Hiiumaa 10. külade päev oli asjalik ja rahvarohke - Kuriste Haridusselts\nNoortekeskuses sai näha slaidiprogrammi 10. maapäeval toimunust. Toimusid arutelud ja jututoad, kus oma muljeid jagasid maapäevalised: Anneli Sadam rääkis ettevõtlusest külas, villa töötlemisest ja väärindamisest; Kaja Hiis sellest, kas ja kuidas saavad külad olla aastaringselt tegusad ja elujõulised; Anu Sarapuu ja Tiit Paulus koos maapäeval käinud Vahur Võsaga lahkasid jahinduse keerdsõlmi; LEADER-programmi uue perioodi ettevalmistusi tutvustas Hiidlaste Koostöökogu nõustaja Ilmi Aksli. Külavanemate ja külade ühenduste tegemistest rääkisid Romeo Mukk Kuhjaverest ja Urmas Kristal Raplamaalt.\nKülamajade majandamise edulood tõid kuulajateni Hille Kõrva Kuristest (meenutuseks: Kuriste külade piirkond oli tänavu esitatud Eesti parima küla nominendiks) ja Margit Kääramees Orjakust.\nKoos külade päevaga toimus Kodukandi sügislaat, mis oli sellel aastal erakordselt suur. Lisaks hiidlaste toodangule müüdi Mulgimaa sibulat ja küüslauku. Vanavara müüdi ja osteti, õnne sai proovida laadaloteriil, keha sai kinnitada kohvikus ja pakuti ka külasuppi. Lastele olid avatud töötoad ja isuga mängiti jalgpalli.\nPäeva lõpus tegime kokkuvõtteid aruteludest, kus ühel või teisel moel rõhutati kodukanditunde olemasolu ja olulisust. Kohaliku kogukonna tugevnemine ja säilimine hakkab peale kohalikust inimesest endast. Tuleb lihtsalt kodust välja tulla ja toimetama hakata ka väljaspool, oma küla ja kandi heaks. Rändav külakaigas anti seekord edasi Kõrgessaare vallale.\nPäeva lõpetasid Kassari näitetrupi etendus “Kassari naljakate inimeste väljanäitus” ja Paistu näitetrupi lavalugu “Kõik armastavad Roosit”.\nÜhendus Kodukant Hiiumaa tänab Emmaste valda ja Emmaste avatud noortekeskust igakülgse abi eest külade päeva korraldamisel; Toomas Paapi päeva helindamise eest; kõiki müüjaid, kes oma käsitöid ja suve jooksul kasvatatut ei pidanud paljuks tulla ka teistega jagama; näitetruppe Kassarist ja Paistust, Emmaste tantsijaid; Hergo Tasujat, kes korraldas valdadevahelise jalgpallivõistluse, ja kõiki inimesi, kes külade päeval osalesid – jututubadest ja laadamelust osa saades, näitemängu vaadates või lihtsalt ilusat sügisilma nautides. Kirja sai küladepäevalisi peaaegu 300, aga ilmselt oli neid tunduvalt rohkem.\nHiiumaa külade päeva toetas Eesti Kultuurkapitali Hiiumaa ekspertgrupp.\nKohtumiseni järgmisel, 11. Hiiumaa külade päeval tuleval sügisel ja siis juba uues Hiiu vallas.\nEster Tammis ja Heli Üksik


RITA RAAVE: Tundsin uhkust, sest mu koolivormi nähes taipasid kõik, et käin juba koolis – Pealinn.ee\nRITA RAAVE: Tundsin uhkust, sest mu koolivormi nähes taipasid kõik, et käin juba koolis (0)\nFoto: Rita Raave. Foto: Peeter Langovits\n“Esimesel koolipäeval oli põnev ja uhke tunne. Mäletan, kuidas jalutasin koolist koju – jala tulla oli päris palju maad – ja tundsin heameelt selle üle, et kõik näevad, kuidas ma käin juba koolis. Koolivormiks oli meil pruun kleit, must või valge põll ning valge krae ja kätised,” kirjeldas näitleja Rita Raave oma esimest koolipäeva.\n“Minu õpetaja oli väga sõbralik, kord ta võttis mind isegi sülle! Ta oli meiega lahke ja hea. Pidasime oma klassijuhatajat kõik väga targaks ja ma armastasin teda. Minul koolis õppimisega probleeme polnud. Seda enam, et mul on aasta vanem vend, kes juba koolis käis. Nii olin juba koolieluga kursis,” sõnas Raave.\n“Millist kooli valida, sõltub nii lapsest kui ka vanematest, kui iseseisev on laps ja palju vanematel on aega temaga tegeleda. Terasele lapsele sobib ükskõik milline kool.”


Põiepõletik - Vigastused ja haigused - Fitness.ee foorum\nBy marjasha, February 16, 2010 in Vigastused ja haigused\nAntibiootikumikuuril olles on mõistlik tõesti puhata ja peale kuur lõppu kergelt tagasi tulla.\nkui mõni spetsialist ütleb, et üldse ei tohiks midagi teha, siis loomulikult ei hakka riskima.\nPigem peaks see spetsialist olema arst, mitte sporditreener vms.\nMina ei pingutaks.. Parem kui puhata lihtsalt ja juua leesikateed, apteegist saab.. ja lihtsalt soojas toas viibida.\nKeskendu paranemisele. Kui võtadki praegu paar kilo juurde, kaovad need pärast sama kiiresti, kui tavarežiimile naased.\nJalutada muidugi võid. Riietus olgu aga paras, et ei külmetaks, et ei higistaks. JALAD hoia soojas!\nEdit: Ahjaaa, minu iga-aastased põiepõletikud kadusid (ja ma sülitan nüüd kolm korda üle õla) kui hakkasin tegema regulaarseid põietee kuure ning tarvitama piimaseent.\nEdited February 16, 2010 by hehee\nLihtsalt huvi pärast küsin , et kas "põietee" on pm leesikatee või?\nLeesikatee üksi aitab ka väga hästi, kuid apteekides põietee nime all müüdavad teed on ravimtaimede segud (mis sisaldavad ka leesikat), mida meeldivam juua (leesikas on ju kaunis kibe).\nNo kui enamvähem palja tuti väel külmaga õues käia, siis pole ime. Valige ikka vastavalt ilmale sobiv riietus ja sellist probleemi ei tohiks enam esineda.\nSellepärast tuleb ka ööpäevas soovitatavalt juua 1,5–2 liitrit vedelikku, sest siis ei teki põieseintes mikroobidele soodsat pinnast.\nNolicin on vana tuttav, ise olles selle kuuri oli korda-paar selline olukord, et ilma käsipuuta oleks 5. korrusele ronides tagasi alla kukkunud. Üldiselt suhteliselt inimvihkav rohi, vähemalt minu jaoks.\nSooja, teed, vältida kohvi, apelsini mahla, teisi soodustavaid toite.\nOlen ka ise hetkel rohtude peal sama murega seoses, samas mul on see arenenud krooniliseks probleemiks millele lahendust ei leita - aasta jooksul olen umbes 8. ravikuuril, selle ja eelmise vahe oli näiteks võidukas poolteist nädalat.\nTeede kuuri kordamine ning organismi tugevndavate ainete kasutamine võib kergematel puhkudel põiepõletiku sagedust tõesti vähendada, soovitan proovida. Kiidetud on ka punase siilkübara ekstrakti/tablettide kasutamine.\nSoovitan pöörduda naistearsti Edda Väin poole (Fertilitas).\nOlen ka ise viimase 4 aasta jooksu selle vastiku haigusega kokku puutunud vist 5 korda. Kõige nõmedam ongi see, et ta kipub tagasi tulema. Esimene kord oli mul kõige hullem: ärkasin öösel üles selle peale, et vappusin külmavärinatest, sai siis kraaditud ning oli 40 palavik. Õnneks sain järgmine päev antibiootikumid peale ja läks ruttu paremaks.\nEga muud saagi teha kui lihtsalt hoida end. Aga kahjuks hakatakse mõtlema jõhvikajookidele ja põieteedele alles siis, kui haigus hakkab endast juba märku andma ja on liiga hilja, et rahvameditsiiniga sest jagu saada (ka minu puhul on nii olnud).\nEsimese haigusevälise kuuri tegin lausa pooleaastase (raviteed keetsin lahjad ja jõin igal õhtul). Mõjus! Kaks viimast aastat põletikuta ja loodan, et see jääbki nüüd nii. Aeg-ajalt joon põieteed siiani.\nMillest see üldse tekib. Mul pole kordagi elus olnud vist\nPõiepõletik tekib sageli alakeha alajahtumise tagajärjel, sest see nõrgestab põie kaitsevõimet, nii et bakteritel on kergem sinna elama asuda. Ka pärast külmetust võivad organismi kaitsemehhanismid niipalju nõrgenenud, et ei suuda bakteritele vastu panna.\nMeestel veab, nad põevad seda väga harva ja siis ka kergelt.\nSi vis pacem, para bellum - sobiks siia hästi. Kahjuks on nii, et kõik läbipõetud haigused jätavad organismi nõrgestatud koha ja ebasoodsate tingimuste kokkulangemisel võivad suure tõenäosusega korduda.\nNo eks ma sõdingi vaikselt edasi ja joon aeg-ajalt raviteed ning hoian end soojas. Pealegi, ma olen ju naine, Sa ei või minult võtta lootust!\nMa tõesti ei tea täpselt, kuna pole seda põdenud, a nii palju kui ma tuttavalt kuulsin pidi see olema ikka põrgu maa peal. Urineeriks nagu kuuseokkaid või žiletiteri.\nNii palju kui olen põiepõletiku kohta lugenud, siis naistel (võrreldes meestega) on oma kehalise eripärasuse tõttu sellesse haigestumine kergem. Pole kuulnud ka, et mõni mees sellega väga hädas oleks olnud.\nÜks tuttav meesterahvas kurtis ükskord, et oli natuke külma saanud ja põiepõletiku sümptomid hakkasid avalduma, aga järgmine päev oli kõik korras, kuigi ta ei teinud selleks midagi.\nEt naiste kusejuha on palju lühem (ainult mõni sentimeeter), esineb põiepõletikku üle kahe korra sagedamini naistel.\nPeale selle võib meestel põiepõletikku tekitada eesnäärme suurenemise tõttu põide pidama jääv jääkkusi. Meestel on tsüstiit sagedasem vanemas eas eesnäärme suurenemise ja kusepeetuse tagajärjel. Ka põiekateeter võib haigust esile kutsuda.\nAga jah, vist eksisin enne oma väljaütlemises, eks mehi ootab suure tõenäosusega selle läbipõdemine vanemas eas\nJa kui selga lööb veel valu, selline tunne nagu keegi surgiks noaga.... hakka kasvõi nutma. Ei soovi oma vaenlasele ka seda


Grammys 2019: Miley Cyrus fännid kardavad etenduste ajal garderoobi rikke pärast - Popculture.com\nGrammys 2019: Miley Cyrus fännid kardavad etenduste ajal garderoobi rikke pärast\nMiley Cyruse fännidel oli deja vu kohutav tunne pärast seda, kui laulja kandis 2019. aastal paljastavamaid rõivaid. Grammy auhinnad pühapäeval, täpselt nagu ta esines Laupäevaõhtu otseülekanne detsembris. Paljud muretsesid, et tal on garderoobi rike.\nPunasel vaibal viibides kandis Cyrus jaki all musta ülikonda, millel polnud särki. Seejärel, kui ta esitas Shawn Mendesega duubli 'In My Blood', kandis ta vestit, mida hoiti ainult kuldketiga kinni.\nHiljem, kui ta koos oma ristiema Dolly Partoniga laulis 'Jolene' ja 'After The Gold Rush', kandis Cyrus kuldses ülikonnas, jällegi ilma särgi jaki all.\nsee on tegelik ime, kui Miley cyrusel pole nipi libiseda.\n- Bernie (@bernalderaan) 11. veebruar 2019\nHämmastav, et Cyrus ei kannatanud nipis libisemist. Kuigi ta oli täiesti kindel, et oma riidekappi kokku hoiab, hammustasid tema fännid kodus oma küüsi.\nMa armastan Mileyt - aga olin ka väga närvis, et kogu selle etenduse jooksul on meil Janet Jacksoni nibu libisemishetk #grammys\n- Callie Jo (@CallieJosephine) 11. veebruar 2019\n'Miley on juhuslik ootamine!' kirjutas üks fänn.\nPEAB välja uurima, millist linti Miley Cyrus kasutab, kuna tema rind on alati väljas, kuid nad ei libise kunagi välja\n- märts (@MarianaBanana_x) 11. veebruar 2019\nCyrusel oli oma esinemise ajal fänne nutmas Laupäevaõhtu otseülekanne detsembris, kui ta laulis produtsent Mark Ronsoniga oma hiti 'Nothing Breaks Like a Heart'. Ta kandis nööbita, laia avatud jopet, mille all polnud särki. Imekombel ei kannatanud ta aga nipi libisemist.\nCyruse etendus saabus vähem kui kaks kuud pärast seda, kui ta sõlmis näitleja Liam Hemsworthiga sõlme. Abikaasa ta aga näitusel ei olnud. Hemsworth pidi osalema oma uue filmi pressiüritusel Kas pole romantiline, kuid jäi ära, kuna ta viidi haiglasse.\nJah, ta saatis meile täna hommikul kirju - ta oli öö läbi haiglas, nii et loodetavasti saab kõik korda, 'rääkis tema kaastäht Rebel Wilson. Lisa.\nSuper Bowl 2020 'Ameerika kaunis' etendus: kes on Yolanda Adams?\n2019. aasta ACM-i auhinnad: Kelsea Ballerini fännid reageerivad tema ACM-i auhindadele Snub\nOscarid 2020: Joaquin Phoenix tsiteerib parima venna Riveri Phoenixi hilisemat vendade vastuvõtmise kõnet\nVaadake Keith Urbani austusavaldust 2019. aastal kaotatud artistidele aastavahetuse kontserdi ajal


Kaks nädalat uues hoones: maksuametis kukkus valgusti alla\n11. detsember 2013 kell 11:11\nKaks nädalat pärast Ülemiste Citys kontori avamist kukkus eilse tööpäeva lõpus maksu- ja tolliametis alla laevalgusti, üks töötaja sai kergelt kannatada.\nAmeti haldusosakonna juhataja Tauno Krulli sõnul on kannatada saanud töötaja täna tööl.\n"Praeguseks on oma vabandused edastanud nii hoone arendaja Technopolis Ülemiste kui ehitustööde peavõtja NCC Ehitus, kes kinnitasid, et alustavad kohe uurimist intsidendi põhjuste osas ja rakendavad kõik abinõud taoliste avariide vältimiseks edaspidi," sõnas ta.\nEhitusettevõte teostab täna esmase kontrolli Lõõtsa tööruumides olevate laelampide ja muude laes olevate kommunikatsioonide osas.\nÕnnetus juhtus Lõõtsa 8a C torni teisel korrusel asuvas kontoriruumis, teatas maksuamet pressiteates.\n27. november 2013 kell 13:51\nFOTOD: Maksu- ja tolliameti uus kontor\nTäna avati pidulikult maksu- ja tolliameti uus kontor. Ligi 12 000 ruutmeetrit suurele uuele kontoripinnale kolis kokku üle 900 maksu- ja tolliameti töötaja.\n27. november 2013 kell 12:57\nMaksuamet tahab muutuda uues peamajas avatumaks\nTäna Ülemiste Citys avatud uue peakorteriga soovib maksu- ja tolliamet muutuda avatumaks ning läbipaistvamaks.\n22. november 2013 kell 9:13\nMTA Tallinna kontor kolib Ülemiste ärilinnakusse\nMaksu- ja tolliameti Endla tänava Tallinna teenindusbüroo sulges täna keskpäevast seoses kolimisega uksed.


jõustumine 04.03.2002, § -de 3 ja 17 osas jõustus 1. 09. 2002.\nElundite ja kudede loovutamise eest tasu pakkumine ja ainelise kasu saamine on keelatud ning karistatav vastavalt käesolevale seadusele ja karistusseadustikule (RT I 2001, 61, 364).\nElundeid ja kudesid tohib siirata eriarstiabi osutaja, kellele on tervishoiuteenuste korraldamise seaduse (RT I 2001, 50, 284) alusel väljastatud vastav tegevusluba.\n(1) Doonori ja retsipiendi isikuandmete töötlemine toimub vastavalt isikuandmete kaitse seadusele (RT I 1996, 48, 944; 1998, 59, 941; 111, 1833; 2000, 50, 317; 92, 597; 104, 685; 2001, 50, 283).\n(2) Surma tuvastamine toimub vastavalt surma põhjuse tuvastamise seadusele ( RT I 2005, 24, 179 ).\n(2) Eesti Haigekassa maksab ravikindlustusega hõlmatud doonorile ja retsipiendile ajutise töövõimetuse hüvitist ravikindlustuse seaduses (RT I 2002, 62, 377) sätestatud korras.\nJärelevalvet käesoleva seaduse täitmise üle teostab Tervishoiuamet vastavalt haldusmenetluse seaduses (RT I 2001, 58, 354) sätestatule tervishoiuteenuste korraldamise seadusest tulenevate erisustega.\n(11) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatud väärteole kohaldatakse karistusseadustiku (RT I 2001, 61, 364) üldosa ja väärteomenetluse seadustiku (RT I 2002, 50, 313) sätteid.


