Kommentaarid: Lauri Saatpalu dopinguskandaalist: kellelgi ei peaks olema piinlik!\nLauri Saatpalu dopinguskandaalist: kellelgi ei peaks olema piinlik!\nToimetas Katharina Toomemets, 2. märts 2019 14:06\nsigarillo/ 3. märts 2019 20:12\nmina arvan ,et tuleks ratsurit otsida,sest sigarett tapab hobese\ntulemust ju ei tule/ 3. märts 2019 13:05\nega toetaja loll ei ole\n80+/ 3. märts 2019 12:42\nOma veri on doping, kuid astmaravimid ei ole? Ei saa aru! Ehk keegi seletab?\nLiisusele/ 3. märts 2019 11:17\nJa-jaa, Mael oli pidevalt hemoglobiin normist kõrgem, seletusi tuli igasuguseid.\nMa olen ka mõelnud/ 3. märts 2019 11:14\nSportlastele tuleb valimine kohustuslikuks teha, hiljem saavad muidugi ka kanditatuuri üles seada. Peale valimisi tehku trenni edasi.\nno/ 3. märts 2019 11:12\nkahe käega toetan Saatpalu!!!\nRS2 to Ants./ 3. märts 2019 10:51\nMida ta siis valesti ütles? Vaata venelasi, sppmlasi, austerlasi, norrrakaid kõikidelon savi ja kellelgi pole piinlik, ainult meite omadel on presku-metskassi reaktsioon. ;)\nAnts/ 3. märts 2019 09:45\nMul on Saatpalu pärast piinlik. Tuntud tegelane ajab nii haiget juttu.\nLiisus/ 3. märts 2019 09:26\nMina olen kõik need päevad mõelnud, et siis on ju Jaak Mae Liivimaa parim meessuustaja :)\njah nüüd on selge, et doping si..st saia ei tee, nii et Andrus pidi ikka ise ka kõva mees olema. / 3. märts 2019 09:24\nKiki/ 3. märts 2019 09:19\nNo tervist sealt küll ei tule\n@Marika/ 3. märts 2019 08:33\nKus need venelased nii väga võidavad?\nMarika/ 3. märts 2019 08:23\nMul on 1 küsimus?Miks venelased kogu aeg võidavad?EI taha uskuda,et meie Maarjamaal on Kalevipojad ja Lindad otsa saanud.Ja,kõiki eesti sportlasi,nüüd jõllitada,nagu kurjategijaid,ei ole ka ilus.Mõtlen oma lapselapse peale,kes armastab koguaeg turnida,leiaks talle treeneri.Aga,kust ma need kontaktid saan,enne,kui anne kaotsi läheb?Kõik eeldused olemas,aga poiss alles kuuene.Küll ma selle trenni raha ka kokku ajan.Vaja oleks ainult suuski ja hea südamega inimest,nagu seda on Allar Levandi,kes poisi välja õpetaks.No tõesti muud ei ole,kui turnib,mööda seina ääri ja õues mägedel.\nlord/ 3. märts 2019 08:21\nhea jutt. 2 kaega ei kirjuta alla kuid uhe kaega kirjutan alla.\nskandalist/ 3. märts 2019 00:40\nKas Saatpalu ise pole veel kangete rohtude mõju all? Oma tütre on ta kuulutanud narkomaaniks.\nPernatski/ 2. märts 2019 21:13\nEga Veerpalul polegi piinlik. Puhas majanduslik arvestus.Lihtsalt asjalood on sellised, et täna pole Alaveril enam pappi ja mõjuvõimu Andrus-poissi kusagile soojale kohale upitada. Kogu papp ka aur kulub enda maitsmisele.\nMartin/ 2. märts 2019 20:58\nEi saa sellest üldse aru, no oma verepesu iseendaga ja mis patt see on, et endale jõudu ja tervist anda? Vahel tundub, et neid eestlasi lausa jahitakse.\nhea/ 2. märts 2019 20:40\nLauri - tänud arvamuse eest - see kõnetas mind.\n2. märts 2019 20:23\nJääbki rohkem aega porri vaadata.\n2. märts 2019 20:22\nOma verd kasutas, mida ta siis varastas?\n2. märts 2019 20:16\nLauril on elukogenud inimese jutt. Elu läheb edasi.\nEndrik/ 2. märts 2019 19:41\nJutt jumala õige - ei olnud suusatajate taga ka suusaliitu, kelle peasekretär Seil elas kuskil ja keegio elas veel kuskil ja siis oli veel midagi. Kurat võtaks , kas olete ikka suusaliit, kelle taga oleks ka asjalik EOK ja Eesti riik. Ja selline seis pole mitta ainult suusatamise puhul vaid paljudes paljudes , kus tahame olla, aga mityte "täie raua" ja pühendumusega.\nblondu/ 2. märts 2019 19:31\nVist esimene kord, kui olen Saatpaluga päri...\nAH/ 2. märts 2019 19:30\nolen 100% nöus\njaanile/ 2. märts 2019 19:25\nja sina ise, mis arvamusliider sa oled?\nkustile/ 2. märts 2019 19:25\ntubli, et enesekriitiline oled.\nstemu/ 2. märts 2019 19:22\nVäga õige hoiak! Pooldan!\nküsimusele/ 2. märts 2019 19:21\nTõesti, kes see Saarpalu on, mina ka sellenimelist ei tea. Saatpalu küll tean.\nMihkel/ 2. märts 2019 18:57\nMees ristiga kaelas oskab nalja teha.Mis piinlik,võib olla peaks uhke olema.Eesti riik jälle kuulus.Synnipäeva kingitus või nii.\nirw/ 2. märts 2019 18:51\nja mis siis , tippsport ongi selline .... kui keegi tahad olla süüakse 2 suupoolega. johaug jäi ka vahele ... sööb edasi ja võidab hullemini.\nKüsimus/ 2. märts 2019 18:31\nKes see Saarpalu on? Pole sellist meest küll rokilaval näinud ja jutt on laialivalguv ja segane. Kas tõesti tahab, et Merko pooletoobised Alaverile edasi pappi jagavad.\nSES/ 2. märts 2019 18:29\nmõttes läks hästi,et vahele jäid marginaalsed hiilgavate tulemusteta tegelased,need, kes alles plaanivad süstalt veeni toppida,said ka ilmselt nüüd aru,et erilist pointi pole ja jama rohkem,kui rubla eest. Me võime ju mineviku üle lõputult spekuleerida,aga täna on Smiguni,Veerpalu ja Mae medalid siiski puhtad,kui prillikivid,kes soovib vastupidist väita tõestagu vettpidavalt ära,kõik muu on laim ja tühi lora a`la naised saunas rääkisid. Meedia saab muidugi antud teemast veel kõvasti vahtu üleskloppida.\nRaido/ 2. märts 2019 18:19\nMina olen kogu aeg sunnitud dopingut panema. Naine söödab sibulat,hapukoort ja silku sisse. Ja nõuab seksi. Eks sportlastega ole sama- mõjutatakse, nõutakse sooritust-tulemust ja söödetakse asju sisse. Kui ei tee sooritust,siis oled äpu😰\nArved Sarved/ 2. märts 2019 18:04\nAvatud südamega, arukas ja lahe mees Lauri!\nruudi/ 2. märts 2019 18:01\nModeraator täna na imelik Tahtsin õelda et koolis keelekandmist ei õigustatu Kui tegid siis vastuta ja ära näta kellelegi näpuga\nreede/ 2. märts 2019 17:59\nMinul piinlik et poja kittuma kukkus Täismees juba aga ajab kelku kellegi kraesse Olid koba ja jäid vahele siis ole vait Lumehelbeke ahju tagant No ei tunne sulle kaasa\nAga/ 2. märts 2019 17:50\nMilleks urgitseda nii vanades asjades. Siis ja ka praegu toimetavad sportlased nii või naa lubatu ja keelatu piiril, teisiti tipptulemust ei tule. ja 10 a hiljem on ebaeetiline vanu asju urgitseda. Siis ju midagi ei leitud.\nJaak/ 2. märts 2019 17:48\nSmiguni ei puudu keegi kuna ta läks reformierakonda.\nLätlane./ 2. märts 2019 17:39\nMeilgi on piinlik! Tunneme kaasa ja toetame Teid igati. Kindlasti on see sotside kättemaks!\nelektritsaabtasuta blogspot come/ 2. märts 2019 17:38\nAga teie Margus Lepa tehke endale selgeks inflatsiooni tekitamise kahjulikkus jpms.\nRaido/ 2. märts 2019 17:29\nMinul hea meel et see juhtus. Siin konnatiigis ei juhtugi maailma uudiskünnisega asju! Laibad maanteedel, jotade pussitamised,poliitikute sigadused.. Sellega on kõik juba harjunud. Rutiin. Antud sündmus oli midagi uut ja huvitavat- lõi läppanud õhu elektrit täis! Rahvapidu kommentaariumis, kõik on elevil, kõik avaldavad arvamust! See ongi PIDU! Nautige, kuna järgmine vbl aastal 2030, seniks jätkub vana rutiin- maanteelaibad, pussitamised, poliitikute sahker-mahker..ühesõnaga- sure igavusest maha😰\naT/ 2. märts 2019 17:26\nPõhjakihi arvamusega on raske võidelda\n2. märts 2019 17:23\nSaatpalu võiks kaalust alla võtta\nLugeja/ 2. märts 2019 17:16\nSaatpalul on õigus,sponsorid-ärge jätke ausate ja noorte spordi toetamist.\nBbb/ 2. märts 2019 17:13\nSee saatpalu mingi omaette frukt\nRaadio mõtlevale inimesele/ 2. märts 2019 17:12\nRaadio Kuku tunnushääl on rääkinud\nPea püsti!/ 2. märts 2019 17:11\nEga see ainukedopingu pakkuja olnud? Edasi!\nNigel toetus tõesti, / 2. märts 2019 17:10\net jääb raha üle veel dopinguhaidele maksta :). Andnud siis teiste hüvanguks, kui endal polnud vaja.\nTuhanded ei aita/ 2. märts 2019 17:06\nTalendikais asjatundjaid on vaja aga keskpärasus ei salli neid\nKui hukka ei mõista,/ 2. märts 2019 17:04\nsiis järgmised riskivad juba julgemini, jään vahele, siis jään, keegi ju hukka ei mõista.\nimelik/ 2. märts 2019 17:03\nTäiesti mõttetu on näpuga näidata meie meeste poole. Vaadake, mis ümberringi tippspordis ja ka rahvaspordis toimub. Kas olete unustanud Daehli, Johaugi, Sundby, Björgen, Kovaltsik, Jamaika sprindikoondis eesotsas "imemees" Bolt, Soome suusakoondis, jalgrattasport tervikuna, kulturism jne jne. Seda nimekirja võiks jätkata ikka veel ja veel. Jätke poisid rahule ning elage oma elu. Just- keegi ähvardab siin veel vanglaga, miks siis nemad vangis ei ole olnud\nmarx/ 2. märts 2019 16:59\nEhk lõpetaks selle sitaloopimise ära. Alaverile ja Andrus Veerpalule tõesti suusaspordis rist peale, olen nendes pettunud, kuid mitte nendele noortele. Nad on oma elu alguses ja said suure õppetunni. Olgu karistus. Kannavad selle ära. Miks me ei ulata kätt sellele, kes on hätta sattunud. Mis sellest, et oma lolluse tõttu. Siin kommenteerijate hulgas on halbu inimesi, veel halvemaid, kui need, kelle pihta nad oma sappi pritsivad. Dopingu tegemine on häbiväärne, kuid siin ei saa kõrgemad tegelased ainult süüdistuste taha pugeda. Midagi väga olulist on neil endil tegemata jäänud.\nVello/ 2. märts 2019 16:56\nMeenub üks rahvasaadik, kes ennast baaris täis kaanis ja siis hakkas püstoliga vehkima. Minul küll piinlik ei olnud, ma ei olnud teda valinud.\ntibu/ 2. märts 2019 16:55\nhuvitav, miks peab selle dopingu kasutamise pärast maailmas nii palju üldsegi lärmi tegaama? las sportlased kasutavad mida iganes ..see on nende oma tervis ja elu...\nselles,et häbitunnet ja vastutust oma tegude eest on vähe ja väärikust oma käitumises tuleks õppida / 2. märts 2019 16:51\nTean/ 2. märts 2019 16:44\nVäga karm ja oma asju tunneb\nArutlen/ 2. märts 2019 16:42\nLp nn arvamusliidrid ja ajakirjanikest kohtumõistjad! Lugege Saatpalu jutt vähemalt kolm korda läbi ja siis võtke aega järelemõtlemiseks!\n2. märts 2019 16:31\nJulius/ 2. märts 2019 16:31\nOlen Saatpaluga nõus! Keda enne see halisemine aidanud ja pealegi pole ma siiani arusaanud, millise skeemi järgi ja milliseid sportlasi just konksuotsa meelitatakse?\njätkem rahule/ 2. märts 2019 16:28\nvaat ei peaks jah olema piinlik, Lauri Saatpalul õigus\njaan/ 2. märts 2019 16:23\nmis arvamusliider see vigiseja on kes ennast lauljaks peab\nSee/ 2. märts 2019 16:12\nTippspordt ongi üks suur saast, keda huvitab, kui kiiresti keegi väntab või suusatab. Selles kontekstis pole olemas sponsoreid, on vaid reklaami eest rahastajad.\nTäpselt nii ongi nagu Saatpalu ütles./ 2. märts 2019 16:04\nEestis käib venestamine ja ära anti meie riigi ideotsustamise õigus ,mis tähtsust on enam Alaveril või mingil fopingul peale seda.\nParm/ 2. märts 2019 16:00\nSeda otsustavad vast ikka EOK, suusaliit ja sponsorid, mis edasi saab ja mida keegi oma rahaga peale hakkab\nelektritsaabtasuta.blogspot.com/ 2. märts 2019 15:59\nSelleks,et mädast lahti saada tuleb paistetus avada. Eesti sportlased andsid oma panuse paistetuse avamisele. Eks need dopingu skandaalid ole rohkem reklaam. Varsti legaliseeritakse dopingud ja siis sportlaste nimetuste ja riigilippude asemel suusatavad dopingute firma nimetused.\nkarl joonas/ 2. märts 2019 15:50\nalaver ütleb,siin on kirik kõrge torniga,alla hüppad ise ja-läks !\nsee dopingu teema ei müü enam. see on mõttetu. elus on palju olulisemaid asju./ 2. märts 2019 15:43\nNo ütleme nii, et kuidagi imelik on see elu eestis. Mingid teise järgu suusatajad ja nende probleemid? Homme on valimised, mis otsustavad kogu eesti edasise käekägu ja ei mingit juttu ega asja. Aga sõidame mingi mõttetu veredopingu seljas. Asi on möödas. Uus päev, uued tegemised. See ei müü enam.\n2. märts 2019 15:36\nja Saatpalul jumala õige jutt ja mõte-ärge pläägutage\nrandom/ 2. märts 2019 15:34\nSelle dopingu uudise kaardina taga saab nii mõnegi uudise päästetud mis ei paisu nii suureks. 1 ,2 päeva aga muudkui leierdada ja imeda lugusid ausalt ei HUVITA.\nŠmigun+savisaar+veerpalu=doping/ 2. märts 2019 15:31\nVeerpalu ja Savisaar ning Šmigun jõulu tervitused teile 2009!\nnoo/ 2. märts 2019 15:30\nlauri sa paistad ka väga kahtlane isend olema\n2. märts 2019 15:26\nHea meel et Austria politsei nii hästi töötab\n2. märts 2019 15:12\ntäitsa õige jutt,merko kukub nüüd vist tõesti raha õgima\nkülahull/ 2. märts 2019 15:11\nJa Lauri siiralt usubki ,et nüüd tuleb puhas tippsport. Piinlik peab meil alati olema ,sest samasugused valetamise skeemid toimivad meil igas valdkonnas. Kodus, tööl ja puhkehetkel.\nKülmking./ 2. märts 2019 15:10\nPõhjamaade,nii puhaste panka sigadused põhjustasid Eesti rahval vähem deprekat kui suusapoiste lollid tembud.Elagu Eesti.Homme valima.\nehh/ 2. märts 2019 15:09\nno varastas natuke, no mis siis- kaupluste omanikud rikkad ja ei jää sellest vaesemaks. sellises stiilis jutt suurelt mehelt?!?\non/ 2. märts 2019 15:06\nVaatasin nende valetajate võistlusi,tundsin suurt rõõmu ja emotsioonid laes, veetsin teleka taga palju aega,see oli kõik suur vale ja pettus,muidugi kahetsen, see on sama vale nagu oli nõuka ajal uskuda vene valitsust. On küll piinlik,et meid on lollitatud aastaid.\nto on/ 2. märts 2019 17:09\nise oled süüdi, et nii naiivne ole. Tänapäeva tippsport ei ole ilma dopinguta võimalik. Lihtsalt reeglid on sellised, et vahele jääda ei tohi. Vahel keegi ikka jääb ja see käib asja juurde. Aga nüüd siin haliseda ja süüdistada ja ilkuda on lapsik ja totter.\n2. märts 2019 14:49\nSade/ 2. märts 2019 14:46\nPiinlik peaks olema meie "lauristini lastel"! Palju kordi on NEMAD meie suusatajatele juba ENNE võistlusi medaleid kaela riputanud? Kanter.... suusatajad.. Mäletate pealkirju? "Nemad lähevad ja kohe teevad, panevad, 75+, kohe tuleb ja tulevad medalid!!!! MÄLETATE? Ehk laseks sportlastel ENNE võistlusi rahus olla ja tegeleda trenniga? See, mida täna loeme, on tagajärg! PÕHJUS on "lauristini laste" eufooria (kanepiuimas) juba ENNE võistlusi!\nmari/ 2. märts 2019 14:42\nJust nimelt. Meil ei ole riiki sportlaste taga. Alles siis, kui keegi midagi võidab, taotakse rusikaga vastu rinda ja hõisatakse, et oleme eestlased. Aga kui nigel on see toetus enne. Ja iga vääratamise korral oleme valmis neid mutta tampima nagu oleksid nad meile isiklikult tohutult halba teinud. Aga mida head me ise teinud oleme?\nLiisu/ 2. märts 2019 14:20\nVot see on mehejutt! Ära hala vaid pea püsti ja edasi.


