanud, et inimesed hakkavad igasugu lisajubinaid puhastamiseks hankima, G3 komplektist piisab. Kunagi hankisin vintraua puhatamiseks varda, aga see jäi tegelikult kappi seisma, sest komplektist täiesti piisas. Olen seda aastaid kasutanud ja ei saa aru, mida ei saa selle ja näppude abil puhastada?\nVõibolla ei hangitud galilide puhastamiseks juurde lisajubinaid, sest sel ajal lihtsalt ei olnud selliseid asju eriti saada. Praegu on mitmeid poole, kus saab igasugu asju juurde osta.\nKui neid kasutab veebel/relvur, siis ongi need ju rahvaarmee sõduri jaoks imeriistad. Videost tuleb ka sama välja, nüüd tean, mida nende imeriistadega teha. Videost näeb, et ikka päris palju asju on võimalik nende riistadega lahti kakkuda, pakuks, et kõvasti rohkem kui sõdur peaks.\nPostitatud: 08 Aug, 2019 9:38\nKuna sul näib eesti keele mõtte taipamisega raskusi olevat (või äkki trollid sihilikult.....), siis korra veel puust ja punaseks - mismoodi on seotud relvaga kaasas olevad riistad esimese sihiku reguleerimiseks jne hoolduse keerukusega? Relva mittetäielikuks lahtivõtmiseks/kasutajatasame hoolduseks on AK47-l riistu umbes samapalju kui Galilil.\nVõibolla ei hangitud galilide puhastamiseks juurde lisajubinaid, sest sel ajal lihtsalt ei olnud selliseid asju eriti saada.\nJälle ei saanud jutust aru....? Jutt on meeste enda ostetud puhastusvahenditest, mida ostetakse enda elu kergendamiseks. Meil ilmus igatahes neid hulgi välja peale üleminekut G3 peale. Et selliseid asju ostetakse, näitab 1. relva halba hooldatavust (näpuga ei saa) 2. relvaga kaasas oleva hoolduskomplekti ebapiisavust.\nRääkides G3 disainist, siis milline riist sinu näidatud G3 originaalkomplektis võimaldab puhastada lukukoja sisemust (eriti siine, kus lukuraam liigub)? Näpuga seda teha ei ole võimalik (ei ulatu, sinna pääseb ainult tagant, Galilil on lukukoda aga pealt lahtine kui kaas eemaldada), hädaga saab nii, et paned kaltsu kaba küljes oleva taandurvarda otsa ja rahakamad mehed kasutavad selleks kuskilt ebayst ostetud kokkupandavat puhastusvarrast. Natuke parem on AG3 komplekt, kus on selline makaronitaoline plastmassist kokkukeritud varras, aga see on pooltel meestel katki, sest see pakk mahub tänases varustuses ainult pükste reietaskusse, kus ta saab "osaks" klobimist täie raha eest+külmaga on see imelik "makaron" ju kivikõvaks hangunud. AK4 puruks minevatest puhastuspinalitest pole vist mõtet rääkida.\nPostitatud: 08 Aug, 2019 13:48\n(või äkki trollid sihilikult.....)\nMiks kohe, kui keegi su argumendi auklikuks laseb, hakkad vestluskaaslast lolliks või trolliks tembeldama? See ei ole esimene kord.\nIse tõid selgelt põhjenduseks:\nOn vana tõde, et kui tahad kindlaks teha relva headust, siis vaata tema originaalset puhastuskomplekti. Mida vähem on seal igasugu imeriistasid, seda kergemini hooldatav on ja seda vähem on vaja seda tegelikult nühkida\nMinu arust inimene päris kenasti argumenteeris seda arvestades ära, miks sinu pakutud variant parem ei ole.\nPostitatud: 08 Aug, 2019 14:16\nMis siin vaielda. AK-74 ja Galil puhastatakse ära komplektis leiduva 2 jupiga. Tagatud on see sellega, et kõige kriitilisem relva osa on ilusti ligipääsetav.\nM16 komplektis on neid "juppe" 7 ja G3 omas 6 tükki.\nLisaks: Galili saab tõesti puhtaks ka selle 2 tükiga, aga G3 tüüpi relva puhastamiseks on ikka lisaks asju vaja. G3 komplektis leiduva kummalise "ketiga" saab tõesti puhastada vintrauda, kuid see on täiesti kasutu lukukoja sisemuse ja padrunipesa puhastamiseks. Norra AG3 komplekti on õnneks taibatud lisada spetsiaalne padrunipesa puhastamise hari. AK4 komplektis on mingi suht jäik tross nende harjade jaoks, mis hädaga aitab ka urgitsemisel. Lukukoja sisemuse (eelkõige relsside) ja padrunipesa mustumine (või vilets puhastus) on üks peamine G3 tüübi tõrgete põhjus. Galil see nt eriline teema polegi.\nNeed "imevidinad", mille ümber AK47 puhul kisa käib, ei ole meie mõistes relva hoolduseks/mittetäielikuks lahtivõtmiseks vajalikud.\nJäi veel midagi segaseks? Proktoloogil ongi rohkem riistu vaja kui nahaarstil.\nPostitatud: 08 Aug, 2019 17:46\nLukukoja sisemuse (eelkõige relsside) ja padrunipesa mustumine (või vilets puhastus) on üks peamine G3 tüübi tõrgete põhjus\nMustuse koha pealt küll, aga üleüldiselt on G3 tüüpi relvade peamiseks tõrgete põhjustajaks luku rullikute kulumine, eriti laialdane on see meie kasutatavatel AK4-del, uuemad neist on toodetud 70ndatel, vanemad 50ndate lõpus. Õnneks väga lihtne parandada, relvur teeb asja üldiselt minutitega ära. Kahjuks on ka see üks asi, mida kaader üldiselt ei tea ja ikka ja jälle kui sõdur kurdab, et relv on "vintpüss" ja ei lae korralikult ümber, on standardvastus "õlise kaltsuga üle", kuid kui lehtkaliibriga kontrollida, on tõeline süüdlane kiirelt teada.\nPostitatud: 08 Aug, 2019 19:05\nAsjad on lihtsamad kui näivad. EKV-s kohtab kolme sorti õlisid:\n1) Electrolube LWP (hoiustamiseks)\n2) Cortec VPCI-325 (hoolduseks)\n3) Break Free CLP (õlitamiseks/töötamiseks)\nTänasel päeval oleme endiselt sama kaugel, et sõdurile visatakse ette VPCI-325 "valge ollus". Hoolduseks on see suurepärane. Relvast laskmisel ei tohiks seda seal olla. Paraku on juba aastaid nii hooldatud kui ka lastud sama õliga. Kui ei usu, küsi mõnelt teenistuses olevalt ajateenijalt / tegevväelaselt 1-st või 2-st JvBr-ist. Põhjuseid on siin mitmeid. Tegevväelaste ebapädevus on hea vabandus, kuid siin kehtib ka põhimõte: "ma ei tea, mida ma ei tea".\nSamal teemal on suurepärane artikkel Sõduris, mis kinnitab lk 40-41 VPCI-325 ebasobivust "töö-õliks":\nJäreldused teeb igaüks ise, mida teeb abrasiivne mineraalõli relvadega, kui seda kasutatakse relvadest laskmisel mitmeid aastaid järjest.\nTahaks loota, et uued relvad ei satu sama rumaluse ohvriks.\nPostitatud: 08 Aug, 2019 19:24\nKuna sul näib eesti keele mõtte taipamisega raskusi olevat (või äkki trollid sihilikult.....), siis korra veel puust ja punaseks - mismoodi on seotud relvaga kaasas olevad riistad esimese sihiku reguleerimiseks jne hoolduse keerukusega?\nEi olegi seotud hoolduse keerukusega, aga su väide oli:\nEhk siis selles väites sa ei eristanud hooldusvahendeid ega ka muid asju, mis on puhastuskomplektis. Sa rääkisid kõikidest asjadest, mis on leida puhastuskomplektis. Ma saan aru, et sa enam oma algse väitega ei nõustu, see on hea, sest seda ma juba algusest peale ütlesin, et sa ise oma väitega ei nõustu. Rohkem selle väite teemal edasi ei viitsi vaielda.\nJutt on meeste enda ostetud puhastusvahenditest, mida ostetakse enda elu kergendamiseks. Meil ilmus igatahes neid hulgi välja peale üleminekut G3 peale. Et selliseid asju ostetakse, näitab 1. relva halba hooldatavust (näpuga ei saa) 2. relvaga kaasas oleva hoolduskomplekti ebapiisavust.\nVõi näitab seda, et asjad on kättesaadavamad kui varem ja on raha katsetamaks.\nLukukoja puhastamiseks on näpud, need saab sisse ajada sealt, kust sa püstolkäepideme eemaldad. Minu näpud mahuvad sealt sisse, siiamaani pole kohanud inimest, kelle näpud sealt sisse ei mahu. Mugav ei ole, aga saab puhastatud. Miks selle AG3 puhastustrossi peab toppima püksitaskusse rakmetesse või vesti ei mahu ära? Ja AK4 puhastuspinalid olid ajateenistuses kohu aeg salvetaskus, ei mäleta, et need oleks katki läinud. Mida te õppustel teete, et suudate kõiksugu asju katki teha. Tundub, et kaitseliitlasted lõhuvad asju rohkem kui ajateenijad.\nMa jälle ei saa aru, et kuidas sinu seltskond Tallinna malevas ei oska/ei suuda relva puhastada - sisemuse puhastamise jaoks on näpp ja lapp, katseta. Ma olen lasknud 400-500 padrunit teravmoona ühe päevaga ning relv ei tõrkunud ja vahepeal ei puhastanud ka. Padrunipesa mustumine ei ole minu arvates probleem kui teravmoona lasta. Paukmoona puhul küll, aga neid ei tasuks omavahel võrrelda. G3 puhul "puhutakse" õhku padrunipesa ja kesta vahele, et see paremini padrunipesast välja tuleks. Lukukoja sisemusele kogunevad jäägid hakkavad mõjutama alles mitmesaja padruni laskmist. Minul on olnud väga vähe tõrkeid, mõned üksikud ja need ka üldiselt siis, kui juba paarsada padrunit on lastud.\nPostitatud: 08 Aug, 2019 21:09\nVõin kinnitada, et vana hea 325 õli läheb KVs endiselt nii relvade hoolduseks kui ka relva määrdeks. Pole vahet, kas mehel on käes Ak4, Galil, Mg3, CG... tihkelt 325 sisse pritsimine enne laskmist on nagu püha tava. Minuteada kasutatakse seda sama koos 365-ga ka ÕT kahurite/haubitsate juures ja mitte ainult hoolduses. Kutsutakse teda "relvaõliks", kuid seda ta kindlasti mitte ei ole.