Riigikogu eelinfo reedest pühapäevani, 26. – 28. oktoobrini - Riigikogu\nRiigikogu eelinfo reedest pühapäevani, 26. – 28. oktoobrini\n25.10.2018 / Eelinfo\nEuroopa Liidu asjade komisjonis – kell 10: seisukoha andmine: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse eelnõu, millega luuakse programm „Loov Euroopa“ (2021–2027) (COM(2018) 366), kutsutud Kultuuriministeeriumi esindaja; seisukoha andmine: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse eelnõu, millega kehtestatakse ajavahemikuks 2021 2027 digitaalse Euroopa programm (COM(2018) 434), kutsutud Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumi esindaja; Eesti seisukohad 29.–30. oktoobril toimuval ELi mitteametlikul keskkonna ning transpordi nõukogu kohtumisel, kutsutud keskkonnaminister Siim Kiisler ning Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumi esindaja; seisukoha andmine: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse eelnõu, millega luuakse ühinemiseelse abi rahastamisvahend (IPA III) (COM(2018) 465), kutsutud Välisministeeriumi esindaja; seisukoha andmine: nõukogu otsuse eelnõu, mis käsitleb ülemeremaade ja -territooriumide Euroopa Liiduga assotsieerimist, sh ühelt poolt Euroopa Liidu ning teiselt poolt Gröönimaa ja Taani Kuningriigi vahelisi suhteid (COM(2018) 461), kutsutud Välisministeeriumi esindaja.\n22. – 27. oktoober\nRiigikogu aseesimees Kalle Laanet osaleb kohtumistel riigiesindajatega ja ettekandega Bakuu rahvusvahelisel humanitaarfoorumil Aserbaidžaanis.\n25. – 26. oktoober\nRiigikogu esimees Eiki Nestor osaleb Balti Assamblee 37. istungjärgu töös ja Balti riikide parlamentide esimeeste kohtumisel, Riigikogu aseesimees Enn Eesmaa, Balti Assamblee Eesti delegatsiooni esimees Aadu Must, aseesimees Johannes Kert ning liikmed Monika Haukanõmm, Helmen Kütt, Erki Savisaar, Urve Tiidus ja Rainer Vakra osalevad Balti Assamblee istungjärgul Vilniuses Leedus.\n25. – 30. oktoober\nEuroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsiooni (OSCE) Parlamentaarse Assamblee Eesti delegatsiooni liikmed Uno Kaskpeit ja Jaanus Marrandi osalevad OSCE PA presidendivalimiste vaatlusmissioonil Georgias.\n25. oktoober – 1. november\nEesti-Itaalia parlamendirühma esimees Oudekki Loone tutvub rahapesu tõkestamise meetmetega ja kohtub riigiametite esindajatega Itaalias.\n28. – 29. oktoober\nVäliskomisjoni esimees Marko Mihkelson osaleb Põhja- ja Baltimaade (NB8) parlamentide väliskomisjoni esimeeste kohtumisel Vilniuses Leedus.\n28. – 31. oktoober\nMaaelukomisjoni liige Aivar Surva osaleb nälja ja alatoitumise vastasel ülemaailmsel parlamentaarsel tippkohtumisel Madridis Hispaanias.\n28. oktoober – 1. november\nRiigikaitsekomisjoni esimees Hannes Hanso ning liikmed Johannes Kert, Ants Laaneots ja Madis Milling kohtuvad Kiievis Eesti suursaadikuga Ukrainas, Ukraina parlamendi esindajatega ning kaitseministriga. Tbilisis kohtuvad Gruusia parlamendi esindajatega ning külastavad riigi militaar-, teadus- ja tehnikakeskust.


ancientboy sodipodi: Infopartisan vs. ancientboy v.2\nTõtt-öelda lugesin ma selle järjekordse seebiooperi osa läbi ja olin üsna nõutu. Peaaegu kõigest sellest on ju juba räägitud ja mõnest asjast lausa mitu korda. Aga olgu. Kuna mulle tuli pähe, et ehk on Infopartisan (kelle järjekindlus antud teemal on muidugi tähelepanuväärne - ja ei, minul ei ole küll mitte midagi selle vastu kui see kestaks kasvõi järgmiste valimisteni ning sealt veel edasigi :) ) hakanud oma õiguste eest seista üritavate homoseksuaalsete inimeste seas nägema koondumist järjekordseks poliitiliseks jõuks (?) ning et segastel asjaoludel olen mina (kes ma pole küll iial kuulunud ühtegi parteisse ega isegi mitte homoorganisatsiooni) kuidagi sattunud selles arvamuste vahetuses eesliinile, siis, vastupidiselt oma elukaaslase antud nõule, kriban ikkagi paar sõna :)\nSildistamisest. Andestust muidugi aga ma tõesti ei teadnud, et ma peaks igale sõnale reageerima :) Ma ei vaeva juba ammu oma pead sellega, mida keegi minust arvab või kuidas keegi mind tituleerib ('homoekstremist' või 'Infosiss' - heh, need on lihtsalt kombinatsioonid kokkuleppelistest märkidest mida me tähtedeks kutsume aga ma jään muidugi põnevusega ootama järjekordset omadussõna) ja nende inimeste arvu, kelle arvamus mulle tõsiselt korda läheb, on võimalik ühe käe sõrmedel kokku lugeda. Isand Laiapea pole kogu minu lugupidamise juures suutnud end vähemalt seni veel nende sekka võidelda.\nJah, kristdemmid on kindlasti paljudel teemadel sõna võtnud ja ma täiesti usun, et internetist on võimalik nende kohta nii mõndagi lugeda aga reaalsus on siiski see, et viimasel kolmel aastal satuvad nad tavainimese maailmapilti ehk nädalaks, tehes oma avalduse vahetult enne Pride'i. Kui me hakkaks siin vaidlema usuteemade üle, siis läheks see väga pikaks, igavaks ning lõppkokkuvõttes kindlasti ka mõttetuks ja hetkel ma eelistaks seda puhtpragmaatilistel kaalutlustel mitte teha. Miks meedia nende usujüngrite teisi toredaid seisukohti ei vaevu avaldama, seda mina ei tea. Need vähesed ajakirjanikud keda mul on au isiklikult tunda, pole vist küll kunagi ühtegi homo- või usuteemaga seostuvat artiklit kirjutanud nii et ma ei saa ka nende käest küsida.\nKuigi Jyrka muidugi liialdab (tavaliselt lapsed vanuses alates kuuendast eluaastast enam lasteaias ei käi), siis ometigi, mis on selles halba kui ka lasteaialaste küsimustele on vanemad/kasvatajad/õpetajad suutelised adekvaatselt vastama? Veebis on piisavalt homovastaste hala stiilis "Aga mida ma oma lapsele ütlen kui see küsib, et miks need kaks onu musitavad?" ja kui siis keegi annab neutraalse tooniga vastused neile ette, siis jälle ei olda rahul... Ma tahaks neilt inimestelt küsida, et kas te näiteks oma laste teatud beebiteemalistele küsimustele vastates räägite neile ikka veel traditsioonilisi muinasjutte kurgedest ja kapsalehtedest? Mida te vastate oma lapsele kui ta küsib, et miks vastutulnud onul on mustjaspruun nahk ning miks trammi ootaval tädil on naljakalt pilukil silmad? Või et miks teised lapsed lasteaias võtavad pudrulusika paremasse kätte kui tema ometi hoiab oma lusikat õige, see tähendab vasaku käega?\nMuide, Jyrkal (nagu ka Infopartisanil) jäi mainimata, et need pagana lesbid selle Belgia infomaterjali peal on ju veel ka eri rassidest mis kahtlemata teeb asja veel palju hullemaks. Mõelda vaid, valge naine armastab neegrinaist! Täiesti kohutav ju, eksole?\nJa "et nad [lapsed] lasteaias homosi ei peksaks?"??? Vabandust, aga see on juba ülitotter küsimus. Minu meelest peaks olema iseenesestmõistetav, et jah, juba lasteaiast peale tuleks lastele õpetada austavat ning vägivallatut suhtumist seaduskuulekatesse kaaskodanikesse.\nLapsendamine. Niipalju kui ma seda temaatikat jälginud olen, on vist küll kogu aeg räägitud lapsendamisest kui ühtsest mõistest. Ja vastuseks oponentide küsimusele "Miks seda vaja on?", on toodud ülimalt elulisi ja konkreetseid näiteid sellest, miks eelkõige oleks seda võimalust vaja kooselavatel samasoolistel peredel ühe või teise partneri bioloogilis(t)ele järeltulija(te)le sotsiaalsete, majanduslike jne garantiide andmiseks. Sellised lastega pered oma igapäevaste olmeprobleemidega on tänases Eestis reaalsus, nad elavad siinsamas meie kõigi kõrval ja jutt ei ole siin kümnekonnast perekonnast. Aga kui ka oleks, siis isegi neile kümnekonnale perele peaks riik tagama teiste peredega võrdsed tingimused. Mis aga nn. lastekodust lapsendamisse puutub, siis sellel teemal on paanika minu meelest küll asjatu, sest see sõel, millega lapsendada sooviv pere läbi sõelutakse, on ikka väga tihe. Ja asjaolu, kas pere puhul on tegemist sama- või erisooliste inimeste liiduga, ei oma sel juhul ju mingit tähtsust, "sõelumine" oleks ikka ühesugune. Või ei, pigem saaks homoperel "tänu" otsustajate eelarvamusele selline lastekodust lapsendamine olema ikka oluliselt keerulisem.\nNing lõpuks veel ühe küsimuse parafraseering. Infopartisan, kas näiteks ka laulupidusid korraldatakse "üksnes iseenese tähelepanuvajaduse rahuldamiseks, meediasse pääsemiseks ja rahvale meelde jäämiseks"? Ok, see on mõneti provokatiivne ning paljusid ärritusest tagajalgadele ajav võrdlus aga küsimuste analoogia on silmnähtav.\nNo aga ma ei pretendeerigi ju sellele, et olla mingi arvamusliider, kelle arvamus teile korda peaks minema. Mis puudutab politiseerumist, siis soovitan teil igaks juhuks Äriregistri teabesüsteemist järgi vaadata ega teid juhtumisi mõne erakonna nimekirja ei ole kantud. Sildistamine (millele ma ise tähelepanu juhtisin) oli mõeldud näitlikustama seda, kuidas homoaktivistid lasevad endile piltlikult öeldes "ära teha" — kui te soovite samasooliste partnerlusseadust tõesti läbi suruda, siis ei tohiks te lasta haarata initsiatiivi neil, kes on selle vastu. Samas ei ole demokraatia arengule kasuks ka see, nagu ma teile juba alguses kirjutasin, kui te üritate oma oponentide suid sulgeda samalaadse sildistamisega (a la te olete neonatsid, padukonservatiivid, kapipeded, rassistid ja pedofiilid). Kordan üle: Probleem ei tohiks olla selles, et mõni erakond teid ei toeta, vaid selles, et teie toetajad ei julge seda teha avalikult. Muide, miks on homode hulgas nii palju islamofoobe?\nEee... ma polegi ju üritanud väita, et ühtegi LGBT-inimest mõnda erakonda ei kuulu. See, et mina juhtumisi ei kuulu, ei tähenda, et keegi teine ei võiks ametlikult poliitikuna tegev olla. Aga kui keegi peaks kunagi üritama luua spetsiifilist "homoparteid", siis see oleks mu meelest küll absurdne ja lootusetu ettevõtmine.\nInitsiatiiviga on ju teatavasti sellised lood, et kui oled veidikenegi aktiivsem, siis saad sõimata, et kuradi peded ründavad (kuidas need kirikutegelased meil nüüd just kurtsidki, kasutades toredat sõna "pealetung"...) ja kui leiad, et igale kui viimasele sõnale reageerimine pole puhtfüüsiliselt võimalik, siis saad noomida, et lased endale "ära teha"... :)\nKahtlemata on oma seisukohtade esitamiseks õigus ka partnerlusseaduse oponentidel ja ideaalis peakski igasugune vastandlike seisukohtade esitamine jääma viisakasse vormi. See, et argumenteeritud väitlus (olgu selleks siis homo-, hetkel jätkuvalt aktuaalne presidendivalimiste teema või midagi muud) meil vahel mudamaadluseks kipub muutuma, noh, eks seegi ole inimlik.\nMuide, selles minu algses kirjatükis mille peale sa reageerisid, ei kasutanud ma mingeid silte. Neonatsid, kes Pride'i ajal huligaanitsesid, on reaalsus ja vähemalt osa neist ei tee oma maailmavaatest ka mingit saladust.\nAhjaa, ja miks ikkagi on heterode hulgas nii palju islamofoobe?