Israel Cycling Academy palkas Touril esikümnesse jõudnud hispaanlase – EJL\nIsrael Cycling Academy palkas Touril esikümnesse jõudnud hispaanlase\nNovember 22, 20191min332\nMihkel Räime ja Norman Vahtra koduklubi Israel Cycling Academy palkas kaks uut ratturit: Hispaania mägironija Dani Navarro ja mitmekülgse belglase Jenthe Biermansi. Mõlemad mehed teenisid leiba Katjuša-Alpecinis, mille koha ICA World Touris üle võtab.\nVueltal kaks etappi võitnud ja 2013. aasta Tour de France’il üheksandaks tulnud Navarro tänavu märkimisväärse tulemuseni ei jõudnud. Suuresti oli see tingitud asjaolust, et Navarro kukkus Giro d’Italia 4. etapil raskelt ja ta pidi aasta esimese suurtuuri pooleli jätma. Taastumiseks kulus kuus nädalat.\n“Olen jälle terve ja valmis võistlema,” kinnitas 36-aastane Navarro. “Olen mägironijana abistanud selliseid rattureid nagu Alberto Contador, Lance Armstrong, Andreas Klöden ja Roberto Heras. Nüüd saan pakkuda oma abi Dan Martinile ja Ben Hermansile. Olen alates maikuust elanud teadmatuses. Olen väga rõõmus, et mul õnnestub ICA-s jätkata.”\n24-aastane Biermans on tulnud kahel korral U23 Pariis-Roubaix’l teiseks, profivõite tal veel ei ole. Oma trumbiks peab ta ühepäevasõite.\npreviousJalgrattaproff Mihkel Räim: “Peale ebaedu hakkavad ka õnnestumised tulema.”\nnextSoome rattur kiitis Eestis korraldatavate võistluste kõrget taset: ühtlasem kui Soomes


Külad olgu pildil ja fookuses - Saarte Hääl\n“Külad ja alevid on reformide käigus selgelt nõrgemas positsioonis võrreldes Kuressaarega,” tõdeb Saarte koostöökogu tegevjuht Terje Aus (pildil). “On aga väga oluline, et külad ja maapiirkonnad oleksid pidevalt fookuses ja pildil.”\nSaaremaa külade kärajatel Triigi Filharmoonias 27. mail osales 56 inimest. See näitab, et külade esindajail on huvi ja tahtmist Saaremaa omavalitsuste ühinemisprotsessis kaasa rääkida.\nSeetõttu tuleb külade häält igal võimalikul viisil võimendada, avaliku tähelepanu abil saab sundida ühinemise otsustajaid ja ühinemisdokumente koostavaid ametnikke küladega-külaliidritega nõu pidama ja külasid kuulama.\nKülavanema rolli küla ja kohaliku omavalitsuse suhtluses ei saa alahinnata. Just külavanema kohustuste hulka peab kuuluma info liigutamine – ta peab olema küla hääle kandja mõlemas suunas, kuuluma komisjonidesse ja osalema ümarlaudadel. Külavanem on küla ühendaja, et oleks olemas n-ö sotsiaalne kapital. Tema on ettevõtmiste käivitaja ja eestvedaja, kes on nõus tegutsema vabatahtlikult ja õhinapõhiselt.\nMida saab ja tuleb teha paremini? Tähtis on küla tugivõrgustiku olemasolu, sealhulgas peab toimima külavanema ja külaseltsi koostöö. Oluline on toetada ja tunnustada neid, kes tegutsevad oma küla parema käekäigu nimel. Samuti tuleb neile tegutsejatele tagada hüvitised.\nSarnased ootused ja unistused\nTriigis peetud kärajate töötubades arutleti, millised on inimeste ootused ja unistused ning kõhklused ja hirmud seoses Saaremaa ühendvalla tekkega.\nKõigepealt ootustest ja unistustest – need olid väikeste külade, suurte külade ja alevike ning Kuressaare esindajail suures osas samad, olenemata kogukonna suurusest või kaugusest keskusest.\nLeiti, et ka suures ühendvallas peab kogukond olema valla tasandil pildis, märgatud, esindatud ja informeeritud. Igasse komisjoni peab kuuluma “oma mees” ehk küla või kogukonna esindaja. Oluliseks peetakse ka külade-kogukondade omavahelist koostööd. Uuelt vallalt oodatakse ka seda, et vald ise külasse tuleks – et kokkusaamised toimuksid ka maapiirkondades kohapeal. Unistatakse sellest, et inimesi tuleb maapiirkondadesse juurde, nende omavaheline suhtlus ja läbikäimine paraneb.\nAruteludel osalenud leidsid, et vajalikud teenused peavad säilima, arenema ja olema kättesaadavad, elukeskkond ei tohi kehvemaks muutuda. Investeerida tuleb taristusse, parandada maapiirkonnas elavate inimeste liikumisvõimalusi ja kiirendada info liikuvust (viimase all peeti silmas internetti ja postiteenust). Maale peab lisanduma mõistliku palgatasemega töökohti, tuleb arendada vastutustundlikku ettevõtlust.\nKokkutulnud pidasid oluliseks, et oleks nn sädeinimesi ning neid tunnustataks ja märgataks. Toetused seltsidele ja ühingutele peavad aga jääma vähemalt samale tasemele kui praegu.\nSamuti leiti, et Kuressaarde kui vallakeskusse on vaja rohkem kunsti, kultuuri, meelelahutust – mitte saarlane ei lähe mandrile teatrisse, vaid teater tuleb siia!\nIgal omad hirmud\nKui unistused ja ootused on väikeste ja suurte külade, alevike ning Kuressaare elanikel sarnased, siis hirmud ja kõhklused erinevad. Tõsi, kõik pelgavad omavalitsuse tegevuse politiseerumist läbi ideoloogia.\nVäikeste ja suurte külade, alevike esindajate ühine hirm on, et suure valla loomisega väheneb võimalus rahastamise osas kaasa rääkida. Samuti kardavad nad, et väikesed maakoolid suletakse ja seega pole kodulähedane haridus enam võimalik. Peljatakse ka, et halveneb nii arstiabi kättesaadavus, vanurite hooldamise võimalused kui ka teenuste kättesaadavus, samuti transpordivõimalused sõiduks kooli ja tööle. Samuti muretsevad maal elavad inimesed, et enda eest võitlemine muutub õhinapõhiseks, näiteks külavanemate oma reservi arvelt. Kardetakse ka paikkonna identiteedi ja ajaloolise mälu hääbumist.\nVäikeste külade elanikud muretsevad puuduvate sädeinimeste, töönappuse ja vaesuse pärast. Tõsimeeli peljatakse, et suures vallas väikesed kogukonnad ise otsustada ei saa. Kui aga otsustajad on võõrad, hajub ka vastutus.\nVäikeste külade suur mure on see, et elanikkond vananeb, kuna noored lähevad elama keskustesse. Tuntakse muret, mis saab täna toimivatest teenustest (post, teede korrashoid jms). Kaheldakse ka selles, kas suures vallas väikeste vastu ikka huvi tuntakse.\nMaa probleemid tulevad linna\nKui suurte külade ja alevike esindajate peamiseid kartusi oli investeerimisvõimekuse langemine, siis Kuressaares, vastupidi, tuntakse muret, et edaspidi tehakse suuremaid investeeringuid maapiirkondadesse ning et raha jääb vähemaks ja “supp läheb lahjemaks”.\nSamuti pole kõigile linlastele meeltmööda see, et tulevikus peab senisest rohkem arvestama maapiirkondade probleemidega. Linnas kardetakse ka, et hooldust vajavad inimesed koonduvad Kuressaarde ehk siis tulevasse vallakeskusse ning (riigi)ametite esindused kohapeal kaovad – nii kaob suhtlemisel ka inimlik faktor.\nÜks Kuressaare esindajate hirme oli seegi, et linlased on kohalikel valimistel passiivsemad kui külaelanikud ning seetõttu saab linn väiksema mandaadi.\nMillistel hirmudel on alust ja millistel mitte, näitab tulevik. Selge on aga üks – kogu ühinemisprotsessi on vaja senisest palju enam kajastada. Kõik inimesed peavad teadma, mis toimub, mida otsustatakse, kuidas uues vallas asjad toimuvad.\nJaak Haamer, Leisi valla Mätja-Tareste külavanem:\nKui aus olla, siis ootusi-lootusi või kartusi me kaardistanud ei ole. Keegi pole ka otseselt minu kui külavanema poole pöördunud, et mis siis saab, kui luuakse suur vald.\nMinu isiklik arvamus ja arvamus külavanemana on see, et keegi ei tee juba praegu meie eest midagi ära ega hakka ka tulevikus tegema. Palju sõltub inimestest ja nende vajadustest. Ka suhtlemine kohaliku omavalitsusega. Kui sa pole kümme aastat omavalitsuse uksest sisse astunud, siis tõenäoliselt ei tee sa seda ka järgmise kümne aasta jooksul. Ja kui sa seda teed, siis ei ole vahet, kas teed seda Leisis või Kuressaares. Kuressaarde on sul ju niikuinii asja. Arvan, et kogukondade suhtlus valdadega loksub paika töö käigus. Kas see tähendab seda, et iga kogukond hakkab eraldi ja iseseisvalt, üksikult suhtlema või tekivadki ehk suuremad kogukonnad, kes suhtlevad? Võib-olla elab mõnes külas ainult kolm-neli peret – ilmselgelt pole sellisel külal väga mõtet üksinda punnida, vaid teha asju teistega koos. Olgu siis näiteks investeeringute saamiseks piirkonda või mingite probleemide lahendamiseks. Olen kindel ka selles, et kohalike omavalitsuste ühendamine on loomulik osa ühiskonna arengust. Kui teenused kolivad internetipõhiseks, on loomulik, et kusagil tuleb teha järeleandmisi ja pealemakstavad töökohad selle arvelt loovutada. Meil tuleb selle arenguga kaasa minna. Kui keegi seda ei suuda, pole midagi teha.\nJuta Levin, Lääne-Saare valla Endla, Kungla ja Vantri küla esindava MTÜ Elme Mõis juhatuse liige:\nSuuri lootusi mul seoses suure Saaremaa vallaga ei ole. Peaasi, et külad suudaksid end ka suures vallas kuuldavaks-nähtavaks teha. Kardan, et see saab meil olema raskem kui Lääne-Saare vallas.\nArvan, et hirmud on kõikidel küladel enam-vähem sarnased – jääda tahaplaanile. Kardame, et kuna suures vallas on piirkondi ja külasid ning seltse nii palju, kui palju väikestele küladele mõeldud raha siis eelarvesse arvestatakse. Ja mis alusel seda maksma hakatakse. Hirm on see, et seda toetust jääb vähemaks.\nPlaanis on moodustada kogukonnakogu, kes oleks külade häälekandja ja esindaja. Seda oleks küll hädasti tarvis.