Liikuv kiiruskaamera jõudis Läänemaale - Uudis.eu\n44 min. tagasi Estonian World Review 0 2 Link\nLiikuv kiiruskaamera jõudis Läänemaale\n[caption id="attachment_281322" align="alignnone" width="5472"] Teisipäeval mõõtis kiiruskaamera Paliveres. Urmas Lauri[/caption] Üks kahest Lääne prefektuuri liikuvast kiirusmõõdikust oli teisipäeval üles seatud Läänemaal Palivere lähedal....\n15.08.2019 7:00 3 0\n[caption id="attachment_281322" align="alignnone" width="5472"] Teisipäeval mõõtis kiiruskaamera Paliveres. Urmas Lauri[/caption]\nÜks kahest Lääne prefektuuri liikuvast kiirusmõõdikust oli teisipäeval üles seatud Läänemaal Palivere lähedal. Pole aga teada, kui palju kihutajaid vahele jäi.\n„Praegu töötan Läänemaal, kuhu ma homme lähen, seda ei tea,” ütles Lääne politseiprefektuuri valvespetsialist, Pärnu politseinik Ants Tammisto Palivere kandis Kaopalu karjääri ühe sissesõidutee lähistele üles seatud kaamerat valvates. „Ma olen kaameraga Läänemaal ka varem käinud, isegi selle koha peal olen varem olnud.”\nThe post Liikuv kiiruskaamera jõudis Läänemaale appeared first on Lääne Elu.\nTäna algavad Tõrvas ametnike loometalgud\nLääne-Virumaa noored said huvihariduse toetuse abil 1,6 miljoni euro eest lisategevusi\n10 päeva tagasi Virumaa Teataja 0 10 Link\nSangaste mõisa ringtall avati külastajatele\nArenduskeskuse uus juht: ei maksa Südamaa olulisust pisendada\n6 kuud tagasi Sakala 0 52 Link\nAidi Valliku aiandusblogi: eksoodid ja eksperimendid


Forexi võistlus "Robotite lahing 5" - Uudised\nInvestori juhend augustiks\nTere sõbrad kauplejad!\nPaljud teist on kuulnud, et kuni 80% finantsturgude tehingutest tehakse robotite kaudu. Tulevik on algoritmilise kauplemisega, selles pole kahtlust. Ja kui olete juba ammu tahtnud proovida nõustajaid (roboteid), siis on teie aeg kätte jõudnud. Alustame Robotite lahingu võistluse viiendat vooru, kus saate proovida oma kätt robotitega kauplemisel demokontol ilma midagi riskimata. Ja kui teil veab, hankige ka rahalisi auhindu.\nVõistlus toimub koos Amarketsiga.\nVõistluse "Robotite lahing" põhiolemus on robotitega kauplemine. Avate demokonto (allpool oleva spetsiaalse lingi kaudu), installite sellele nõustaja (ühe või mitu) ja lülitate roboti sisse. Nõustajad võivad olla täiesti ükskõik - teie enda kirjutatud, sellelt või muult saidilt alla laaditud. Teie äri.\nKuid robot peab kaubelda. Muidu kaotatakse kogu võistluse olemus. Demovõrgud keelatakse kõvasti. (Kui keegi ei tea, leidub erinevaid nõustajaid, kes kauplevad demos plussiga, kuid päriselus nad valavad. Sellised robotid loodi kergeusklikule Pinocchiole müümiseks.)\nMuidugi saavad. Nagu meie võistlustel alati, on auhinnad rahalised. Need kantakse teie kauplemiskontole ja saate need igal ajal välja võtta. Pole mingeid keerulisi skeemeraha on ainult kauplemiseks, seda on võimatu välja võtta ", kõik ausalt.\nKa KÕIK võitjad saavad Amarkettidelt toredaid pisiasju:\n1. koht: AMarketsi eksklusiivne kingitus - kaks ehtsat kahe dollarist arvet, mis on ettevõtte tunnus. Need on ringluses üsna haruldased ja finantssektoris usutakse, et sellised arved lubavad omanikele edu;\n2. koht: Parkeri pliiats AMarketsi logoga;\n3. koht: eksklusiivne AMarketi päevik;\n4–10 kohta: märkmik ja pastakad AMarketsi logoga;\nJa I koha võitja saab legendaarse Wall Streeti pulli väikese eksemplari! Bull toob kauplemisele õnne ja kasumit 😉\nKonkursil osalemiseks on vaja Enne 10. märts (kaasa arvatud) registreerige oma võistluskonto (vt tingimusi allpool). Konkurss ise toimub Märtsil 11–22. St. Konkurentsikontoga kauplemiseks on teil 2 nädalat. Konkursi tulemused tehakse teatavaks nädala jooksul pärast võistluse lõppu.\nRobotite lahingus osalemiseks vajate:\nRegistreeri end AMarketsi veebisaidil ja avage $ 1000 demokonto (mis tahes tüüpi konto)\nPange tähele, et myfxbooki jälgimise avalikustamiseks on nüüd vaja täiendavaid samme. Neid kõiki kirjeldatakse ülaltoodud lingi jaotises jaotises "Kuidas oma konto avalikustada".\nEsitage oma täielik nimi, number ja demokonto parool ning link myfxbooki jälgimiseks, täites vormi siin:\nVahel 11. - 22. märtsini tehke oma kontol tehinguid, järgides piiranguid (allpool).\nKuni 11. märtsini avatud võistluskontol positsioonid keelatud.\nSaate kaubelda mis tahes instrumentidega\nKauplemiseks võite kasutada mis tahes nõustajaid. Tehingute käsitsi avamine on keelatud;\nTeise kauplemisnädala lõpuks (22. märtsil) kõik konkureerival kontol olevad tehingud peavad olema suletud. Avatud positsioon sisaldab ka tagastamata käimasolevaid korraldusi.\nKõrgsageduskraadide, arbitraažide ja muude demonstratsioontrikkide kasutamine on keelatud. Uskuge mind, oleme nendega tuttavad, te ei pea korraldajaid rumalaks pidama);\nVõtu ja peatumise piirangud puuduvad\nKui avastatakse suur arv tehinguid, mis kestavad vähem kui 3 minutit, kui kasumi võtmise ja peatamise kaotuse tasemed on mitu punkti, diskvalifitseeritakse osaleja.\nAvasin kogemata positsiooni enne tähtaega !! Kas ma olen riigist välja saadetud ???\nKas ma saan positsioone käsitsi sulgeda?\nSaab küll. Kuid te ei saa positsioone käsitsi avada.\nJa kuidas sa tead, et robot kauples, mitte mina käsitsi?\nMaagiline number. Noh, maakler kontrollib tulemusi arvutades automaatselt tellimusi.\nMis kell turg reedel sulgub?\nAmarketi kauplustes suletakse reedel kella 11.59 järgi, kellaaeg on Moskva aja järgi kell 23.55, olge ettevaatlik.\nCopyright 2020 \_ Portal Forex Kaupleja \_ Robotside lahing 5 võistlus - käivitage nõustaja, lõdvestuge ja saate auhindu


Taevaskoja Noortelaager: 6. vahetus 1. Päev - Saabumise päev\ntana on laagri esimene paev kus tutvuvad inimesed omavahel ja kohanevad oludega. Laagrisse tulles ei oska keegi midagi kindlat oodata.\nLaagri esimesel paeval kohe kohale joudes naidati kat meile meie toad ja maja, laager toimub kahes majas- Seminari mjas ja Lundub ja uaagri majas.\nLaagri majja on pandud nooremad nagu mulle tundub ja Seminari majas on vanemad ja need kes on varem laagris kainud. Laagri mjajas mis on all pool ja kus asub ka sookla ei ole igal oal oma vannituba ja vetsu mis seminari majas igas toas on.\npaevased tegevused algasid tutvumis mangudega kus oppisime uksteist tundma ja kust nad parit on ning mis loomaga nad ennast tanasel paeval seostavad, oli ka padja mang ja " Kiirkohting" nis on siis mang kus sa saad minut aega mingist teemast raakida mis sulle ette antake vohivoorag mange ja tutvusringi oli soomis aeg ja tanaeks lounaks oli seljanka ja magustoiduks juustukook, korvale joogiks morss voi sidrunivesi.