Swedbank: naabermaade ehitusturg kasvatab Eesti materjalitootjate eksporti - Ehitusuudised\nSwedbank: naabermaade ehitusturg kasvatab Eesti materjalitootjate eksporti\nEhitusmaterjalide tootjad on leidmas järjest rohkem võimalusi ekspordiks - seda vaatamata oma ajalooliselt peamiselt kohalikule turule keskendunud valdkonnale, leidsid sektori ettevõtjad.\nSwedbanki ehitusmaterjalide tööstuse sektori juhi Mats Tootsi sõnul on olnud ettevõtjad leidlikud, seda vaatamata seda võimekust pidurdanud takistustele, nagu riigipoolne erimärgilise kütuse kasutamise keelustamine ja keskkonnamaksude tõstmine.\nEesti Ehitusmaterjalide Tootjate Liidu (EETL) andmetel ulatub liidu liikmete prognoosi järgi ehitusmaterjalide müük 2013. aastal 408 miljoni euroni, mis jääb ligikaudu 2012. aasta tasemele ning ületab napilt 2005. aasta taset.\n„Küll aga on oluliselt kasvanud selles ekspordi osakaal, 165 miljoni euroni, mis on kõigi aegade kõrgeim maht,“ ütles EETLi juhatuse esimees Meelis Einstein. Kasvu oodatakse EETLi sõnul nii avatäidete kui ehitustoodete tooterühmades, konkreetsemalt seina- ja õõnespaneelide, seinamaterjalide, kuid ka sillutuskivide ja kuivsegude müügis.\nRemonttööde kasv Soomes\n„Ehitusmaterjalide ekspordi seisukohalt on olulised eelkõige meie lähiturud, mistõttu tasub vaadata ka kasvuootusi meie naaberriikides, eelkõige põhjamaades,“ märkis Meelis Einstein.\nVaatamata suuremale turule jäid Läti ehitusmahud rahaliselt Eestile 2012. aastal alla, ulatudes 1,52 mld euroni. Samas ulatus ka seal aastane kasv 15%ni. Leedu ehitusturu mahuks kujunes 1,82 mld eurot, kuid erinevalt 2011. aasta korralikust tõusust sealne turg möödunud aastal kahanes -8,4%.\nHoopis teises suurusjärgus paiknevad aga põhjamaad, neist meie jaoks olulisimate turgude, Soome, Rootsi ja Norra mahud olid 2011. aastal vastavalt 29, 45 ja 38 miljardit eurot. Ehitusinvesteeringute kasvu on oodata käesoleval aastal siiski vaid Norras (6%), Rootsis ja Soomes jäävad ehitusmahud ligikaudu eelmise aasta tasemele, küll aga nähakse Soomes remonttööde osa olulist kasvu.\nEsco: ehitusmaterjalide müük madalseisus\nToots: Koostöö suurendab välisturgudel võimalusi


Tolmeldamine ja tolmeldajad | Elurikas Eesti\nTolmeldamine ja tolmeldajad\nPilt märts 25, 2015 admin\nTolmeldamine on üks eluslooduse poolt pakutav teenus, mida inimene vaatamata põllumajanduse arengule pole olnud võimeline asendama. Samal ajal sõltub tervelt 84% Euroopas kasvatatavate põllukultuuride viljumine või saagikus tolmeldajatest. Tolmeldamisteenust pakuvad putukad, kellest tuntumad on mesilased ja kimalased.\nEnamus meie aia- ja põllukultuure õitsevad lühiajaliselt ning sageli korraga tuhandete hektarite kaupa. Muul ajal sõltuvad aga looduslikud tolmeldajad ja meemesilased looduses leiduvatest õitest. Üle kogu Euroopa on täheldatud looduslike tolmeldajate arvukuse suurt kahanemist, mis on suuresti seotud õiterohkete looduslike koosluste kadumisega.\nMeie looduslikest tolmeldajatest on olulisemad kimalased ja üksikelulised mesilased, kelle tundlikkus kevadistele jahedatele ilmadele on märksa väiksem kui meemesilastel. Kimalased teevad oma väikese pesa enamasti samuti pool-looduslikele rohumaadele, üksikelulised mesilased vajavad elupaigaks rookõrsi, saviseinasid jt kohti, kuhu saab meisterdada väikese uru. Tolmeldajate arvukust saab suurendada nii koduaias kui põllumajandusmaastikul rajades lillerikkaid teeääri, põlluservasid ja niidulaigukesi või lihtsalt rikastades olemasolevaid niidulaigukesi rohkemate õitsevate taimedega. Üksikeluliste mesilaste arvukuse suurendamiseks saab kodu- või ka tootmisaeda panna mesilashotelle. Tolmeldaja on Sinu sõber, kutsu ta oma aeda!\nElurikkusest ja selle kaitsest


Elmo Nüganen: vene intelligents ei taha Ukraina sõjast rääkida - DELFI\nElmo Nüganen: vene intelligents ei taha Ukraina sõjast rääkida\nElmo Nüganen, kes on juba seitse aastat mänginud Moskvas Adolf Šapiro kultuslavastuses "451 kraadi Fahrenheiti" ning samuti lavastus Peterburi Draamateatris tema käe all mullu Tšehhovil baseeruv "Igatsus", ütles Vikerraadio saates "Uudis+", et Vene loomeinimeste hoiakud Putini režiimi suhtes on mitmesugused.\nNüganen ütles, et intelligents meelsamini ei räägi Ukraina sõja teemal temaga, arvates et Nüganen süüdistaks ka neid, hoolimata sellest, et nad ei vastuta Putini režiimi eest.\n"Esimest korda pärast Ukraina sõja algust Venemaale minnes ütlesid mu sealsed kolleegid, et nüüd sa, Elmo, ei taha meiega vist enam rääkidagi - ma vastasin, ei-ei, see pole nii, ja me rääkisime muudest asjadest täiesti vabalt edasi," rääkis Nüganen Vikerraadiole.\n"Ühel koosviibimisel, kui üks noor inimene võttis sõna ja hakkas ajama sellist propagandajuttu, läks üks vanem intelligent täiesti endast välja ning käratas noorele kolleegile, et kas tolle ajud on Putini käes," kirjeldas Nüganen põlvkondade vastuolusid, lisades, et tema tuttavad on hakanud olema paranoilised ka pealtkuulamise suhtes.\nLitvinenko lese advokaat: Putin pole muud kui riigipea nahas kriminaal


Kunstiuudised — Sirp\nKristel Raesaar, Margaret Tali\nSurutis pitsitab oksjonimaju\n1990ndate algusest peadpööritavaid rekordeid näinud Sotheby ja Christie’ oksjonisaalidesse tõi 2008. aasta hilissügis ostjate loiduse ning müüjate pettumuse: ehkki müüki pandi vähem teoseid, jäi 40 protsenti töödest ikkagi müümata. Kõige rohkem kannatas turu hinnalisem osa: ostjaid ei leidnud mitmed Francis Baconi, Claude Monet’, Henri Matisse’i, Roy Lichtensteini, Andy Warholi ja Damien Hirsti tööd. Sotheby aktsiate enam kui seitsmekordne hinnalangus New Yorgi börsil võrreldes 2007. aasta lõpu tipptasemega on toonud kaasa spekulatsioonid, et mõni riskifond võiks ettevõtte hõlpsasti üle võtta. Nii Christie kui ka Sotheby teatasid hiljuti kokkuhoiuplaanidest, mille käigus koondatakse kahes firmas kokku vähemalt kuuendik ligikaudu 4000 töötajast. Oksjonikataloogid on jäänud poole õhemaks ja illustratsioonid on tagasihoidlikumad. Jaanuari ja veebruari tähtsamad oksjonid pole küll uusi katastroofe kaasa toonud, aga kunstiturg on suhteliselt läbipaistmatu ja ostjad eelistavad enamasti jääda anonüümseks. Seetõttu püsib esialgu kahtlus, et aasta alguse näilise edu taga on vähemalt osaliselt galeriid ja diilerid ise, kes püüavad tugiostudega turu usaldust taastada ja sellega edasist langust vältida.\nKristel Raesaar, London\nKultuuriministeerium … Ameerika Ühendriikidesse ?\nAmeerika kultuurivälja on uuel aastal elavdanud jätkuvad diskussioonid kultuuri rahastamise ja otsustusprotsesside üle, millesse Barack Obama on lubanud tuua reforme. Kuigi siiani pole Ameerikas kunagi olnud kultuuriministeeriumisarnast institutsiooni, kaalutakse Valges Majas nüüd kultuurikabineti ja kultuurisekretäri ametikoha loomist. Obama valimiste käigus tehtud plaanid näevad lisaks haridussüsteemi kaasajastamisele ette rida teisigi reforme kultuuriväljal: maksusoodustusi ja tervisekindlustust kunstnikele, NE A ehk Ameerika kultuurkapitali ja teistegi kunsti rahastavate organisatsioonide, mis siiani toimivad 1930ndatel loodud põhimõtete alusel reformimist, ning spetsiaalse kriisieelarve loomist hättasattunud kultuuriinstitutsioonide abistamiseks riigi poolt. Väidetavalt on Ameerika senine kultuuripoliitika olnud maksupoliitika, millega senised presidendid pole end pikemalt vaevanud. Kuna Obama reformid tõotavad kultuuri rahastamise kasvu, on kultuuriorganisatsioonide ootused kõrged. Jaanuari lõpus määras vastne president oma kolm nõustajat kunstireformide väljatöötamiseks. Endine muusikaprodutsent ja nüüdne ajalehe Tribune kolumnist Quincy Jones on arvukates väljaastumistes võtnud sõna kultuurisekretäri ametikoha loomise poolt ning kogunud hulgaliselt toetajaid, kuid ka vastased võitlevad vapralt nn Ameerika kunstitsaari vastu.\nLätlaste ambitsioonikad plaanid ja kitsad eelarveread\nAmbitsioonikad infrastruktuuri rajamise plaanid on viinud niigi majanduslikult keerulises olukorras Läti kultuuriministeeriumi kriitilisse seisu. Kui Eestis otsustati 1990ndatel riikliku infrastruktuuri ehitamine jaotada ajaliselt pikemale perioodile, nägi Helena Demakova juhitud kultuuriministeeriumi 2005. aastal vastu võetud „Kolme venna projekt” ette uue rahvusraamatukogu, kaasaegse kunsti muuseumi ja kontserdimaja üheaegse ehitamise Riia kesklinna. 2008. aasta suvel alustatud rahvusraamatukogu ehitus jätkub, kuid kontserdimaja ehituse algus on lükatud edasi 2011. aastasse. Hollandlase Rem Koolhaasi projekteeritud kaasaegse kunsti muuseumi ehituse alustamise aeg on siiani teadmata. 13. I astus Helena Demakova kultuuriministri kohalt tagasi. Viieaastase ametisoleku järel on ta tõenäoliselt üks kõige pikemalt ametis püsinud Baltimaade kultuuriministreid, kes lisaks mahukatele infrastruktuuri projektidele on ette valmistanud ja käima tõmmanud hulga teisigi kaalukaid projekte. Näiteks Lätis rohke kriitika osaliseks saanud „Kultuurilise kaanoni” programmi (2007). Kultuuriministri tagasiastumise ühe ajendina mainiti Demakova kontserdimaja ehituseks mõeldud suurt eelarvet majanduskriisi tingimustes, kui enamik ministeeriume püüab kulusid kärpida. Helena Demakova on ka uue kaasaegse kunsti ehk Vilhelms Purvītise auhinna patroon: auhind, millega kaasneb 28 000 euro suurune rahaline autasu, anti Lätis esmakordselt välja tänavu veebruaris ja selle pälvis Katrīna Neiburga. Kultuuriministri ametis jätkab Demakova asemel endine Võnnu kultuurifestivali korraldaja Juris Žagars.