Tallinn, Harju- ja Põhja-Raplamaa piirkonnad võivad saada sidusa ühistranspordi liinivõrgu - Ärileht\nTallinn, Harju- ja Põhja-Raplamaa piirkonnad võivad saada sidusa ühistranspordi liinivõrgu\nSelle aasta teises pooles algavad läbirääkimised Tallinna, Harju- ja Põhja-Raplamaa ühiseks transpordikorralduseks. Eesmärk on jõuda kokkulepeteni, kuidas piirkonna ühistransporti rahastada ning luua regiooniülene ühistranspordikeskus.\nEile tutvustas pealinna piirkonna ühistranspordisüsteemi arenguhüppeks vajalikke muudatusi Soome ettevõtte Flou, kes lõi koos Eesti partneri Inphysicaga esmase nägemuse sidusast ühistranspordi liinivõrgust, mis läheb üle omavalitsuste piiride ja transpordiliikide. Teine lepingupartner Civitta otsis võimalusi, kuidas peaksid koostööd tegema Tallinna linn koos teiste piirkonna omavalitsustega, Põhja-Eesti ühistranspordikeskus ja Elron, et pakkuda inimestele mugavat ja sidusat ühistranspordi kasutust, olgu see rong, buss, tramm või nõudetransport.\n„Tänu värsketele uuringutele on meil olemas selge viie aasta teekaart ja nägemus, kuidas panna rong, buss, tramm ning nõudetransport sama sammu käima ja muuta erinevad ühistranspordivahendid üksteise pikendusteks. Kui saame omavalitsused ühele nõule ka rahastamismudeliga ning rakendame ühtse üleriigilise piletisüsteemi, jõuame juba lähiaastatel ühistranspordi korralduseni, mis on inimesele mugavam, kiirem ning kus ei pea enam ostma eraldi piletit bussi- ja rongisõiduks, vaid saab osta sõiduõiguse sihtkohta jõudmiseks olenemata liiklusvahendist,“ ütles majandus- ja taristuminister Taavi Aas.\nTallinna linnapea Mihhail Kõlvarti sõnul on Tallinna eesmärgiks vähendada liikluskoormust linna tänavatel, millest teatavasti ligikaudu 30 protsenti tuleb pealinnast väljastpoolt. Selleks tuleb soodustada ühistranspordi kasutamist. Kuid ka teisi omavalitsusi tuleb motiveerida, näidata pikemat perspektiivi ja tuua esile kasutegurid. „Ideaalis võiks uus ühistranspordivõrgustik olla kogu piirkonnas kasutajatele tasuta, kuid see on võimalik üksnes riigi toel. Tallinnas jääb ka edaspidi igal juhul toimima tasuta ühistransport. Samuti on oluline, et uue võrgustiku loomine oleks tsentraalselt juhitud,“ rääkis Kõlvart. Ta lisas, et Tallinn on huvitatud projektis osalemisest, kuid vajalik on ka teiste omavalitsuste ja riigi panus ning koostöö.\nCivitta uuris, kuidas muuta piirkonna ühistranspordi korraldus ja finantseerimine ühtsemaks ning sellega teenus inimesele kättesaadavamaks, lihtsalt arusaadavaks ja mugavaks. Civitta hinnangul saab muutust esile kutsuda läbi ühise ühistranspordikeskuse loomise, ühistranspordi finantseerimise osakaalude muutmise ning Tallinna regioonis konstantse piletihinna loomisega.\nFlou koos Inphysicaga mudeldasid piirkonna ühtset ühistranspordisüsteemi ning jõudsid järelduseni, et Tallinna regioonis peaks ühistranspordi selgrooks olema rong, tramm ning intervallipõhised liinid, millele kogu ülejäänud süsteem üles ehitada. Samuti tuleks ümber mõtestada sõlmpunktid, et need ei jookseks kokku kesklinna, vaid tekiksid mugavad ümberistumise võimalused ka keskusest väljapoole. Ühtne liinivõrk kogu piirkonnale on vajalik, et ühistranspordisüsteem suudaks ära teenindada ka suureneva kasutajate arvu tulevikus. Mudeli järgi peaks ümberkorraldatud süsteemil olema ainuüksi võidetud reisimise aja arvelt aastas ligi 45 miljonit eurot sotsiaalmajanduslikku kasu. Lisaks ühistranspordi kasutuse kasv, väiksem autode vool Tallinnas ja seeläbi vähenenud keskkonnajalajälg.\nJärgnevate tegevustena alustavad Tallinna linn ja Põhja-Eesti ühistranspordikeskus naaberomavalitsustega finantseerimise läbirääkimisi. Eesmärk on sõlmida koostöömemorandumid rahastuse ja liinivõrgu strateegiliseks muutuseks 2022. aasta alguseks. Jätkub juriidiline analüüs, et luua ühtne ühistranspordikeskus Tallinna, Harju- ja Põhja-Raplamaale.\nSamuti teeb transpordiamet üle-eestilise ühtse piletimüügisüsteemi loomise ettevalmistusi ning valmistab ette hanget koos suuremate linnade, ühistranspordikeskuste ja Elroniga.


INIMENE JA LÕPMATUS | Gustav Naani arhiiv\nINIMENE JA LÕPMATUS\n22. märts 2010, 02:42\nSirp ja Vasar: 1968, 19. juuli, lk. 2 ja 4.\n…Et ei suurel ilmal otsa\n“Litsid mehed need Vargamäe omad,” ütles kõrtsmik…\n(”Tõde ja õigus”, I, XX)\nSelles õieti seisabki kogu probleem: maailmal ei ole otsa, see on ühes või teises mõttes lõpmatu; mehed aga ei mahu (kõrtsmiku) skeemidesse. See, mis ma omalt poolt tahaksin lisada, on vaid katse näidata, et esimesest tuleneb teine. Universumi lõpmatus tagab raudse paratamatusega paradokside olemasolu meie ümber ja meis endis. Ja muidki asju.\nLõpmatust uurivad vähesed. Tõsiselt – võib-olla kõigest kümmekond inimest meie planeedil. Kuid kokku puutuvad lõpmatusega kõik. Sest\npühkides teelt kaanoneid, prognoose, paragrahve,\nja ajalugu –\nedasi mööda paraboolset trajektoori!\nParabool aga viib lõpmatusse. Tavaline parabool. Kuid ka ajaloo, kunsti ja armastuse parabool. See lõpmatus on vältimatu, kuid ebamugav; hirmuäratav, kuid innustav.\nSuurimat arvu pole olemas. Kui suure arvu me ka võtaksime, võib talle ikka lisada ühe ja nii me saame veelgi suurema arvu.\nTänapäeval kuuleme sellest juba koolipingis. Ent omal ajal oli see inimkonnale vapustavaks avastuseks, tõeliseks hea ja kurja äratundmise puu vilja maitsmiseks, kokkupuutumiseks uue, hirmutavalt arusaamatu nähtusega. Kõike, mis asus “teisel pool”, kättesaadavuse piiri taga, hakati nimetama lõpmatuseks (märk ∞ ja “liikumine lõpmatuse poole” →∞ leiutati palju hiljem).\nJuba esimesed katsed kindlaks teha uue objekti (nähtuse, olemuse, mõiste) omadusi, näitasid, et need erinevad järsult kõigest, millega meil tavaliselt tuleb tegemist teha. Pole ka midagi imestada: vahetult me puutume alati kokku millegi lõplikuga, saavutatavaga, uus objekt on aga iga lõpliku antitees, antipood, tema eitus.\nIgasugusel lõpmatusel on kaks säärast omadust, millega me kõige vähem oleme harjunud ja mis seepärast on meile kõige ebameeldivamad. Ja samal ajal – kõige “inimlikumad”, kõige suuremal määral puudutavad meist igaühte. Kõik ülejäänu keerleb nii või teisiti nende omaduste ümber.\nEsiteks, lõpmatus on ammendamatu. Saavutamatu. Küllastamatu. Näiteks, kui palju me ka liidaksime lõpmatusele – miljoneid, miljardeid, kvintiljoneid – jääb ta täpselt samasuguseks lõpmatuseks. See on kohutav kuristik, kuhu kaob kõik jäägitult ja jäljetult. Lõpmatus jääb täiesti ükskõikseks kõigi meie pingutuste suhtes, olgu need nii suured kui tahes. Nimetatud asjaolu selgumine oli üks esimesi põhjusi, mis kutsus ellu isegi spetsiaalse termini horror infiniti – lõpmatusehirm. Too horror infiniti elab nii või teisiti (mitmesugusel kujul) igaühes meist: täiesti vaba sellest võib ehk olla ainult ürgaegne metslane või idioot.\nTeiseks, lõpmatus on vastuoluline. Iga tõsine samm edasi lõpmatuse tunnetamisel oli seotud vastuolude, paradokside, apooriate, antinoomiate avastamisega. Lõpmatus ei tee väljagi meie viisakuskombeist, tervest mõistusest, surmkindlatest igavestest tõdedest.\nMis võiks olla silmnähtavam sellest, et osa on väiksem tervikust? Et paarisarve on vähem kui kõiki naturaalarve (paaris ja paarituid) kokku? See on tõesti täiesti ilmne kui ka täiesti vale. Paarisarve pole sugugi vähem kui paaris ja paarituid kokku. Me ei saa neid ükshaaval üle lugeda ega läbi vaadata, et hiljem võrrelda, sest nii ühtesid kui teisi on lõpmatult palju. Kuid on võimalik nende vahel kindlaks määrata vastavust ja seega tuletada seadust, millel kõik rajaneb. Igale naturaalarvule 1, 2, 3… võib vastu seada kindla paarisarvu – kaks korda suurema: 2, 4, 6… Kummastki jadast ei jäeta vahele ühtki arvu ja igaühele leidub vastav arv teises jadas, sealjuures ainuke. Seega on paarisarve täpselt niisama palju kui paaris ja paarituid kokku. Tervik (kõigi naturaalarvude hulk) ei ole suurem, ei ole rikkam osast (kõigi paarisarvude alamhulgast). Ja see pole mingi patoloogiline erand reeglist, vaid on vastupidi niivõrd loomulik omadus, et lõpmatut (hulka) võib isegi defineerida kui niisugust tervikut, mis võrdub, on ekvivalentne oma osaga (hulk ja alamhulk on siin võrdvõimsusega, nagu ütleks matemaatik).\nSel lool on oma moraal ja isegi mitte ainult üks.\nEsiteks, siin võib veel kord veenduda, et ei maksa liiga palju usaldada silmanähtavaid asju. Iga tõde, välja arvatud vahest kõige lamedam, on enam-vähem paradoksaalne.\nTeiseks, siin on reljeefselt nähtav intelligentsuse ja intelligentsi mõte. Ebaintelligentne tegutsemisviis seisneb kramplikes ponnistustes läbi proovida võimalikult rohkem üksikjuhtumeid, antud juhul – võtta vaatluse alla võimalikult rohkem paarisarve. See aga võib osutuda, nagu antud juhtumil, täiesti mõttetuks jõu raiskamiseks, mis mingil määral ei lähenda meid eesmärgile. Intelligentne tegutsemisviis seisneb üldise seaduse tuletamises. Käesoleval juhul väljendatakse nimetatud seadust lühikese ammendava vastavusvalemi kujul: n → 2n, kus n on ükskõik mis arv naturaalrea lõpmatust arvude hulgast. Inimene, kes esimesena avastas selle seaduse (see oli Galilei) tegi võrratult rohkem, kui oleks suutnud teha kogu inimkond kogu oma ajaloo vältel, kui ta muud poleks teinud kui ainult järjest lapanud kõiki üksikjuhtumeid. Arvate, et tänulik inimkond hakkas meeletult aplodeerima? Oh, ei. “Tahad kõigist meist ja ka kirikuisadest endist targem olla?! Küllap piinapink sulle mõistuse pähe paneb,” ütles inimkond oma kõige autoriteetsemate ja pühamate esindajate suu kaudu. (Juhtum polegi teab kui ebatüüpiline.) Ei ole oluline, et piinad ähvardasid Galileid mitte just selle, vaid teiste avastuste pärast. Sellest avastusest ei saanud inimkond lihtsalt aru (kuni XIX saj. lõpuni.)\nKolmandaks, lõpmatuse ammendamatus ei tähenda sugugi tema tunnetamatust. Me ei saa lõpmatust tundma õppida, vaadeldes teda osade kaupa, kuid võime tunnetada lõpmatust kui seadust. Ja vastupidi: igas seaduses on kas või kübeke lõpmatusest. Lõpmatus on “seaduspärane” niihästi selles mõttes, kui ka paratamatuse, vältimatuse mõttes.\nOn palju lõpmatuse tüüpe – alates lihtsaimast, praktilisest lõpmatusest, mis rangelt võttes ei olegi “õige” lõpmatus, ja lõpetades väga keeruka, hulgateoorias esineva lõpmatusega, mis etendab põhjapanevat osa kaasaegses matemaatikas. Matemaatika – teaduste kuninganna – on meie mõistuse kõige elegantsem ja ühtlasi ka kõige kangem relv. Matemaatika on meie teejuht kaugetel rännakutel tundmatusse. Vaatamata sellele (võib-olla aga just sellepärast) me ei tea tegelikult, mis on õieti matemaatika – pole olemas täielikult rahuldavaid matemaatika definitsioone. Määratlus, millele vastavalt matemaatika on lõpmatust uuriv teadus, peaks kuuluma paremate hulka. Ja arvatavasti just sellepärast, et matemaatika valdab lõpmatut, ongi ta nii võimas. Osa oma vägevusest kingib ta neile teadustele, mis kasutavad tema teeneid. Niisuguseid teadusi nimetatakse traditsiooniliselt täppisteadusteks. Võimalik, et ajapikku kõik teadused muutuvad täppisteadusteks, kuna juba nüüd on teaduste tormiline matematiseerimine saanud aja märgiks.\nNimetatud protsessi mõistetakse tihti väga ühekülgselt – kui matemaatiliste meetodite ekspansiooni või veelgi kitsamalt, kui järjest laiemat arvutuste rakendamist teadustes, kus neid varem ei kasutatud. Ent see pole kaugeltki peamine. Kaasaegne matemaatika ei ole arvuteadus ja “matemaatiline” ei tähenda “kvantitatiivne”. Matemaatika on eelkõige teatud mõttelaad või mõtlemisviis, väga intelligentne, s.t. väga kriitiline ja rangelt loogiline mõtlemisviis.\nVaimu matematiseerimisel ongi seepärast mitte ainult kitsalt teaduslik, vaid ka üldinimlik tähtsus, mis tähendab teatud – ja radikaalset – XX sajandi inimese “ümbernormeerimist”, tema maailmatunnetuse muutmist. Säärane ümbernormeerimine ei lähe kunagi täiesti ladusalt. Lõpmatu omadused, nagu juba öeldud, on üpris ebaharilikud. Iga kord tahaks hüüatada: seda ei saa olla! Peab harjuma mõttega, et saab, kas see meile meeldib või mitte.\nTuleb näiteks koduneda mõttega, et kui universum on lõpmatu (kas või ühes suunas – laiuti või sügavuti), siis too lõpmatus garanteerib meile vastuolud, paradoksid ja terve mõistuse süstemaatilise devalveerimise.\nVastuolud eksisteerivad mitte ainult meie ümber, vaid ka meis enestes. Lõpmatus tagab seda nähtavasti kaunis lihtsal viisil. Me koosneme tavalisest täheainest, kosmilisest ainest, oleme kosmose evolutsiooni seadus, ja meid valitsevad lõppeks tavalised kosmoseseadused. Seega me kuulume automaatselt kokku lõpmatusega ning meisse on programmeeritud vastuolud ja horror infiniti. Programmeeritud on nii püüd end varjata hirmuäratava lõpmatuse eest kui ka niisama kirglik soov minna talle vastu. Me ei saa lõpmatuse eest põgeneda, sest me ei saa iseeneste juurest ära minna; me ei saa ka jõuda lõpmatusse, kuid oleme määratud kõigest jõust sinnapoole püüdma. Või veel teiste sõnadega: armastusejanu ja teadusehimu on võrdselt vaigistamatud.\nMeis peituvad vastuolulised tendentsid – pageda lõpmatuse eest ja minna talle vastu – avalduvad väga mitmesuguselt intellektuaalses, emotsionaalses ja puhtpraktilises sfääris. Mõnda neist nähtustest tuleks vaadelda kas või näitena. Alustame emotsionaalsest sfäärist, selle kosmoloogilisest aspektist.