\nPeale sooki oli natukene vaba aega ja siis pidime kogunema jalka plasile et moodustada diimid ehk nagu meiekutsume siis pered. kokku tuli teha kuus pere kusoli 10-14 noort.pered jaevad terveks laagriks ja kogu aja teed sa nendega koostood. peale seda ssadeti mei enda pere vappi, kolme reeglit ja plakatit valja motlema. KUi need asjad olid valmis moeldud siis tulid presentatsioonid, iga pere motleb valja kuidas presenteerida oma pere endale vatavalt.\nReeglitest raakides pidime lugema koik maja reeglid ja ka kinnitama reeglid omavahel, et me ikka neid jargiksime.\nohtusoogiks oli kartulipuder vaske salati ja kotletiga mille korvale oli morss voi tee, poole soomise pealt hakkas vihma sadama. Koik kes oues istusid pidid tuppa sooma ronima voi kiirest toidu sisse pugima.\nohtusekurituseks oli suurde taevaskotta minek ja seal tootue andmine, kuna tootuse rullik oli kadunud siis motles Allan ise selle valja ja kordasime tema jarel. Suures taevaskojas me ka uritasime ringis tooli teha nii et koik on lahestikku ja istuvad uksteise sulle.\nohtuseks ooteks oli kohuke, voileib ja tee.\npelw seda tuli aeg kus hakati ennast oorahuks sattima ja kell 00.00 oli oorahu.\nkokkuvotteks oli esimene paev paris huvitav kuid ka veidike kurnav kuna on ka laagrilisi kes ei oska ennas uleval pidada ega suuda kaskudele alluda.\nPosted by Taevaskoja noortelaager at 7:24 AM


Kõik elektritööd ühest kohast. Küsi pakkumist juba täna!!!\nElekter sinu kodus - registreeritud kaubamärk: M201200838\nElekter sinu kodus kaubamärk valmistab ja toodab eritellimusel jaotus - ja juhtimise kilpe, arvesti või rühmakeskuseid.\nELEKTER SINU KODUS - TEAB JA ÜHENDAB\nKäit - on elektripaigaldise igapäevase käigus hoidmisega seotud tegevus nagu kasutamine, kontrollimine ja hooldamine hoolduskava alusel. Hoolduskava peab sisaldama organiseerimise korraldust, ohuteadlikkuse nõudeid, dokumentatsiooni kirjeldust, personali töökorraldust, hooldustoimingute ja tehnilise kontrolli perioodsusi. Ehitistel peakaitsmega 100A ja suurem on käidukorraldaja määramine kohustuslik.\nElektri käit on reglementeeritud majandus- ja taristuministri 26. juuni 2015 määrusega nr 74 kehtestatud „Elektripaigaldise käidule ja elektritööle esitatavad nõuded“ ning standardid EVS 807:2016 „Kinnisvarakeskkonna juhtimine ja korrashoid“ ja EVS-EN 50110-1 „Elektripaigaldise käit“. Standard EVS-EN 50110-1 „Elektripaigaldise käit“ sätestab elektripaigaldiste ohutu käidu ja elektripaigaldistes, nende juures või lähedal sooritatavate töötoimingute ohutusnõuded. Need nõuded kehtivad operatiiv-, töö- ja hooldetoimingute kohta, samuti kõigi nii mitteelektritööde (nt õhu- või kaabelliinide läheduses tehtavate ehitustööde) kui ka elektritööde kohta, kui on tegemist elektrilise ohuga.\nElektripaigaldise käit on tegevus Elektripaigaldise talitluses ja nõutavas seisukorras hoidmiseks, mis hõlmab eelkõige lülitamist, juhtimist, kontrollimist hooldamist ja nii elektritöid kui ka mitteelektritöid.\nMõisteid „Elektripaigaldis“, „Tellija“ ja „Täitja“ kasutatakse käesolevas käidukavas selles tähenduses, nagu need on defineeritud Elektripaigaldise käidulepingus.\nKäidukorraldaja peab olema määratud 1. liigi elektripaigaldisele - Nt: haiglate operatsiooniruumid, plahvatusohutsoonid.\n2 liigi paigaldistes peab - Nt. kahe või enama korteriga hoone korterivaldajate ühiskasutuses olev elektripaigaldise s, kuni 1000-voldise nimipingega elektripaigaldisele, mille peakaitsme nimivool ületab 100 amprit ja üle 1000 voldise nimipingega elektripaigaldisele, mille peakaitsme nimivoolust olenemata olema käidukorraldaja.\nElektripaigaldise käidukorraldaja on isik, kes on pädev käesoleva seaduse ja selle alusel\nkehtestatud õigusaktide kohaselt tagama elektripaigaldise nõuetekohast käitu ja kohustub tagama elektripaigaldise kasutamisel käesoleva seaduse ja selle alusel kehtestatud õigusaktide nõuete kohase käidu. Sellest järeldub, et käidukorraldaja võib olla nii juriidiline- kui füüsiline isik.\nTeenus on mõeldud ettevõtetele ja organisatsioonidele, kellel ei ole vajalik ja otstarbekas palgata elektripersonali. Nende jaoks on see odavam ja kindlam teenusena sisse osta, andes sellega vastutuse oma elektripaigaldise eest käidukorraldajale. Käidukorraldaja hoiab oma spetsialisti pilguga süsteemil pilku peal ja teadvustab klienti nõuetele mittevastavustest ning kokkuleppel kliendiga on võimalik siis juba nõuetele mittevastavus likvideerida. Meie teenus ja abi on peamiselt suunatud:- korteriühistutele, - büroohoonetele, - väikse ja keskmise suurusega tööstus- ja tootmisettevõtetele.- kontserdisaalid\nVõtame kohustuse hea seista ja vastutada Teie elektripaigaldise ohutus talitluses hoidmise eest. Elektripaigaldise regulaarsed ülevaatused vastavalt vajadustele, käidukorralduskava koostamine Teie objektile ja selle järgimine, elektripaigaldise hooldus ja remonttööde organiseerimine ning teostamine, operatiivne elektririketele reageerimine, kliendi esindamine vastavates asutustes (Eesti Energia, Tehnilise Järelevalve Inspektor., EKK, jne.),ohutustehnilise dokumentatsiooni sisseviimine, objekti elektripaigaldise kaardistamine ja teostusjooniste koostamine, korralise kontrolli läbiviimine, elektrialane konsultatsioon, statsionaarsete elektritarvitite ja lülitusseadmete varustamine skeemide ja juhenditega.\nPeakaitsmega 100 A ja üle selle peab enne tööde üleandmist määrama ka paigaldise käidukorraldaja\nElekter sinu kodus OÜ, Roo 21a-1, Tallinn, 10611, +37255971721, elektersinukodus@gmail.com


Mac OSX ja Linux «Kam uusversiooni\nPraegu Kam uusversiooni ainult ametlikult toetab Windows. Kuigi oleks võimalik port meie kood koostatakse teistel platvormidel, see eeldaks märkimisväärset tööd ja täiendavat hooldust, mis praegu ei ole ilmselt põhjendatud, arvestades, et enamik meie kasutajatele kasutada Windowsi. Siiski on veel võimalik käivitada Kam uusversiooni alla Mac OSX ja Linux üsna kergesti.\nPaulTheTall teinud Vein Skin ümbrise töötab Kam uusversiooni alla Mac OSX. Allpool on kaks erinevat õppevideoid selgitab, kuidas seda kasutada:\nNagu selgitatud videos õiguslikel põhjustel tuleb esmalt installida originaal mäng Knights ja Merchants - talupoegade ülestõus, muidu Kam uusversiooni installer ei suuda tuvastada seda ja ei saa installida. Lisateavet selle kohta, kuidas originaal mäng lugege meie download lehele.\nOleme saanud mitmeid teateid, et Kam uusversiooni jookseb hästi Linux kasutades Vein (Windows emulaator). Vastavalt kõige Linuxi Vein saab installeerida oma paketi manager, siis võite kasutada seda käivitada installer EXE failid originaal mängu ja Kam uusversiooni.\nJuriidilistel põhjustel tuleb esmalt installida originaal mäng Knights ja Merchants - talupoegade ülestõus, muidu Kam uusversiooni installer ei suuda tuvastada seda ja ei saa installida. download lehele.\non 27 serverite ja 12 mängijad online\nkuhu edasi Knights provints - Alpha 10