Valmistamistehnikad | Piccolo koolitus\nKuidas teha täiuslikku kokteili\nBaarides olevad seadmed võivad erinevates baarides ja erinevate baaripidajate puhul varieeruda.\nKauplemine ühes baaris võib nõuda palju seadmeid, samal ajal kui teises baaris vajatakse vaid piiratud arvul lihtsamaid seadmeid. Allpool leiate põhjaliku nimekirja baaris vajaminevatest seadmetest ja nende kasutamisõpetuse.\nOn olemas kolm põhilist liiki kokteilišeikereid:\na) Bostoni šeikerid, mida mõnikord nimetatakse ameerika šeikeriteks.\nb) Standardsed ehk kolmeosalised šeikerid.\nc) Kontinentaalne , koosneb kahest metallosast.\nBostoni šeiker koosneb kahest koonusekujulisest osast, mis võivad olla valmistatud mõlemad metallist või üks metallist ja teine klaasist. Juhtivad baaripidajad eelistavad enamasti neid, kuna nende ” vise ” on pikem, mistõttu komponendid jahtuvad ja segunevad kiiremini. Seda tüüpi šeikerite puhul on kindlasti vaja kasutada sõela, et eraldada joogist jääd. Sõelasi käsitleme järgnevalt.\nStandardne šeiker on peaaegu alati valmistatud ainult metallist ning koosneb kolmest osast. Keskmisele osale on sisseehitatud sõel. Seda tüüpi šeiker on tänu sõelale vedeliku voolamine aeglane, mistõttu paljud baaripidajad eemaldavad kaks ülemist osa ja kasutavad koonusekujulist osa eraldi sõelaga. Siiski on vaieldav , kas sarnase tegevusega saab aega võita. Jääb igaühe enda otsustada, kas ta eelistab kasutada sissemonteeritud või eraldi sõela. Šeikereid kasutatakse puuviljamahladest ja / või piimasaadustest valmistavate jookide juures, sest need nõuavad tugevat segamist.\nEnne šeikeri kasutust jälgitakse vahendi puhtust ja lõhna puudumist eelmisest kasutuskorrast.\n· Šeiker täidetakse veerandi osas jääga, šeigitakse, tekkinud vesi kurnatakse.\n· Šeikerisse kallatakse koostisosad, odavaim esimesena – võimalike vigade minimaliseerimiseks.\n· Välditakse šeikeri ületäitmist.\n· Ei kasutata gaseeritud koostisosi.\n· Enne šeikimist suletakse korralikult.\n· Kurnates enam kui ühte jooki, täidetakse klaasid esimesel ringil võrdse nivooni, siis lisatakse igasse klaasi juurde, kuni saavutatakse võrdne täidetus. Kui klaasid pole küllalt täis, tehakse segu juurde. Nii tagatakse dringi kooskõlalisus.\n· Kui šeikeri kaas jääb kinni, kergendab avamist kaane alumise osaga samale tasemele soojendamine. Kaant ei saa lahti, kuna segu on liiga kaua šeigitud ja šeiker muutub külmaks. Höörutakse riidega, kaas annab järele. Teine võimalus on kergelt tonksata kaane alumist äärt vastu baariletti.\n· Koostisosi ei šeigita ´tuimaks ´, vaid teravalt 6 – 10 sekundit.\nSegamisklaase on erineva kuju ja suurusega. Põhilisemat tüüpi klaasid, mida baaripidajad kasutavad, on kas sirged, kallamistilaga ülal või alt kitsenevad, samuti ülal asetseva kallamistilaga. Viimaste puhul on vaja kasutada sõela.\nOn olemas veel segamisklaase, mis sarnanevad suure, ümmarguse brändiklaasiga või suure kannuga. Mõlemal on tavaliselt ülaosas kallamistila või jääd hoidev tila. Üldiselt peetakse neid baaris kasutamiseks liiga tülikateks.\nSegamisklaase kasutatakse puuviljamahla ja piimasaadusi mitte sisaldavate jookide valmistamiseks, kuna viimaseid on lihtsam segada.\n· Segamisklaas täidetakse puhta, kuiva jääga, jää segatakse baarilusikaga 3-4 korda, et klaas jahtuks.\n· Baarisõela abil eemaldatakse jahtumisel tekkinud vesi.\n· Retsepti koostisosad valatakse klaasi, lühidalt ja energiliselt segatakse baarilusikaga 6-8 sekundit.\n· Jook valatakse sõela abil jahutatud õigesse klaasi.\nSõelasid kasutatakse nii kokteilišeikerite kui ka segamisklaaside juures, nagu juba ülalpool märgitud. Nende ülesandeks on hoida jää segamisanumas, lastes vedelikul voolata klaasi ilma jääta. Enamlevinud sõelad on käepidemega, lameda rõnga kujulised. Ümmarguses osas on palju auke, kust vedelik saab läbi voolata. Ümmargust osa ümbritseb rõngasse keeratud vedru, mis tõmbub kokku võimaldades kasutada sõela erineva suurusega šeikerite ja segamisklaasidega.\nViimase uuendusena on sõeladel kaks sanga, mis sobivad šeikeri või segamisklaasi suuga. Nende kasutamisviis on samasugune, välja arvatud fakt, et see sõel ei mahu anuma sisse.\nKõige populaarsem sõel on ´Hawthorn ´.\nSee on tavaliselt pika spiraalselt keerdus varrega lusikas, mida kasutatakse segamisklaasis olevate ainete segamiseks või juba valmistatud joogi koostisosade segamiseks.\nTavaliselt on tal varre teises otsas lame ketas, mida kasutatakse mõnedes retseptides ettenähtud suhkru või müntide purustamiseks.\nSee seade meenutab välimuselt toiduvalmistamiseks kasutatavat mikserit, kuid tal on erilised , tugevdatud, terasest terad jää purustamiseks. Siiski on soovitav selle seadme puhul kasutada pigem purustatud jääd, kui jääkuubikuid. Nii saavutame paremini mõnede jookide valmistamiseks vajalikku ” šerbeti ” efekti. Mikseri alus koosneb tugeva võimsusega elektrimootorist, sisse-väljalülitusnupust, millega kaasneb tavaliselt ka kiiruse regulaator. Mikseri ülemine osa võib olla valmistatud klaasist, plastmassist või roostevabast terasest. Elektrimikserit ei saa kasutada kokteilišeikeri asendajana, ta on mõeldud jookide jaoks, mille puhul on vaja puuviljadest püreed valmistada või ” šerbeti ” stiilis jookide jaoks .\nElektiriline jookide mikser.\nSeda seadet kaasajal enamikes baarides ei kasutata. Tema ülesandeks on valmistada piimakokteile ning teisi sarnaseid jooke. Mõned baaripidajad kasutavad teda kokteilišeikeri asendajana, kuid enamasti ei hinnata teda eriti kõrgelt. Hädavajalikuks töövahendiks kujuneb elektriline mikser siis, kui soovite jooki vahule kloppida. Kui kasutate selles seadmes jookide valmistamisel jääd, tuleks kasutada purustatud jääd, kuna jääkuubikud võivad otsikud katki teha.\nMõnedes riikides on seadusega kehtestatud nõudeks, et vedelike koguste mõõtmisel tuleb kasutada mensuure. Viimaseid on olemas erinevaid tüüpe ning nende valmistamiseks kasutatakse mitmeid materjale, millest tavalisemad on metall või klaas. On olemas mitmesuguse kujuga käsitsikasutatavaid mensuure ning optilisi mensuure, mis sobivad täpselt ümberpööratud pudeli kaelale.\nMensuuride suurused sõltuvad vastavas riigis kehtivatest seaduslikest nõuetest. Mõnedes riikides kehtib tervel maal standardne suurus, teistes jääb see kohalike võimukandjate otsustada ning võib olla erinevat tüüpi baarides erinev.\nJää purustajad varieeruvad lihtsatest, käsitsikasutatavatest, mis on mõeldud vähese hulga jää jaoks, kuni suurte, jäämasinate suuruste elektriliste mudeliteni.\nVahepeal on veel väga erineva kuju ja suurusega masinaid. Millist nendest vajate teie , sõltub teie asutuses vajamineva purustatud jää hulgast.\nVõib olla tehtud metallist, klaasist või plastmassist ning selle juurde kuuluvad ka tangid jääkuubikute panemiseks klaasi või šeikerisse.\nNagu jää purustajadki võivad need seadmed varieeruda lihtsatest, käsitsikasutatavatest pressidest suurte, kallite elektriliste masinateni.\nKuigi elektrilist apelsinipressi on kergem kasutada, on selle veaks see, et ta vedeldab kõik puuviljaosad ühtlaselt, ka naha, mis teeb vedeliku liiga paksuks ja raskeks. Käsitsipressiga on võimalik saada selgem ja väiksema tihedusega mahl.\nPaljudes baarides saab baaripidaja värske mahla otse köögist, kus on selle valmistamiseks vajalikud spetsiaalsed seadmed.\nVärsked mahlad on kaasajal ka kaubandusvõrgust kättesaadavad. Sellele vaatamata on soovitav hoida väikest mahlapressi käepärast, kuna mõned külastajad eelistavad värskelt pressitud mahla.\nNeed on tõenäoliselt igas baaris erinevamad, kui seadmed. Teie baaris olevate klaasnõude tase, kvaliteet ning hulk sõltuvad teie baari stiilist. Mõnedes baarides võib leida tavalisi igapäevaseid klaasnõusi, samal ajal kui väga kõrgetasemelistes asutustes võib leida parima kvaliteediga kalleid kristallklaase.\nÜldised nõuded suhteliselt kõrgetasemelise baari jaoks on järgmised:\n· Sherry- ja portveini klaasid\n· Šampanja kõrged- ja / või ümarad klaasid\n· Erineva suuruse ja kujuga veiniklaasid\n· Vanamoodsad klaasid\n· Pikad ” long dringi ” klaasid\n· Brändi ( ümarad- või pealt kitsenevad ) klaasid\nMõnedes baarides on ka spetsiaalsed klaasid ” maja ” kokteili jaoks. Vaadiõlu puhul võib klaasil olla joon, mis näitab seadusega määratletud õlle kogust, mõnedes maades käib see ka veini- ja teiste klaaside kohta.\nEelnevalt kirjeldatud seadmeid võib leida enamikest maailma baaridest. Peale selle on veel väiksemaid töövahendeid, mida paljudes baarides kasutatakse, nende kasutamine varieerub, sõltuvalt iga baari vajadustest.\nKokteilide – segujookide valmistamiseks vajalikud ingrediendid\nmaraskiino kirsid peensuhkur\nworcesteri kaste fariinsuhkur\ntabasco rõõsk koor\nsool ja pipar värsked munad\nangostura bitter maasikad\nlahustuv kohv sidrunimahl\nvärske münt greibimahl\nAlljärgnevalt nimekiri teistest baarides kasutatavatest töövahenditest:\n· puulaud sidruniviilude jne. lõikamiseks\n· väike nuga puidust käepidemega\n· nuga koorekeerdude valmistamiseks\n· kaheharuline kahvel puuvilja hoidmiseks selle lõikamisel\n· tsitruspuuvilja mahlapigistaja\n· kokteilitikud kirsside,oliivide vôi teiste garneeringute jaoks\n· muskaatpähkli riiv\n· korgitômbaja ja pudeliavaja\n· sifoon soodavee jaoks (mida peab kuni kasutamiseni hoidma külmkapis)\n· kühvel ja tangid jää tõstmiseks\n· puuviljanuga või kahvel\n· purunenud korgi eemaldaja\n· bitterite pudelid\n· plastmassist lehtrid\n· šampuse sulgurid ja tangid\n· plastmassnõu jää transportimiseks\n· pudelikast või tühjad kastid\n· pordi kurn,riidetükk (musliin) ja lehter\n· lai valik klaase\n· klaasiümbrised ja ja salvrätid\n· plastmassist või klaasist liigutamispulgad\n· kelnerite kandikud\nSiia kuuluvad jäämasinad, külmutuskapid, külmutusega riiulid ning vitriinkapid, klaasidepesemismasinad ning kohvimasinad. Maailmas kasutatavate masinate loetelu on nii laiaulatuslik, et oleks võimatu anda isegi umbkaudseid juhtnööre. Seepärast peaksite paluma enda juhendajal selgitada teile, kuidas teie baaris olevaid masinaid kasutada ja hooldada. Võib-olla oleks teil kasulik teha nimekiri nendest masinatest ning kirjutada üles nende puhastamise ja hooldamise kord.\nJäämasin keskmise suurusega baaris kasutatakse iga päev 8 – 10 kg jääd. Et hügieeniliselt puhtalt valmistatud jää oleks alati käepärast,tuleb baarmenil kasutada jäämasinat. Tänu moodsale tehnoloogiale peavad need masinad hoolikalt käsitledes vastu 10 – 15 aastat.lisaks odavusele ja lihtsatele tööoperatsioonidele ei vaja see masin peaaegu mingit hooldust ega võta palju ruumi. Masinaga valmistatud jää on kahtlemata puhtam ja selgem kui traditsiooniliselt tehtud (külmetuses) jää ning ta seisab kauem sulamata, niiviisi ära hoides alkoholi liigse lahjenemise.\nKuidas teha ideaalset kokteili\n1. Ideaalne kokteil on mahult 9-12 cl ja serveeritakse mitte suuremas kui 14 cl (varrega) klaasis\nNii nagu veini puhul, mis serveeritakse üldiselt 16 cl kogustes ja õlle puhul, mis serveeritakse 40 cl, tagab 9 cl kokteilikogus, et jooja ei võtaks head asja liiga palju korraga. Pidage meeles, et kokteil pole mitte 9 cl 40º alkoholi, vaid kokkusegatud toode, mis sisaldab alust, segajat ja lisandit .Üks kokteili põhieeliseid teiste joogiliikide ees on tegelikult selle suurus: üldjuhul väiksemates kogustes serveerituna ei riku need söögiisu.\n2. Ideaalne kokteil peab olema hästi jahutatud\nKuigi kokteil ei serveerita kunagi jääga, tuleb see serveerida alati väga külmana. Hea kokteili jäine olemus aktiveerib nii vaimu kui maitsemeeled. Ka näiliselt kõige mõrum kokteil läheb õigesti serveerituna rahulikult kõrist alla. Harry Craddock, segaja “Savoy Hotel”is, London, ütles kord 20.sajandi algusaastatel, et parim viis juua kokteili on “kiiresti…kuni see veel naeratab sulle” ja sellega tuleb nõustuda.\n3. Ideaalne kokteil pole kunagi magus\nKokteili magusus tuleb alistada tsitrusmahlade kirbe maitsega, bitterite teravusega ja alkoholi võimsusega. Kui kokteil on tehtud liiga magus, jääb selle rolliks vaid katta maitsmisnäsad ja tuimestada kulinaarseid instinkte. Liigselt bitterit või mahla sisaldavat jooki saab tasakaalustada lisades pisut magusat, kuid pea võimatu on tasakaalustada teist äärmust: kui eksitakse liigse magususe poolele, on parem kokteil kraanikausist alla valada ja unustada. Keerukate destillaatide puhul nagu viski ja gin läheb vaja üksikuid lisandeid, et saada tasakaalus tulemus, siin kehtib täielikult “vähem annab rohkem” põhimõte mille näiteks on Martini rafineeritud loomus.\n4. Ideaalne kokteil on elegantne\nLähtudes klaaside kujust ja suurusest on kokteilide eesmärk olla esteetiliselt meeldivad, flirtida silmavaatega, samal ajal veedeldes teisigi tundemeeli. Iga segaja peaks hoolikalt jälgima, olgu see siis klassikalise või trendikokteili segamisel, et klaasi sisu vastaks klaasi olemusele. Ainult koostisosade ühendamine šeikeris ja nende kurnamine õigesse klaasi pole veel kokteil – kooskõla hästisegatud, kaunilt serveeritud joogis tõstab kokteili kõrgemale igast teisest segujoogi tüübist.\nKülastajad kogunevad segaja ümber nähes teda šeikeriga töötamas, kuid nende ootused võivad kiiresti puruneda kui saabub aeg kokteil välja valada. Segaja valamiskatsumuse jälgimine võib olla sama meeleheitlik, kui tunnistada suflee kokkulangemist hetk pärast ahjust võtmist. Algajad baarmenid on sageli teovõimetud kui palutakse segada ebatavalisi joogikoguseid. 6-7 joogi valmistus on üsna erinev 2 joogi omast. Sageli on tulemus rohkem või vähem tellitud kogusest. Baarmen teeb liiga vähe ja paistab närvilise ja kogenematuna; teeb liiga palju ja külalised küsivad, kas ta teab, mida teeb. Mõlemal juhul on kokteili kvaliteet ja presentatsioon alati riskantsed.\nKui tellitud joogiring jääb vajaka, tuleb segajal tavaliselt teha veel pool kogust joogist, et täita klaasid lõpuni. Lisakogus, enamasti kiiruga segatud, on harva õige maitsega, ega sula kunagi ühte algse seguga. Ülejäägi puhul võib segaja käitumine olla veelgi katastroofilisem. Lisajook tuleks välja valada ainult autasuna entusiastlikule joojale, kes võttis esimese lonksu. Šeikerisse jäänud kokteilis sulab kiiresti jää ja jook lahjeneb. Pooljoodud kokteilile sellise segu lisamine sarnaneb pooltoore ebakvaliteetse prae serveerimisele. Takistamaks selliseid puudujääke tuleb eelnevalt planeerida valides klaasi suuruse ja serveerimiskoguse, mis annab andeks jaotusvead. Klaasi tühi osa vedeliku pinnast klaasi ääreni on ‘kaelus’, mis peaks olema 0.6 cm. Jättes suure kaeluse, saab varieeerida vedeliku kogust igas klaasis poole 1,5 cl ulatuses.\nTeine oluline tehnika jookide võrdne jaotamine. Valades 3 või enama kokteili rida, tehakse seda enam kui 1, tavaliselt 2 täitmisega. Esimesel korral klaase täites täidetakse iga klaas pooleldi, segu kergelt edasi liikumisel loksutades. Enne teist täitmist hinnatakse kui palju on kokteili šeikeris alles, et teada kui palju igasse klaasi juurde valada. Liigutakse tagasi suunal, alustatakse viimasest täidetud klaasist, täidetakse iga klaas maksimaalselt veerand tollini klaasi äärest. Kui valamine on õigesti sooritatud, täidab viimane kokteili tilk täpselt klaasi rea alguses ja kõik külalised on vaimustusest keeletud. Lisaks võrdsele jaotamisele tagatakse sellist tegevusjärjekorda järgides ka, et iga jook maitseks täpselt nagu teised.\nJulgemaks ja oma oskustes kindlamaks muutudes võib tekkida soov suuremateks väljakutseteks. Serveerides kokteile nagu martini või manhattan, kergelt ühinevate koostisosadega ja mida pigem segatakse kui šeigitakse, võib proovida täita klaasid võrdselt kaeluse piiri ulatuses esimesel täitmisel. Kuna selliste drinkide koostisosad ei eraldu kiiresti, on iga serveering sama maitsega ilma teise täitmiseta.\nKui kokteil ei naksa kurgus, on see kas liiga soe või liiga magus – enamasti liiga soe. Kuigi puuduvad saladused täiuslikult jahutatud kokteili valmistuseks, on siiski mõned nipid; neid mitte arvestades kaotatakse tuum, millel kokteil baseerub. -6º … -4ºC juures serveeritud joogid kannatavad välja ka kõige nõudlikuma jooja kriitilise hinnangu. Loomulikult on temperatuur suhteline asi: keskkonna temperatuur, serveeritavate toitude temperatuurid ja aastaaeg mõjutavad kõik seda, kuidas külalised kokteile vastu võtavad. Üldiselt – mida külmem jook, seda enam on ta ilmselt veega lahjenenud, aga isegi selliselt lahjenenult on külmem jook vähem kirbe maitsega, kui toatemperatuuril serveeritu. Enamiku jaoks kuulub kerge lahjendatus külma kokteili juurde, kuigi martini joojad võivad vastu vaielda.\nKokteiliklaasid peaksid olema eelnevalt jahutatud, et jook säiluks külmana nii kaua kui võimalik. On olemas spetsiaalsed klaasijahutajad, kui neid ei ole käepärast, siis parim viis jahutada klaase on panna nad külmkappi 30 minutiks või sügavkülma 10 minutiks. Kui teil pole võimalust kumbagi kasutada, pange klaasi joogi segamise ajaks jääkuubikud. Kui olete segamise lõpetanud on klaas jahutatatud. Kallake jääkuubikud välja enne värske segu klaasi valamist.\nLoomulikult on jää kokteili jahutamise põhielement. Enamik teab, et vesi jäätub 0ºc juures, kuid üksikud mõistavad, et jää võib saavutada ka madalamaid temperatuure. Mõned baarmenid väidavad, et kokteili lahjenemine sõltub sellest, kas seda jahutamisel šeikida või segada. Sellega ei saa päriselt nõustuda: liialt lahjenenud kokteil on vana, suhteliselt sooja jää kasutuse tulemus, mille tunneb kergesti ära vee järgi jää pinnal. Segamisjää säilitus külmikus kuni mõni hetk enne kasutust hoiab jää õigesti külmana. Jäänõud on käepärased serveerides pikki jooke, kuid väheefektiivsed hoidmaks jääd tõeliselt külmana kokteilide jaoks.\nKokteilide jahutamise kiirus sõltub ka jää pinna suurusest, mis on otsekontaktis joogiga. Killustatud jääl on suurem kokkupuutepind, jahutamine toimub kiiremini ja põhjalikumalt kui kohmakate jääkuubikutega. Kasutades kodutehtud jääd, killustatakse kuubikud lihahaamriga vm. Teine väikeste delikaatsete jäätükkide kasutuse eelis kokteilide šeikimisel või segamisel on, et mõned killud läbivad alati kurna ja lisavad joogile aistingu jäätumisest.\nJää peaks olema valmistatud värskest veest, kus ei ole mingeid lisandeid. Kui kraanivesi sisaldab kloori või setet, siis tuleks tarvitada pudelisse pandud allikavett.\nŠeikimine vs segamine\nVäga vana vaidlus kas šeikida või segada kokteili toetub tegelikult ühele küsimusele: kas on tähtsam, et jook oleks naksavalt külm või vaba hägususest? Tüüpiliselt segatakse vaid puhtaid alkohole sisaldavad, ilma mahlata kokteilid, kuigi – jättes kõrvale temperatuuri ja välimuse küsimused – pole segatud ja šeigitud kokteili maitses erinevust. Mõlema meetodi korral tuleb jääd jõuliselt vedelikus ringi liigutada, et jook piisavalt jahutatud saaks. Šeikides tuleb jää paisata vastu segamisnõu metalseid seinu. Segades tuleb jälgida, et iga jääkuubik sattub vähemalt kord joogi pinnalt klaasi põhja. Neid selliselt üles, alla ja ringi liigutades on kindel, et jää ülesanne saab täidetud. Kui jää ja vedelik liiguvad suhtes üksteisega samas suunas, on segamise või jahutamise kasutegur väike. Jahutades klaasnõus, tuleb jätkata segamist, kuni klaas on katsudes külm; kasutades metallnõud segamiseks, šeigitakse, kuni jahutatud nõud on valus hoida. Need on põhireeglid – ükskõik, millist segujooki valmistada – meetodid allpool. Iga meetod nõuab jääd .\nMeetod 1: segatud\nSee on nende martini sõprade meetod üle maailma, kes ikka usuvad, et gin’i on võimalik peenestada . Pigem on asi selgete kokteilide nagu martini käsitlemises, kuna šeikimine teeb need häguseks. Kuigi segamine pole nii energiline kui šeikimine, on tulemus sarnane meetod 2-ga kui õigesti teha.\nMeetod 2: pindi klaasiga šeigitud\nSee professionaalsete baarmenite klassikaline meetod teostatakse tagurpidi keeratud metallšeikerisse lahedalt asetatud pindi klaasiga, täpselt nagu filmides ja lähimas baaris.\nMeeetod 3: šeigitud roostevabas nõus\nTerve mõistus ütleb, et metall on parem soojusjuht kui klaas, ja siit tulevadki kõige külmemad kokteilid..\nMeetod 4: randmeliigutus: lehvitus paraadil\nMeetodit eelistab iga laisk peoperemees või baarmen. Ka need kes tahavad segamist näidata kergema tööna kui see olema peaks. Lihtsalt jää edasi-tagasi liigutamine segamisklaasis tutvustab koostisosi üksteisega aga jätab võõraks jääga. Meetod ei jahuta kokteili ega sega täielikult koostisosi. Meetod sarnaneb koostisosade valamisega jääle ja siis klaasi kurnamisele.\nVälksegamine (flash blending)\nSuurte puuviljamahla, muna või koort sisaldavate joogikoguste jahutamiseks võib kasutada välksegamist, et jook oleks täiesti jahutatud ja segunenud. Põhierinevus välksegamise ja šeikimise vahel on nõu. Šeiker on valmistatud õhemast roostevabast terasest ja disainitud mahtuma ümber pooleliitrise klaasi, välksegamisel kasutatav nõu on suurem ja selle ümber on pööratud huuljas serv – sarnaselt piimakokteili (milkshake) nõule, mis on baarides soodavee dispenseri juures. Pannakse rohkelt jääd, nii et kokteili koostisosad täidavad nõu ¾ osas. Kui panna nõusse liiga palju vedelikku või liiga palju jääd, surub kesktõukejõud koostisosad välja tagasi. Kui koostis ja jää on nõus, pannakse kaas peale ja lastakse 2-3 lühikest segukorda mikseris. Eesmärgiks on vaid killustada osa jääd ja tekitada pisut vahtu kokteili pinnale; liiga pikalt segades jää kaob, alles jääb vesine lahus.\nNõuab uhmrit, tampnuia või segamislusikat, et värsked taimed või puuviljad suhkruga peenestada.\nSelleks on kaks tehnikat ja asjatundjad on eriarvamustel, kumb neist on efektiivsem. Vala vedelik hästi aeglaselt mööda lusika põhja, nii et ta libiseb mööda klaasiseinu allapoole. Teine võimalus on kallata vedelik lusika peale, lastes tal vähehaaval voolata sealt joogi pinnale, kui lusikas täitub.\nEnne serveerimist ei tohi segada.\nKalla kokteili koostisosad otse klaasi.\nKui lisate joogile kõige ülemise kihi, liigutage kokteili – segujooki vahetult baarilusikaga.\nVõtke väike tükk puhast, ilma koorealuse valge kihita sidrunikoort, väänake seda mõne sentimeetri kõrgusel joogi pinnast, nii et koore välispind jääb allapoole. Paarist tilgast piisab. Sidrunikoore naturaalne õli annab joogile omapärase maitse ja aroomi. Tavaliselt lastakse ka sidrunikoor klaasi, kui retsept seda nõuab.\nMilline on parim meetod leegitada jooke ? Vastus: ohutult. Paljud ei tea, et kui alkoholi soojendada, hakkab see auruma ja aur on väga tuleohtlik.\nEnamik alkohoolseid jooke sütib, kuid tavaliselt vajavad nad pisut ergutust. Jälgige, et kokteili pealmine kiht on vähemalt 40% alkoholi sisaldav jook ja et selle tase on klaasiääre lähedal. Soojendage joogi kohal sama alkoholi sisaldavat teelusikat välgumihkliga. Kui see on kuum, süüdake alkohol lusikal ja ujutage põlev vedelik õrnalt kokteili pinnale.\nÄrge laske kokteili põleda enam kui mõne hetke, kuna klaas võib kuumuses puruneda ja jooja võib põletada oma huuled äärega.\nMõned ohutusreeglid :\n· Mitte kasutada suuri alkoholikoguseid jookide leegitamiseks.\n· Süüdates alkohole eredalt valgustatud ruumis, on parem valgus kustutada, kuna alkoholi leegid on pea nähtamatud päevavalguses.\n· Mitte asetada korgita alkoholipudeleid lahtise tule lähedale.\n· Alkoholi süüdates hoitakse nägu tahapoole.\n· Sobiv distants on flambeerijal kergesti süttivate materjalidega, nagu eesriided ja dekoratsioonid. Tuletõrjujad saabuvad ootamatute külalistena kui flambeeritakse laes oleva anduri all.


EPDM katusemembraan - EPDM - KATUSTE PAIGALDAMINE\nHome » EPDM membraan » EPDM katusemembraan\nPaksus: 1,14 või 1,52 mm\nKaal: ~1.5 kg/m2\nLaius: 3,05 m; 4,57 m; 5,03 m; 6,10 m\nRulli pikkus: 30,48 m\nEPDM katusekate on ühekihiline kummimembraan, mis on valmistatud etüülpropüleendieen-terpolümeerist, segatuna tahma, mineraalõlide, paksendajate ja tehnoloogiliste lisanditega. EPDM-katusekatet kasutatakse uute hoonete või väikese kaldega renoveeritavatel katustel.\nEPDM katusemembraan ERINEB OMA PIKAEALISUSE POOLEST\nEPDM-membraani mass on 1–2 kg 1 m² kohta, olenevalt paksusest paigaldatakse membraan ühe kihina, bituumenrullide mass on 3–5 kg 1 m² kohta ja bituumen paigaldatakse kahe kihina, see tähendab, et EPDM-membraanide tootmine kasutab vähem loodusvarasid ja EPDM-membraan on mõistlik valik.\nBituumen rullkate nõuab pinna täiendavat ettevalmistamist ja lahtise tulega hõõgutamist, mis on hoone omanike jaoks seotud täiendavate riskidega. Liimide, mehaaniliste kinnitusdetailide ja liiteseadiste abil paigaldatud EPDM katusekatte süsteemid on palju turvalisemad ja usaldusväärsemad.\nKvaliteetsed vuugid on iga katusesüsteemi töökindluse alus. Vuugiühenduste teostamiseks on vaja kõrgelt kvalifitseeritud spetsialiste. EPDM-i katusesüsteemi vuukide pikkus 6,1 x 30,5 m suuruste rullide kasutamisel on 6 korda väiksem kui bituumenjoodisega katte vuukidel 1 x 10 m pikkuste rullide kasutamisel. Vuugilindi kasutamine lihtsustab ja kiirendab oluliselt EPDM-membraanide paigaldamine.\nEPDM kate on hooldusvaba või vajadusel on hoolduskulud väga madalad. Juhul kui pärast mitukümmet aastat kate vajab remonti, saab selliseid remonditöid teostada spetsiaalsete kattelisade abil väga lihtsalt ja kiiresti.\nKÕRGE ELASTSUS JA VENEMINE\nEPDM katet iseloomustab elastsus – katusekate võib venida rohkem kui 300 protsenti, nii et konstruktsiooniliste liikumiste või temperatuurimuutuste korral ei pea rebenemist kartma. EPDM kate säilitab oma elastsuse isegi temperatuuril miinus 45 kraadi.\nPideval kokkupuutel veega kaotavad joodetud bituumenkatted oma kaitsva graanulkatte, mis viib UV-tundliku bituumenkatte paljastamiseni. Bituumenkatte kokkupuude veega on põhjus, miks tootjad keelduvad sellisele kattele pikaajalise garantii andmisest. Seetõttu tuleb bituumenkatuste projekteerimisel arvestada üleujutuste vältimisega. EPDM-membraanid ei ole vee suhtes tundlikud. Neid membraane võib ka mitu aastat veekogude hüdroisolatsiooniks kasutada.


Kuressaare peatänava tööde lõpp paistab - Saarte Hääl\nTeetöödest vabanev Tallinna tänav avatakse liiklemiseks juba täna või hiljemalt homme, kuid liiklejate sujuv kulgemine takerdub peagi taas Pihtla ristmiku remondi taha.\nMARTIN LEPP annab hiljemalt neljapäevaks avatavale teelõigule viimast lihvi.\nKlotoid OÜ projektijuht Madis Lepp ütles, et uus teelõik avatakse liiklejatele hiljemalt homseks, mis tähendab, et jaanipühade ajal saab liikuda sujuvalt ja probleemivabalt.\n“Väike muudatus on see, et enam ei saa Tallinna tänava äärde parkida, sest teelõik on kõnnitee tõttu kitsamaks muutunud ning kuigi seal pole parkimiskeeldu tähistavat märki, on maas pidevjoon, mis tähendab, et tee ääres peab olema 3,5 meetrit ruumi,” selgitas Lepp.\nTema sõnul on inimesed nii mõnigi kord politseile valesti parkimise põhjenduseks toonud märgi puudumise, sest sõidukoolis õpitud pidevjoont puudutavad reeglid ja liikluseeskiri on meelest läinud.\nPärast pühi, täpsemalt 4. juulil jõuab Lepa sõnul kätte Pihtla ristmiku kord, mis võtab enda alla metodisti kiriku esise teelõigu ning liiklus hakkab käima Smuuli ja Torni tänava kaudu.\n“Idee poolest on ette nähtud, et töö peab valmis olema 14. septembriks, aga muidugi püüame veidi varem valmis saada, ideaalis juba augusti lõpuks,” sõnas projektijuht, lisades, et kindlaid lubadusi jagada on riskantne.\n“Mida rohkem kesklinna poole liigume, seda rohkem võib ette tulla igasuguseid üllatusi, nagu näiteks vanad kaablid ja muu selline,” selgitas Lepp.\nMadis Lepa sõnul kaasneb remondiga ka üks muudatus sissepääsul endise Maapanga maja vastas asuvasse katteta parklasse. Nimelt suletakse selle rattapoe-poolne sissepääs.\nAS-ilt TREV-2 ja OÜ-lt Klotoid tellitud Kuressaare peatänava remont läheb kokku maksma kuni 1,8 miljonit eurot.\nLisatud: 21.06.2017 / 08:24\nÜlekäiguradade joonistaja ei ole ise mitte kunagi seda teed jalgsi läbinud ja ei tea tegelikke liikumise marsruute, mistõttu on kõik ülekäigurajad valedesse kohtadesse pandud. Ruubi juuksuri juurest, kust kulgeb suur osa rahvast Põhja tänavalt bussijaama (osa ka KG-sse), on ülekäigurada viidud 25 meetrit Siioni poole tagasi, aga selle koha pealt ei tule kedagi üle tee kuna sealt suuna rahvas on juba enne Kevade-Ida tänava peale ära tulnud. Põhja tänava kaudu liikujate jaoks on selline tagasihüpe aga mõeldamatu. Eks autojuhtidele mõeldes on see lahendus muidugi hea ja eks jalakäijad ongi neile ju ainult tüliks jalus igalpool.\nTeine koht on Ida tänava otsas vahetult bussijaama juures, kus jalakäijad suunatakse nüüd üle muru otse tagurdavate ja manööverdavate busside vahele, kuigi varem suunati nad ilusasti taksopeatuse tagant mööda ja enamik seda ka austas. Ise olen seda teed 20 aastat jala käinud, aga liikluse skeemide joonistajad istuvad vaid kabinetis istmikku soojaks ja mõtlevad jaburdusi välja.\nLisatud: 21.06.2017 / 08:33\nOot-oot, millal see teelainetus siledaks freesitakse?\nLisatud: 21.06.2017 / 08:52\nEga stoppmärke unustatud külvata sinna vastvalmivale lõigule?\nLisatud: 21.06.2017 / 10:05\nKöige suurem jama mis kuressaare linn on kokku keeranud läbi aastate ,on see tee remont!\nLisatud: 21.06.2017 / 10:16\nSee tee on tegelikult väga ilus ja euroopalik,annab Kuressaarele väärtust juurde.Kahju,et kogu linnas liiklus nii korraldatud pole.Tulge autost välja,jalutage ja vaadake lihtsalt,kui ilus kõik on. Need,kes koguaeg stoppmärkidest räägivad,ei saa ilmselt fooridega linnas sõitmisega hakkama,kui jälgida tuleb rohkem silte,märke tulesid,teejooni,liiklusummikuid ja teiste eksimusi…See pole mitte lihtsalt tee,vaid tõesti korraldatud liiklus,mis oleks pidanud ühes linnas ammu olema,et linn oleks linn,mitte lihtsalt külavahe tee…Sõita on väga hea.Ka majade ehitus peaks igas suunas käima,see oleks tõeline linna areng…Ütlen veel kord,võtke aeg,tulge jalutage ja vaadake,kui ilus kõik on!\nLisatud: 21.06.2017 / 10:28\nSõidan iga päev ja pean mõtetult pidevalt peatuma stopp märgi ees ning siis uuesti gaasi andma, et tühjale peatänavale pööre sooritada.\nSee on ju õhu saastamine, mida kiidad.\nLiiklus peab olema sujuv aga stopp märgid seda kuidagi sujuvaks ei tee. On ka pöördeid keelavaid märke, ja et mitte liiklseeskirju rikkuda tuleb suurem vahemaa läbi ringristmiku läbida, ka see on õhu saastamine. Nii, et astu autost välja ja hinga seda kunstlikult tekitatud saastet oma kopsudesse.\nTee on kena aga kõigega, mis seal tehtud, ei saa rahul olla.\nLisatud: 21.06.2017 / 10:47\nTore ju. Suure raha eest uus uhke lai ja sile autotranspordile mõeldud tee valmis ehitatud aga tundub,et kergliiklusteede kõrvalteedest ülesõidukohtada äärekivid on paigaldatud seda tööd esimest korda teha saanud meister koos meestega. Kas tõesti ei olnud võimalik sujuvaimaid üleminekuid teha? Saavad seal ukerdama lapsevankritega, ratastoolide ja jalgratastega liiklejad. Eriti hull on Mooni tn ristmik. 90-ndatel oleks käsi palksutanud sellise kvaliteedi peale aga täna annaks nuuti. Paistab, et paarkümmend aastat on kergliiklusteede ehituses ajaliselt liialt vähe uuele kvaliteeditasemele liikumiseks.\nLisatud: 21.06.2017 / 10:52\nKui õhusaaste sind nii häirib,müü auto ära või hangi vähem saastav auto. Elektriga sõitev auto näiteks. Võid ka maale kolida või respiraatorit kanda. Jutt on teest, mitte sinu autost ja õhusaaste linnas on paratamatu. Gaasi peab andma ka siis, kui auto väga vaikselt liigub, seni kui oma pealesõidu võimalust stoppmärgita ootad…Tee on 5+ ja mehed tublid, kes selle tegid.\nLisatud: 21.06.2017 / 11:10\nkas reaalselt peab nüüd bussijaama poolt tulles ja kesklinna saamiseks liikuma läbi smuuli ja torni tänava???\nsee pole normaalne. tallinna tn parkla on ju vaba ala, miks seda ei võiks kasutada?\nmind ei koti sõidan kasvõi teeruliide vahelt läbi.\nLisatud: 21.06.2017 / 12:25\nkuulda oli, et siis kui ehitus valmis, pannakse stoppmärgid ka igasse ringi sissesõidu ja väljasõidu otsa. ikka ohutuse pärast\nLisatud: 21.06.2017 / 23:07\nLisatud: 22.06.2017 / 10:08\nMehed tublid jah, kes selle tegid, aga need, kes sellise käki projekteerisid, pole nii tublid mette.


sa oled mu südame suvi ja põue palavaim püüd – whatever\nsa oled mu südame suvi ja põue palavaim püüd\nAhjaa. Filmi kõige helgem hetk oli see, kus rüütlibuss sõitis tagant sisse Londonis tänaval parkivale autole ja signalisatsioon hakkas karjuma. Ma ei suuda enam iial ühtegi töötava signaga autot tänaval sama pilguga vaadata kui enne:) Kaks aktust järjest kooriga sisustatud täna. See tähendab kaht hümni, kaht “Eesti lippu”, kaht “Gaudeamust” (sh teist salmi neli korda)… … Loe edasi “sa oled mu südame suvi ja põue palavaim püüd”\nAhjaa. Filmi kõige helgem hetk oli see, kus rüütlibuss sõitis tagant sisse Londonis tänaval parkivale autole ja signalisatsioon hakkas karjuma. Ma ei suuda enam iial ühtegi töötava signaga autot tänaval sama pilguga vaadata kui enne:)\nKaks aktust järjest kooriga sisustatud täna. See tähendab kaht hümni, kaht “Eesti lippu”, kaht “Gaudeamust” (sh teist salmi neli korda)… umbes sadat “elagut”. Ma pean selle tudengikooris laulmise üle veel korra tõsiselt järele mõtlema:P\nAuthor kittyPosted on 17. juuni 2004 Categories whatever\nOne thought on “sa oled mu südame suvi ja põue palavaim püüd”\n21. juuni 2004, 10:52\nÕujess, ai nõu uat ju miin@signaaliv auto. See võlurite triple-päästebuss oli mumeelest filmi kõige vägevam koht, ja Robikaru kilkas üle saali naerda. Ja seal, kus Sirius pidi peaaegu surma saama, seal võttis Robikaru mul käest kinni. Ma olin talle öelnud enne filmi algust öelnud, et ma kardan õudseid kohti :)\nVasta rom-le Tühista vastus\nEelmine Previous post: something wicked this way comes\nJärgmised Next post: vivat membrum quodlibet vivant membra quaelibet


REEDEL ESINEVAD KULTUURIKATLAS EESTI HIP-HOPI SUURNIMED – MuusikaPlaneet\nSel reedel väljub plaadifirma Legendaarne Records stuudioseinte vahelt Kultuurikatlasse, kus võõrustab kohaliku hip-hopi suurnimesid. Lavalaudadele astuvad 12EEK Monkey, Reket, EiK ning erikülalisena Arop.\nLisaks muusikaprogrammile on õhtu jooksul võimalik osa saada ka muusikaskenet tutvustavatest näitustest, lüüa kaasa kunsti töötubades või olla tätoveerimisnurgas ise lõuendiks.\nÕhtu oodatuima ülesastumise teeb 12EEK Monkey – ühisprojekt, mille taga seisavad legendaarsed sõnameistrid Põhjamaade Hirm ja Genka. Harva avalikkuse ees esinev koosseis andis mullu välja esimese kauamängiva “Xibalba Spa”.\nPehmemate biitidega üllatab laval Reket ning nooremat generatsiooni esindab andekas ja paljulubav poeet EiK. Erikülalisena esineb tänavustel Eesti muusikaauhindadel parimaks lauluks tunnistatud “Kiki Miki” autor Arop. Lisaks artistidele valivad Kultuurikatlas plaadimasinate taga helisid Dr. Phil Good ja DJ Lauri Täht.\nParalleelselt kontsertidega on õhtu jooksul võimalik osa saada kunstiprogrammist. Kultuurikatla ruumides esitlevad enda loomingut stencil-kunstnik Von Bomb, peamiselt söe ja paberi abil realistlikke teoseid loov Liisu Art ja tätoveerimiskunstnik Keefirivunts. Oma loomingut esitleb ka Põhjamaade Hirm alias Pheriskoop.\nÜritus toimub 30. märtsil kell 21, piletid müügil Ticketeri lehel.\nSildid: 12EEK MonkeyAropDr. Phil GoodEiKGenkaKeefirivuntsLauri TähtLegendaarne RecordsLiisu ArtPõhjamaade HirmPheriskoopReketVon Bomb\nJärgmine uudis LA LA LADIES ANDIS VÄLJA SINGLI PEALKIRJAGA “VABANA”\nEelmine uudis OTT LEPLAND JA JAAGUP KREEM LÄHEVAD ÜHISELE SUVETUURILE


Drops of Youth™ näohoolduskomplekt | The Body Shop Eesti\nEsileht / Tooted / Kingitused / Kingiideed / Näohoolduskomplektid\nDrops of Youth™ näohoolduskomplekt\nKomplektis sisalduvate toodete väärtus: 57,00€\nSelle komplektiga saad kinkida midagi äärmiselt ihaldusväärset - värske ja terve ilmega näonaha. Meie menukas Drops of Youth™ sari on rikastatud taimsete tüvirakkudega Itaalia Alpidest ja Bretagne'i rannikult. Kogu sari on 100% vegan ning hooldav nooruse kontsentraat sisaldab 99% ulatuses looduslikke koostisosi. Kingisaaja võtab uue aasta vastu puhanud ja säravalt noorusliku nahaga.\nKomplekti kuuluvad: noorendav kreem 50 ml, noorendavad tilgad 30 ml.\nOils of Life™ näohoolduse kinkekomplekt\nC-vitamiini näohoolduse kinkekomplekt


Borka - Gabrieli Loomade Elu : Gabrieli Loomade Elu\nTAGASI - Mälestame\nTehtud protseduurid: Kastreeritud, vaktsineeritud, kiibistatud, saanud sise- ja välisparasiiditõrje\nMa tahaksin, et sellised uudised maailmast kaoksid ja neid ei tuleks enam kunagi… aga kahjuks pole see võimalik. Mõned päevad tagasi tabas nii mind kui paljusid teisi asjaosalisi kõige kurvem šokk siin elus: oma kodus, kus ta oli jõudnud olla vaid kuu aega, lahkus ootamatult meie kõigi suur lemmik Borka.\nBorka oli terve päeva täiesti tavaline ja õhtul leidis pere ta surnult.\nSeda uudist kuuldes ei suutnud ma seda uskuda, tundus, nagu oleks tegu halva unenäoga ja kohe-kohe ärkan ning kuulen pererahvalt, kuidas ta endiselt õnnelikult päikeselaigus mõnuleb ja nende päevadesse palju rõõmu toob… Aga see õudusunenägu kestab siiani ja ma ei saa sellest üles ärgata, ükskõik kui palju end ka näpistaksin!\nMe ei tea, kui vana Borka päriselt oli ja mis varjatud tervisehädad tal võisid olla – surma põhjuste väljaselgitamiseks on surnukeha saadetud lahkamisele. Annan ka teile teada, kui midagi selgub, kuid kui põhjus pole kohe silmaga näha, võib selleks kaua aega minna.\nMa ei suuda väljendada, milline valu mu südames on. Arvasin, et tal on veel pikk õnnelik kodukassielu ees. Said ju veel hambad enne kojuminekut korda tehtud, et uus algus oleks eriti hea ja muretu… ja nüüd on nii. Pisarad ei taha lõppeda…


2021 aasta IV kvartalis kuulus VMV METSAHOOLDUS OÜ meeskonda 5 töötajat, kellele maksti hinnanguliselt keskmist brutotöötasu 1 170 EUR/kuus. Võrdlus eelmise kvartaliga Võrreldes III kvartaliga meeskonna suurus ei muutunud ja töötasu langetati summas keskmiselt -70 EUR töötaja kohta (-6%). Aasta kokkuvõte Aasta lõikes saab töötaja ühes kuus ...\nVMV METSAHOOLDUS OÜ alustas peaaegu 7 aastat tagasi, mil juhatuse liikmed, Vahur V. ja Martti V. , seda juhtima hakkasid. Vahur V.l selleks ajaks ettevõtluskogemus puudus ja Martti V.l 12 aastat. VMV METSAHOOLDUS OÜ valdkond on metsakasvatus ja muud metsamajanduse tegevusalad. Samas valdkonnas (EMTAK 02101) on tegutsevaid ettevõtteid ...


Motivatsiooniga probleeme pole: Hamilton tahab uuel põlvkonnal elu keeruliseks teha - F1 - Postimees Sport: Värsked spordiuudised Eestist ja välismaalt\nMotivatsiooniga probleeme pole: Hamilton tahab uuel põlvkonnal elu keeruliseks teha\n16. detsember 2019, 13:48\nValitsev F1 maailmameister Lewis Hamilton on endiselt tahtmist täis ning jätkuvalt võidunäljas.\nViimastel hooaegadel peamiselt samade konkurentidega heidelnud Hamiltonile on kuklasse hingamas uued tulijad. Üheks suurimaks vastaseks tulevastel hooaegadel on kindlasti Ferraris läbimurdelise aasta teinud Charles Leclerc, kes lõpetas tänavu üldkokkuvõttes neljandal kohal.\nLisaks on üha paremasse hoogu jõudmas Max Verstappen ning tema tuules ka kogu Red Bulli akadeemiasse kuuluvad sõitjad. Oma esimese poodiumini jõudis tänavu Pierre Gasly ja edukalt sõitis ka Alexander Albon.\nHamiltoni suurim eesmärk on püüda Michael Schumacherile kuuluvad rekordid. Hetkel on Hamiltonil karjääri jooksul teenitud 84 võitu, millega ta jääb sakslase rekordist seitsme võidu kaugusele. Tiitlite arvestuses jääb Hamilton maha veel ainult ühe ainsamaga.


Riidekapp | Riiulitega kvaliteetsed kapid | Vaata valikut jussike.ee lehelt\nRaamaturiiul “Manhattan Phoebe”, erinevad toonid\nhall , roosa\nRaamaturiiul “Tatam Phoebe”, mänd\nRaamaturiiul “So Sixty”\nKapp “Amelia” valge\nRiidekapp “So Sixty”\nKapp “Sofie” 3-uksega\nKõrge riidekapp “Ines” hall, valge\nMultifunktsionaalsed riidekapid leiad siit!\nRiidekapp on iga kodu üks kõige vajalikum ese. Ilma selleta oleks keeruline hakkama saada, sest just kapp on ju see koht kus hoitakse riideid, raamatuid ja kõike muud mis vaja “peitmist”.\nMeil on pakkuda lai valik kvaliteetseid riidekappe. Impordime erinevatelt Euroopa tootjatelt palju lastetoa mööblit ning tänu hästi väljakujunenud tarneahelatele saame pakkuda hea hinnaga riidekappe võrdlemisi kiire tarneajaga. Keskmiselt jääb erinevate riidekappide tarneaeg 1-4 nädala kanti.\nKuna puidust riidekapid võtavad palju laopinda ning on keeruline ladustada, siis me tellime hetkel kappe peamiselt vaid tellimuse alusel. Kui Teil on vajadus riidekapi või raamaturiiuli jaoks, siis palume arvestada tarneajaga mis on märgitud tootelehel.\nVärvide poolest on meil esindatud kaks põhivärvi, milleks on valge ja hall. Mõlemad värvid on mõnusalt universaalsed, mis sobituvad pea igasse tuppa. Paljudel riidekappidel on lisatud juurde mõni disainielement, mis loob juurde paraja vürtsi ja särtsu. Olgu selleks mõni kaunis puidutoonis osa või mõni muu element, mis kaunistab kappi.\nRiidekapp ja selle kvaliteet\nKvaliteedi ja hinna suhtes on kapid väga head. Samadelt tootjatelt toome ka maale voodeid, kummuteid, öökappe ja teisei lastetoa mööbli esemeid. Meie kliendid on rahul!\nKui otsid tuppa uut kappi, siis vaata julgelt meie valikut ning sa ei pea kahetsema. Saad hea toote. Mõnusat avastamist!\nPS! Lisaks kappidele on pakkuda ka sama seeria kummuteid, riiuleid, voodeid jpm. Teil on võimalus tellida kogu kaup ühest kohast, hoides kokku aega, raha tarnelt ning saate olla kindlad, et tooted sobituvad teineteisega.\nToode laos - kiirtarne (1)\nTellimisega 2-3 nädalat (4)


Peaminister teeb Riigikogus poliitilise avalduse seoses ELi majanduse taaskäivitamise kavaga\nStenbocki maja, 12. juuni 2020 – Peaminister Jüri Ratas esitas Riigikogu juhatusele palve täiendada Riigikogu esmaspäevast päevakorda, et esineda täiskogu istungil poliitilise avaldusega. Peaminister teeb poliitilise avalduse seoses Euroopa Liidu majanduse taaskäivitamise kavaga esmaspäeval, 15...\nVabariigi Valitsuse pressikonverentsi stenogramm, 11. juuni 2020\nVabariigi Valitsuse pressikonverentsil ministeeriumide ühishoone pressikonverentsi ruumis (Suur-Ameerika 1) osalesid ning ajakirjanike küsimustele vastasid peaminister Jüri Ratas, välisminister Urmas Reinsalu ja siseminister Mart Helme. Pressikonverentsi salvestus on järelvaadatav: https://www....\nValitsus kinnitas Eesti seisukohad Euroopa alternatiivkütuse taristu kohta\nTallinn, Stenbocki maja, 11. juuni 2020 – Valitsus kiitis heaks Eesti seisukohad Euroopa Liidu liikmesriikidele suunatud konsultatsiooni kohta, mis hindab senist alternatiivkütuste taristu väljaehitamist ja kasutuselevõttu ELis ning vajalikke poliitikamuudatusi tulevikuks. Eesti on seisukohal...\nValitsus täpsustas riigipiiri ületamise järgset liikumisvabaduse piirangut\nTallinn, Stenbocki maja, 11. juuni 2020 – Valitsus täpsustas oma varasemat korraldust ning nägi ette, et inimesele, kes saabub Eestisse COVID-19 suurema nakatumisjuhtumitega riigist, kehtib 14-päevane liikumisvabaduse piirang. Varasemalt nõuti karantiini, kuid õigusselguse huvides täpsustati...\nValitsus kinnitas teaduspoliitika komisjoni koosseisu\nTallinn, Stenbocki maja, 11. juuni 2020 – Valitsus kiitis heaks teaduspoliitika komisjoni koosseisu järgmiseks kolmeks aastaks. Komisjoni juhib haridus- ja teadusminister Mailis Reps. Komisjoni aseesimeheks on haridus- ja teadusministeeriumi kõrghariduse- ja teaduse asekantsler Indrek Reimand...\nValitsus arutas ega andnud erandkorras kodakondsust seadusega pahuksis olnud taotlejatele\nTallinn, Stenbocki maja, 11. juuni 2020 – Vastavalt siseminister Mart Helme ettepanekule otsustas valitsus mitte anda kodakondsust viiele taotlejale, kes on toime pannud nii kuri- kui väärtegusid ja kellele oleks võinud Eesti kodakondsuse anda ainult erandkorras. Kodakondsuse seaduse kohaselt...\nStenbocki maja, 11. juuni 2020 – Valitsus kiitis pärast kabinetinõupidamise arutelu heaks Eesti seisukohad Euroopa taaskäivitamise kava ja Euroopa Liidu 2021-2027 aastate eelarve läbirääkimisteks. Euroopal tuleb leida kiire ja tõhus viis, et aidata ületada koroonakriisist tekkinud raskused....\nValitsuse kabinetinõupidamise päevakord, 11. juuni 2020\n1. Eesti seisukohtadest Euroopa Liidu taaskäivitamise kava ja 2021-2027 pikaajalise eelarve kohta Euroopa Ülemkogu 19. juuni 2020. a kohtumisel Esitaja: peaminister Jüri Ratas ELi riigipead ja valitsusjuhid andsid Euroopa Komisjonile ülesandele töötada välja majanduse taaskäivitamise ja...\nValitsus pidas istungi, kell 12 ühendministeeriumis: Ratas, Mart Helme, Reinsalu\nStenbocki maja, 11. juuni 2020 – Valitsus kiitis tänasel istungil heaks päevakorrapunktid 1-4, 6-10, 12-13. Päevakorrapunktid nr 5 ja 11 võeti päevakorrast välja. Täiendavalt lisati päevakorda kaks teemat. Esiteks lisati päevakorda otsuse eelnõu Mikk Marrani välisluureameti...\nValitsuse 11.6.20 istungi kommenteeritud päevakord\nValitsuse istung algab Stenbocki majas homme kell 10. Tegemist on eelinfoga ja istungile võidakse lisada täiendavaid päevakorrapunkte. Valitsuse pressikonverentsid toimuvad ministeeriumide ühishoone pressikonverentsi ruumis (Suur-Ameerika 1). Kava kohaselt osalevad kell 12 toimuval...


BLOGI - Page 2 of 25 - Travelista\nJanuary 9, 2018 May 22, 2020 / austraalia, BLOGI\nSellest on pea kuus aastat möödas, kui viimati tööintervjuul käisin. Seal käisin ka ainult enesele tõestamise pärast, et näha kas saan selle töö või mitte. Aga see selleks… Nädala alguses printisin hea hunniku CV’sid ja käisin neid linnapeal laiali jaotamas. Oh sa mu meie, pean tõdema, et oli korralik mugavustsoonist väljas 15km jalutuskäik mööda Melbourne …\nKui mind maailma lühimale tööintervjuule kutsuti Read More »\nJanuary 6, 2018 May 22, 2020 / austraalia, BLOGI\nVoodilutikad, ahistamine, politsei, ropsiv toakaaslane – tere tulemast Austraaliasse Read More »\nDecember 1, 2017 May 22, 2020 / BLOGI\n10 reisiäppi, mida iga endast lugupidav reisisell peaks kasutama Read More »\nNovember 29, 2017 May 22, 2020 / BLOGI, eesti\nAlpakad on ühed khuulimad loomad, kas ainult mina arvan nii või leidub veel mõni, kes esimesel võimalusel endale ühe või kaks tagaaeda muretseks? Te vaid vaadake neid! Kuidas saaks keegi neisse mitte ära armuda? Nii pehmed, nii armsad, nii väljapeetud… oehhh, alpakad on lihtsalt ühed marud olendid. Tundub, et pean oma alpaka farmi avama, kes …\nArmastus esimesest silmapilgust – imepehmed alpakad Read More »


Saku Läte OÜ - Firmast.ee\nSaku Läte OÜ - 5.0\nMarju - Endine töötaja - Kliendihaldur - 1-2 aastat\nTöötasin sellel ametil 1+ aastat. Kollektiiv oli tore, koguaeg käis mingi tegevus, üritused, tähistamised ja töötasu tegelikult oli korralik, kui sisse elasid ja tööd teha viitsisid. Pidin kolima kahjuks. Nüüd tagant järgi saan aru, et oli väga hea koht.\nKristiina - Töötan ettevõttes - Teenindaja - 1-2 aastat\nPraegu on töökohal väga nukker seis - soome turistid (ja mõned teised välismaalased) kadusid ja tööd põhimõtteliselt ei ole. Ei tea, mis sellest kohast edasi saab ja ei ole kindel, et tuleb oodata kevadeni, lootes et asjad lähevad ehk parem...\nStudio Moderna OÜ - keskmine hinnang 2.4/5\nTatyana - Endine töötaja - Müüja - 1-2 aastat\nНикогда не заработаете, на испытательном чуть поделятся клиентами, чтоб не сразу сбежали, а потом только мин. часовая оплата. И да, дедовщина, процветает так, что просто нет слов...\nCharlot OÜ - keskmine hinnang 2.4/5\nMarileen - Endine töötaja - Klienditeenindaja - Vähem kui 1 aasta\nEi suutnud väga kaua vastu pidada. Jäi mulje, et kõigil on lihtsalt ükskõik, mis neil seal ettevõttes ja poes toimub. Väga apaatsed (kui mitte öelda hoolimatud) klienditeenindajad ja poe juhataja. Ei tea, kuidas saavad asjad toimida hästi, ...


opentrack.tqhq.ee foorum - Indy 500 roadtrip\nopentrack.tqhq.ee foorum : Vaba rada : Indy 500 roadtrip\nIndy 500 roadtrip\nVäike seltskond OT harrastajaid sattus külastama uue mandri tippvõidusõitu ja kuna tegu on paljude siinsete lugejate jaoks tundmatu maailmaga, siis väike pildiülevaade.\nKogu Indy programm kestab pea kaks nädalat ja sisaldab erinevaid võistluseid, üritusi, kontserte jne. Meie jõudsime kohale vahetult enne nädalavahetuse algust, reede hilisõhtuks. Ja hoolimata magamata ööst suundusime Indianapolisesse saabudes kohe võistlust vaatama. Ürituse nimi oli "Hoosier 100" ja see on traditsiooniliselt enne Indy't toimuv mullarajasõit (dirt track), mis kuulub Silwer Crown nimelisse sarja. Ajalooliselt on paljud hilisemad Indy sõitjad/võitjad just siin osalenud. Nagu kardisporti on meil esimeseks sammus vormelimaailma, nii on mullaovaalil sõitmine vajalik samm teel trekisõidumaailma tipu suunas. Kes suudab võita mullal on kindlasti hiljem tegija suurel ovaalil.\nStarti me ei näinud ja kui me tribüünile jõudsime oli täpselt pool distantis läbi. Ovaali pikkus on 1 miil ja distantsi pikkuseks 100 miili ehk 100 ringi. Number tablool näitab sõita jäänud ringide arvu.\nMüra mida need masinad tekitavad on kõrvulukustav. Ilmselt on paljud kuulnud millist häält teevad ilma summutiteta V8 mootoriga kiirendusautod, neil on sama hääl mis korrutatult võistlejate arvuga sunnib kiiremas korras kõrvatroppe otsima. Pildil on masinad kogutud pace car'i taha, seda tehakse alati kui on vaja rajalt eemaldada mõni seiskunud võistlusauto või on toimunud avarii. Liidrid ei saa seetõttu olulist vahet sisse sõita ja seda pigem ei üritatagi rehvide säästmiseks, sest niikuinii juhtub midagi ja kõik kogutakse jälle kokku. Seega põnevus säilib terve distantsi jooksul, re-starte tehakse 4-5 vähemalt.\nSellised nad on, miinimum võistluskaal 680 kg, 355 kuuptollised metanooli põletavad mootorid arendavad 700 hj, autol puudub sidur, hooratas ja käigukast, otsevedu tagasillale. Kohalt läheb selline masin vaid puksiiri poolt lükatult, vajadusel saab piloot veo katkestada.\nPidureid tundub, et eriti ei kasutata,\nRehvideks hiiglaslikud lõigatud slikid, mis tundusid olema madala surve all. Kuna õhtu oli väga soe, siis kriitiline oli vältida parema tagarehvi ülekuumenemist ja seega külglibisemine hoiti minimaalne. Kütusepaak mahutab üle 280 liitri metanooli.\nSillad on jäigad, roolimehhanism meenutab eelmise sajandi 20'ndaid, rool on pea horisontaalne nagu veoautol ja juhikoht ülikitsas. Väidetavalt on reeglite eesmärgiks hoida traditsioone ja tehnilist arengut ei lubata. Kuid selles võib kindel olla, et vedrustus jms. mis vähegi vaba, on viimase peale timmitud. Masina ligikaudne maksumus olevat $ 80 tuhat.\nMa võin küll eksida aga väliselt paistis, et see ei ole "professorite" ala, masinad on robustsed, kiired ja raskelt juhitavad ning mees-mehe konkurents on vägagi vahetu ning karm. Ehk asjad tehakse selgeks jõu ja julgusega. Eriti hea feeling oli võistlust vaadata kui väljas juba pime ja sõidetakse prozektorite valguses. Kogu rada on näha ja pidevalt toimub mõni positsioonivõitlus.\nLipukohtunik (ainult üks oligi) ja rajabrigaad tundusid olema kogenud ja toimetasid oma asja kindlalt ja efektiivselt. Aga üritus toimus juba pea 70 korda, traditsioonid.\nVõitjaks oli teist aastat järjest Jerry Coons.\nSiin koos oma tiimipealikuga ja võitja viis koju $10 000 auhinnaraha $46 k. suurusest auhinnafondist. Not bad...\nSõidu lõppedes sai vabalt boksides ringi jalutada, autosid uurida ja soovi korral kasvõi võidusõitjatega suhelda. Atmosfäär oli vaba ja avatud.\nVäljudes uudistasime veel sellist oldtimerit. Need olid sõitnud enne põhivõistlust.\nOleks seal pikalt veel asja uurinud ja pilte teinud aga magamata ööpäev, üle ookeani lend ja 8h. ajavahe olid oma töö teinud. Vaevu lahtipüsivate silmadega roolisin meie Chrysleri paarkümmend km eemal asuva hotellini. Ees oli võistluseelne laupäev, nn. "Carb day" Speedway'l ja "Night Before The 500" võidusõit kohalikul asfaldiovaalil.\nMuide "hoosier" on Indiana osariigi elanike hüüdnimi ja samanimeline rehvitehas asubki selles osariigis.\n08.06.2012 at 16:44 4 edits. Last edited 08.06.2012 at 17:14 by peep\nHommikul võtsime suuna Speedway'le ja see asub vaid paarikümne minuti kaugusel linnast ehk lähedal.\nSuured sõnad aga vähemalt koht ise on ka SUUR. Pildil on Indy muuseumi hoone, mis sisaldab suurt osa selle sõidu võitnud autodest.\nSee on väga huvitav paar masinaid.\nVasakul Marmon Wasp, esimese Indy 500 võiduauto. See oli oma aja kohta väga arenenud konstruktsioon, kaetud mootori ja aerodünaamilise tagaosaga. Kuid mis peamine, tuuleklaasi külge oli kinnitatud peegel. Teadaolevalt oli see esimene kord kui võidusõitja loobus kaassõitjast (üksi sõitmist peeti tollal liiga ohtlikuks) ja jälgis peegli abil ise taga toimuvat. Teine selle auto nimel seni purustamata rekord on, et ta startis 28 kohat ja võitis. Keskmine kiirus 500 miilil oli 120 kmh ja distantsi läbimiseks kulus 6 tundi 42 minutit.\nParemal on 2011 võitjaauto, mida siis teadupärast roolis varalahkunud Dan Wheldon. 500 miili läbis ta ajaga 2.56 mis tegi keskmiseks kiiruseks 274 kmh. Wheldon'it peeti väga suurelt meeles sel aastal, mehe pilt oli piletitel, väravates jagati valgeid päikeseprille mida pidi tema meenutamiseks (?) teatud hetkedel kandma, enne starti oli hetk tema mälestuseks kui kõik see paarsada tuhat + inimest seisid vaikides. Aga mees oli ka 2x Indy võitja ja sarja meister.\nJärgmine ülioluline auto Indy ajaloos, Lotus 38. Kuni 60'ndate esimese pooleni sõideti Indys ainult eesmootoriga roadsteritega, mis olid oma konstruktsioonilt ajast ja arust. Kuid valitses arusaam, et teistsugustel autodel pole seal konkurentsivõimet, kuni tuli Colin Chapman oma spets Indy jaoks konstrueeritud keskmootoriga vormeliga ja pani Jim Clarki selle rooli. Massiivsete konkurentide kõrval oli ta kääbus, kuigi selgelt suurem tolleaegsetest F1 masinatest aga jõudu andis Fordi V8 mootor ca. 500 hj ning hea aredünaamika ja juhitavus tegid oma töö, ütleks kultuurirevolutsiooni. Long story short, Clark võitis pika puuga ja peale seda keegi roadsteriga tõsiselt ei võistelnud, vaid kõik kolisid keskmootoriga vormelitele.\nVanad Indy pillid on igatahes kenad.\nVõi mitte ? Igatahes karmi välimusega.\nSeda masinat roolis omal ajal Louis Chevrolet. Põrandal oleva käsipumbaga tuli võidusõitja aeg-ajalt survet üles lüüa bensupaagis, et kütus ikka mootorisse voolaks. Bensupumpa ei olnud.\nInnovatsiooni oli omal ajal rohkem, see on kunagise tipptiimi Parnelli-Jonesi katsetus aerodünaamika vallas aga peale esimest treeningut keerati need tiivad maha kuna nad ei toiminud.\nJa võideti juba (peaaegu)tavapärase tiivakonstruktsiooniga.\nAntiiksed ketaspidurid. Need olid tõsiselt suured IRL.\nJärgmine katse Colin Chapmani poolt tulla välja innovaatiliste lahendustega. See on Lotus 56 ja tema eripäraks on turbiinmootor, uuendusliku aredünaamikaga kere koos viimistletud vedrustusega ja kõige peale veel nelivedu. Turbiini kasutamine ei olnud uudis, 1967 aastal oleks sellise mootoriga äärepealt võidetud kui 8 ringi enne lõppu poleks lagunenud käigukast. Nüüd otsustas Chapman minna uuele katsele aga kahjuks seda katset ei saatnud edu. Kolm autot saadi joonele, üks tegi avarii, teine lagunes ja kolmas mis võistlust juhtis katkestas järjekordselt mõned ringid enne lõppu kütusepumba rikke tõttu. Peale seda turbiinid keelati. Huvitav fakt oli veel see, et nendega sõites pidi sõiduvõtted ümber hindama kuna gaasi järgi andes nad veel kiirendasid mõne hetke jooksul edasi.\nSiin on kere aerodünaamika areng hästi näha.\nKuid väikese lauppinna olulisusest saadi juba hallidel aegadel aru.\nMingi hetk jõuti ka Indy's maaefekti juurde. Muide see 1982 aasta võitjaauto on viimane mis konstrueeritud ja ehitatud USA's, sealsamas Indianapolises. Sel aastal nähti ka üks pingelisemaid finisheid, võit tuli vaid 0,16 sekundilise eduga - Indy kiiruste juures on see juuksekarva jagu.\nKõik need autod on Indy võitjad. Esiplaanil tüüpiline Offy roadster.\n385 kmh ringi keskmist Arie Lyendyke'i poolt 1996 ! See ilmselt jääb veel mõneks ajaks absoluutseks rekordiks, reeglitega tõmmati peale seda kiirused alla.\nLisaks massivsele Indy autode kollektsioonile sai näha ka mitmeid muid huvipakkuvaid liikureid Baja raceritest Bonneville sangariteni välja.\nSee vist oli Dale Earnhardti stock car. Sisu on neil nagu vene veoautodel, sellistega võidu sõita on kindlasti elamus omaette.\n60'ndate lõpu dirt-track car.\nSee on teine lõppkiiruse maailmarekordi auto mida ma olen näinud ja samamoodi nagu The Blue Flame'i puhul mis asub Saksas Sinsheimis (soovitan vaatama minna), neid vaadates ja endale seda kiirust ette kujutades tulevad külmavärinad peale. 15 novembril 1965 sõitis Craig Breedlove selle Sonic 1 nimelise "autoga" kahe suuna keskmiseks kiiruseks 966,5 kmh ja tõmbas viieks aastaks joone alla tema ja Art Arfonsi (Green Monster)vahelisele kiirusesõjale kus teineteise võidu oli rekordeid uuendatud kolme aasta jooksul ja alustati 655 kmh pealt. Muuhulgas pani Craig ka oma naise selle aparaadi rooli, kes sõitis naiste rekordiks 495 kmh. Umbes sama "loogiline" kui OMC'l parima naissõitja tiitlit jagada.\nJa kui see ei tundunud piisavalt ekstreemne, siis lõpetuseks pilt Harley-Davidson streamliner tsiklist, millega sõideti 1970 aastal Bonneville soolal välja tsiklite maailmarekord, 425 kmh !\n08.06.2012 at 22:49 3 edits. Last edited 08.06.2012 at 23:02 by peep\nTänud, neid reisikirju annab oodata, kuid see tasub end ära...\n08.06.2012 at 23:29\nMuuseumist väljudes võttis meid vastu keskpäevane leitsak. Kui keskmiselt on Indianas umbes sama kliima kui meil, siis neil päevil käis üle osariigi kuumalaine ja sooja oli kuni 35C varjus ja päikese käes realfeel 40C. Muide, see oli ajaloo üks kuumemaid Indy sõite üldse.\nRaja keskel erinevatel väljakutel olid sponsorid seadnud üles oma väljapanekud, Chevy oli selgelt kõige rohkem panustamas.\nZR-1 läbilõiget oli väga huvitav vaadata. Kahtlemata high-tech aga see karkass ei ole lihtne parandada kui natuke kõveraks läheb erinevalt Viperist kus esi ja tagaosa poltidega kinnitub.\nKui Chevy teatas, et nende Z06 omab puidust põrandaid, siis seda oli natuke raske ette kujutada aga nüüd õnnestus oma näpuga ära katsuda, puit mis puit.\nWin on Sunday, sell on Monday kehtib sealmaal endiselt ja seetõttu võite ei unustata meenutamast.\nCorvette on olnud läbi aastate ehk kõige enim kasutatud pace car, neist suur osa oli välja pandud vaatamiseks ja ka seekord tehti tempot ZR-1'ga. Päris palju ringe tuli sel läbida ja kiirust hoiti ca. 150 kmh juures.\nCamaro oli samuti väga hästi esile toodud, kümned sellised sõidutasid spets pileti ostnuid rajal enne võistlust. Ka muidu ütleks visuaali põhjal, et hetkel liigub teedel uusi Camarosid vähemalt 3x rohkem kui Mustange.\nToitu pakuti igal pool ja kohati olid kogused meeletud, siin näiteks oli võimalus osta hiiglaslik kalkunikints.\nAga õllega oli huvitaval kombel kitsas käes, Eesti turistid pidid sabas seisma. Muidu oma õlu tohtis kaasas olla. Neil oli veel selline huvitav reegel nagu 100% ID kontroll ehk kõik peavad dokumenti näitama. Eesti juhiluba sobis.\nIndy sari kasutab monotüüp vormelit, millel eri tootjate mootorid. Vormel ise on Dallara toode, mootoreid tarnivad Chevrolet, Honda ja Lotus aga viimane on seni probleemidega maadelnud ja pole korralikku hoogu üles saanud. Käesolevast hooajast on kasutusel uut tüüpi vormel, eriliseks teevad ta tagarataste ümber olevad voolundid, mille eesmärgiks on muuhulgas vähendada Wheldoni elu nõudnud õhulendude tekkimise võimalust.\nEnamus sõidavad Chevy'ga.\nEdasi jalutasime bokside poole, teele jäi muuhulgas BMW Power USA moodi. Grand-Am sarjas on analoogselt Indy'ga kasutusel monotüüp autod ja kasutatakse konkureerivaid mootoreid. Seda kõik siis kulude kontrolli all hoidmiseks ja need nn. Daytona protod pidid väga mõistliku hinnaga olema. Ka see sari vahetas hiljuti autotüüpi, tea mis nad vanadega tegid ? Pakun, et kui sellise Palangasse tuua, siis sõidaks vist pime ka esikolmikusse.\n09.06.2012 at 16:13\nVäike täpsustus, Lotusel läks ikka kolm katset enne kui nad võita suutsid, esimesel korral (1963) jäi Clark teiseks ja teisel korral katkestas. Kunagi oli ajakirjas "Tehnika kõigile" sellest programmist pikk ja põhjalik artikkel, tegelikult oleks pidanud Clark võitma, sest esikohaauto lekkis õli ja reeglite kohaselt pidanuks kohtunikud selle diskvalifitseerima. Seetõttu ta ka ei hakanud nokkima vaid hoidis oma teist kohta. Aga mingil (arvatavasti rahvuslikust uhkusest kantud) põhjusel nad seda ei teinud.\nSee oli küll õige, et Lotus tõi esimesena keskmootori Indysse, aga esimesel korral kasutati veidi modifitseeritud F1 autot, number oli vist Lotus 29. Spetsiaalse Indy-autoni jõuti hiljem.\nMulle isiklikult on see lugu hingelähedane selle tõttu, et Indy-programmist sai alguse Lotuse ja Fordi pikka aega kestnud koostöö, mis muuhulgas sünnitas sellised mudelid nagu Lotus Cortina ja Escort Twin-Cam\nReisikirja ja piltide eest muidugi viis pluss ja viltpliiatsid, väga põnev lugemine\n09.06.2012 at 18:21 2 edits. Last edited 09.06.2012 at 18:31 by Jesper\nPeebule omane põhjalikkus, kompetents ja fotode kvaliteet. Cheers!\n09.06.2012 at 20:27\nJesper, nägin Discovery pealt Lotusest väga põnevat saadet. Nimi oli Victory by Design - Lotus. Kusjuures saatejuht on Alain de Cadenet, kes sinule vast tutvustamist ei vaja. Igatahes kogu Lotuse ajalugu võeti ülima täpsusega kokku. Tasub otsida ja vaadata kindlasti.\nPeep, sinu jutud on iga kord väga põnevad lugeda, aga äkki oleksid huvitatud neid läbi Petrolheads.ee blogi natuke suuremale ringile välja panna? Ma arvan, et huvi oleks sinu stooride vastu väga korralik.\n09.06.2012 at 21:37\nMa olen momendil juhuslikult Hethelis , loodetavasti õnnestub homme Lotus Classicust läbi astuda enne tehasetuuri. See Clarki case oli jah pikem lugu. Igatahes nad muutsid arusaama millised autod seal võita suudavad.\nIndy lugu jätkub kui tagasi jõuan. Petrolheadsi sobiks vast mingi lühendatud variant, ma klõpsisin isuga ja nats liiga palju tuli neid pilte. Kui siin lõpetan, siis teeme ära.\n10.06.2012 at 19:38\nIsiklikult kahtlustan, et äkki on tegemist Richard Petty kunagise autoga. Mälu järgi sõitis Dale seenjor nr. 3 autoga. Aga kui mu mälu mind petab siis võib keegi mind alati parandada.\nEdit: Sai ilusaks tehtud. Tänud anryole\n13.06.2012 at 20:16 1 edit. Last edited 14.06.2012 at 05:52 by Wolle\npeep:ENTER (st. uuelt realt pildid)\n13.06.2012 at 20:58 2 edits. Last edited 13.06.2012 at 21:00 by anryo\nJah, see võib vabalt ka Petty auto olla, ma ei salvestanud täpselt ära.\nMeeskondade treilerite park oli aukartust äratav, pildil on vaid väike osa. Kindlasti on F1 tiimidel veel kordades rohkem nodi aga ka siin oli kõike piisavalt.\nPenske on kindlasti osalevatest tiimidest üks legendaarsemaid. Indy 500 osaleti esimene kord 1969 ja esimene võit tuli 1972, kokku on Indy 500 võidetud 15 korral ja tiim on domineerinud nii kontinendi vormelisarjades kui NASCAR'is. Roger Penske, tiimiomanik on mees kellele on palju antud või siis kes on ise palju võtnud. Alustanud autode müügi ja osalemisega võidusõitudel, jõudis ta lisaks üliedukale karjäärile tiimiomanikuna teenida miljardilise varanduse.\nRyan Briscoe teenis Penske tiimile järjekordse kvali võidu, sõidus seekord vaid 5 koht.\nTiim mis hetkel domineerib:\nsõitjateks Dario Franchitti ja Scott Dixon. Ja edu jätkus ka sel nädalavahetusel.\nGanassi pole tegija mitte ainult Indy sarjas:\nChevy domineeris raja kõrval aga rajal oli Honda nädalalõpp:\nMõlemad Lotused võeti rajalt maha kuna nad sõitsid liiga aeglaselt. Võib-olla nad seetõttu palkasid üheks piloodiks Jean Alesi, et vanem mees ja rahulikum auto ?\n11 ringrada ja 5 ovaali, kusjuures paljud rajad on tänavatel.\nPilootide eluolu tundus vähemalt talutav:\nSellise nimega on sealpool lompi kahtlemata kergem edasi jõuda.\nSpeedway peatribüün, sviidid ja race control.\nVõistluseelsel päeval keskendusid rajaäärsed tegevused peasirge äärsete bokside tagumisele poolele:\nPealtvaatajate hulgas leidus värvikaid kujusid. Ühel mehe transport õlle ja võileibade vedamiseks. Lisaks toimivale aerodünaamikale olid sel õhktungrauad kiireks rattavahetuseks.\nVanad vormelid mida kasutati paraadringideks.\nSee masin pandi aeg-ajalt käima, hääl oli päris huvitav.\nAntiikmasinatel olid nii mõnelgi silindrid kahekaupa kokku ehitatud nagu siin:\nKeskmutri ajalugu on pikk:\nNüüd on teada kuskohast BMW oma uue M5 mootori maha on kopeerinud. Piloodil võisid põsed õhetada finishis.\nUudistamiseks oli tehnikat hulgi välja toodud\nPätid pandi kohapeal vangi:\nKirbuturg. Ja terve saalitäis kaubitsejaid pakkus vaid Indy memorabiiliat, ei mingit muud nodi.\nMõned huvitavamad näited:\nVana pace car aga sisuliselt uus auto, window sticker ikka veel klaasi küljes.\nTiimide boksid asusid natuke eemal, sisse ei saanud minna aga üle ukse võis vabalt vaadata ja pilti teha. F1 oleks see ilmselt mõeldamatu aga siin on kõik maalähedasem ja lihtsam.\n2011 LeMansi 2 koha mees tegi oma debüüdi Indy's, 16 koht.\nParemat nime sportlasele on vist raske välja mõelda. Ta sõidab Penske tiimis ja viies Indy500 lõppes kahjuks avariiga 79 ringil.\nTeine eurooplastele tuttav nimi, 20 koht.\nJätkub teemas vol 2.\n13.06.2012 at 23:08 1 edit. Last edited 13.06.2012 at 23:29 by peep