\nMaailmaruum on lõpmatu. Igatahes, ta on väga suur. Väga pime. Ja väga külm. Siit pärineb vaistlik püüe leida tolles kõleduses mingi väike, soe nurgake, varjupaik, olgu selleks siis Naine, Hobby, Töö või Midagi. Siia kuulub nähtavasti ka usk. Kolmest suurest traditsioonilisest tunnetuse vormist – teadusest, kunstist ja religioonist – on viimane praktiliselt kaotanud oma tunnetusliku funktsiooni. Seepärast on avaldatud imestust, kuidas ta suudab edasi püsida. Oma aja üks targemaid mehi, suure entsüklopeedia suur toimetaja Denis Diderot oli veendunud, et poole sajandi pärast ei ole religioonist enam mälestustki. Möödunud on aga kaks sajandit ja säilinud on kaugeltki mitte ainult mälestus. Asi on nähtavasti selles, et inimene vajab mitte ainult teadmisi, vaid ka lohutust. Too lohutus võib olla ka illusoorne. Mõningatel epohhidel peab see lohutus isegi tingimata olema põhiliselt illusoorne. Kaotanud oma tunnetusliku funktsiooni, on religioon suutnud säilitada lohutusliku funktsiooni ja isegi muutnud selle veel universaalsemaks. Näiteks Vatikan toetub väga osavalt sellele tervele loomalikule optimismi vajadusele, mis kasvab koos elu komplitseerumisega, seoses sellega, kuidas kõik hakkab üha rohkem kärisema kõigist õmblustest. Sel ajal, kui teadus temale omases halastamatu kaine analüüsi stiilis hoiatab tõsiste kriiside eest (termonukleaarne katastroof, demograafiline plahvatus, üha kiirenev keskkonna saastumine jms. on reaalsed ohud), jutlustavad kirikumehed tuleviku suhtes piiritut optimismi: nii kosmilised katastroofid kui ka inimkonna termonukleaarne enesetapp on võimatud, sest need oleksid vastuolus nii jumala tarkuse kui ka tema kõikheadusega!\nSeega pakutakse meile palju universaalsem soe vaikne nurgake kõledas lõpmatuses, kui seda suudab pakkuda Hobby või isegi Naine. Religioon on lõppkokkuvõttes ka üks lõpmatuse surveavaldusi lõplikule. Ei maksa seepärast loota, et teaduse tormiliste edusammudega käib automaatselt koos religiooni mõju vähenemine. Kosmoselaev ja palveraamat on täiesti ühendatavad, nagu seda kinnitab mõnede USA astronautide praktika. Inimene viib kõikjale – abieluvoodisse, allveelaeva ja kosmoslaeva pardale – kaasa oma inimlikud eelarvamsed ja illusioonid, oma vastuolud, oma horror infiniti.\nEnt niisama õige on ka, et jääda istuma sooja vaiksesse nurgakesse on väga raske. Hirmuäratav lõpmatus on liiga veetlev. “Kon-Tiki” ekspeditsioon teeb üsna tõepäraseks oletuse, et juba kiviajal võtsid inimesed ette ohtlikke ookeanireise parvedel, et teada saada, kuhu kaob loojuv päike. Teadmishimu ajab meid ikka edasi, lõpmatuse poole. Esialgu ehitasime selleks parvi, siis jäälõhkujaid, nüüd konstrueerime kosmoselaevu. Midagi loome me alati. Uudishimu ei saa kunagi lõplikult rahuldatud nagu armastusejanugi.\nNäib, et pidev rahuldamatustunne on isegi psühholoogiliseks baasiks ajatajule. Aeg on võib-olla kõige raskemini tunnetatav kosmiline tegur, kuid see avaldab võrratut mõju kõigile meie kavatsustele ja tegudele. Juba Aristoteles toob ära kellegi oma eelkäija seisukoha, mille järgi aega pole üldse olemas; tõepoolest, aeg koosneb minevikust, mida enam ei ole, tulevikust, mida veel ei ole, ja neid ühendavast kaduvväikesest hetkest, mida nimetatakse olevikuks. Igal juhul, minevikus ei saa enam midagi parandada, tulevik aga tähendab potentsiaalset võimalust rahuldada rahuldamatuid soove. Seepärast iseloomustatakse minevikku nii sageli mitmesuguste laitvate epiteetidega, kuni “neetud minevikuni” välja, tulevik aga on kõige sagedamini “helge”. Aeg on see, mille kaudu neetud minevikust vahetpidamatult kasvab välja helge tulevik ja niisama vahetpidamatult muutub helge tulevik neetud minevikuks. See sunnib meile peale lõpmatu võidujooksu ajaga.\nSeda on loodus väga targalt seadnud, et aeg on vähemalt praktiliselt lõpmatu, aega ei saa ükski inimene ega ka inimsugu ära kulutada. Kuid lõpmatu võidujooks ajaga on väga ebamugav ja ahvatleb mõtlema, et kunagi siiski tuleb aeg, mil kõik probleemid on lahendatud ja me võime rahulikult juua kohvi oma ultrasuperkromostereoteleviisorite ees. Aga ei. Mitte kunagi säärast aega ei tule, alati on rahuldamata soove ja lahendamata probleeme, iga lahendatud probleem aga sünnitab mitu uut.\nOletagem siiski, et kõik soovid saaksid tõepoolest rahuldatud ja kõik probleemid lahendatud. See tähendaks psühholoogiliselt, et aeg on jäänud seisma. Tulevikku ei oleks enam. Saabuks üldine stagnatsioon ja surm.\nTee lõpmatuse poole mitte ainult ei rahulda soove, vaid ka sünnitab pidevalt uusi, sealjuures kiiremini, kui neid on võimalik rahuldada. Meie esivanemad ülistasid oma suurepäraseid – sooje ja kuivi – koopaid kui progressi sümboleid. Et nad seda tegid, see oli väga hea – nende jaoks. Meie jaoks on aga palju tähtsam see, et nad siiski ei olnud päris rahul nendega. Muidu oleksime ka meie praegu elanud koobastes – suurepärastes, kuid ikkagi koobastes. Igal põlvkonnal on vaja rahulolu endaga – enda jaoks; ja rahulolematust kaasajaga – tulevaste põlvkondade huvides.\nEnt kõige eest tuleb maksta. Progressi eest eriti. Minevikust ei tea me paljutki, aga üht teame kindlasti. Koopas polnud järgnevat monoloogi: “Naabrinaisele ostis mees suure ekraaniga televiisori! Vaat mida suudavad teised mehed, aga sina…” Seda probleemi polnud mitte ainult ainult koopaajastul, vaid alles mõni aastakümme tagasi, kui ei olnud veel televiisoreid. Ka paljudest teistest tänapäeva soovidest ei osatud siis undki näha.\nPraegu käib kõigis maailma arenenud maades oma ulatuselt enneolematu elamuehitus. Samal ajal võib rohkem kui kunagi varem kuulda kurtmist selle üle, mida nimetatakse sõltuvalt ühel või teisel maal kasutatavast terminoloogiast kas “korterikriisiks”, “elamuprobleemiks” või nii, et “elanikkonna üha kasvavaid vajadusi ei rahuldata ikka veel täiel määral”. Milles siis asi seisab?\nMoodustagu X maal elanikkond käesoleval ajal kümme miljonit inimest ja tulgu iga statistilise inimhinge peale kümme ruutmeetrit elamispinda. Ja maksku elamispinna iga ruutmeetri ehitamine sada igrekit (X maa rahaühikut). Aasta pärast konstanteerib erapooletu statistika, et on ehitatud näiteks neli miljonit ruutmeetrit uut elamispinda, sellele kulutati nelisada miljonit igrekit, 800 000 inimest (8 protsenti kogu elanikkonnast) kolis uutesse korralikesse korteritesse või parandas oma elamistingimusi. See on päris hea, eks ju? Vaatame nüüd, mis juhtub kümne aasta pärast muutumatu ehitustempo (ja järelikult üha kasvava ulatuse) puhul. Saame grandioossed arvud, kusjuures kulud on peaaegu astronoomilised. Ligi 80 protsenti elanikkonnast on selle aja jooksul kolinud uutesse korteritesse või parandanud oma elamistingimusi. Samal ajal aga pole rahulolematus mitte ainult vähenenud, vaid on märgatavalt kasvanud. Miks?\nKui X maa elanikkonna juurdekasv moodustab kaks protsenti aastas ja niisama suur on elamute kulumisprotsent, siis osutub, et ühe inimese kohta tuleb endiselt kümme ruutmeetrit. Kümme aastat tagasi see veel rahuldas, nüüd aga mitte. Suurem osa rahvastikust elab kümme-kakskümmend ja rohkem aastat tagasi ehitatud majades; paljud neist inimestest kalduvad nüüd pidama oma eluasemeid urgasteks, isegi kui nad omal ajal olid õnnelikud neid vastu võttes – nõudmised on muutunud.\nKõik see meenutab olukorda Lewis Carrolli peeglitagusel muinasmaal, kus Alice pidi kõigest väest jooksma, et vaid jääda paigale. Selleks, et natukenegi edasi jõuda, tuli joosta veel kiiremini kui kõigest väest.\nKauges minevikus võis üks ja sama koobas vastata elustandardi nõuetele aastatuhandete kestel. Nüüd muutuvad need nõuded iga aastakümnega, võib-olla veelgi kiiremini. Nähtavasti tuleb X maal selleks, et tekiks mingigi reaalse progressi mulje, ehitada rohkem kui neli protsenti aastas ja ehitada säärase kvaliteediga, et võimalust mööda rahuldada kas või järgmisegi aastakümne minimaalseid nõudeid. Viimati öeldut täita on eriti raske. Väga tõsise sisuga naljas väidetakse, et raske on ette näha mida tahes, iseäranis aga – tulevikku. Meie dünaamilisel ajastul on see eriti õige. Liiga kiiresti on hakanud ajalugu edasi sööstma oma paraboolsel trajektooril, pühkides teelt kõiki kaanoneid, prognoose, paragrahve. Umbes nii nagu F. Liszti teostes, kus võivat leiduda esimesel lehel “Mängida kiiresti!”, teisel – “Veel kiiremini!”, kolmandal – “Palju kiiremini!”, neljandal – “Nii kiiresti kui vähegi võimalik!” ja siiski viiendal – “Veel kiiremini!”.\nKui kaugele edasi ka läheksid meie teadmised, kujutavad nad alati ainult lõplikku saarekest mittetunnetatu lõpmatus ookeanis. Ajapikku saareke kasvab, kuigi jääb alatiseks lõpmatult väikeseks võrreldes ookeaniga. Kasvab mitte ainult saare territoorium (meie teadmiste summa), vaid pikeneb ka rannajoon, meie kokkupuutejoon teadmatusega. Igal antud momendil tuleb meie teadmistes vahet teha vähemalt kolme osa või kolme külje vahel.\nEsiteks, teadmine sõna otseses tähenduses, tõeline, usaldatav teadmine. Teiseks, teadmine, mida peetakse teadmiseks (eksimused, eelarvamused). Kolmandaks, teadmine meie teadmatusest (püstitatud, kuid lahendamata probleemid).\nTõelise teadmise tähtsus ei vaja arvatavasti selgitamist. See teadmine on meie võimsuse allikas. Keerukam on lugu kahe teise teadmiseliigiga. Eksimused on arusaadavalt pahe, nad tulevad nii öelda kurjast. Ent ikkagi on see vaid poolik tõde. Kui kaugele ka meie teadmised edeneksid, jääb neisse ikka lünki, tundmaõpitud territooriumide vahele jääb alati tundmatu “eikellegimaa”. Just need lüngad täituvad teadmatusega, mida peetakse teadmiseks, lihtsamalt öeldes – eksiarvamustega. Ilma selleta jääksid teadmised hajusaks, ei saaks moodustada teadmiste süsteemi; süstematiseerimata teadmised aga võivad täita oma funktsiooni võib-olla ainult poolikult. Eksiarvamused mängivad päästva tammi rolli, milleta teadmatuseookeani mässavad lained oleksid teadmistesaarekese peaaegu silmapilkselt minema pühkinud: veenduksime kohe, et me teame lõpmatult vähe. Eksimused, illusioonid ja eelarvamused moodustavad selle intellektuaalse barjääri, mille taga me end varjame hirmuäratava lõpmatuse eest, antud juhul – oma lõpmatu rumaluse eest.\nMeie teadmiste summa kahekordistub vist iga kümne aastaga. Praegu teame poole rohkem kui kümme aastat tagasi. Tore, eks ole? Kuid igal medalil on oma teine külg. Teadmiste kahekordistumine iga aastakümnega tähendab ju ka seda, et meie teame kümme korda vähem kui need poisid-tüdrukud, kes tänavu sügisel lähevad esmakordselt kooli, saavad teadma oma küpsuseas – aastal 2000.\nEt eksiarvamused saaksid täita oma päästefunktsiooni, peavad nad iseenesestki mõista olema võimalikult põhjalikud, kindlad, kapitaalsed. Õnneks pole eksiarvamustele kunagi otsaette kirjutatud, et nad on eksiarvamused; teatud ajani on nad täiesti vankumatud, neid võetakse tõelise teadmisena, mis on niisama usaldatav, nagu iga kindel teadmine. Eksimuste, illusioonide, eelarvamuste nimel minnakse lahingusse, tapetakse üksteist ja tuuakse end ohvriks. Meenutagem kas või ideoloogilisi (usu-) sõdu või vabatahtlike enesetapjate väekoondisi Jaapani armees ja lennuväes Teise maailmasõja päevil.\nÕnnetuseks pole aga eksiarvamused siiski absoluutselt kindlad. Nad varisevad kokku lõpmatuse halastamatu surve all, igal sammul, mis astutakse lõpmatu tundmatuse suunas. Seepärast tuleb inimkonnal alatasa asendada vananenud eksiarvamusi uuematega, osaliselt aga isegi tõelise teadmisega. Ja ka sel teel pole mingit kindlat finišijoont, protsess on lõpmatu. Igale põlvkonnale on määratud kindel usk oma illusioonidesse, mis hiljem põrmuks varisevad.\nKuidas aga toimub vanade eelarvamuste asendumine uuematega? Oleme jõudnud meie teadmise kolmanda, võimalik, et kõige iseloomulikuma komponendini. See on teadmine meie teadmatusest, meie teadmistesaarekese rannajoon, mida ründavad tundmatuseookeani tormised lained. Ja siin avaldub taas ikka seesama meie vastuoluline positsioon lõpmatuse suhtes. Ühest küljest meeldib meile leida kiiret lohutust, me tahaksime väga eraldada end mugavalt eelarvamustemüüriga hirmuäratavast lõpmatusest, tahaksime, et kõik neetud probleemid oleksid kord jäädavalt lahendatud. Me võtame seepärast hea meelega omaks religioossed, utoopilised ja igasugused muud illusoorsed, kuid selle eest “lõplikud” ja “ammendavad” lahendused. Teisest küljest aga on meie tormava loomuse, meie lõpmatusse kuulumise tõttu meisse programmeeritud püüe lahkuda hubasest eelarvamuste ringist, rahuldumatus, suurem või vähem arusaamine, et mingisuguseid lõplikke lahendusi pole üldse olemas. Et alati tuleb edasi rühkida teel, millel on start, kuid puudub finiš.\nMõista, tunnetada meie mitteteadmist tähendab probleemi püstitamist. Nimetatud teadmine on niisama tähtis, nagu ka raske, oi, kui raske. Tavaliselt on mitteteadmise tunnetamiseks vaja suuri teadmisi. “Vähe on neid, kes teavad, kui palju on tarvis teada selleks, et teada, kui vähe me teame,” ütleb vana-idamaade tark dialektiline vanasõna. Ainult inimene, kes väga palju teab, suudab mõista oma harimatuse määra. Kuid ka sellest on vähe. Peab olema veel võimas intuitsioon, et kahelda just õiges punktis ja õiges suunas. Vaja on ka suurt otsustusvõimet, et teadlikult minna vastu pimedale ja külmale (brrr!) lõpmatusele. Kõik see on niivõrd raske ja niivõrd tähtis, et paljud silmapaistvad teadlased, igaüks erinevalt, on väljendanud mõtet, et teadust huvitab eeskätt probleemide püstitamine ja alles teises järjekorras nende lahendamine. Iga õigesti seatud probleem leiab varem või hiljem, mõnikord aga ka otsekohe, oma lahenduse.