23:27 09. Juuli 2020\n14:30 25.09.2019 lühendatud link\nEsialgu vedas. Donald Trump justkui pääses napilt sõjast Iraaniga. Kuigi teda selleks vägagi ahvatleti. Tõsi, tui kehtestada veel "karmimad võimalikud sanktsioonid" ja saata Lähis-Itta korra hoidmiseks lisajõudude, mis illustreerib tõsiasja, et sanktsioonid on lõppenud, nii et järgmine samm saab olema juba kuum, analüüsib raadio Sputnik kolumnist Mihhail Šeinkman.\nSee Trumpi "poosetamine" nähti Teheranis läbi, ega jäetud ka omaltpoolt kasutamata võimalust eputada. Nad võtsid katted maha oma uusimalt Khorramshahri raketilt koos selle uusima lõhkepeaga, mille laskekaugus on kuni kaks tuhat kilomeetrit. Sellest piisab, et USA lisavägesid tabada ja teha neile mitte ainult Khorram Shahr, vaid ka matt.\nSiiani on selle Iraani ballistilise mõtte tippsaavutusega, koos kohaliku õhutõrjesüsteemiga Bavar-373 ja omavalmistatud raketitõrjesüsteemiga Khordad-15 vaid Iraani-Iraagi sõja alguse aastapäeva paraadil defileeritud. Kuid just selle tagamõttega, meeldetuletuseks, et sõja puhkedes ei kohku pärslased millegi ees tagasi, sõitiski president Rouhani oma rahuettepanekuga New Yorki ÜRO Peaassambleele.\nMitte Trumpi juurde. Nagu öeldakse, see oleks talle liiga suur au. Kuid sõnumiga kõigile, kellel on otsene geograafiline suhe Pärsia lahega. "Lootuse koalitsioon" – nii poeetiliselt nimetab ta oma algatust. Selle olemus on lühidalt öeldes arusaadav isegi lastele, sest seisneb tõsiasjas, et "elagem, poisid sõbralikult ja ärgem liikugem mingite Ühendriikide kiiluvees".\nJeemeni huti mässuliste droone need isegi märganud. No või siis vastupidi, mis ei muuda sugugi tekkinud kahju suurust. Muide, selleks, et end kuidagi õigustada, viskas Washington kõik Iraani kaela, kinnitades, et mässulistel selliseid pikamaa võimalusi pole.\nSee, muide, oli ka nädal pärast lööki Saudi naftarafineerimistehastele nende ainus argument Teherani vastu. Ent välisminister Javad Zarif taganes sellestki. Ta teatas, et hutid tabasid monarhiat praktiliselt tema oma relvadega. Tema sõnul õnnestus neil lihtsalt Jeemeni endiselt presidendilt Ali Abdullah Salehilt saadud rakettide raadiust suurendada.\nToo aga tugevnes justnimelt Rijadi rahaga. Igal juhul jätkab ta hutide äestamist. See on sama tõsi, kui see, et nad annavad talle väärika vastuse. Küll nad vastavad, kuid ütlevad seejuures kindlasti, et see on Iraan. Seega temaga sõja alustamise põhjuseid tuleb veelgi.\nKuid on olemas mees, kes hoolimata nähtavast agressiivsusest, võitleb selle vastu, kuidas vähegi suudab. Iraani ründamise sihtmärgid pannakse paika ainult selleks, et sellest teatada ja siis viimasel hetkel loobuda. Trump tahaks võita sõdimata, mitte sõdida ilma võiduta. Seepärast on parim, mida ta sellest olukorrast võita võiks, määrida saudidele kaela veel paar Patrioti divisjoni. Ja veel parem, kui ka iseennast. Erinevalt neist saab ta aru mis on mis.\nkonflikt, Jeemen, USA, Saudi Araabia, Iraan


Kummaline lemmiktoit • Jutud vabal teemal • www.pisi.ee\n120 postitust • Lehekülg 1/4 • 1, 2, 3, 4\nPostitas nirgike (Teema autor) » 29. september 2009, 23:54\nSiia teemasse paneme kirja toite, mis meile maitsevad, kuid teistele inimestele tavaliselt ei maitse.\nMina alustan: piima-klimbisupp\nPostitas samton » 30. september 2009, 07:54\nPiima-aedviljasupp (porgandi, herne, kapsa ja kartuliga).\nPostitas Pontsu » 30. september 2009, 08:30\nSamtoniga nõus, piima-aedviljasupp on väga maitsev!\nPostitas samton » 30. september 2009, 09:19\nÄhh, enamus mu tuttavatest teeb juba seda sõna kuuldes hirmuäratavat nägu.\nPostitas Kissu » 30. september 2009, 09:45\nMis mulle maitseb on igasugused soolased toidud koos magusaga. Näiteks juustusai moosiga, kartulikrõpsud vaniljemaitselise kohupiimaga jne.\nPostitas Jänksuke » 30. september 2009, 10:47\nMinu puhul on imelik see, et söön meeleldi koos õuna ja šokolaadi. Ei ole veel kuulnud, et keegi samamoodi teeks. Minu arvates sobib veel imehästi koos süüa ja õuna ja küpsist. Näm-näm!\nPostitas Loomahull » 30. september 2009, 14:31\nSamtoni lemmik on ühtalsi ka minu lemmik. Aga pisikesest peast sõin tihti (või no kui tihti friikartuleid ikka söön) friikartulied koos jäätisega. Pole enam proovinud ega tea, kas maitseb. Aga mis tõesti maitseb (kuigi on äärmiselt tervisevaenulik) on praerasv, mis on soolaliha praadimisest jäänud. Kausis ära hangub, siis alla jääb pruun soolane ja peale valge, see päris rasv. Ja siis seda pruuni pisukese valgega leiva peale... Nämm!\nPostitas kellyrott » 30. september 2009, 14:38\nMina söön tavaliselt neid asju mida ma ise leiutan(nendest veidratest asjadest)nt.kapsas koos meega,tomat koos suhkruga jne.\nPostitas Babu » 30. september 2009, 14:50\nMulle maitsevad ja puuviljad šhokolaadiga.\nPostitas Meloofia11 » 30. september 2009, 20:30\nÜks imelik asi on võibolla leib vahukoorega, seda söön koolis, kodus on see vastik. Ma olen üldse selline et koolis söön parema isuga kui kodus. Tavaliselt on enamustel vastupidi.\nPostitas kertu0208 » 30. september 2009, 21:16\nMinule väga meeldib suppide kõrvale midagi külma juua. Nt. piimasupi kõrvale külma piima ja teiste suppide kõrvale tavaliselt külma vett. Muide aedvilja-piimasupp, mida samton mainis on mu lemmik. Veel meeldib mulle igasuguseid asju joogi sisse kasta (nt. tee sisse küpsiseid, juustusaiu (ma võid peale ei pane, kuna seda ei söö)). Samuti mida ma teen päris tihti on see, et kui jogurtit sööma hakkan siis lõikan banaaniviilud sinna sisse (banaan on kõige lemmikum kõigist viljadest üldse), olen ka proovinud kaerahelbeid (ja midagi muud veel), aga ei maitsenud.\nPostitas Maksimumm » 01. oktoober 2009, 06:26\nMulle maitseb väga martsipan, verivorst ketšupiga ja mannapuder sulanud võiga.\nViimati muutis Maksimumm 01. oktoober 2009, 16:50, kokku muudetud 1 kord.\nPostitas Lind1100 » 01. oktoober 2009, 15:00\nMulle meeldivad näiteks oliivid- need mida metall- ja klaaspurkides müüakse. Olen täheldanud, et need on kohe mitmete inimeste jaoks midagi mis kohe kindlasti süüa ei kõlba, samas kui ma ise söön neid kasvõi näiteks koos kartulipudruga. Kui mõni lahtine purk silma torkab võin need ka niisama, paljalt ära süüa...\nPostitas Mercar » 01. oktoober 2009, 15:15\nMinule meeldib väga mannapuder, olen täheldanud et paljud seda ei armasta. Kindlasti nö võisilmaga. Samuti tatratangu puder (helvestest ei ole nii hea) hapukoorega. Mõlemad siis soolaga.\nAga ma ei ole võimeline sööma (nagu mõned söövad) mannaputru moosiga või kisselliga. Minu jaoks sama jube kui keegi kartulile ja kastmele kisselli / moosi peale paneks.\nPostitas maris2 » 01. oktoober 2009, 15:29\nMinugi lemmikuks leib ja vahukoor. Vanasti panin suppidesse ketsupit, vanemad ei saanud aru kuidas seda küll süüa saab. Siiani armastan sooja tatart ketsupi ja munaga süüa. Ja musta teed joon koorega.\nPostitas Liismari » 01. oktoober 2009, 17:55\nMinule, nagu Mercarilegi maitseb väga mannapuder - samuti võiga ja suhkruga. Seda sööm ainult harva, sest esiteks mu ema ei tee mannaputru ja see annab kaalu juurde. Söön seda ainult siis, kui lähen vanaemale külla.\nPostitas Kuldhai » 01. oktoober 2009, 18:50\nTatrapuder, piima - klimbisupp ja piima - aedviljasupp on mu lemmikute hulgas. Väga meeldib süüa toorest küpsise-, saia- ja koogitainast, eriti piparkoogitainas on minu meelest hulga parem, kui valmis piparkoogid. Mannapudrule segan sisse hulga kookoshelbeid ja teistele putrudele kliisid.\nPostitas kertu0208 » 01. oktoober 2009, 20:52\nIgasugused taignad on ka minu lemmikud olnud juba sellest ajast, kui ma väike olin. Pudrud on ka head minu meelest, aga mitte hommikul. Väga meeldib mulle külmalt süüa ka igasuguseid toite.\nPostitas Loomahull » 02. oktoober 2009, 11:56\nMinu lemmikute hulka kuulub ka veel toores liha, toores šašlõkk on eriti nämm!\nPostitas Kissu » 02. oktoober 2009, 15:42\nOo toores liha on tõesti maitsev. Toores šašlõkk ja kotleti tainas - nämma!!!\nPostitas Pippi » 02. oktoober 2009, 21:38\nMulle maitseb toores hakkliha koos maitseainetega. Panni pealt enne küpsemist on hea võtta.. nii hea. Minu sõprusringkonnas on selliseid üsna palju, kellele ei meeldi eriti magusad asjad. Ma just armastan neid - eriti kondentspiima ja martsipani. Mannapuder on ka hea asi ning tomat suhkruga on juba lapsepõlvest pärit nämma asi.\nPostitas riinu559 » 03. oktoober 2009, 14:48\nMulle meeldivad kaa igasugused tainad. Kõige parem on sellest Juubeli Tordipulbrist. Ja kondenspiim on ka hea.\nPostitas sindrinahk » 04. oktoober 2009, 20:40\nMulle meeldib sushi, mis ma tean paljudele ei meeldi. Oliive sööngi tavaliselt otse purgist (musti ainult). Samuti meeldib mulle kuivatatud kala süüa ja enne selle söömist selle pealt soola limpsida. Ma olen suur soolase sõber. Kookidest eriti ei hooli (juhul kui see pole minu tehtud, siis söön küll hea meelega). Veel tuli meelde, et praetud kanapugud ja keedetud keel meeldivad. Supi sisse meeldib mulle värsket küüslauku ohtralt tükeldada. Pärast seda olen ma vampiiripeletaja\nPostitas kertu0208 » 05. oktoober 2009, 16:12\nKüüslauguleivad ja üldse praetud leib on väga hea. Küüslauguleib vist kõigile ei maitse. Ma panen tavaliselt hästi palju küüslauku ja õhuke juustuviil peale.\nPostitas kellyrott » 06. oktoober 2009, 16:36\nMmm,see on tõesti hea\nPostitas -H_J- » 06. oktoober 2009, 19:22\nKüüslauguleivad, need on hästi head, eriti rohke küüslauguga ! Ja see piima-aedviljasupp on ka täiega hea. Lagrits on oii, kui hea!!\nVäiksena meeldis mulle süüa hakkliha (toorest). Nüüd täitsa jube mõelda.\nPostitas DonnaAndMilly » 07. oktoober 2009, 12:54\nMulle meeldib praemuna kõrgemaäärega kausis ja siis sinna valatud piim,kanaliha moosiga.\nPostitas Jällu » 10. oktoober 2009, 08:12\nMulle maitseb tatar+väikesed sealiha tükid+ketšup!\nPostitas kerliilrek » 11. oktoober 2009, 21:07\nMulle näiteks maitseb lillkapsas ja brokoli väga , aga paljud ütlevad selle peale küll õõäkkk . Eriti praetud on head . Ja igast sinihallitusjuustud on ka head.\nPostitas kertu0208 » 11. oktoober 2009, 22:24\nLillkapsas on üks mu lemmikumaid toite. Söön nii toorelt, kui ka praetult.


7 kuldset panoraamvarustust, ilma milleta ei saa panni panna - Fun-pööning - Ajaveeb\n7 kuldset panoraamvarustust, ilma milleta ei saa panoraamida\n'Tõde (nagu kuld) ei tule mitte selle kasvu kaudu, vaid sellega, et pestakse kõik, mis pole kuld.'\n-Leo Tolstoi, filmi “Ivan Iljitši surm” autor\nPeaaegu kõik sooviksid proovida kätt kulla panoraamimisel. See on kõigi aardekütide unistuste värk, et saada kätte enda jaoks leitud kuld. Kui soovite kulla panoraamida, peate kulla panoraami proovimiseks kontrollima mõnda seaduslikku veeteede asukohta ja vajate kulla pannimise tarvikuid.\n# 1: HEA KULDNE PANNING\nSE 14 ″ roheline plastist kuldpann kahte tüüpi rifflitega - GP1014G14\nLäbimõõt: 14 '\nKõige olulisem tööriist, mida kulla kallutamise ajal vajate, on pann. The Roheline plastist kuldpann, millel on kahte tüüpi rifflesfrom Amazon on üks parimatest pannidest, mida saate kulla otsimiseks kasutada. 1/8 tolline ümmargune aluspõhi aitab kuldosakesi paremini kinni hoida. Kaks panniga kaasas olevat rifflit on väikesed ja suured. Väike riffle eemaldab väiksemad liivaosakesed ja suurem riffle eemaldab suured kruusaosakesed.\n10 huvitavat küsimust kellegi käest küsida\n# 2: käepärane ekraan\nSE patenteeritud virnastatav 13-1 / 4 ″ sõelumisnõu, 1/4 ″ võrgusilma ekraan - GP2-14\nÜlemine läbimõõt: 13-1 / 4 ”\nVõrgusilma suurus: 1/4 ”\nTraadi paksus: 0,95 mm\nHea ekraan aitab teil panni sisu hõlpsalt läbi sõeluda, et näha kogu sisu, ilma et kogu panni välja visataks. See võimaldab teil ka mustuse ja kruusa, mida te pannil ei soovi, eemaldada. The Patenteeritud virnastatav 13-1 / 4-tolline 1/4-tollise ekraaniga sõelumisnõu Amazonist on mugav ja lihtne ekraanikuva.\n# 3: VAATAJA KOHTA\nSE Prospectori must kühvel - GP3-SS22BK\nKogupikkus: 12-½ ”\nUurija kühvel võimaldab teil kuldpannimise ajal oma panni sisu läbi kaevata. Selles ei tohiks olla auke. See peaks olema kindel lusikasarnane kühvel. The Black Prospector’s Scoop Amazonist on üks kõige kõrgemalt hinnatud ja abivalmis maadeavastaja uurimisvõimalusi. Lisaks saate kühvlit kasutada aiatöödel või aarde jaoks jahindus metallidetektoriga maismaal.\nkas soovite pigem ettepanekuid\n# 4: NUFFRIPUDELID\nStansporti nuusutatav pudel, 4-untsi\nKullaga pannud nuuskpudel\nIsegi kõige peenemate kuldosakeste imemine pannilt või lüüsist\nPeen tila on suunatud üksikutele helvestele\nSuurepärase nuuskpudeli abil saate nuusktubapudelil oleva nuusutamisotsaga pudelisse imeda ka kõige väiksemad kuldosakeste killud. The Stansport nuusutipudel , Amazonist müüdud neli untsi on vastupidav ja kasulik väike pudel. Enamik panoraamimiseksperte ütleb, et peaksite panoraamimise ajal kaasa võtma mõned nuuskpudelid.