\nPüstitamata probleeme on märksa rohkem kui lahendamata probleeme. Neid on lihtsalt lõputult rohkem, kuna nad täidavad teadmatuseookeani, samal ajal kui lahendamata probleemid moodustavad vaid meie teadmistesaarekses peene rannajoone.\nProbleemide lahendamist on, kas hästi või halvasti, võimalik planeerida. Probleemide püstitamist planeerida ei saa. Probleemid ümbritsevad meid igast küljest ja asuvad meis enestes, me põrkame nendega kokku, läheme neist mööda või läbi (või nemad läbivad meid), kuid me ei aimagi nende olemasolu, nagu aastatuhandete jooksul läbisid meid kosmilise päritoluga raadiolained, millest meil polnud vähimatki aimu, kuni Maxwell polnud kirja pannud oma võrrandeid, kust startis raadiotehnika, muutes mõne aastakümnega inimkonna elulaadi tundmatuseni.\nSiit selgub, miks tulevikku on nii raske ette näha. Me võime kuidagi ette näha juba püstitatud probleemide arengut ja lahendamist. Kuid mitte need ei mängi otsustavat osa tuleviku kujundamisel. Otsustavat osa etendavad probleemid, mille olemasolu me ei aima. Teiste sõnadega, tõeline tulevik (see, mis on spetsiifiline just tulevikule) ei anna ennast ette näha. Ette näha saab olevikuigandeid tulevikus, seda, mis (järjepidevuse tõttu) on olemas nii olevikus kui ka tulevikus.\nÜhtlasi peaks siit selguma, kuivõrd väärtuslikud võivad olla isegi ettenägemise raasukesed, mida võib loodetavasti saada siis, kui suhtutakse asjasse tõsiselt ja kui jätkub julgust lahti öelda meie armsatest eelarvamustest. Arusaadav ja õigustatud on seepärast prognostika ja futuruloogia tormiline areng kogu tänapäeva maailmas. Nad on kutsutud võitlema meie liigse eneseusalduse ja muretusega, hoiatama ähvardavate ohtude puhul, mis varitsevad meid liikumisel lõpmatuse poole.\nTeadmiste kasv teeb meid üha võimsamaks. Ent mida võimsamaks me saame, seda suuremaid nõudmisi tuleb esitada meie ettevaatlikkusele, läbinägelikkusele, tasakaalukusele.\nMe tahtsime väga aru saada, miks hõõrutud klaaspulk tõmbab ligi paberitükikesi (elektriseerub). Mis siis ikka, me saimegi selle teada, ehitasime lõpuks kõikjale gigantseid elektrijaamu ega suuda enam üldse kujutleda elu ilma elektrita. Ent samal ajal saavutasime ka selle, et koduplaneet kattub kiiresti hoiatavate siltidega “Mitte puutuda! Eluohtlik!”\nTuhandete põlvkondade elu kestel püüdsime teada saada, miks helenduvad tähed. Saime teada. Samal ajal aga saime ka termotuumapommi ja termotuumakatastroofi ohu.\nSoov teada saada mõnede hallituse sortide mõningaid omadusi viis meid antibiootikumide avastamisele ja suremuse järsule vähenemisele. Sajandi üks suurimaid avastusi? Kahtlemata. Kuid inimsugu hakkas kohutava kiirusega kasvama. Sotsioloogid hakkasid rääkima demograafilise plahvatuse ohust, mis vahest pole sugugi vähem kohutav kui termotuumakatastroof.\nTeaduslikud avastused muutuvad järjest ulatuslikumaks. Mida suurem on avastus, seda kiiremini kasvab meie võimsus, kuid seda suuremad on ka tolle avastusega seotud ohud. Veel kord kõige eest tuleb maksta, progressi eest eriti.\nVibu ettevaatamatu käsitsemine võis maksta üksikolendi elu. Ettevaatamatu ümberkäimine püssirohu või dünamiidiga võis kustutada paljude elu. Kahe esimese alles üsna algelise aatompommi, sisuliselt tuumarelva katseeksemplari, rakendamine viis hauda rohkem inimelusid kui kõik verised lahingud maal ja merel kokku kogu Vene–Jaapani sõja ajal nelikümmend aastat enne seda. Kõigest neljakümne aasta jooksul kasvas relvajõud uskumatul määral.\nMe oleme astunud ajajärku mil iga uus avastus võib põhimõtteliselt sisaldada potentsiaalselt ohtu inimkonnale tervikuna, kogu inimsoole. Mõttetu on arutada, kas maksab üldse edasi minna. Seisma jääda me niikuinii ei saa, isegi kui me tahaksime. Pealegi on seismajäämine, nagu oli juba öeldud, samuti surm. Tuleb joosta edasi, joosta kõigest väest ja isegi veidi kiiremini. Mingit alternatiivi ei ole olemas.\nMis saab siis edasi?\nÜheks väljapääsuks olukorrast on muidugi optimism. Optimism iga hinna eest. Võib näiteks deklareerida, et tuumarelv ja veelgi hirmsamad ohud, mis tekivad lähemas tulevikus, on ainult pabertiigrid. Või teoloogiline ja teleoloogiline optimism, mida, nagu öeldud, propageerib näiteks tänapäeva tomism: inimsoo hukkumine või universumi soojussurm ei ole kooskõlas looja terkuse ja armuga ning pole sellepärast võimalik. Mõlemal juhu soovitatakse meil jääda lootma kõrgeima ülemuse – taevase või maise – tarkusele ja laulda talle kiitust. Siis läheb kõik hästi. Peab uskuma, et kõik läheb hästi.\nPika aja vältel on usk oma lohutuslikku funktsiooni üldiselt päris hästi täitnud. Kuid nüüd on aeg anda endale aru, et too optimistlik barjäär kõlbas epohhil, mida tinglikult võiks nimetada aatomieelseks, sobis ajastul, millal inimsoo enesetapp oli tehniliselt teostamatu. Nüüdsest peale aga muutub teoloogiline optimism liiga ohtlikuks. Seejuures tuleb silmas pidada, et maailmavaade ei lakka sugugi olemast teoloogiline, kui sellest välja heita jumal, kuid säilitada dogmad, usk ja apologeetika. Üleminek teaduslikule, intelligentsele aatomiajastu mõtlemisele nõuab märksa tõsisemat murrangut meis enestes. Ei saa olla mitte midagi jumala atribuutidega varustatut, olgu see siis mateeria, eksimatu esimees või veel midagi; ei tohi olla dogmasid, s.t. teese, mida pimesi usutakse või mis on rajatud loitsimisele. Miinimumina eeldab iga teaduslikkusele pretendeeriv käsitlus usu asendamist teadmisega ja apologeetika väljavahetamist kriitikaga. Nagu geomeetrias. Matemaatika suutis tõusta nii kõrgele, kus ta praegu on, ainult tänu sellele, et siin ei võetud mitte midagi hea usu peale ja hoiti kõike lakkamatult rafineeritud kriitikatule all.\nInimsoo kui jumalast loodud maailma eesmärgi ja kõrgeima tipu eneseülistamine on aatomiajastul lihtsalt ohtlik. Me pole kaugeltki nii head. Kui lugeda kosmose ajaskaalalt, siis on inimkond alles inikueas ja ta teeb alatasa oma mähkmeid märjaks. Oleme teinud ja teeme palju rumalusi, ka ohtlikke rumalusi. Nüüd, mil teadus andis meile kätte termotuumalelud jt. mängukannid, võivad meie hullamised lõppeda kurvalt, väga kurvalt.\nKuid me oleksime teinud veelgi rohkem rumalusi, kui kõike oleks tehtud täie tõsisdusega, nagu näiteks omal ajal totalitaarsetes riikides, kui lõpmatus poleks meisse süstimud päästvat huumorimeelt, võimet naerda oma rumaluste üle. Inimkond on astunud ajastusse, mil ta vajab huumorit lausa möödapääsmatult.\nKogu tee lõpmatusse, kogu meie paraboolne trajektoor on üle külvatud ähvardavate hoiatussiltidega, mis aga jäävad meile teatud ajani nähtamatuks. Ohtudele vaatamata on too tee kuratlikult huvitav. Tal pole finišit, kunagi ei jõua kätte aeg, mil ei saaks tundma õppida, kogeda, läbi elada, nautida veel midagi, midagi uut, tundmatut.\nEttevaatlikkus ja ohtudest rääkimine ei tohiks põhimõtteliselt takistada ei kiiret edasiliikumist ega ka liikumise ja avanevate väljavaadete nautimist. Inimkond peab lihtsalt suutma endas välja arendada mõningad neist katsetajalendurite professionaalsetest joontest, mida nii hästi on kirjeldanud M. Gallai raamatutes. Nimelt – loota kõige paremat, kuid alati olla valmis kõige halvemaks, et oleks võimalik ära hoida avariid või tulla sellest välja vähimate kaotustega. See pole, tõsi küll, kuigi lihtne, kuid see on võimalik.\nPeale paljude teiste seaduste valitseb maailmas nähtavasti veel üks omapärane seadus, võileivaseadus (= maksimaalse sigaduse seadus): võileib kipub kukkuma ikka pükstele, seejuures määritud küljega (= antud mis tahes sündmus on seda tõenäolisem, mida vähem soovitav see on). Kuid see ei tohiks meid sundida loobuma võileibadest. Lihtsalt ei maksa olla optimist sel määral, et uskuda, nagu ei kukuks võileivad üldse. Võileibu tuleb süüa teadlikult, tundes võileivaseadust.\nOptimism, mis lihtsalt ignoreerib, eitab kriise ja ohtusi, on iganenud. Optimismi, nagu paljusid teisi asju, on aeg moderniseerida. Optimismi modernistlik mudel peaks vist toetuma mitte eitusele, vaid eituse eitamisele: olgem teadlikud kriisidest, analüüsigem neid kainelt ja püüdkem neist üle saada väiksemate kaotustega. Täppisteadusliku ja humoristliku mõttelaadiga tulevikuinimestele peaks see jõukohane olema.\nMe ei tea praegu kosmiliste tsivilisatsioonide üldist arenemisseadust. Oletame siiski, et nendel tsivilisatsioonidel, kes suudavad säilitada huumorimeele ja ei lase end optimistidel uinutada, on päris head väljavaated püsima jääda. Ja minna lakkamatult edasi. Tolle nii intrigeeriva lõpmatuse poole.\nINIMENE JA LÕPMATUS kommenteerimine on välja lülitatud


Vabandamine ei ole võitja-kaotaja mäng.Uuringud on kinnitanud, et siiras vabandamine lähendab inimesi. Paku kompensatsiooniSee samm on vabatahtlik, aga võib sageli ka viimase mõrumaigu suust viia. Nii klient mõistab, et sa said ta probleemist aru.Õige vabandus võtab vastutuse täielikult endale. Kuidas teenida kiiresti raha. Anna selgitus, et mis juhtus, aga alusta alati vastutuse võtmisest: “Pille, mul on nii kahju, et sinuga selline asi juhtus. laenud - Ferratum Bank.\nKuidas vabandada halva kliendikogemuse pärast.\n. See pole võitja-kaotaja mängMeil kõigil on egod. Selleks on leheküljel olemas vajalikud abivajajate kontaktandmed. Vabandamine näitab, et sa oled inimene; see on sinu inimlikkuse litmustest.Kõige levinumad vabandused on need üliametlikud, “vabandame ebamugavuste eest” stiilis laused. Sageli võib tunduda, et kui meie peame vabandama, siis just kui meie kaotaks ja teine pool võidaks. Olen hädas arvete maksmistega.\nHuvitavat ehitusest ja järelvalvest | Omanikujärelevalve\nTööle asun alles mais.palun kui keegi saab aidata, maksan tagasi nii kiiresti kui võimalik. Ma vastasin: “You’re absolutely right and I am so sorry this happened.” Lisasin selgituse juhtunust, rääkisin kuidas viga juba parandatud sai ja kuidas tulevikus proovime seda vältida. See teeb asja ainult hullemaks. Kõik eksivad, kaasa arvatud mina ja olen ka minevikus kehvalt vabandanud – ja mul on väga kahju selle pärast. Palun väga vabandust.” Vabanda südamest.Halvim asi, mida sa teha saad, on võtta kaitsepositsioon ja hakata end õigustama. Kui võimalik, siis vabanduse ja selgituse otsa paku kliendile mingisugust kompensatsiooni: kinkekaart, tasuta teenus, prii lõuna vmt.Siiras vabandus ja vastutuse võtmine võib kurtvast kliendist teha hoopis fänni. Reeglina on ettevõtted legendaarselt halvad vabandamises. Kliendi jaoks oled sina kui teenusepakkuja toote nägu ja seepärast on ka süü sinul. kas on siin keegi kes saab rahaliselt aidata. Koostame graafiku ja maksan tagasi iga kuu nagu liisinguga kui on võimalik.või teen mingi töö.oman c kategooria juhiload.ehitusel saan aidata. Sama kehtib inimese ja ettevõtte vahel. Püüan edaspidi tublim olla. Valides parempoolsest veerust etteantud abivajajate vahel, saad Sa oma äranägemist mööda sponsorite raha annetada. Nende otsusest sõltub see, kes saab raha endale. Kui klient kirjutab “ma olen nii vihane, et see asi ei tööta“, siis kirjutagi vastu, et “ma saan aru, et sa oled vihane, sest see asi ei tööta“. Võta vastutus ja näita üles empaatiatVabanduses alati addresseeri kliendi tundeid. Selline masinlik vabandus ei ole mingi vabandus.Kui sa valad kellelegi kogemata kuuma kohvi peale – sa ei ütle ju “vabandan ebamugavuste eest!”. Kiri oli täis negatiivset emotsiooni ja selle lõpus teatas, et enam ei kasuta meie teenust. Seda juhtub sageli.Täna kirjutas üks pahane klient Traindomi klienditoesse kirja, et ta on maru pahane, sest ühe vea tõttu ta ei saa teatud asju teha. Räägi lahendusestKui kliendi tunded adresseeritud, vastutus võetud ja siiras vabandus antud, siis selgita juhtunut.\n. Halloo – keegi ei räägi nii. Abivajajaid saab toetada ka otse, oma rahakotist


PPA peadirektor määras kolmele Ida prefektuuri ametnikule distsiplinaarkaristuse (2019-03-07 08:20:03)\nSisekontrollibüroo juht Raul Vahtra selgitas, et distsiplinaarmenetluses sai kinnituse fakt selle kohta, et Jõhvi politseijaoskonna ametnikud rikkusid asutuses paika pandud tulemusliku töö eest lisatasu määramise nõudeid ja tingimusi. "Ennetus- ja menetlustalituse juht määras sama talituse grupijuhile tulemustasu. Eelnevalt leppisid nad kokku, et grupijuht edastab osa tulemustasust oma alluvatele," selgitas Vahtra. Pärast tulemustasu laekumist panka edastas grupijuht ümbrikutes kuuele alluvale raha kokku summas 600 eurot. Rahasaajate hulgas oli neid ametnikke, kes ei oleks pidanud vastavalt kehtestatud kriteeriumitele lisatasu saama.\nToimunust sai tagantjärgi teada politseijaoskonna juht, kes jättis info toime pandud rikkumise kohta enda teada ega edastanud seda prefektile ja sisekontrollibüroole. "Rikkumise panid toime kolm juhti ning ilmselgelt ei ole selline käitumine eetiline ega töömoraali toetav. Politseijuhid peavad olema eeskujuks teistele politseinikele ning ühiskonnas laiemalt," kommenteeris sisekontrollibüroo juht.