\n# 5: KLAASIVALLID KULLAOSAKETE KOGUMISEKS\nKlaasist viaalid, 2 draamit, pakendis 12\nKeeratavad mustad fenoolkorgid\nMahutavus 2 draamit (1/4 fl oz)\nKlaasist viaale on vaja kõigi kullatükkide või osakeste jaoks, millega kokku puutute, kui kulda panete. Te ei taha, et midagi kaduma läheks, nii et klaasist viaalid hoiavad neid ohutult. Klaasist viaalid võivad olla habras, nii et võite oma osakeste hoidmiseks valida midagi muud. Klaasist viaalid muudavad teie kuldosakeste jaoks lihtsalt parema väljanägemise. Need võimaldavad teil ka oma kulda kuvada, et teistele lihtsalt näidata. The Kaksteist klaasist viaali pakk Amazonist sobib hästi igale algajale kullauurijale, kes peab oma tulevaste panoraamekskursioonide jaoks alustama klaasviaalide kogumist. Pudelid on stiilsed lihtsad klaasist viaalid, millel on kena must pealmine osa.\n# 6: TUGEV PINNASTE PAAR\nMABIS roostevabast terasest pintsetid, pöidlakangid, sakilised ...\nTÄIUSLIKUD KÕRVALDAMISJÕUD kirurgiliste sidemete eemaldamiseks või muu täpsust nõudev väga detailne töö…\nValmistatud vastupidavast, kauakestvast roostevabast terasest, mis on loodud silmas pidades kõrgeimaid kvaliteedinõudeid. Suurus: 5 ja 1/2\nHÕLMATUD JÕUD ON SUURED meditsiiniliste rakenduste, elektriremondi, käsitöö ja muu jaoks\nTugev hea käepidemega pintsetipaar on iga panoraamväljundi jaoks oluline. Pintsetid võimaldavad teil kullatükkide jaoks oma pannil oleva kruusa ja liiva läbi korjata. Pintsettide abil saate ka klaasviaalidesse kuldosakesi seada. Nuuskpudeli või pintsetide abil saate oma pannil olevad kullakesed üles korjata või nuusutada. The MABIS täppis-pöidla pintsetid Amazonist võib olla üks pintsetivalik, et saaksite vaadata panoraamreisi.\n# 7: HEA KOTI KULDNE PANNINGUTARVETE Hoiustamiseks\nkordumatuid küsimusi kellegi käest küsida\nStansport Musette kott\nValmistatud raskekaalulisest lõuendipardist\nPeaosas on luku all olev kate\nVälistaskul on kiire sulgemine\nPeaksite leidma koti, mis on teie kullavannitarvete kandmiseks piisavalt suur ja mida saab hõlpsasti ümber kanda. Teie seadmete ohutuse tagamiseks peaksid sellel olema tugevad rihmad ja head hoiuruumid. The Stansport Musette kott Amazonist müüdud toode sobib ideaalselt kõigile, kes soovivad oma panoraamvarustuse jaoks ruumi, stiili ja kerget pehmendatud sisekujundust. Kott on lihtsat pruuni värvi, ühe pika rihmaga, mis läheb üle õla või torso, ja on hõlpsasti kinni. Kott meenutab mõnevõrra midagi sellist, mida Indiana Jones võib arheoloogia kaevamisel väljas kanda.\nEsiletõstetud pilt Pixabay\nArhiiv kategooriale: mängud\n5 kõigi aegade parimat strateegilist lauamängu\nSügavad ja sisukad vestlused - 92 mõistlikku isiklikku küsimust, mida esitada\nKuidas treenida Sparta võistluseks ja tulla välja\nKuidas serveerida tennises: juhised paremaks serveerimiseks\n7 jäämurdjat koosolekute jaoks\n29 Halloweeni tühiasi\nParimad lõunakarbid: kõik, mida peate teadma ja kaaluma\nArhiiv kategooriale: fantaasiajalgpall\n40 tänupüha tühiasi küsimust ja vastust\nKuidas mängida 'Kas sa pigem?' suurte koosolekute soojendamiseks\n9 lihtsat ja sisukat õpetaja jõulukingitust sellel pühadeajal\njuhuslik q ja küsimus\nnaljakad valikvastustega küsimused ja vastused\nkas sulle meeldivad küsimused\nkõige raskem oleksite pigem küsimused\nkas saate kasutada numbreid pildis\nCopyright ©2021 Kõik Õigused Kaitstud | olddyingkitty.com


National Labor tervise\nTeema: bioloogia , tervis , Human , Food\nOlen otsustanud töötada energia toidus, sest ma tahan teada, kui palju energiat sa saad erinevaid toitu. Milline toit annab parima energia ja kuidas ma koguda energiat toitu ma söön. Kas on muid võimalusi, et koguda jõudu ja energiat? Näita koolitööga »\nTeema: bioloogia , tervis , Human\nKui te võtate ravimeid, kui teil parandada oma füüsilist ja vaimset jõudlust kunstlikult. Testosteroon ja anaboolsed steroidid on kõige tavalisem, võite võtta neid läbi süstlad, tabletid ja kapslid. View koolitööga »\nTeema: bioloogia , tervis , ajalugu , inimese\nTutvustus Alates 1340-1740 katk laastas Euroopat. Umbes 15 miljonit inimest suri, (umbes kolmandik elanikkonnast tulevikus). Black Death oli haigus, mis puhkes 1300, haigus kanti viirus, mis istus kirbud et elasid rotid. View koolitööga »\nTeema: Tervis , ajalugu\nAlates 1340-1740 katk laastas Euroopat. Umbes 15 miljonit inimest suri, (umbes kolmandik elanikkonnast tulevikus). Black Death oli haigus, mis puhkes 1300, haigus kanti viirus, mis istus kirbud et elasid rotid.\nKopsuvähk ja astma\nNeed, kes saavad kopsuvähk, on tavaliselt suitsetajaid. View koolitööga »\nTeema: bioloogia , tervis , toidu\nGluteenitalumatus tähendab, et te ei talu gluteeni. View koolitööga »\nJuba 1912 avastas ainet 3,4-metüül-endioxy-metamfetamiin (C11H15NO2, MDMA), kuid ei leidnud midagi kasutada. View koolitööga »\nAIDS diagnoositi esmakordselt USAs 1981, kuid salvestatud vereproovid on avastatud, et see on olemas, sest viis ajas tagasi, kõige varem alates 1950. Laiaulatuslikuks usun, et see oli umbes 70 oma. Täna, AIDS on mõjutanud 40300000 inimesed üle kogu maailma. View koolitööga »\nAsi on "benförbindelse", mis võimaldab meil näiteks saab väänata kaela ja painutamine käed. View koolitööga »\nDoping kaasneb ebaseaduslike uimastite kasutamisega püüda parandada füüsilist ja vaimset jõudlust. View koolitööga »


Riik suunab loomemajanduse arengusse ligi 100 miljonit krooni | Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumi\nAvaleht Uudised Riik suunab loomemajanduse arengusse ligi 100 milj...\nRiik suunab loomemajanduse arengusse ligi 100 miljonit krooni\nMajandus- ja kommunikatsiooniminister Juhan Parts saatis eile ministeeriumide vahelisele kooskõlastusringile määruse eelnõu, millega riik suunab 98 miljonit krooni loomemajanduse edendamiseks.\n„Samamoodi kui uuenduslikkust soosiv keskkond, aitab loovust ja loomingulisust soosiv ning toetav keskkond kaasa Eesti ettevõtluse arengule,“ sõnas minister.\nEttevõtluse arendamiseks loomemajanduses on vajalik kasvatada arenduskeskkondi ja toetada loomeinkubaatorite teket, mis loovad eelduse kõrgemat lisandväärtust tootvate ja eksporti kasvatavate loomeettevõtete kasvuks. Määruse tingimustel saavad 2009. aasta sügisest taotleda loomemajanduse arendamiseks raha nii loomeinkubaatorid kui ka valdkonna arenduskeskused.\nToetatavad investeeringud jagunevad kaheks: investeeringud põhivarasse ning investeeringud teenuste arendamiseks ning nende pakkumiseks.\nInvesteeringutel põhivarasse on võimalik saada toetust kuni 15 miljonit krooni, 100 protsendi ulatuses projekti kogumaksumusest. Teenuste arendamise ja loometeenuste pakkumisega seotud tegevusteks saab vahendeid taotleda kuni 3 miljonit krooni (80 protsenti projekti kogumaksumusest).\nMajandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumis välja töötatud meetme esimene taotlusvoor avatakse sügisel, toetust saab taotleda Ettevõtluse Arendamise Sihtasutusest (EAS). Riik rahastab loomemajanduse arendamist Euroopa Liidu 2007-2013 programmiperioodi raames.


Vanemad – ÖöLiblikas – Ood Elu Valgusele\nooliblikas 9. okt. 2019 Määratlemata\nSelle aasta varasuvel leidsin ennast olukorrast, kus olin sisuliselt kodutu. Meie Tallinna üürikorter oli mulle muutunud nii vastumeelseks, et seal oli reaalselt füüsiliselt paha olla. Otsisime Tallinnasse uut kodu, aga midagi sobivat ei leidnud. Oma tervise huvides pidasin vajalikuks võimalikult palju Tallinnast eemal olla. Siis ma polnud endale veel tunnistanud, et tegelikult ei taha ma lisaks sellele üürikorterile ka Tallinnas elada. Põhjuseid selleks oli mitmeid. Õnneks on minul ja Hendrikul nii head vanemad, et nad lubasid meil elada enda kodudes. Osa aega elasime Hendriku vanemate maakodus Noarootsis ja osa minu vanemate Tartu kodus. Minu lapsepõlvekoju jäime seni, kuni Tartusse endale päris oma kodu leidsime. Ja vanemate vastutulelikkus ning toetus olid minu jaoks nii olulised, sest kogu mu turvatunne oli Tallinnas ära kadunud ning tänu meie vanematele sain hakata seda tasapisi taastama hubases ja koduses õhkkonnas. Ja need näited vanemate headusest pole ju ainsad.\nLapsena pidasin vanemate olemasolu iseenesest mõistetavaks ning pikemalt selle üle ei juurelnud. Eriti teravalt taipasin vanemate tähtsust alles siis, kui sündis Pärt. Esiteks tekkis mul vanemate vastu tohutu suur austus, sest ma sain nüüd lõpuks teada, mida tähendab olla lapsevanem. See pole üldse nii lihtne, nagu mulle lapsena tundus. Mida kõike on need inimesed minu jaoks teinud, uskumatu. Teiseks sain aru, et mul on neid ikka vaja. Isegi kui ma olen täiskasvanu. Sest peale minu abikaasa on nemad tegelikult ainsad inimesed, kes mind jäägitult armastavad. Ja kui mul on elus tõesti abi vaja, siis nemad aitavad. Ja nagu näha, siis mul läheb seda vaja küll. Kui Hendrik on näiteks tööreisil, on ikka pisut vähem turvaline tunne, aga õnneks aitab vanemate lähedus seda kompenseerida. Ilmselt oli see üks oluline asi, mida Tallinnas ei olnud. Nad toovad vajadusel Pärdile rohtu, aitavad asju tõsta või kuhugi toimetada, ilmuvad kohale ka ebamugavates olukordades, lubavad mõnikord liiga tihti endal külas käia ja loomulikult aitavad Pärti hoida. Seda teevad nad siis ka, kui Hendrik kodus on. Siis saame vahepeal ikka abikaasadena kahekesi aega ka.\nMa ei saa öelda, et minu suhted vanematega on läbi elu olnud alati üdini ilusad. Olen olnud kibestunud ja neid süüdistanud. Olen tundnud, et nad pole andnud piisavalt. Olen tundnud ennast maha jäetuna, õnnetuna ja vihasena. Ühesõnaga, olen igasuguseid asju neist mõelnud ning mõned mõtted on olnud päris kurjad. Aga ühel hetkel ma hakkasin vaikselt taipama, et kogu selle õnnetusega kahjustan ma ainult oma elu. Et olla õnnelik, tuleb arvestada nende vajadustega, mis loodus on seadnud. Ja minu üks suur vajadus on seotud pereliiniga – õnnelikud suhted lastega, aga ka vanematega. Ja kummalisel kombel on need omavahel päris palju seotud. Mul on see elu siin ja ühed vanemad ning ma otsustasin võtta, mitte jätta. Ma sain aru, et ainus tegelik takistus vanematega suhtlemisel on minu enda suhtumine. Ja ajapikku hakkasin seda teadlikult muutma. Ja nemad reageerisid sellele muutusele ja hakkasid ka uskumatul kombel vaikselt muutuma. Nii me tasapisi üksteisele järjest läheneme. Sest nemad tahavad parimat ja seda ma oskan hinnata ning olla tänulik. Ja kuidagi on ka nemad suutnud minu osas muutuda järjest tolerantsemaks. Kindlasti olen ma elus teinud igasuguseid valikuid, mida nad poleks eelistanud. Ja kindlasti teen ma neid ka edaspidi. Aga vaatamata meie erinevustele suudame aktsepteerida teise poole valikuid, isegi neid heaks kiitamata. Samas teises mitte ebamugavust tekitades. Ja see on tõeline võti headeks suheteks.\nLoomulikult võib pärast lapse sündi tekkida võimalus ka vanematega suhete jahenemiseks. Mõnikord olen ennast tabanud halvustamast mingeid tegevusi, mida nemad Pärdiga teevad. Aga siis olen hoopis mõelnud, et vanavanemad annavad lapselapsega toimetades oma parima nii nagu nad andsid ka oma lastega. Vanemad on sellised inimesed nagu nad on, ja mul jääb üle neid aktsepteerida või mitte. Ja kui ma tahan elada õnnelikult, st et oleks rahuldatud minu vajadus armastavate suhete osas vanematega, tuleb mul neid võtta täpselt sellisena nagu nad on. Ilma ootusteta ja etteheideteta. Ja mõnikord, kui mingi asi, mida nad Pärdiga teevad, mind tõesti väga segab, siis ma räägin sellest ausalt. Üritan mitte süüdistada või kritiseerida, vaid rääkida neutraalselt. Pakun välja omapoolse tegevusplaani. Mõnikord pole see lahendus täpselt selline nagu ma ise teeks, aga ma tean, et see on vastuvõetav nii mulle kui neile. Näiteks meeldib minu emale teha kingitusi, ta on alati selline olnud ning see on ju omamoodi tore. Kui Pärt oli üpris väikene, siis ma rääkisin temaga sellest ning selgitasin talle, miks ja milliseid kingitusi ma sellisel juhul eelistaksin. Ning ta on olnud väga arvestav. Ja mõned sellised jutuajamised on meil veel toimunud. Olen märganud, et kui lähenen küsimusele neutraalselt ning pigem olen valmis kompromissiks, siis tavaliselt see probleem saab ka lahendatud. Ja meie suhted saavad ikka olla edasi head.\nJa tegelikult on üsna silmakirjalik süüdistada oma vanemaid selles, et nad polnud minuga või minu lapsega igal hetkel täiuslikud. Sest elu on näidanud, et mina ei ole ka täiuslik vanem. Ja ilmselt polnud ma ka täiuslik laps. Kuigi ma tõesti üritan ennast lapsevanemana mitmekülgselt arendada ja teada igasuguseid õigeid lahendusi, ei tule mõnikord praktikas kõik nii hästi välja kui võiks. Kahjuks olen ma korduvalt käitunud täiesti vastupidiselt sellele, mida ma pean õigeks. Olen Pärdi peale põhjusetult vihastanud, temaga pahandanud või käitunud muidu ebaõiglaselt. Ja kindlasti pole ma alati kasutanud sobivaimaid vahendeid ja metoodikaid, et tagada tema mitmekülgne ning parim areng. Samuti olen vahel olnud liiga kiinduv ning Pärdi iseseisvumist pisut aeglustanud. Aga ma loodan, et ta annab mulle need asjad andeks. Nagu mina andsin oma vanematele. Sest iga vanem soovib ju tegelikult oma lapsele parimat, aga ta saab anda täpselt nii palju ja nii hästi, kui sellel hetkel võimalik. Ja siis loomulikult oma vigadest õppida. Olen kuulnud, et täiuslikud vanemad on olemas, neil lihtsalt pole veel lapsi.\nLisaks minule on head suhted vanavanematega olulised ka Pärdile. Ma tahan, et ta tajuks õnnelikku peremudelit mitte ainult kodus vaid ka suuremas pereringis. Lapse jaoks on suurem tugivõrgustik suurem turvatunne ja kindlus. Isegi kui vanaema ja vanaisa juures tehakse asju teisiti, näeb ta, et me aktsepteerime üksteise viise. Ta õpib tolerantsust ja tal on võimalik valida erinevate mudelite vahel. Sest ma olen täiesti kindel, et mingid asjad on vanavanemate juures isegi paremini kui kodus. Ma loodan, et mu lapsed valivad igalt poolt parima. Samuti annab minu hea läbisaamine oma ema ja isaga lapsele ehk eeskuju, et vanematega saab hästi läbi saada ja armastavalt suhelda ka täiskasvanuna. Vanemaid võib usaldada ning nendega oma elu jagada. Seepärast on elukaaslase ja laste lisandudes oluline lisaks enda vanematele hoida häid suhteid ka mehe vanematega. Loomulikult on Hendrikul samasugune vajadus armastavate suhete järele enda päritolu perega nagu minulgi. Ja ma annan oma parima, et seda toetada ning mitte omalt poolt seada mingeid takistusi nende heale läbisaamisele. Jätan kõrvale igasugused eelarvamused ja hinnangud minu laste vanavanemate osas ning suhtun neisse heatahtlikult. Olenemata meie erinevustest. Kuna lapsed on üldiselt vanavanematega oluliselt vähemat aega koos kui oma vanematega, mõjutab neid enim see, kuidas nende vanemad oma emasse ja isasse suhtuvad. Ja palju vähem see, mida vanaema ja vanaisa tegelikult teevad. Minu suhtumine vanematesse võib oluliselt mõjutada seda, kuidas minu lapsed täiskasvanuna oma vanematesse suhtuvad.\nOlen kogenud, et looduslik side vanemate ja laste vahel on niivõrd tugev, et ilmselgelt tähendab selle oluline lõdvenemine või sootuks katkemine kannatusi. Ka täiskasvanu eas. Selle suhte hoidmine on osa inimlikest vajadustest, mida ei tohiks eirata. Kuigi iga aastaga laps iseseisvub ja on igati tervitatav, et ta füüsilises plaanis järjest enam oma vanematest kaugeneb, ei pea see juhtuma sügavamal tasandil. Armastus ja toetus vanemate ning laste vahel saab jääda alles ka vanemas eas isegi siis, kui elatakse maailma eri otsades ning nähakse näiteks vaid korra aastas. Või siis on võimalik see side taastada. Isegi siis, kui ühte osapoolt millegi pärast enam pole. Sest oma suhtumist saab alati muuta. Mina kui laps oskan seda suhet kirjeldada kui sõnuseletamatut turvatunnet ja hoitud olemist, mida minu vanemad mulle pakuvad. Mina kui ema kirjeldaksin seda kui lõputut heatahtlikkust ja toetust, mida ma oma laste osas tunnen. Omal parimal kujul on see täiesti vaba ootustest ning klammerdumisest. Vaba kiindumusest ja enda omaks pidamisest. See on puhas armastus. Selline tunne, mis laseb lapsel lennata ega igatse teda tagasi, kuid samas on valmis alati pakkuma puhkepaika ja kosutust. Püüan ka ise mitte oma lapsi kuidagi tagasi hoida, kuid samas armastavalt toetada. Sest loodetavasti on ka meie suhted läbi elu armastavad ning nad pöörduvad ikka minu poole, ka pärast lapsepõlve. Ning täiskasvanuna usaldavad lapsed mulle mõnikord ka oma laste eest hoolitsemise. Sest nad teavad, et ma annan ikka oma parima ja nad peavad seda piisavaks.


“Logistik” isiksus (ISTJ) | 16Personalities\nMinu tähelepanek on see, et kui kohustuse täitmiseks on leitud, et piisab ühest inimesest ... teostatakse see hullemini kahe inimese poolt ja vaevalt tehakse midagi üldse kui selle kallal töötavad kolm või enam inimest.\nISTJ isiksuse tüüp on arvatavasti kõige levinum, moodustades umbes 13% elanikkonnast. Neid iseloomustavavad olulised tunnused on puutumatus, praktiline loogika ja väsimatu pühendumine kohuste täitmisele ning teevad ISTJ inimestest paljude perede elutähtsa osa ning samuti ka organisatsioonide, kes hoiavad traditsioone, reegleid ja norme, nagu advokaadibürood, reguleerivad asutused ja sõjavägi. ISTJ isiksuse tüüpi inimesed naudivad vastutuse võtmist oma tegude ja uhked töö eest, mida nad teevad. Kui nad teevad tööd eesmärgi nimel ei hoia ISTJ inimene tagasi ei oma aega ega energiat, täites igat olulist ülesannet täpsuse ja kannatlikkusega.\nISTJ inimesed ei tee palju oletusi, eelistades selle asemel analüüsida oma ümbrust, kontrollida faktide tõesust ja jõuda praktiliste tegevussuundadeni. ISTJ isiksused on otsekohesed ja kui nad on teinud otsuse, siis edastavad nad eesmärgi saavutamiseks vajalikud faktid ning eeldavad, et teised saavad kohe olukorrast aru ja hakkavad kohe tegutsema. ISTJ inimesed sallivad vähe otsustamatust, kuid kaotavad kannatuse isegi kiiremini kui nende valitud tegutsemisviis vaidlustatakse ebapraktiliste teooriatega, eriti kui nad eiravad olulisi üksikasju. Kui väljakutsed muutuvad aeganõudvateks aruteludeks võivad tähtaegade lähenedes ISTJ inimesed muutuda märgatavalt vihasemaks.\nKäi läbi heade omadustega inimestega kui sa pead oma mainest lugu...\nKui ISTJ inimesed ütlevad, et nad kavatsevad midagi teha – nad teevad seda – ning täidavad kohustusi ükskõik millise isikliku hinnaga ja nad on pahviks löödud inimestest, kes ei pea oma sõna samasuguse austusega. ISTJ silmis võib halba valgusesse kõige kiiremini saada kui ühendada laiskus ja ebaausus. Seega, ISTJ isiksuse tüüpi inimesed eelistavad sageli töötada üksi või vähemalt on nende võimuses selgelt kehtestatud kord, kus nad saavad seada ja saavutada oma eesmärke ilma aruteluta ja teiste usaldusväärsuse pärast muretsemata.\nISTJ inimestel on teravad, faktidel põhinev mõistus ja nad eelistavad autonoomiat ja iseseisvust kellestki või millestki sõltumisele. Sõltuvust teistest näevad ISTJ inimesed tihti kui nõrkust ning nende kirg kohustuste, usaldusväärsuse ja laitmatu isikupuutumatuse üle hoiab neid kukkumast sellisesse lõksu.\nSelles tähenduses isikupuutumatus on ISTJ aluseks ja ületab isegi nende oma mõistuse – ISTJ isiksused järgivad alati hinnast sõltumata kehtestatud reegleid ja juhised, annavad aru oma vigadest ja räägivad tõtt, isegi kui tagajärjed seda tehes võivad olla katastroofilised. ISTJ inimeste jaoks on ausus palju olulisem kui tunnetega arvestamine ja nende tuim lähenemine jätab teistele vale mulje, et ISTJ inimesed on külmad või isegi robotlikud. Seda tüüpi inimesed võivad näha vaeva, et väljendada emotsioone või kiindumust väliselt, kuid väide, et nad ei tunne või mis veel hullem neil ei ole üldse isiksust on sügavalt haavav.\n... on parem olla üksi kui halvas seltskonnas\nISTJ inimeste pühendumus on suurepärane omadus, mis võimaldab neil palju saavutada, kuid see on ka põhiline nõrkus, mida vastutustundetud isikud ära kasutavad. ISTJ inimesed otsivad stabiilsust ja turvalisust, pidades sujuva toimimise säilitamist oma kohustuseks ning nad võivad leida, et nende kaastöötajad ja teised olulised inimesed lükkavad oma kohustused nende peale teades, et nad võtavad need alati vastu. ISTJ inimesed püüavad hoida oma arvamused enda teada ja lasevad faktidel rääkida, kuid see võib võtta kaua aega enne kui jälgitavad tõendid räägivad kogu loo.\nISTJ inimestel tuleb meeles pidada, et ka enda eest hoolitseda. Nende kangekaelne pühendumus tasakaalule ja tõhususele võib ohustada neid otstarbeid pikemas perspektiivis kui teised toetuvad nende peale üha enam, mis loob emotsionaalse pinge, mis võib kesta aastaid väljendamata ning lõpuks tulla välja siis, kui on liiga hilja, et seda parandada. Kui nad suudavad leida töökaaslased ja abikaasa, kes tõeliselt hindavad ja täiendavad nende omadusi, kellele meeldib säravus, selgus ja töökindlus, mida nad neile pakuvad, võivad ISTJ leida, et nende tasakaalustav roll on tohutult rahuldustpakkuv, teades, et nad on osa süsteemist, mis töötab.\nKuulsad inimesed, kellel on Logistik isiksuse tüüp:


Hotellid Louisbourg | Hotels.com\nOtsing hotellid Louisbourg\nVaata kaardilt hotelle Louisbourg\nLouisbourg on paeluv koht, kust igaüks leiab enda jaoks midagi huvitavat. Külastajaid ootab lai valik einestamisvõimalusi. Kohaliku kultuuriga tutvumiseks sobivad hästi Louisbourg Playhouse'i teatrimaja ja Sydney and Louisbourg Railway muuseum. Vaatamist väärivad Louisbourgi kindluse muuseum ja Louisbourgi tuletorn.\nMajutusvõimalused, mida Louisbourg pakub\nLouisbourg tervitab külastajaid avasüli. See on linn, kus leidub hotelle igale maitsele. Louisbourg on Hotels.com saidil esindatud 2 majutusasutusega. Sind ootab 132 head pakkumist. Paljud majutusvõimalused hinnasoodustusega kuni 25%. Soodsad hotellitoad on saadaval hinnaga alates 46 EUR/öö. Allpool näete, kui palju millise tärnide arvuga hotelle Louisbourg ja selle lähipiirkond pakub.\nLouisbourg – kuidas sinna kohale jõuda?\nLähim lennujaam on Sydney, Nova Scotia (YQY), mis asub 30,3 km linnast eemal.\nLouisbourg – kohalikud huviväärsused\n• Louisbourg Playhouse'i teatrimaja\n• Sydney and Louisbourg Railway muuseum\nLouisbourg – millal on parim aeg reisimiseks?