Sõiduki rehve ja tulesid laskis kontrollida sadakond saarlast\nIDEAALSES KORRAS AUTO: Tiit Lember kontrollis üle järjekordse sõiduauto. Kontrollimisel hoidsid silma peal autoga kohale tulnud Voldemar ja Kaido ning maanteeameti liiklusregistri Kuressaare büroo peaspetsialist Heiki Raudsepp. Foto: Sander Ilvest\nMaanteeameti kampaania, mille käigus sai eile Roonimäe tanklas sõiduki rehve ja tulesid tasuta kontrollida, osutus nii populaarseks, et autosid veeres kontrollide eest läbi kui tootmisliinilt.\nEile keskpäevaks, kui kampaania algusest oli möödas napp tund, oli oma sõiduriista tulesid ja rehve lasknud Saare Kütuse tanklas kontrollida juba 31 autoomanikku. Kella neljaks, mil esimese kampaaniapäeva otsad kokku tõmmati, oli oma sõidukit lasknud kontrollida 103 saarlast.\nMaanteeameti poolt kontrollimisel osalenud liiklusregistri Kuressaare büroo peaspetsialist Heiki Raudsepp nentis, et selline tulemus on igati kiiduväärt, kuna näitab, et saarlased hoolivad oma sõidukite korrasolekust. “Saarlased on kohusetundlikud. Oma kümmekond autot oli juba enne seda kohal, kui kontrollimist alustasime,” kinnitas Raudsepp.\nRohkem muret tuledega\nKohale tulnud sõiduautodel mingeid eriti tõsiseid vigu ei leitud. Põhiline probleem oli Heiki Raudsepa sõnul tuledega. “Peamine viga oli, et tuled olid liiga maha reguleeritud, aga esines ka laternate erinevat kõrgust,” märkis ta. Rehvide osas võis kontrollis käinud autodega rahule jääda.\n“Rehvid olid korras,” kinnitas Heiki Raudsepp. “Paar sellist sõidukit siiski oli, millel rehvid olid natuke ülemäära palju kulunud,” möönis ta, lisades naljaga pooleks, et neil juhtidel lubasid nad siiski ära sõita – otse garaaži.\nTiit Lember Tesman Auto AS-ist, kes samuti tanklas autosid kontrollis ja vajadusel tulesid reguleeris, oli Heiki Raudsepaga päri. Ka tema täheldas, et väga suuri probleeme ta sõidukitel ei avastanud.\n“Minu auto on ideaalses korras, alati!” kinnitas Saarte Häälele Kaido, kes tulede ja rehvide kontrolli värskelt läbinuna end tanklast südamerahuga minekule asutas.\nSaab veel kontrollida\nLiiklusregistri Kuressaare büroo peaspetsialist oli seda meelt, et säärased juhid oma sõiduriista kampaania käigus kontrollida ei lasegi, kes teavad, et nende autol kõik asjad päris nõuetekohaselt korras pole.\nKõnealune kampaania sai Heiki Raudsepa sõnul korraldatud selleks, et võiks sügistalvisele sõiduperioodile ohutult vastu minna. “Ilmaolud ju muutuvad ja teeolud muutuvad, lisaks on pime,” tõdes ta, lisades, et seepärast ongi kampaania põhirõhk rehvidel ja tuledel.\nKokkuvõtvalt võib Raudsepa sõnul öelda, et umbes pooled esimesel kampaaniapäeval kontrollis käinud sõidukeist olid korras või väikeste puudustega.\nKellel ei olnud võimalik eilse päeva jooksul tulesid ja rehve kontrollida lasta, saab seda tasuta teha veel 20. oktoobrini. Siis aga mitte enam Roonimäe tanklas, vaid Kihelkonna maanteel asuvas Tesman Autos.\nLisatud: 12.10.2012 / 09:20\nsee oli ju kõva kontroll ka seal ! pole suutnud tuvastada et tuled valesti näitavad ja kui ma seda ütlesin siis paluti nende teenindusest läbi astuda selle asemel et kohapeal paika ajada. lambad olid koos seal\nLisatud: 12.10.2012 / 19:32\nahnusel pole otsa ega äärt- saaks ikka tasuta remondi ka.Jutt oligi ju sellest ,et ainult on KONTROLL.


Kas ma saan Kalanchoe’i oma rasedasse ninasse tilgutada?? - Köha 2021\nKas ma saan Kalanchoe’i oma rasedasse ninasse tilgutada??\nPraegu on kümneid ravimeid, mis on ette nähtud erinevate haiguste raviks raseduse ajal. Sellele vaatamata eelistavad naised endiselt rahvapäraseid abinõusid, pidades neid lapse jaoks ohutumaks. Täna räägime Kalanchoe kasutamisest raseduse ajal.\nSelle taime ravivad omadused on juba ammu teada. Niisiis, Kalanchoe on tõestanud end raseduse ajal tavalise külmetuse tõhusa ravimina. Kui olete positsioonil ja plaanite saada ravi Kalanchoe'ga, pidage meeles, et seda tuleks tõsiste vastunäidustuste tõttu kasutada eriti ettevaatlikult.\nLapse kandmisel kogeb naine kõigi elundite tööd tohutult. Immuunsüsteem nõrgeneb, külmetushaiguste tekke oht suureneb. Viirusliku infektsiooni üks esimesi sümptomeid on riniit..\nSee põhjustab palju ebamugavusi, muutes hingamise raskeks. Raseduse ajal on vasokonstriktorravimid nende negatiivse mõju tõttu loote arengule rangelt vastunäidustatud.\nKuid ka haiguse triivimise võimaldamine on äärmiselt ebasoovitav.\nKontraktubeksi kreemi kasutamise reeglid raseduse ajal.\nKalanchoe kasulike (ja mitte nii) omaduste kohta rasedatele emadele\nKalanchoe on mittetoksiline taim ja seda saab kasutada peaaegu kõigi haiguste raviks ja ennetamiseks.\nHilisematel kuupäevadel, kui diagnoositi loote vale esitlus, on parem taime kasutamisest keelduda.\nKalanchoe't ei tohiks kasutada ka hüpertensiooni korral, kuna taim suudab rõhku veelgi veelgi madalamaks muuta.\nTaimne ravim, mis kasutab Kalanchoe raseduse ajal, on väga kasulik neile naistele, kellele on vastunäidustatud ravi peaaegu kõigi ravimitega.\nLooduses on Kalanchoe (lat. Kalanchoe) umbes kakssada liiki. Tsirkusordil ja Dergemoni bryophyllumil on ravivad omadused..\nMahla põletikuvastane ja antiseptiline toime aitab haavade, dermatiidi, nakkushaiguste ravis. Lapse kandmise ajal on vastunäidustatud paljude ravimite võtmine ja naised kasutavad rahvapäraseid abinõusid.\nSucculent ei ole mürgine, kuid siiski peaks arst otsustama, kas rasedad saavad Kalanchoe’i ninna tilkuda..\nTaime kasulikud omadused lapse kandmisel\nLehtede ja varte koostis sisaldab flavonoide, looduslikke happeid, polüsahhariide, mikro- ja makroelemente, C- ja P-vitamiini, tanniine. Nende toime aitab toime tulla patogeense mikrofloora põhjustatud põletikuliste protsessidega..\nVasokonstriktoriefekt hõlbustab erinevalt apteegitilkadest riniidi korral nina hingamist, lootele kahjustamata. Lima intensiivne eemaldamine takistab nakkuse levikut, tonsilliidi, bronhiidi, kopsupõletiku arengut.\nHooajaliste külmetushaiguste vältimiseks piisab enne avalike kohtade külastamist ninakäikude määrimiseks lahjendatud mahlaga: selle bakteritsiidsed ja viirusevastased omadused peatavad nakkuse.\nRaseduse ajal on kroonilised nahahaigused sageli ägenenud. Taimemahla alusel valmistatud vedelikud ja salvid leevendavad sügelust ekseemi, dermatiidi korral, kui hormonaalsete ravimite kasutamine on keelatud.\nTinktuura hõõrumine kalanchoega leevendab seisundit jalgade tursega, mis mõjutab last kandvaid naisi. Taimeekstraktiga kreem aitab eemaldada akne põletikku, parandab naha tooni, värskendab nägu.\nHalani või põletuse määrimine Kalanchoe vahendiga peatab põletiku, vähendab valu ja kiirendab kudede uuenemist..\nÕige kasutamise korral aitab taimemahl ohutult ja tõhusalt võidelda selliste probleemide vastu nagu:\nägedad hingamisteede infektsioonid, nohu;\nnakkusliku, viirusliku etioloogia riniit;\nalajäsemete turse, kalduvus veenilaienditele;\nkonjunktiviit, ekseem, nahapõletik, akne;\npõletused, jaotustükid, mädased haavad;\nnibude pragude ilmumine;\nstomatiit, periodontaalne haigus, gingiviit.\nKalanchoe mahla ei tilgutata ninasse juhtudel, kui raseduse ajal täheldatakse vasomotoorset või allergilist nohu. Taimseid ravimeid on lubatud kasutada ainult pärast nohu arengu täpse põhjuse väljaselgitamist ja raviskeemi kooskõlastamist günekoloogi ja terapeudiga.\nKuidas Kalanchoe'i rasedatele rakendada\nRavimite valmistamiseks kasutatakse taime mahla ja lehti, mille põhjal valmistatakse tinktuure, salve ja dekokte. Enne Kalanchoe lehtede lõikamist on soovitatav mitte joota 4-6 päeva.\nEemaldatud lehed ja võrsed nädalaks jäetakse pimendatud jahedasse kohta. Kodus mahla valmistamiseks jahvatage puulusikaga või hakkige segistis värskelt lõigatud lehed.\nSaadud mass pannakse 5-6 korda volditud juustukangasse, pigistage vedelik ja valage klaasnõusse. Hoidke toodet külmkapis.\nMahl lahjendatakse keedetud veega suhtega 1 kuni 1. Mõlemasse ninasõõrmesse tilgutatakse 3 tilka. Protseduuride sagedus on kogu päeva jooksul 4–5 korda. Teraapiakursus on üks nädal. Limaskesta suurenenud tundlikkusega asendatakse mahl keetmisega.\n2-3 lehe valmistamiseks valage pool klaasi vett, keetke 3-5 minutit madalal kuumusel, laske sellel tunnikese tõmmata.\nSeisva lima aktiivse eemaldamise ja veresoonte ahenemise tõttu aitab Kalanchoe taastada nina normaalse hingamise ja vabaneda külmetushaigustest.\nSuuõõne põletikulised haigused\nTaime mahlas leotatud vatitupsu kantakse kahjustatud piirkondadele 15-20 minutit. Protseduuri korratakse kolm korda päevas. Kasutatakse ka loputusi, lahjendades mahla veega kiirusega 1 kuni 4. Ravikuur on 5 päeva.\n½-liitrine klaasmahuti täidetakse keskele hakitud lehtedega, valatakse alkoholiga. Neid pannakse 7-14 päevaks pimedasse kohta, perioodiliselt raputades. Hõõruge jalgu kaks korda päevas. Need algavad jalgade varvastest, seejärel liiguvad vasikate juurde, masseerides õrnalt käsi ümber sääre ja liigutades kätt aeglaselt alt üles. Ravikuur on 3 kuud.\nHematoomid, ekseem, dermatiit\n30 ml mahla segatakse 50 g lanoliini, vaseliini või võiga. Hoida külmkapis 1 kuu. Mõjutatud piirkondi määritakse saadud kompositsiooniga regulaarselt kuni paranemiseni..\nRaseduse ajal põhjustavad hormonaalsed muutused kehas mõnel juhul akne, ärrituse, punetuse ilmnemise. Läbivaatuste kohaselt aitab taimemahl parandada naha seisundit.\nLeht lõigatakse pooleks ja hõõrutakse kahjustatud piirkond või kaks supilusikatäit hakitud Kalanchoe vala 200 ml keeva veega, jäetakse 2 tunniks, filtreeritakse ja pühkige nägu lahusega. Valmistage kreem, segades teelusikatäie mett, 30 ml mahla ja 150 ml destilleeritud vett.\nKandke pärast pesemist. Toote kasutamisel nahk pingutatakse, puhastatakse, omandab värske ja õitseva välimuse.\nLisateave: Kalanchoe mahla ja dekoktide valmistamine külmaga\nPuhas mahl võib põhjustada limaskestade põletust, seetõttu on soovitatav seda lahjendada destilleeritud veega, piimaga, taimeõliga. Allergiliste reaktsioonide tekke välistamiseks on vaja alustada ravi minimaalsete annustega. Riniidi ravikuur ei kesta üle ühe nädala, kui selle aja jooksul paranemist ei toimu, on soovitav jätkata ravimi sisenemist.\nMahla toime ärritab ninaretseptoreid, mis põhjustab intensiivset aevastamist, mille tagajärjel toimub aktiivne lima eemaldamine. See nähtus põhjustab aga alakõhu lihaste vähenemist, mis kutsub esile emaka tooni ja on eriti ohtlik, kui esimesel trimestril on raseduse katkemise oht.\nKalanchoe mahla kasutamine raseduse ajal on vastunäidustatud järgmistel juhtudel:\nplatsenta previa - rikkumine, mille korral lapse koht kattub osaliselt või täielikult sisemise emaka piirkonnaga;\nindividuaalne talumatus taime moodustavate ainete suhtes;\nmao peptiline haavand, maksa ja neerude tõsine kahjustus;\nnõrgad anumad (mahla tilgutamisel võivad aevastamise tugevad rünnakud põhjustada ninaverejooksu);\nhüpotensioon (suukaudse kasutamise korral vähendavad taimsed ravimid vererõhku);\nloote ebanormaalne esitus kolmandas trimestris.\nRasedus on naise elus ülioluline periood, kui lapse tervis sõltub täielikult temast, seetõttu tuleks sel ajal ravimeetodeid valida hoolikalt ja hoolikalt. Vastunäidustuste puudumisel on Kalanchoe mahl looduslik tõhus vahend, mis aitab haigustega ohutult toime tulla..\nKalanchoe raseduse ajal külmast: kas on võimalik ninasse tilkuda\nRaseduse ajal toimub naise kehas mitmesuguseid muutusi, millega kaasnevad mõnikord sellised ebamugavad aistingud nagu perioodiline ninakinnisus, tursed ja vitamiinide puudus. Ja kui tekib külm või vastik nohu, on see juba nõrgenenud keha jaoks absoluutselt ebasobiv.\nOn õiglane öelda, et paljud ravimid on sel juhul keelatud. Lapseootel emad peavad abi otsima traditsioonilisest meditsiinist. Seetõttu räägime edasi Kalanchoest raseduse ajal ja selle riniidi ravimeetodi ohutusest.\nKas rasedad naised saavad Kalanchoe nina tilgutada\nPaljud rasedad naised imestavad selle taime meditsiinilisel otstarbel kasutamise võimalikkuse ja ohutuse üle, eriti selleks, et kõrvaldada nohu ja ninakinnisus..\nMõned asjaolud näitavad, et Kalanchoe kasutamine raseduse ajal on ebasoovitav.\nKindel vastus siin puudub, kuid on mõned punktid, millele tuleks pöörata erilist tähelepanu.\nEsimene asjaolu on see, et rikkaliku keemilise koostisega Kalanchoe'd iseloomustab kõrge bioloogiline aktiivsus.\nPealegi imendub see suurepäraselt vereringesse (isegi paikselt manustatuna) ja teatud kontsentratsioonis levib kogu kehas.\nSellega seoses võib see taim mõjuda lapse kehale hästi, ainult millest üks pole teada. Kuigi seda tööriista kasutatakse ametlikus meditsiinis (valmis Kalanchoe mahla müüakse apteekides), pole selleteemalisi uuringuid läbi viidud..\nKuna kalanchoe'd ei saa kasutada raskete allergiliste reaktsioonide korral ja lisaks võib see ise põhjustada lokaalset või üldist allergiat, tasub selle kasutamisest siiski keelduda..\nAsi on selles, et naise kehas toimuvad väga tugevad muutused. Isegi kui naine pole kunagi allergiate all kannatanud, võib ta sel perioodil muutuda tavalisteks asjadeks, rääkimata sellistest abinõudest.\nTeine punkt tuleneb asjaolust, et Kalanchoe põhjustab külmetuse ravis liiga intensiivset ja pikaajalist aevastamist.\nNinasse sisestatud Kalanchoe põhjustab ärritust ja aevastamist, mille tõttu nina puhastatakse lima\nSelle aevastamise korral toimub alakõhu lihaste sagedane kokkutõmbumine, mis omakorda põhjustab selles piirkonnas valu ja krampe. Kõiki abordi tunnuseid võib isegi täheldada..\nTähelepanu! Loote vale esitus on põhjus Kalanchoe kasutamise katkestamiseks raseduse ajal külmetuse korral.\nKuid lisaks sellele on küllaltki palju ülevaateid naissoost naistest, kes rakendavad siseruumides kasutatava lille mahla külmetushaigusega terapeutiliseks otstarbeks.\nParem on see küsimus individuaalselt lahendada ja kindlasti konsulteerige arstiga, et välistada igasugune oht lapsele.\nKuidas Kalanchoe't raseduse ajal kasutada\nJuhul, kui arst lubas nohu sel viisil ravida või kui selle kasutamise ohutuseks on põhjust, kaalume selle ravimi valmistamise meetodit.\nRaviks sobib ainult taim, mis on vähemalt 3 aastat vana, kuna sellel on kõrgeim toitainete kontsentratsioon.\nMõnes retseptis soovitatakse lõigatud lehti nädal aega külmkapis hoida, kuna bioloogiliselt aktiivsete ainete eraldamise protsess on kiirenenud.\nKuid see on väga ebamugav, sest nii kaua, kui leht on "puhanud", võib nohu iseenesest mööduda. See meetod ei sobi raviks, vaid ennetuslikel eesmärkidel..\nKalanchoe parandusmeetme ettevalmistamine on järgmine:\nKalanchoe valmistamise meetod\nlõigake ja loputage leht;\npange see plaadile (eelistatavalt puidust või keraamilisest) ja lihvige lusika või purustusega (puust);\nvala 1 tl sooja keedetud vett;\nsegage saadud läga;\ntüvi ja valage valmis mahl klaasviaali.\nValmistage Kalanchoe mahl raseduse ajal ninasse kuni kolm tilka kummassegi ninasõõrmesse kaks korda päevas..\nSuurendage rakenduste arvu ja annustamine ei tohiks olla.\nViide. Raseduse ajal ei tohi sellise ravi kestus ületada 7 päeva.\nRaseduse periood on üks olulisi ja määravaid hetki naise elus. Muidugi, vaevata ennast nohu või külma eest kaitsta on vaevalt võimalik.\nKuid selleks, et mitte varjutada beebiga kohtumise ooteaega, tasub hoolikalt valida ravimeetodeid. See kehtib eriti traditsioonilise meditsiini erinevate retseptide kohta. Igal juhul peaksite loobuma enese ravimisest ja pidage igal põhjusel nõu arstiga..\nSamuti soovitame teil tutvuda teabega, kas raseduse ajal on võimalik võtta ravimeid Snoop ja Otrivin..\nKalanchoe on tagasihoidlik taim. Ravi ajal kasutatakse aktiivselt selle mahla, millel on tervendavate omaduste mass..\nTaimel on antiseptiline toime: Kalanchoe soodustab haavade desinfitseerimist, peatab nakkuse leviku.\nTootel on ka põletikuvastased omadused: see kõrvaldab ärrituse ja leevendab punetust. Kalanchoe kiirendab kudede parandamise protsessi. Taim võib vähendada ninakinnisust.\nKalanchoe baasil valmistatakse salve, terapeutilisi tinktuure, losjoneid. Ravimtaime kasutatakse põletuste, konjunktiviidi, ägedate viirushaiguste raviks.\nRavimtaime kasutatakse kosmeetilistel eesmärkidel. Kalanchoe põhjal saab valmistada losjoneid ja toitvaid maske..\nRavimtaime mahl aitab aknet kõrvaldada, võib vähendada näo põletikulist protsessi.\nKalanchoe kasutamine meditsiinilistel eesmärkidel\nKalanchoe ei ole mürgine taim. Seetõttu kasutatakse seda aktiivselt mitmesuguste haiguste ennetamiseks ja raviks.\nKalanchoe aitab võidelda raseduse ajal esineva ödeemiga. Jäsemeid saab hõõruda viinaga valmistatud ravimtaime tinktuuraga.\nKalanchoe mahl aitab kaasa veresoonte ahenemisele, ei kuivata nina limaskesta. Taim aktiveerib lima sekretsiooni protsessi.\nKalanchoe aitab ekseemi, dermatiidi või psoriaasi ägenemise korral. Ravimtaim võib vähendada sügelust ja aitab nahka niisutada.\nToote kasutamise viisid haiguste raviks\nKalanchoe'i saab kasutada erineval viisil:\nüsna sageli pigistatakse ravimtaimest mahl välja. Erinevate patoloogiate ravis kasutatakse jooki puhtal kujul või lahjendatud väikese koguse veega;\nsalvi valmistatakse ka ravimtaime mahla põhjal. Sel juhul kombineeritakse jook väikese koguse eeterlike õlide ja vaseliiniga;\nterapeutilise tinktuuri valmistamise protsessis tuleb taime lehti kõigepealt leotada taruvaikus või alkoholis;\nravimtaim sobib ka ekstrakti valmistamiseks. Samal ajal jahvatatakse Kalanchoe hoolikalt ja keedetakse keeva veega..\nRavimtaime kasutatakse aktiivselt mitte ainult meditsiinis ja kosmetoloogias, vaid ka toiduvalmistamisel. Nõud, milles on Kalanchoe, aitavad verd puhastada, neutraliseerida kahjulike ainete aktiivsust.\nEnamasti süüakse ravimtaime lehti mitte kuivatatult, vaid toorelt. Kalanchoe pani salatitesse ja paljudesse teistesse roogadesse. Näiteks valmistatakse ravimtaime lehtedest originaalne okroshka: traditsioonilise kvassi asemel kasutatakse selle valmistamiseks õunamahla.\nSalat Kalanchoe ja roheliste hernestega\n0,1 kg rohelisi herneid;\n5 tl hakitud rohelised;\n3 tl peeneks jahvatatud Kalanchoe;\nväike kogus hapukoort.\nKeetke kartulid, koorige.\nSuurte aukudega riivitud köögivili.\nTuumad ekstraheeritakse õuntest.\nKõik salati koostisosad tuleb omavahel ühendada, segada.\nNõu maitsestatakse väikese koguse hapukoorega. Lisage salatile veidi soola ja vürtse (maitse järgi).\n0,2 kg redist;\n1/2 osa pirnist;\n0,1 kg keedetud kana liha;\n50 g kreeka pähkleid;\n3 spl. l Kalanchoe lehed;\nRedis pestakse põhjalikult voolava veega..\nKöögiviljad kooritakse ja riivitakse jämedale riivile.\nHaki ja prae sibul väikeses koguses oliiviõlis.\nKana liha eelküpsetatakse ja lõigatakse väikesteks viiludeks.\nPähklid praetakse pannil, hakitakse.\nKalanchoe lehti tuleb pesta jaheda veega. Need kuivatatakse ja peeneks hakitud..\nPärast seda pannakse kõik koostisosad eraldi mahutisse..\nViimasel etapil maitsestatakse roog oliiviõliga.\n500 g suvikõrvitsat;\n50 g värskelt lõigatud Kalanchoe lehti;\n2 väikest viilu leiba;\nEbatavalised kotletid valmistatakse järgmises järjekorras:\nKõigepealt peate squash põhjalikult loputama.\nHõõru köögiviljad jämedale riivile, soola.\n15 minuti pärast pigistatakse saadud läga ja segatakse eelnevalt lahtiklopitud munades leotatud leivaga..\nVaja hakkida Kalanchoe ja sibul. Saadud tükid ühendatakse ülejäänud koostisosadega.\nHaki küüslauk. Saadud läga lisatakse kotleti massile.\nOn vaja moodustada väikesed kotletid, mis on keedetud oliiviõlis.\nRavimtaime ravimmahl provotseerib intensiivset aevastamist. Kui loote on hiljem valesti esitatud, on soovitatav loobuda Kalanchoe kasutamisest.\nTähtis! Aktiivne aevastamine võib põhjustada alakõhu lihaste suurenenud kokkutõmbumist. See põhjustab valu ja krampe. Perekonda Crassulaceae kuuluvate taimede allergilise reaktsiooni korral on Kalanchoe vastunäidustatud.\nRavimtaime alusel valmistatud ravimite kasutamisest tuleks loobuda järgmiste patoloogiate esinemisel:\nraske neeruhaigus (glomerulonefriit);\nHüpotensiooniga naisi tuleb Kalanchoe põhjal suukaudselt kasutada ettevaatusega: see kutsub esile vererõhu languse.\nKolanchoe mahl, etüülalkohol.\nKalanchoe värsketest võrsetest pärit kohaliku mahuga ja välispidiseks kasutamiseks mõeldud värske lõhnaga alkoholimahla lahus klaaspudelis mahuga 20, 100 ml karbis või 10 ml ampullides kartongpakendis nr 10.\nSalv - Kolanchoe mahl, veevaba lanoliin, furazolidoon, novokaiin alumiiniumtorus 10, 20,50 g.\nPõletikuvastane, regeneratsiooniprotsessi stimulaator.\nKalanchoe mahl sisaldab flavonoide, C-vitamiini, mikroelemente, orgaanilisi happeid, tanniine.\nRavimil on põletikuvastane toime, kiirendab haava defekti ja epiteeli taastumist, normaliseerib mikrotsirkulatsiooni ja aitab puhastada haavandeid ja haava pindu mädase eritise ja nekrootiliste kudede eest. Kaitseb ka haavandiliste kahjustustega mao ja soolte limaskesta kahjulike tegurite eest.\nSüsteemse adsorptsiooni puudumise tõttu puuduvad andmed ravimi farmakokineetika kohta.\nSisekasutuseks: gastriit, gastroduodeniit, krooniline enterokoliit.\nVälispidiseks kasutamiseks: mädased haavad, põletused, troofilised haavandid, lamatised, piimanäärmete nibude praod, gingiviit, stomatiit.\nNeed on haruldased ja esinevad välispidisel kasutamisel põletustundena manustamiskohas ja allergiliste reaktsioonide kujul. Allaneelamine - kõrvetised, kõhulahtisus.\nKalanchoe mahl, kasutusjuhendid (meetod ja annus)\nVäliseks kasutamiseks niisutatakse haavandit või haava pinda süstla kaudu 1-2 ml Kalanchoe mahlaga ja kantakse mitu kihti mahlaga niisutatud marli. Enne haava puhastamist nekrootilistest massidest tuleb 1-2 korda päevas puhastada apretiga, niisutada mahla rikkalikult marlisideme alumiste täiendavate kihtidega ja seejärel ülepäeviti..\nKui haavas on põletustunne, on vaja mahla lahjendada võrdsetes osades 1,0% Novokaiini lahusega. Ravi kestus on kaks kuni kolm nädalat.\nKui nädala jooksul on haavast rikkalikult mädane eritis, on soovitatav lisada mahlale antibiootikume (1 ml mahla kohta 10 000 ühikut) või muid antimikroobseid aineid, võttes arvesse haavafloora tundlikkust..\nEndocervitsiidi ja emakakaela erosiooni korral süstitakse tuppe üks kord päevas 8-10 tunni jooksul kahe nädala jooksul salviga tampoon.\nRinnanibude pragude korral kantakse salv pärast lapse toitmist nädala jooksul või pipeteeritakse nibule mõni tilk Kalanchoe mahla. Stomatoloogias - mahla kasutatakse rakenduste kujul 15 minutit 3-4 korda päevas. Teraapiakursus on 1-2 nädalat.\nEnne salvi haavapinnale kandmist tuleb hoida haavandi või haava ümber naha tualettruum ja kanda nahale õhukese kihiga Syntomütsiini liniment..\nToas võtke 1 tl mahla, mis on lahjendatud 0,5 tassi veega 3 korda päevas üks tund enne sööki või pärast sööki. Vastuvõtmise kestus on üks kuu, vajadusel korrake ravi.\nLastele mõeldud Kalanchoe mahl on ette nähtud külmetuse korral.\nNohu korral sisestage Kalanchoe mahl ninasse kolm korda päevas, 3 tilka sooja veega, Kalanchoe mahlaga lahjendatud tilgaga või leotage mahlas puuvillaseid punne ja pühkige lapse nina seestpoolt..\nEnne kasutamist tuleb ravimit hoida 30 minutit toatemperatuuril ja rakenduste jaoks tuleb mahla kuumutada temperatuurini 37 ° C..\nNina on piirkond, kus toimub patogeenide puhastamine, soojendamine, niisutamine ja säilitamine. Väikeste laste ebapiisav immuunsus ja lähedaste, loopealsete ninakäikude olemasolu, mis sagedamini lima lükkavad, põhjustavad külmetuse tekkimist.\nNinast väljuva värvi värv võib näidata hingamisteede haiguse esinemist ja selle kulgu. Kollane tatt on märk allergiast, lõppevast haigusest või tüsistuse tekkimisest.\nValge paks tatt lapsel: kuidas ravida ninakinnisust\nValge tatt lapsel või nohu on üks levinumaid probleeme, mis väikelastega pidevalt kaasas on. Lapsed löövad sageli külma, nakatuvad nakkustesse. Nohu ilmneb isegi ebapiisava õhuniiskuse korral.\nNohu sees on valus nina\nHalva hingeõhu ravimine\nNinakõrvalkoobas: sümptomid ja ravi\nSissehingamine soolalahusega: köha kasu, vastunäidustused, nebulisaatori kasutamine\nTOP-10 rahvapärased abinõud kodus esineva nohu raviks lastel\nKuidas lapsele valulikku nina määrida: abinõud põletiku vastu\nHämmastav hääl imikutel - põhjused, ohtlikud nähud ja ravi\nSinusiidi ravi vesinikperoksiidiga vastavalt Neumyvakinile\n19. sajandi köhapillid - kõigile teadaolev Mukaltin\nKasutusjuhend Vene keeles қазақшаÄrinimiRahvusvaheline mittekaubanduslik nimetusAnnustamisvormSiirup suukaudseks manustamiseks, 100 mlStruktuur100 g siirupit sisaldab\nKuidas hingata kartulite üle?\nSiirup lastele märja köha korral. Loend. Vastuvõtu ülevaated\nLevomekol - analoogid


Miks ei sära jalgpalli MM Eestis HD-kvaliteedis?\nMiks ei sära jalgpalli MM Eestis HD-kvaliteedis? (43)\nViljar Voog, 18. juuni 2014 07:00\nHD: Telekanalitenimekirjas ilutseb ETV kõrval küll silt HD, ent tegelikult on see teravamaks tehtud tavakvaliteediga ülekanne. Foto: LAURA OKS\nPaljude Eesti vutisõprade televiisoritest võib näha kanalit nimega ETV HD, mis välja saadetud pressiteadete põhjal edastab üliselget pilti ja heli. Tegelikult on tegu aga ülesvuntsitud tavakanali pildiga ning päris ausat ja puhast HD-kvaliteedis mängu Eesti televaatajad veel ei näe.\nIgalt MMi mängult toodavad 34 videokaamerat klaari kõrgresolutsioonilist telepilti, mis üle planeedi laiali saadetakse. Kui sajad miljonid vutifännid saavad mängu kodusest pildikastist nautida täpselt sama teravana justkui ise Brasiilias staadionil viibides, siis Eestis muudetakse HD ehk kõrglahutusega ülekanne tavateleritele sobivasse formaati ja lastakse eetrisse märgatavalt udusemana.\nMiks me ei näe MMi parima võimaliku kvaliteediga? "Selleks tuleks avada Levira vabalevis alaline paralleelkanal, mis edastaks ETV programmi HD-s," selgitab rahvusringhäälingu turundusspetsialist Tiina Leedu. See liigutus aga läheks maksma aastas 760 000 eurot.\nAinsa alternatiivina toob ta välja tavaülekande kinni keeramise ning selle asendamise HD-omaga. "See ei ole võimalik, sest siis jääksid vanemate digibokside omanikud üldse telepildita," ütles Leedu.\nETV edastab HD-ülekannet projektipõhiselt. Varem on seda tehtud Eurovisiooni ülekannetega ning tänavu suvel näeb kolmel päeval üliklaari telepilti laulu ja tantsupeolt. Jalgpalli MM on aga 31päevane tippsündmus, mis nõuaks märgatavalt suuremaid vahendeid.\nSiiski lohutab Leedu, et kui Brasiilias peetav MM ei jõua meie teleritesse veel parima võimaliku kvaliteediga, siis järgmiselt vuti suurturniirilt näeb kõrglahutusega ülekannet ka Eesti televaataja: "Oleme otsustanud, et kaabellevi kanalitele alustame HD-pildi väljastamist 2015. aasta teises pooles. See omakorda tähendab, et jalgpalli EMi saab näha juba kvaliteetse HD-pildiga."\nMis on ETV HD?\nSiiski on juba praegu olemas ETV pakutavale pildile alternatiiv, sest nii tasuta digilevis kui ka Starmani digipaketis on olemas kanal ETV HD. Tegu on signaali edastajate üles vuntsitud ülekandega, kus programm viiakse kliendini kõrgema andmevahetusekiiruse ehk bitrate’iga.\nStarmani tehnoloogiadirektor Hanno Liiva selgitab, et sisuliselt lastakse Rahvusringhäälingust tulnud telepilt läbi riist- ja tarkvara, mis muudab pildi teravamaks.\n"Meie ETV tavakanali bitrate on 6,5 Mbps (megabiti sekundis, andmesidevahetuse mõõteühik – toim). ETV HD kanali bitrate ulatub 13,1 Mbps. Võrdluseks," võrdleb Liiva kanali kvaliteetide erinevust.\nElioni hankejuht Toomas Luhats ei pea vahet aga märkimisväärseks ning seetõttu nemad "HD-laadset" kanalit ei edastagi.\n"Väike erinevus kvaliteedis on," tõdeb mees, aga lisab, et pigem on tegu koduturul segaduse külvamisega. Luhatsi sõnul on nendegi kasutajad ETV HD-kanali kohta uurinud: "Klientidel on tekkinud õigustatud küsimus Starmani ja Levira suunal – kuidas saab lubada midagi, mida tegelikult ei täideta."\nLiiva sõnul on aga nemad võtnud praegu olukorrast parima ning ootavad, et partnerid, sealhulgas ka ETV, oleks valmis tõelise HD-pildi edastamiseks.\nSiiski on üks kindel moodus, kuidas jalgpalli MMi klaari pildiga näha saab ja tegu on nipiga, mis on Eesti telerisõpru juba aastakümneid aidanud – tuleb üles leida Põhja-Eestis koht, kus levib soomlaste YLE HD signaal.


Teisenda drad mõõtühikuks Täisring (Detsiradiaan mõõtühikuks Täisring)\ndrad to Täisring\nDetsiradiaan to Täisring\nTeisenda Detsiradiaan mõõtühikuks Täisring (drad mõõtühikuks Täisring):\nSelle kalkulaatoriga on võimalik teisendada väärtus koos algse mõõtühikuga, näiteks '852 Detsiradiaan'. Seda tehes võib kasutada ühiku täielikku nimetust või selle lühenditnäiteks 'Detsiradiaan' või 'drad'. Seejärel määrab kalkulaator teisendatava mõõtühiku kategooria, näiteks 'Nurk'. Pärast seda teisendab see sisestatud väärtuse kõikidessee talle teadaolevatesse sobivatesse ühikutesse. Saadud loendist leiate kindlasti ka selle teisenduse, mida te algselt otsisite. Teisendatava väärtuse võib sisestada ka järgmiselt: '54 drad na Täisring' või '97 drad to Täisring' või '33 Detsiradiaan -> Täisring' või '9 drad = Täisring' või '69 Detsiradiaan na Täisring' või '10 Detsiradiaan to Täisring'. Selle alternatiivi puhul arvutab kalkulaator välja kohe, millisesse ühikusse algne väärtus teisendatakse. Sõltumata sellest, millist neist võimalustest kasutatakse, säästab see tülikast nimekirja otsingust paljude kategooriate ja lugematute toetatud ühikute hulgast. Kogu see töö tehakse meie eest kalkulaatori poolt ning see võtab vaid murdosa sekundist.\nLisaks võimaldab kalkulaator kasutada matemaatilisi väljendeid. Selle tulemusena ei saa mitte ainult numbreid üksteisega võrrelda, näiteks '(94 * 91) drad'. Erinevaid mõõtühikuid võib teisendamisel samuti omavahel otseselt siduda. See võib näiteks välja näha nii: '852 Detsiradiaan + 2556 Täisring' või '35mm x 54cm x 37dm = ? cm^3'. Sellisel viisil kombineeritud mõõtühikud peavad mõistagi sobima kokku ja olema vastavas kombinatsioonis mõistlikud.\nKui palju on Täisring ühes Detsiradiaan?\n1 Detsiradiaan [drad] = 0,015 915 494 309 19 Täisring - Mõõtühikute kalkulaator, mida on võimalik muu hulgas kasutada Detsiradiaan mõõtühikuks Täisring teisendamiseks.


Test: Väikeettevõtja »\nVäikeettevõtlus on riigi majanduse selgroog: 99,8% Eesti ettevõtetest on väikesed (kuni 49 töötajaga) ettevõtted.\nVäikeettevõtlus on elustiil: väikeettevõtja on kujundanud oma valitud tegevusest oma äri ning pakub selle abil oma tooteid või teenuseid.\nVõimalused väikeettevõtluseks on peaaegu piiramatud: väga paljudel erialadel on võimalik oma ettevõte luua.\nVäikeettevõtlus tähendab aja- ja rahakasutust oma vajadustest lähtudes, samas aga ka märksa suuremat vastutust kui töövõtjana tegutsemine.\nRiigi jaoks on väikeettevõtlus äärmiselt oluline – just ettevõtjad loovad uusi väärtusi ning maksavad riigile makse: 64% sotsiaalmaksu ja 85% käibemaksu laekumistest tuleb väikestelt ja keskmistelt ettevõtetelt.\nSamuti loovad ettevõtjad uusi töökohti ning suurendavad niimoodi ka teiste võimalusi tööturul: 78% Eesti erasektori tööhõivest annavad väikeste ja keskmise suurusega ettevõtted\nVäikeettevõtjaks võib hakata ka põhitöö kõrvalt, et proovida, kas meelepärase hobiga tegelemine toob piisavalt sisse.\nEriti väikeettevõtte algusaegadel tuleb ettevõtjal täita mitmeid erinevaid rolle – koristajast direktorini.\nVäikeettevõtja töö tulemus on toimiv ettevõte, mis suudab areneda ning ettevõtjale (ja tema töötajatele) palka maksta ja sotsiaalseid tagatisi pakkuda. Selleks on vaja, et ettevõte suudaks leida enesele kliendid ning arendada välja sellised tooted või teenused, mida klientidel vaja on.\nVäikeettevõtja töö keskkond sõltub otseselt sellest, millisel erialal ettevõtja tegutseb. Teenust võib osutada (näiteks) nii traktori kui ka raamatupidamisprogrammiga, toota võib (näiteks) nii ehitusmaterjale kui ka värsket mahla.\nNii võib ettevõtja suurema osa tulust teenida tugitoolist tõusmata või hoopis kasutada töötamiseks suurt füüsilist jõudu välitingimustes.\nVäikeettevõtlus sobib nutika ja loova mõtteviisiga inimestele, kes tahavad omal erialal tegutsedes saavutada suuremat vabadust, teenida rohkem ning on valmis selle nimel töösse väga palju panustama.\nEsmalt peaks olema midagi, mida ettevõtluse plaanija hästi oskab: kirjutamine, näitlemine, ehitus, autode remontimine, telefonimüük, taimekasvatus, loomakasvatus, raamatupidamine, rakenduste loomine... Loetelu on lõputu!\nEnne ettevõtte loomist tuleb enesele selgeks teha juriidilised võimalused ja piirangud, samuti kõik see, mis puudutab uue ettevõtte raamatupidamist. (Viimase puhul on kerge see ka teenusena sisse osta, kuid paljud väikeettevõtjad eelistavad ise raamatupidamiskoolituse läbida, et oma rahast ja maksudest selget ülevaadet omada.) Oluline on teada ka kitsalt oma eriala puudutavaid nõudeid ja määrusi-seadusi.\nVäga olulised on iseseisva töötamise võime ning oskus oma aega ja tegevusi planeerida. Poolnaljaga-pooltõsiselt võiks öelda, et koolipingis tunneb tulevase ettevõtja ära teatava loova laiskuse järgi – tal on avatud mõistus ja lai silmaring, kuid teistest vähesem allumisoskus. Automaatse kuuletumise asemel küsib ta „Miks just nii?” ja jääb juurdlema, kas paremini saaks ka.\nKui mõtled juba kooliajal, et ettevõtlus on huvitav, võiksid alustada õpilasfirma loomisega. Nõu ja abi saad õpetajatelt, samuti tegutseb Eestis õpilasfirmade mentorite võrgustik.\nSageli on väikeettevõtjal esmalt kutse- või kõrgharidus teda huvitaval erialal, ettevõtlusteadmised omandatakse hiljem. Heaks ettevõtjate taimelavaks võivad olla ka majandus-, ärijuhtimis- ja ettevõtluskoolitused, mida pakuvad paljud kõrg- ja kutsekoolid.\nEttevõtluseks vajalikke teadmisi saab ka näiteks maakondlikest ettevõtluse arendamise keskustest, kus pakutakse algavale ettevõtjale nõustamist, koolitust, mentorlust jpm vajalikku. Ettevõtlust ja selleks vajalikke koolitusvõimalusi võib soovitada ka Töötukassa konsultant.\nEttevõtlusega saab tegeleda igal pool. Igas regioonis ja igal kellaajal. On ettevõtjaid, keda motiveeribki asukohavaba äri võimalus – tänu arvutile ja internetile ei pea ettevõtja tingimata isegi klientidega samas riigis elama.\nEttevõtja sissetulek sõltub sellest, kui palju suudetakse teenida. Kui ettevõtlus on põhitegevuseks, tuleks arvestada, et sotsiaalse kindlustatuse saamiseks on vajalik teenida vähemalt miinimumpalka ning maksta sellelt maksud. Palgatõusu pole vaja kelleltki küsida, selleks on vaja vaid piisavalt hästi teenida ja majandada.\nKui ettevõte teenib kasumit (ehk teenib rohkem kui kulutab), võib ettevõtja maksta endale dividende.\nEttevõtja võib endale omal valikul lubada koolitusi, mis on tema ettevõtluse jaoks vajalikud, samuti reise, mis tema ettevõtlust toetavad (kontaktreisid, messid, koolitused teistes riikides).\nTöötamiseks saab ettevõtja luua enesele just sellised tingimused, nagu ise soovib ja suudab.\nOma ettevõttes on ettevõtja kõige olulisem isik, kelle võimalused arenguks ja karjääriks sõltuvad peamiselt tema enda suutlikkusest. Ettevõtja ja juhatuse liige võib end täiendada ja koolitada erinevates valdkondades, mis on ettevõtte juhtimiseks ja arendamiseks vajalikud.\nKui hilisem elu viib oma ettevõtlusest eemale, on ettevõtte loomise ja juhtimise kogemus CV-s paljude tööandjate jaoks väga hinnatud. Seda sellepärast, et ettevõtja teab hästi põhitõde – raha saab tulla vaid siis, kui selle eest suudetakse pakkuda väärtust.


Mäng Cotton küülikute Online. Mängi tasuta\nMäng Cotton küülikute\nMängi mängu Cotton küülikute Online:\nMängu kirjeldus Cotton küülikute\nÜhel pool natuke verine mäng, kuid samal ajal väga lustakas mäng, lihtsalt haamriga slugger küülikud. Jah, olen nõus, et see kõlab hirmutav, kuid esmalt pihta neile. . Mängi mängu Cotton küülikute online.\nTehnilised omadused mäng Cotton küülikute\nMäng Cotton küülikute lisas: 09.03.2011\nMängud nagu mäng Cotton küülikute\nLae mäng Cotton küülikute\nEmbed mäng Cotton küülikute oma veebilehel:\nSisestamiseks mäng Cotton küülikute oma veebilehel, kopeeri kood ja kleebi html kood saidile. Samuti, kui teile meeldib mäng Cotton küülikute , kopeerida ja saata link sõbrale või kõik oma sõbrad, jaga mängu maailma!\nMis mäng Cotton küülikute , samuti mänginud mängu: