heleni blogi: Are suusareis 14-23 jaanuar\nAre suusareis 14-23 jaanuar\nPaar päeva peale uue köögi saabumist kihutasime juba kodunt ära, sest algas suusareis.\nSuusatama minek sai meil juba paika pandud oktoobris. Samal ajal sai ka läbi räägitud Riho isa ja minu emaga ning sellest lähtuvalt rentisime omale 10+2 kohalise 4-magamistoaga maja Björnenis! Lõplikuks reisiseltskonnaks kujunes meie pere, ema, vanaema, Tiit, Kadri, Katariina ja Rauno.\nKuna meil eelmine talv suusatamine vahele jäi, siis seekord oli ikka väga kange tahtmine juba. Lisaks sain veel boonusena varajase tellija soodustuse, mis tähendas tasuta suusavarustust ja tasuta suuskooli Kirkele. Ühesõnaga olime me kõik väga elevil.\nEsimene päev mäel, oli minu jaoks täielik ja totaalne kaif!!! Super ilm ja normaalsed rajad. Ma sain täiesti rahulikult vaikselt iseendaga olla, nautida loodust ja värsket õhku. Sõitsin meelega sinistel radadel, et ei peaks kohe nii öelda rassima hakkama. Mõni punane rada tuli särtsuks vahele, aga üldiselt oli kogu esimene päev minu jaoks väga lõõgastav.\nSõitmas käisime nii, et mina olin emaga paaris, Riho oli Raunoga paaris ja teisel või kolmandal päeval otsustas Tiit ka omale ikkagi suusapileti osta. Ostis esialgu 3ks päevaks, aga lõpus ostis 1-päevase ikkagi veel juurde. Ei andnud talle ka süda rahu. Ja ütle mis sa tahad, aga kui korra ikka juba suusad all, ega siis enam ülejäänud päevad toas ei istu.\nVanaema vaatas põhiliselt lapsi ja Kadri õpetas Katariinat mäest alla tulema.\nTegelikult ma ei oleks uskund, et selle nädala ajaga lapsed nii palju sõitmist ära õpivad. Katariina, kes sai see talv 6-aastaseks, sai lõpuks juba täitsa iseseisvalt hakkama. Nii mäest üles minekuga kui ka allatulles pidurdamise ja enda suunamisega sinna kuhu vaja.\nKirke-Liis, kes sai seetalv 3,5 aastaseks, oskab nüüd ise mummu liftiga üles minna, kui mägi pole väga järst, saab ta ka ise mummu jalgevahelt kätte. Alla tahab ta muidugi ainult ja ainult ise tulla, kuid kuna ta ei oska veel pidurdada, pidi ta enamuse ajast leppima siiski minu suuskade vahel sõitmisega.\nMinule seevastu andis koos lapsega mäest alla tulemine 3x füüsilise koormuse. Ütleme, et esimestele päevadel oli Kirkel ikka suht suva kui suusad vahepeal risti või ma ei tea kuhu tahtsid minna, ma siis lihtsalt tõstsin ta sõiduaeg nii öelda karvupidi õhku ja sättisin suusad jooksvalt õigeks. Oi mul andsid kõik lihased tunda. Isega kannikad olid valusad :D\nAga tore oli. Ma ei tea kuidas teistega, aga meie pere läheb sinna kindlasti veel mitmeid kordi tagasi ja kindlasti avastame ka teisi lähedal asuvaid keskusi!\nSiin on pildid minu, ema ja Tiidu fotokatest. Videosid tegime ka, aga nee tulevad natuke hiljem!\nGrete 11 kuud


Oktoober 2012 – Findme.ee\nViieaastase April Jonesi kadumisega seoses viimased kolm päeva vahi all olnud 46-aastasele Mark Bridgerile esitati mõrvakahtlustus. Politsei esindaja Reg Bevani sõnul ei nõrgenda see jõupingutusi Aprili leidmiseks, kuid võib arvata, et nüüd otsitakse surnukeha, mitte elavat tüdrukut, vahendab Sky News. Otsingud toimuvad vihmasajus raskel maastikul. Politsei palub avalikkuselt igasugust informatsiooni, mis võiks uurimisele kasuks tulla. …\nWalesi tüdruku kadumisega seoses vahistatud mehele esitati mõrvakahtlustus. Read More »\nPolitsei palus sadadel vabatahtlikel Walesis kadunud tüdruku otsinguid mitte segada\nWalesis kadunud viieaastast April Jonesi otsivatel sadadel vabatahtlikel paluti otsingutest loobuda ning see väljaõppinud ja oskustega otsingumeeskondadele jätta, et neid mitte segada. Dyfed Powysi politsei superintendant Ian John ütles, et kogu öö otsis Machynllethi übruses tüdrukut 40 väljaõppe saanud politseinikku, koerajuhti ja mäepäästemeeskondade liiget, teatab Sky News. „Ma kardan, et pean ütlema, et mul pole …\nPolitsei palus sadadel vabatahtlikel Walesis kadunud tüdruku otsinguid mitte segada Read More »\nWalesi tüdruku oletatav röövija käes!\nBriti politsei on pidanud kinni mehe, keda kahtlustatakse esmaspäeval kaduma läinud viieaastase tüdruku röövis. Briti meedia andmetel on röövis kahtlustatav mees 46-aastane Mark Bridger.Tabatud mees on tüdruku perekonna tuttav, ent mitte sugulane. Politsei esindaja loodab, et tabatud mees juhib nad kadunud Aprili juurde. April Jones mängis koos sõpradega esmaspäeval Walesi keskosas Machynllethis, kui kadus esmaspäeval …\nWalesi tüdruku oletatav röövija käes! Read More »\nWalesis kadus viieaastane tüdruk, kahtlustatakse röövimist!\nSuurbritannias arvatakse viieaastane tüdruk olevat röövitud, pärast seda kui teda nähti minemas kaubikusse, mis sõitis minema. April Jones mängis koos sõpradega Walesi keskosas Machynllethis, kui kadus esmaspäeval kella 19.30 ajal. Dyfed-Powyse politsei kinnitas tüdruku kadumist Twitteris, teatab Sky News. Sajad kohalikud elanikud ühinesid Aprili otsingutega ning paljud jätkasid öö läbi. Machynllethi vabaajakeskusesse kogunes kuni 200 …\nWalesis kadus viieaastane tüdruk, kahtlustatakse röövimist! Read More »\nBriti politsei: kadunud tüdruku laip võib olla kaugel merepõhjas.\nLootus leida kaks nädalat tagasi Walesis kadunuks jäänud 5-aastane April Jones on nüüdseks juba peaaegu kadunud ning kardetavasti on tüdruku laip juba ammu merepõhjas. April Jones kadus 1. oktoobril Kesk-Walesis Machynllethi väikelinnas. Politseiuurijate sõnul tabas seda piirkonda tol päeval kõva vihm, mis põhjustas sealse jõe üleujutuse. Tüdruku laipa otsitigi algul jõest, sest tüdruku mõrvas kahtlustatavat …\nBriti politsei: kadunud tüdruku laip võib olla kaugel merepõhjas. Read More »\nValga politsei otsib teadmata kadunud Agu Nõela\nLaupäeva hilisõhtul lahkus oma elukohast Valgamaal Õru vallas Lota külas asuvast talust 1972. aastal sündinud Agu Nõel. Agu Nõel on kõhna kehaehitusega ja 180 sentimeetrit pikk, teatas Lõuna prefektuur. Kodust lahkudes oli mehel seljas tumeroheline paksem vest, mille all halli värvi fliis. Jalas olid musta värvi dressipüksid ja hallid botased. Peas tumesinine nokats. …\nValga politsei otsib teadmata kadunud Agu Nõela Read More »\nPolitsei palub abi Loviise Sääduse leidmisel!\n10. oktoobril lahkus oma elukohast Valga maakonnas Hummuli vallas Alamõisa külas 73-aastane Loviise Säädus. Loviise Säädus on u 163 cm pikk, keskmise kehaehitusega, tal on hallid õlgadeni juuksed. Naisega koos on talust kadunud ka musta-valget karva foksterjer. Täna viis Tõrva politsei ümbruskonnas läbi maastikuotsingud koeraga, kaasatud oli ka kopter, kuid tulemust ei olnud. Loviise …\nPolitsei palub abi Loviise Sääduse leidmisel! Read More »\nEile õhtul leiti Valgamaal katmata vanast joogiveekaevust eaka naise surnukeha. Järjekordne kurb juhtum, kus katmata kaev nõudis inimelu. Hummuli vallas ühe mahajäetud talukoha õuel aset leidnud tragöödia põhjustas märkamatu kaaneta joogiveekaev. Päästjad tõid naise ja temaga ühes kadunud olnud foksterjeri surnukeha kaevust välja. Politsei teatel väliseid vägivalla tundemärke esmasel vaatlusel ei tuvastatud, kuid täpse surma …\nKaevusurmad – kas paratamatus? Read More »\nFindMe.ee teenused: Otsingud\nKadunud inimeste otsingud Kadunud inimese lähedase nõustamine Otsingute alustamine operatiivselt esimestel tundidel inimese kadumise järgselt Kadunud inimeste juhtumite uurimine Ettevalmistus ja andmete kogumine Tunnistajate väljaselgitamine Intervjuud kontaktidega Südmuskohtade vaatlused Teabe analüüs Kokkuvõtete tegemine FindMe osutab kadunud inimese otsingutel tema lähedastele nende soovil professionaalset teenust, mis jaguneb järgmiselt: – kadunud inimese lähedase nõustamine – otsingute …\nFindMe.ee teenused: Otsingud Read More »\nFindMe.ee teenused: Läbirääkimised\nObjekti analüüs Vastaspoole hindamine Läbirääkimisstrateegia määramine Läbirääkimised Läbirääkimised eriolukordades Vastupanupunktide väljaselgitamine Positiivse kokkuleppepiirkonna tekitamine ja kokkuleppe vormistamine Juriidiline nõustamine Võlanõustamine Juhtumi analüüs ja kokkuvõte Läbirääkimised on kunst aidata kokkuleppest mitte kinnipidaval osapoolel läbi erinevate valikute esitamise teha õigesti. See on protsess, milles osalevad kaks või rohkem osapoolt, kellel on ühine probleem, kuid vasturääkivad huvid. …\nFindMe.ee teenused: Läbirääkimised Read More »


11. veebr 2010 15:45\nKes käinud Lenini tipus? Kui suure alpinismi kogemuse peaks arvestama? Mis on kogu reisi kulu - kellel kogemust, palun vastake!\n11. veebr 2010 16:47\nVaata J.Künnapi kooli lehele või küsi sealt infot http://www.jkalpiklubi.ee/ http://www.jkalpiklubi.ee/reisipaevik/2003lenin_kaja/index.html\n/Hästi ei kujuta ette et ilma kõrgmäestiku kogemuseta keegi sinna ronima hakkab.\n11. veebr 2010 21:06\nMa ei ole käinud. Küll tean hulka inimesi, kes on. Ja suuremat hulka, kes on proovinud. Nii et ma panen kirja hulga arvamusi, mis ei ole mu enda omad, vaid kuuldud.\nNii kõrge mäe korral on tippusaamine on rohkem õnneasi, ilm ja tervis võivad sada vingerpussi mängida, ole sa ise nii valmis ja kogenud kui võimalik.\nNormaalseks arenguks loetakse, et käid enne viiesel, siis kuuesel, siis seitsmesel.\nJK teeb otseühenduse "Elbrus -> Lenin", ehk siis viib rahva Elbrusele (5600) ja järgmisel aastal otse Leninile (7100).\nOn täiesti arvestatav võimalus, et üles saad, aga alla mitte. Mägi on kõrge, variante surmasaamiseks on mitmesuguseid.\nhttp://www.ajaveeb.alpinism.ee/?p=1316 on üks huvitav artiklike.\nKui plaan tõsine, siis pöördu otse kodukohajärgsesse alpinismikluppi (Firn, JK) või võta ühendust mõne aktiivse tegijaga (Valdo, alpinism.ee kamp). Reisilugusid Leninil käimisest on .ee internet täis. Lugusid Leninil mittekäimisest on veel rohkem, aga neid enamasti netti ei panda.\n11. veebr 2010 22:21\nPostitan Leivo ( leivo.ekstreem.ee ) vastuse ühele oma kunagisele (aastast 2004) küsimusele (kui kõrgele Leninil lihtsa matkajana on võimalik minna vms.) JK klubi listis; Leninil käimisest on muidugi internet muljeid täis.\nLeninil saab küll kuni lumepiirini ilma kasside jms. varustuseta hakkama. Lumepiiriks võib lugeda 1 vahelaagri. St baaslaagrist 1 vahelaagrini saad minna mugavate matkasaabaste, soojal päeval lühikeste pükste ja lühikese särgiga.\nKuid 1.-st laagrist ülespoole paned juba hommikul endale vöö peale, karabiinid külge, soojad riided selga ja kassid seljakoti külge. Peale 1 tunnist astumist jõuad Lenini põhjaseina juurde kus tuleb kassid alla panna ja edasi tohib (rangelt soovitatav) minna vaid koos grupiga ja köies - st. kõik on 3-4 meetriste vahedega ühe köiega kokku ühendatud. Köies seepärast, et seal on palju ja suuri salakavalaid lumega kaetud lõhesid.\nPõhjaseinal on laugemaid ja järsemaid kohti. Näiteks eelmine aasta oli kõige järsem koht ca 40 meetrine sein, kuhu oli tugiköis paigaldatud. Sealt tuli siis sumari ja kirka abil üles minna. Laskumisel jällegi kaheksa abiks. Ja ilusamatel päevadel tekib sinna paras tropp-järjekord, nii et osad mehed lähevad sealt ilma julgestuseta köie kõrvalt traaversis ise üles.\nArvesta ka et seljakott pole mitte kerge !!\nTeisest vahelaagrist kolmandasse tõustes sõltub lumeoludest - kui on korralikud astmed ees ja paks pehme lumi, siis on kassid isegi takistuseks (esimesel poolel teest), kuid teisel poolel teest (tõusul Razdelnajale) paned juba kindlalt kassid alla - tegemist on pika ja järsu tõusuga. Üles kolmandasse vahelaagrisse lähed ikka keppidega, kuid kirka olgu kaasas.\nKolmandas vahelaagris vajad sa kirkat telgikoha tuunimiseks, ka labidas kulub marjaks ära.\nKolmandast lähed edasi tippu - sel teel pole kirkat tarvis. Kerguse mõttes jäta maha. Kassid pane muidugi jalga - kuigi seal on ka kividel ja kaljudel turnimist, ära hooli kasside tervisest vaid mõtle oma turvalisusele ning mine edasi. Üsna mõttetu on sellises kõrguses kasse peale-maha võtta.\nKokkuvõtteks: Leninil käid alates esimesest vahelaagrist kuni tipuni kassidega.\n15. veebr 2010 14:46\nHea kohe lugeda, kes käinud. Aga küsimusel oli ka teine pool, mis kukudega peab Lenini arvestame kui varustus olemas?\n15. veebr 2010 15:11\nEi tea, kahjuks, aga.\nuuri Künnapilt nende selle aasta reisi hind välja. http://www.jkalpiklubi.ee/teoksil/index.html, 21.07.-18.08.2010.a. reis PAMIIRI (Lenin 7134m). See on siis ilmselt absoluutne miinimum, millega üldse saab.\nuuri alpinism.ee tegijailt nende eelarvet, nemad on sinna IMHO privaat-reise teinud.\nJa! Just HOMME räägivad Põld-Tamm Künnapi koolis oma suviseid Muztagata (7546m) muljeid. Kui kõrgtippude vastu huvi, siis tasub kindlasti kuulama tulla! Ühtlasi ideaalne hetk Künnapilt Lenini kohta küsida, et mis ja kuidas.\nSumari- (jumari) ja kirkatöö treenimiseks on Põhja-Eesti pankrannik praegu ideaalselt jääs.\n16. veebr 2010 10:41\n... see Lenini (või mõni muu) värk huvitama. Kui suured on rühmad, milline peab olema ettevalmistus?\n16. veebr 2010 11:08\nMind hakkas ka üks asi huvitama Kahvel: http://trip.ee/content/kusi-nou-kahvlilt.html ? Oled sa seda teemat märganud? Tahad sa äkki nende inimestega ise rääkida?\nVastata/ tänada pole vaja.\n16. veebr 2010 11:14\nKahvel, tore, et sa küsid. Aga Tripis ei tundu olevat kedagi, kes oleks seal tipus käinud. Nii et pöördu alpinismi- või mägimatkamise spetsialisti poole. Viiteid vt ülaltpoolt.\ngrupp minimaalselt 3-4 inimest\nettevalmistus - korralik füüsiline vorm, mõne 5km või 6km tipu kogemus, oskus kasside-köie-kirkaga hakkama saada, oskus grupis töötada, võime pikalt sittades oludes elada. (Külm, tuul, nälg, kused pudelisse, ootad päevade kaupa ilma ja mitte midagi teha ei ole.)\nMõni inimene, kel see kõik olemas, on Lenini alt siiski tagasi tulnud väitega "ei viitsinud päevade kaupa marssida". Nii et peab olema ka tahtmist tuimalt kõmpida.\n16. veebr 2010 13:13\nSuur tänu. Ega mu eesmärgiks tipp ei olegi. Tahan lihtsalt osaleda ja midagi uut õppida ja proovida.\n16. veebr 2010 20:06\nArvesta kusagil 30 tuhandega. Ärireiside korraldajatel on kama kaks,kavatsed sa minna camp 1-te, baaslaagrisse, või mitte minna kaugemale Tallinna lennujaamast. Seal on oluline, et sa oled raha ülekandnud. Tegijate puhul pole neil midagi selle vastu kui sa maksad 30 tuhat, et hakata neile sherpaks ja tassid varustust baaslaagrist camp 1-te ja hiljem tagasi. Grupis, kus sind arvestatakse täieõiguslik liikmena, pead sa oskama tegutseda teiste abi ja juhendamiseta. Kuna mul on olnud au viibida Lenini tipus, julgen väita, et pooliku plaaniga minek on selge raha raiskamine.\nAlustage sellest, et suudate oma mõistuse ja jõuga minna Elbrusele või mõnele teisele lumega kaetud tehniliselt äärmiselt lihtsale vähemalt 5000 meetrisele mäele ja seda mitte enim kasutatavat rada pidi.\n16. veebr 2010 22:02\nJK klubi kaudu saab ilmselt odavamalt kui 30k. See muidugi eeldab, et varustus on olemas. Aga Lenin pole ka koht, kus esimest korda kasse alla pusida.\n16. veebr 2010 22:21\nKünnapi korraldatud Lenini retk tundub olevat üks asjalikumaid. Tema annab suunised ja korraldused, oodates ise all. Seega tuli kõik ikkagi ise teha. Teiste puhul tuleb instruktor-grupijuht või kes iganes üles kaasa ja sina teed oma rahadega kõik selleks, et tema saaks tippu, Künnap tegi kõik selleks, et teised saaks tippu. Väljend "teised" ei tähenda absaluutselt kõiki mägimatkajaid/apliniste/klubisid. Tema reis oli 20 või 25 tuhat (täpselt ei mäleta). Samas on tema reisid ühed odavamad ja tundub, et asjalikumad. Siia pane juurde oma lõbuks tehtavad kulutused. Kui varustust pole ollagi, lisa hinnale juurde vähemalt 10 000.\n4. aug 2010 14:19\nTeema-algataja - kas käisid ära? Kui jah, siis kuidas oli? Kui ei, siis kui kõrgele jõudsid?\n6. aug 2010 10:06\nOtsustasime Mai algusel, et loobume sellel aastal. Poliitiline olukord oli Kõrgõštanis äärmuslik. Midagi polnud parata!\n6. aug 2010 12:34\nÜhe 10 aasta taguse Lenini ekspetsi päevik http://valdekpamiir.travellerspoint.com/ Nõuandeid ja kasulikke teadmisi leiab sealtki\n20. aug 2010 17:33\nEks ettevaatus ole vajalik, aga tegelikult oleksite võinud ikka Leninile minna küll. Mul käisid kaks head kolleegi juulis-augustis Kirgiisias, kokku kolm nädalat. Neil oli renditud auto koos kohaliku juhiga ja nad kolasid kõikjal ringi (ka Alai orus ja Ošis). Oš oli küll pooleldi maha põletatud ja autojuht näitas ka üpris võikaid videokaadreid "sõja" päevadest, kuid kohalikele olla antud karm korraldus välismaalasi mitte puutuda ja neil ei tekkinud kordagi ühtki insidenti. Igal juhul oli neil liikumine vabam, kui mul endal 1996. aastal, mil Alai orus olid kõikjal Venemaa piirivalveväed. Nii et minge järgmisel aastal kindlasti.\n24. aug 2010 03:18\nSeda on ennemgi kuulda olnud, et mõni kohalik juhtoinas on aru saanud, et turist toob raha ja teda ei tohi puutuda. Olevat kunagi see ka Sitsiilias kehtinud. Aga aeg on vist muutunud, sest meie seltskonnalt virutati õhtuga 3 läpakakotti koos kahe passiga. Seda siis september 2009.


Kinnitame, et LEADELL Pilv Advokaadibüroo on ka vaatamata väljakuulutatud eriolukorrale Teie jaoks jätkuvalt olemas!\nJätkame kõigi tavapäraste õigusteenuste osutamisega. Samas nõustame kliente ka ootamatult muutunud majanduskeskkonda puudutavates küsimustes. Palun võtke meiega kindlasti ühendust, kui vajate täiendavalt õigusabi näiteks tööõiguslikes ja/või lepingute täitmisega seotud küsimustes.\nOleme rakendanud vajalikud abinõud töötajate ja klientide turvalisuse kaitseks. Meil on valmisolek selleks, et advokaadid saaksid võimalikult palju viibida kodukontoris. Kliendikohtumisi ja nõupidamisi saame läbi viia kasutades operatiivselt moodsaid sidelahendusi.\nJätkuvat jõudu ja tervist meile kõigile!\nIkka Teie LEADELL Pilv Advokaadibüroo\nKallid kliendid ja koostööpartnerid!Kinnitame, et LEADELL Pilv Advokaadibüroo on ka vaatamata väljakuulutatud…\nPosted by LEADELL Pilv Advokaadibüroo on Esmaspäev, 16. märts 2020


Hiinasse reisijate telefonidesse paigaldatakse piiril salaja jälgimisrakendus - Maailm - Postimees.ee\nHiinasse reisijate telefonidesse paigaldatakse piiril salaja jälgimisrakendus\n3. juuli 2019, 11:27\nNew York Times / PM\nTurvakaamerad Hiinas Xinjiangi provintsis.\nFOTO: Greg Baker / AFP / Scanpix\nHiina piirivalvurid paigaldavad riiki sisenevate reisijate mobiiltelefonidesse salaja jälgimisrakenduse ja laevad alla reisjate isiklikke andmeid, kirjutasid The Guardian ja The New York Times.\nHiina valitsus on juba mõnda aega piiranud Xinjiangi provintsi moslemikogukonna vabadusi, seda muu hulgas tänavatele ja mošeedesse näotuvastusseadmeid paigaldades ja väidetavalt sundides inimesi telefonidesse laadima nende tegevust säilitavat tarkvara.\nGuardiani teatel paljastas nende ühine uurimine koos väljaannetega Süddeutsche Zeitung ja New York Times, et Hiina on võtnud sihikule ka inimesed, kes sisenevad Hiinasse naaberriigist Kõrgõzstanist.\nVälismaalased on massilise ja ebaseadusliku jälgimise ohvrid.\nVäidetavalt võtavad piirivalvurid Irkeshtami piiriületuspunkti kaudu riiki sisenevate inimeste telefonid ende kätte ja paigaldavad sinna salaja rakenduse, mis teeb koopia e-kirjadest, sõnumitest ja kontaktidest ning see info salvestatakse Hiina piirivalve internetiserverisse.\nMitmed Hiinasse reisinud inimesed on leidnud oma telefonist võõra rakenduse (paremal üleval), mida Hiina võimud kasutavad nende telefonist andmete skaneerimiseks.\nTuristide sõnul ei ole võimud neid sellisest tegevusest ette hoiatanud, ega teavitanud, mida salaja paigaldatud rakenduste abil otsitakse.\nGuardiani analüütikute, teadlaste ja küberturvalisuse ekspertide sõnul otsib telefonidesse paigaldatav rakendus, mis on loodud ühe Hiina ettevõtte poolt, telefonidest teatud kindlaid märksõnu. Kokku on selliseid märksõnu rohkem kui 73 000.\nNäiteks otsitakse inimese võimalikke seoseid islamiäärmuslusega, aga sihikul on ka inimesed, kelle telefonist võib leida märkeid paastuajast Ramadanist, Tiibeti usujuht dalai-laamast või muusikat Jaapani metalbändi Unholy Grave loomingust.\nIgal aastal külastab Hiina võimude andmetel Xinjiang provintsi sada miljonit inimest.\nIrkeshtami piiriületuspunkt on Hiina kõige läänepoolseim ja selle kaudu sisenevad riiki paljud ajaloolise siiditee radadel käivad turistid.\nRiiki sisenemine Irkeshtami piiriületuspunkti kaudu koosneb mitmest etapist. Ühel hetkel palutakse reisijatel oma telefonid turvalukust vabastada ja siis toimetavad piiriametnikud telefonid teise ruumi.\nVäidetavalt ühendatakse iPhone'i telefonid spetsiaalse seadmega, mis skaneerib läbi seadme sisu. Android telefonidesse paigaldatakse telefoni sisu skaneerimiseks spetsiaalne rakendus.\nEnamikel juhtudel eemaldatakse telefoni paigaldatud rakendus enne omanikule tagastamist, aga mõnel juhul on see jäänud eemaldamata ja inimesed on selle oma telefonist hiljem avastanud.\nGuardiani andmeil pole kinnitatud, et telefonidest leitud infot kasutatakse selleks, et inimest tema reisi vältel jälitada, aga ekspertide sõnul on võimudel võimalik seda teha.\n«See on järjekordne näide sellest, et jälgimissüsteem Xinjiangi provintsis on maailma kõige ebaseaduslikum, laiaulatuslikum ja karmim,» ütles MTÜ Privacy International liige Edin Omanović.\n«Moodsad skaneerimisrakendused võimaldavad luua inimeste eludest detailse kui eksliku pildi. Tänapäevased rakendused, internetiplatvormid ja seadmed loovad suure hulga informatsiooni, mille olemasolust inimesed ise teadlikud ei pruugi olla või mille nad enda teada kustutanud on,» lisas Omanović.\nHiina võimude sellise tegevuse mõistis hukka ka Inimõigusorganisatsioon Human Rights Watch (HRW) teadur Maya Wang.\n«Me juba teame, et Xinjiang provintsi elanikud, eriti moslemid, seisavad silmitsi pideva ja mitmekülgse jälgimissüsteemiga,» sõnas teadur. «Mis nüüd on välja tulnud, läheb senisest kaugemale. Selle kohaselt on isegi välismaalased massilise ja ebaseadusliku jälgimise ohvrid.»\nRakenduste paigaldamine Hiina võimude poolt tuli päevavalgele pärast seda, kui Hiinasse reisinud ja oma telefonist kummalise rakenduse leidnud reisijad Saksamaal ajakirjanike poole pöördusid.\nHiina võimud pole antud teemal sõna võtnud.


Karud tõusid ainuliidriks, Cramo duublile korraliku sauna kütnud Keila avas võiduarve – Korvpall24.ee\nAvaldatud 06.11.2020; 22:04\nAutor Karl Koppelmaa 06.11.2020; 22:04\n-Kadrina Karud | Foto: Kadrina Karud Facebook\nReede õhtu tõi Saku I liigas neli vastasseisu, kust Tartu Kalev/Estiko, Rae Koss/Hansaviimistlus ja Keila Korvpallikool teenisid suured võidud. Neljandas kohtumises oli mängus ei rohkem ega vähem kui esiliiga liidripositsioon, mille haaras endale napi võidu teeninud Kadrina Karude meeskond.\nVõrdselt möödunud avaveerandi järel sai Tartu meeskond teisel perioodil hoo ja edu sisse, võites veerandaja 32:12 ja esimese poolaja 53:33. Viskeid 49% – 39% paremini tabanud kodutiim kasvatas eduseisu ka teisel poolajal, võttes lõpuks kindla 103:71 võidu. Tartu valitses kindlalt lauavõitlust (48:38) ja jagas oluliselt rohkem korvisööte (30:13).\nNeljanda mängu järjest võitnud ja tosina meeskonna seas neljandat kohta hoidva Tartu Kalev/Estiko (4-1) parimana tõi Timo Eichfuss 19 punkti ja 8 lauapalli. Silver Leppik lisas 18 silma, 6 lauapalli ja 6 resultatiivset söötu ning Joosep Russak tõi kodutiimi kasuks 16 punkti ja 5 lauapalli.\nLiigatabelis seitsmendal positsioonil paikneva Tamsalu Los Toros/TALTECH (2-3) eest tõid Gregor Arbet ja Georg Allemann võrdselt 11 punkti, Karl Andres Matute Perner kontole kanti lisaks 10 silmale ka 6 lauapalli.\nHooaega kahe kaotusega alustanud Rae Koss võitis täna kolmanda mängu järjest, kui tugeva teise ja neljanda veerandaja toel käis kodusaalis jõud üle Paide Viking Window meeskonnast seisuga 86:67.\nEnd kindla esiliiga satsina tõestanud uustulnuk Rae Koss/Hansaviimistlus (3-2) hoiab 12 meeskonna seas viiendat kohta. Tänase võidu peaarhitekt oli 21 punkti, 8 lauapalli ja 6 tulemusliku sööduga Margus Klementsov. Kaugviskeid 3/12 tabanud Kristo Saage arvele jäi 16 punkti, 8 lauapalli, 8 korvisöötu ja 5 vaheltlõiget. Kristjan Penjam ja Andres Andrei tõid vastavalt 14 ja 13 punkti.\nKuuendaks langenud Paide Viking Window (2-2) eest viskas Kiur Akenpärg 17 punkti, Kustas Põldoja toetas 13 punkti ja 10 lauapalliga ning Gaspar Bibikovi arvele kanti 12 silma.\nMullu Saku II liigat valitsenud Keila Korvpallikool sai Peep Pahvi juhendamisel kätte oma esimese võidu esiliigas, kui kodusaalis alistati suurelt, 97:53 SK Nord Aid/Cramo. Kohe avaveerandist ohjad haaranud Keila oli vastasest üle pea kõikides mänguelementides: visketabavus 48% – 26%, lauavõitlus 48:38, korvisöödud 22:6, vaheltlõiked 16:7, viskeblokeeringud 7:2, pallikaotused 15:25 Keila kasuks.\nPunase laterna rollis jätkava SK Nord Aid/Cramo (0-5) eest viskasid kahekohalise punktiskoori Igor Arendas ja Georg Kask, kes said kirja vastavalt 16 ja 11 silma. Kaheteistkümne tiimi seas kümnendaks kerkinud Keila Korvpallikooli (1-4) parim oli taas Kristen Kasemets, kes viskas 25 punkti ja noppis 11 lauapalli. Conrad Sengbuschi arvele jäi 17 punkti, 4 lauapalli ja 6 resultatiivset söötu. Samuti 17 punkti sai kirja ka Marcus Lenk. Marek Lehiste ja Rauno Meerits viskasid kumbki 9 punkti, viimaselt lisaks ka mängu parimad 13 lauapalli.\nPrevious Post VIDEO | Raieste ja Baskonia teenisid Euroliigas teise järjestikuse kaotuse\nNext PostRostock jätkas võidulainel, Veidemanilt taas kahekohaline punktisumma


Diplomaatia kursused Lõuna-Aafrika Vabariik - lühikursused 2017\nLiitu tasuta Diplomaatia kursused Lõuna-Aafrika Vabariik - Otsi siit infot Diplomaatia kursuste ja lühikursuste kohta Lõuna-Aafrika Vabariik\nDiplomaatia kursused Lõuna-Aafrika Vabariik - Leia infot Diplomaatia kursuste ja lühikursuste kohta otse siit\nÜlikoolid ja kõrgkoolid ise määrata oma vastuvõtu nõuded kõrghariduse kursused, nii et nad sõltuvad suures osas. Sõltuvalt muidugi aspirandina võib olla võimalik, et saada kõrgharidus koos hulga kvalifikatsioon. Kui sa 're kohaldades teha Foundation Degree Muidugi, võite leida, et töökogemus on kõrval arvestada ka iga kvalifikatsiooni olete. Mõned kõrgkoolid ja kolledžid pakuvad Foundation Aastad ettevalmistusena teatud kursused. Nad tavaliselt don 't tulemus eraldi kriteeriumid, kuna need lihtsalt saada sisestada programm ise. Sihtasutus Aastad pole 't käeulatuses kõik kraadiõppe kursuste siiski. Õpilased huvitatud konfliktide lahendamise võivad olla võrdselt huvitatud õppimisest diplomaatia. Ühine Siia kuuluvad haldamise konflikti, vahendamine teooria ja praktika, inimestevahelised konfliktid, kriisiohje, konfliktide maandamist, kultuurilise mõõtme konflikti ja läbirääkimiste juhitamatu konflikti.Lõuna-Aafrika Vabariik, ametlikult Lõuna-Aafrika Vabariik on riik, mis asub Lõuna-otsa-Aafrikas. See on jagatud üheksa provintsi. Lõuna-Aafrika Vabariik ei ole mitte ainult hüppas välja punkt, see on ise fantastiline kohtades rikas kultuur, fauna ja floora ja ajalugu.Diplomaatia kursused Lõuna-Aafrika Vabariik - Otsi vajalikku infot Diplomaatia kursuste ja lühikursuste kohta Lõuna-Aafrika Vabariik siit!\n1 Tulemused Diplomaatia, Lõuna-Aafrika Vabariik\nDiplomaatia kursused Lõuna-Aafrika Vabariik - kursused. Firmast\nLink to and share "Diplomaatia kursused Lõuna-Aafrika Vabariik - lühikursused 2017"


Rekuperatsiooniks - 2 õppematerjali - Annaabi.ee\n"rekuperatsiooniks" - 2 õppematerjali\nEnergiat saab hajutada ainult siis, kui energial on nö kuhu minna. Võimaldamaks mootori aeglustamist, tuleb energia hajutada, mida võib teha seda energiat salvestades või muundades teiseks energialiigiks. Selleks on mitu võimalust : Võimalik on tagastada elektrienergiat toitevõrku, kus see energia tarbitakse ära teiste võrku ühendatud tarbijate poolt seda nimetatakse elektrienergia rekuperatsiooniks . Elektrienergia muundada soojuseks, lastes elektrivoolul kulgeda läbi pidurdustakisti (elektrivoolu läbimisel läbi aktiivtakisti eraldub soojusenergiat). Energiavahetus mitmemootorilistes rakendustes (pidrudusenergiaga toidetakse teisi sama muunduriga ühendatud mootoreid) Dünaamiline pidurdus, kus koormuse kineetiline energia muundatakse soojuseks mootoris endas. Elektrienergi...


detsember 2014 – Petrone Print\nHead jõuluootust kõigile! Pühadenädalatel oleme avatud 22. detsembril kell 10–13 ning 29. ja 30. detsembril kell 10–16.\n23.–26. detsembrini ja 31. detsembrist – 2. jaanuarini oleme suletud. Kohtume taas 5. jaanuaril!\n“Minu Ghana” vestlusõhtu Tartus\nNeljapäeval, 11. detsembril kell 18 on Tartu linnaraamatukogu IV korruse saalis vestlusõhtu “Minu Ghana” autori Ethel Aoudega.\nVaatame pilte, kuulame jutte, kohapeal müügil raamat.


User:Iaasoja - EIK wiki\n1.1.1 Microsoft loobub Windows Live Messengerist Skype’i kasuks.\n1.2.4.1 Töökogemuse arvestamisel tuleb esitada:\nAutor: Ingmar Aasoja\nEsitamise kuupäev: 9. Nov 2012 (essee 11. Nov 2012)\nMicrosoft loobub Windows Live Messengerist Skype’i kasuks.\nIT alaseks uudiseks valisin vast aasta ühe tähtsaima uudise. Mitte et tegu oleks maailma muutva uudisega, vaid maailma muutnud programmi arendamisest loobumine.\nKui mõni päev varem liikus mitteametlikult lekkinu info, et Microsoft otsustas loobuda Windows Live Messengerist (edaspidi WLM, endine MSN) ning viia varasemad selle teenused üle Eesti juurtega suhtlusprogrammi Skype, siis 6. novembril aastal 2012 avaldati ka sellekohane ametlik pressiteade. Kui WLM pole jõudnud kunagi väga ametlikuks suhtlusvahendiks, oli selle levik vägagi massiline. Suhtluse poolest levis see koos püsiühenduse tulemisega turule ning saabus aeg, kui polnud erand, et noorema põlvkonnas arvutid olid sisselülitades automaatselt ühendatud WLM võrku ning kunagiste telefonikõnede ning IRC jututubade asemele tekkis arvestatav konkurent. Kasutati seda ju siiski vabaaja veetmiseks ning sõpradega suhtlemiseks. Sellisele tasemele, nagu Skype, mille konto andmed on pea igal esindusliku firmal kodulehel üleval ning märgitud ametliku kontaktina. Microsofti pakutud IM (Instant Messenger), ehk kiirsuhtlus tarkvara levis kiiresti. Kindlasti aitas sellele kaasa see, et selle tootja firma enda operatsioonisüsteem oli vaieldamatu turuliider, ning tarkvara oli juba operatsioonisüsteemiga kaasas. WLM oli hea lihtne, registreerides said endale soovi korral ka e-posti, mida paljud kasutavad tänapäeval.\nEesti juurtega Skype’i põhisuund oli aga teine erinevalt teksti kiirsuhtluse suunitlusest oli selle põhi rakendus just video ja häälkõned läbi arvuti. Levikule aitas kaasa kiire ja kvaliteene teenus ning võimalus soodsalt helistada üle maailma. Välja võiks tuua kindlasti plussi, et helistada saab ka tavatelefonidele, seda ka rahvusvaheliselt ning hind võrreldes tavatelefoniga on pea olematu.\nMicrosofti poolt kahe programmi ühendamine oli kindlasti loogiline samm. Kaht samade võimalustega programmi pole otstarbekas paralleelselt arendada. Sidudes WLM’i suure leviku ja kasutajabaasi Skype kvaliteetse video ja häälkõnede võimalusega annab võimaluse säästa ühele programmile mineva aja pealt ning ressursse effektiivsemalt suunata ning hoida teenus kvaliteetsena.\nMis kasu võib tuua see tavakasutajale? Kindlasti kõige suurem boonus seni viirustest kubiseva WLM’i ülemineks turvalisele Skypele. Ehk ei kaovad ära seni WLM’is väga levinud viirused. Kindlasti tekkib suurem surve ka Skype turvalisusele, aga kuna kasutajate hulk on juba praegu suur, siis on kindlasti sellega harjutud. WLM oli nagu haige koer, mille tulemuseta ravi asemel on targem see magama panna. Pole programmi, pole viiruseid. Viiruste levik ajendas juba seni inimesi ümber kolima teise programmi ning tänu suurele levikule ja tuntud turvalisusele valitigi enamasti selleks Skype. Selleks, et kõik inimesed ei peaks vanat harjumuspärast programmi hülgama, tegi Microsoft otsuse lihtsalt nende eest ära.\nKindlasti mõjutab üleminek Linuxi ja muude vabatarkvara kasutajaid. Sest skype kinnisele protokollile pole seni tehtud ühtegi kolmanda osapoole klienti. Skype võimalus on küll olemas näiteks Kopete’s, aga see on siiski kujunduslik. Samal ajal peab taustal töötama ka Skype ise. Õnneks on veel olemas Skype avatud platvormidele, ehk töötav tarkvara on olemas ning paanikaks pole veel põhjust. Paanika tekkis tegelikult juba siis, kui Microsoft omandas Skype’i ning kasutajad kartsid Linux'i või mõne muu avatud operatsiooni süsteem toe kadumist, aga olukord on vahepeal maha rahunenud. Kõige suuremad kaotajad ongi vast multiprotokollsete suhtlustarkvarade tootjad, kelle suurimaks trumbiks oligi WLM’iga suhtlemise võimalus. Mobiilsete ja desktop’i programmide kasutajate hulk väheneb märgatavalt ja kindlasti kaovad paljud tegijad areenilt, kuna lihtsalt pole enam mõtet nii väikse kasutajatebaasiga programmi arendada. Seni jääb veel ainsaks trumbiks facebookiga ühendamise võimalus, kui jätkusuutlik see on, näitab tulevik.\nMina isiklikult olen uudise suhtes meelestatud positiivselt. Seda kindlasti juba varem mainitud viiruste leviku suhtes. Kasutan ise desktop arvutil Linuxit ja minuni need ei levinud, aga häirisid kindlasti kontakti listis olevate sõprade saadetud lingid. Suhtlemiseks olen kasutanud juba pikka aega facebooki kiirsõnumeid ning Skype on rohkem töö tegemiseks. Skype on kindlasti töökindlam, kui WLM. Ja kuna enamus kasutajaid suunatakse sinna ümber, siis keskendutakse töökindlusele veel rohkem. Pluss on ka ühtne programm. Igale platvormile on Skype’st vaid üks versioon ning kaovad ära ühilduvus probleemid. Kasutajad ei pea erinevates arvutides ümber harjuma teise programmiga, vaid on üks ja kindel versioon. Meeldib veel senine Skype võimalus, kus kogu ajalugu salvestub serverisse, et mitte arvutisse, ehk andmete kadumisega ei lähe kaotsi vanad vestlused.\nMinu senistes kõrgkoolides ning töökohtades on olnud primaarseks suhtlusvahendiks just Skype. Mida rohkem aeg tagasi, seda rohkem oli olukorda, kus töö ja kooli asjad sai tehtud läbi Skype’i, aga parralllelselt käis kõrval WLM sõpradega suhtlemiseks, mis jäi kindlasti alla grupitöö vahendides, näiteks grupivestluses ning seda juba ainult mugavuse poolest.\nKokkuvõttes arvan, et juba seni vähenenud kasutajabaasiga ja WLM’i kaotamine Skype kasuks on väga loogiline samm, kuna inimesed tegid juba seda niikuinii. Võidavad nii tarkvaraarendajad, kui ka tavakasutajad, kellele vahetus tähendab ainult sisse logimise andmete teise programmi trükkimisel. Tausta poole pealt võidavad kasutajad turvalisuse, väheste viiruste leviku ning krüpteeritud kõnede kasuks. Selle asemel, et kaotada kummaskist programmist miinused, suunatakse seni WLM’i plussid Skype’i. Igapäevased sõpradega vestlused kandub niikuinii suure kasutajahulgaga facebooki, mille chatiks ei pea kasutama eraldi programmi. Vähem ajakulu erinevate programmide kasutamisele. Mina isiklikult kasutasin seni kõiki kolme paralleelselt. Kuna minu kontaktid kasutavad erinevaid programme ja kõikidega ühenduses olemiseks pean ma nende versiooni toetama. Nüüd on see vähenenud vaid kahele. Facebooki video- ja helikõnede populaarsuse kasvu ma väga ei ennustaks, vähemalt mitte ametlikul tasemel, sest Skype on olnud pikka ja usaldusväärne partner ning tuntud oma turvalisuse poole pealt.\nKukkusid eksamil läbi. Kuidas edasi? Kaua on võimalik eksamit teha? Kellega kokkuleppida, et eksamit teha? Kuidas toimub järeleksamile registreerimine? Mis on tähtajad? Palju maksab, kui oled riigieelarvelisel (RE) kohal? Palju maksab, kui oled riigieelarvevälisel (REV) kohal\nRE kohal on korduseksam tasuta, REV kohal tasuline. Maksab vastavalt direktori käskirjale. Hetkel 14.2€, mis kanda tuleb Eesti Infotehnoloogia Sihtasutuse Kontole. Korduseksamit on võimalik teha kaks korda Tuleb sooritada see kahe semestrijooksul pärast õppeaine semestri lõppu Kokku tuleb leppida õppejõuga, kes võib anda lisaülesandeid, mis võivad olla tingimuseks Korduseksamile pääsemiseks. Enne korduseksami toimumist tuleb sellele registreerida õppeosakonnas või õppeinfosüsteemis. Toimumise ajad määrab õppejõud vastavalt õppeosakonna soovitustele.\nTöökogemuse arvestamisel tuleb esitada:\nTöökogemuse olemasolu ja olemust kirjeldavad dokumendid.\ntaotluse lisa: http://www.itcollege.ee/upload/ITK_V%C3%95TA_LISA_2.rtf\nTöökogemuse tõendile tuleb lisab esitada ka analüüs, mis vastab kriteeriumitele, mis on kirjas lehel "VÕTA kord" lingil http://www.itcollege.ee/sisseastujale/vota/vota-kord/ punktis II.4\nTeha tuleb seda kõike vähemalt 10 päeva enne semestri punase joone päeva. Esmakursuslase ja ÕIS’i mittekasutajana tuleb esitada avatlus õppeosakonnas või saata elektroonilisel teel digiallkirjastatult õppekonsultandile (kaugõppes rahvusvahelise- ja distantsõppe spetsialistile).\nÕIS’i kasutajana saab vajaliku taotluse sisestada sealt ÕIS’ist: Minu andmed -> VÕTA taotlus -> Lisa Taotlus -> Töökogemuse ülekanne. Vajalikud lisadokumendid tuleb lisada “Lisa dokument” alt. Samuti ka maksekviitung.\nVÕTA taotluse menetlustasu on 13 €, millele lisandub ainepunktitasu 5 € 1 EAP kohta. Kui taotlust ei rahuldata, siis raha saab tagasi välja arvatudmenetlustasu.\nRetrieved from "https://wiki.itcollege.ee/index.php?title=User:Iaasoja&oldid=56775"


Adventistide Kogudus - Põhja-Ameerika divisjoni president läheb alates juulist pensionile\nAvaldatud 22.5.2020, allikas Adventist Review\nSeitsmenda päeva adventistide koguduse Põhja-Ameerika divisjoni (NAD) president Daniel R. Jackson ja tema abikaasa Donna on teada andnud, et lähevad alates 1. juulist pensionile.\nSeoses 2020. aasta peakonverentsi (PK) töökoosoleku edasilükkamisega 2021. aastasse on NADi juhtkond teinud koostööd üleilmse koguduse juhtkonnaga, et valida NADile uus juht 2020. aasta juulis.\nJacksonid on NADi peakorteris töötanud alates Danieli valimisest presidendiametisse 2010. aasta juuni PK töökoosolekul Atlantas. Ta valiti presidendiks tagasi 2015. aastal San Antonios. Enne divisjoni presidendiks saamist töötas Jackson Kanada kogudusejuhina.\n„Teenimine on olnud eesõigus,“ ütles Jackson koguduses töötamise kohta. „Tõeline eesõigus on olnud kohtuda inimestega mõlemalt rannikult, kogu Põhja-Ameerika divisjonist – Kanadast, Ühendriikidest, Bermudast, Guamist ja Mikroneesiast. Selle töö üks eeliseid on kohtuda meie inimestega. See divisjon elab ja töötab misjonitöö nimel.“\nJackson on sünni poolest kanadalane ja välja arvatud viis aastat, mil ta töötas Lõuna-Aasia divisjonis, on ta töötanud terve elu Põhja-Ameerika divisjonis. Ta on lõpetanud Kanada uniooni kolledži bakalaureusekraadiga teoloogias ning Andrwesi ülikooli magistrikraadiga süstemaatilises teoloogias.\nOma tööaastate jooksul on Jackson töötanud pastori ja õpetajana ning koguduse juhtkonna liikmena. Tal on abikaasa Donnaga kolm last ning Issand on kinkinud neile neli lapselast.\nKuid ennekõike, sõnas Jackson, on ta kaasteeline kõigile teistele kristlastele, kes on teel Jumala kuningriigi poole.\n„Ma olen alati arvanud, et Jumal annab meile ülesandeid, mida peame hindama. Ma ei ole igat päeva nautinud ja olen seda ka selgelt öelnud, aga inimesed on need, kes teevad selle töö väga tasuvaks ja õnnistusrikkaks. Ma austan sügavalt seda, mida Jumal soovib teha ühe Edmontonist pärit võrukaela ja Briti Columbiast pärit imelise naise elus.“\nDonna Jackson on töötanud NADi pastorite abikaasade ühenduse assistendina ja NADi pastorite ühenduses. Enne seda töötas ta naiste- ja peretöös Ontario koguduste liidus ja Kanada naistetöös.\n„Ma olen õnnelik, et olen saanud töötada väga energilise meeskonnaga,“ sõnas Donna. „Minu ülesanne on olnud pastorite abikaasad ja nende pered. Divisjoni presidendi abikaasana on olnud minu töö üks paremaid osi kohtuda kõigi nende inimestega, kellega ma muidu poleks kohtunud.“\nVastavalt NADi valimisprotseduuri reeglitele on NADi juhtkond ja PK juhtkond töötanud välja protseduuri, et valida divisjonile uus president. Kõik koguduse divisjonide ametnikud nimetatakse PK töökoosolekul ning nende kanditatuuri peab heaks kiitma PK nõukogu.\nNADi nimetusnõukogu koguneb 6. juulil, et esitada 7. juulil PK nõukogule uus presidendikandidaat. Mõlemat nõukogu koosolekut juhib PK president Ted N. C. Wilson. Koosolekud peetakse virtuaalselt ja kasutatakse elektroonilist hääletussüsteemi.\n9. juulil saab PK nõukogu kokku, et valida NADile uus president. Kui uue presidendi valimise protsess algab, paluvad kogudusejuhid koguduseliikmeil protsessi ja sellesse kaasatud inimeste pärast palvetada.\nPõhja-Ameerika divisjon (NAD) pidas sel nädalal (virtuaalset) aastakoosolekut, mille avas peakonverentsi (PK) president Ted N. C. Wilson, kes osaleb koguduse kõigi 13 divisjoni aast...\nSaksamaal käivitus taas projekt, milles lapsed abistavad lapsi\nPaljudes kohtades tähistati 20. septembril rahvusvahelist lastepäeva, teiste seas ka adventkoguduse arengu- ja katastroofiabiorganisatsiooni ADRA Saksamaa haru, mis käivitas selle p&aum...


Tenerife turisti välimääraja: päevitab, poodleb või pidutseb - Kasulik - Reisile\nTenerife turisti välimääraja: päevitab, poodleb või pidutseb\n18. mai 2014, 22:34\nPaljud turistid veedavad Tenerifel terve talve ning et nende elu mugavaks teha, pakutakse neile võimalikult palju kodust: nii on näiteks brittidele olemas nende oma poed, juuksurid, baarid.\n15 aastat Tenerifel elanud belglanna Chantal Sohier ütleb, et püüab kõiki turiste kohelda nii, nagu ta sooviks, et suhtutaks temasse, kui ta puhkusel on. «Nad ei ole sidrunid, keda rahast tühjaks pigistada,» leiab ta. «Kui turist läheb õnnelikuna koju, tuleb ta võib-olla tagasi ja teeb tuttavate seas reklaami ka,» põhjendab ta.\nKahjuks pole tema hinnangul kõigile siiski veel kohale jõudnud, et kui turistid Tenerifele ei tuleks, peaksid paljud inimesed banaanitoidul olema. Nii leidub ikka veel kohalike seas halvustavat suhtumist guiry’desse – nii kutsuvad püsielanikud turiste.\nVeel 30–40 aastat tagasi oli Sohier’ hinnangul palju guiry’de ärakasutamist, sest nad ei teadnud saarest suurt midagi. Näiteks vedasid taksojuhid turiste ühest punktist teise suure ringiga või võeti neilt kohvi eest topelttasu. «Nüüd on turistid tänu internetile väga teadlikud ja selliseid pettusi poleks enam võimalikki teha,» on Sohier rahul.\nTulus vene turist\nKuuendat aastat Tenerifel elav eestlane Olavi Antons arvab, et tegelikult saavad kohalikud väga hästi aru turistide määratust mõjust Tenerife majandusele. «Hinnanguliselt 80 protsenti on ühel või teisel moel ikka seotud turismiga. Seega sallivad nad turiste päris hästi,» ütleb Antons.\n«Küll võib aeg-ajalt aru saada, et võõramaalaste saarele kolimist seejuures ei sallita sugugi võrreldaval määral,» lisab ta. Antons toob näiteks, et töölevõtmisel on kohalik kogukond ja hõimlased alati eelisjärjekorras, hoolimata sellest, et nad ei pruugi viletsa kvalifikatsiooni või keeleoskuse tõttu tööga hakkama saada.\nAntonsi sõnul peavad Tenerifel kõik rahvuste kohta käivad eelarvamused paika: «Sakslased ongi kopikakoid ja tüütuseni põhjalikud – kohalike täisvastand. Prantslased saavad šoki, kui hotellis neid nende emakeeles teenindada ei suudeta jne.»\n«Viimaste aastate võlusõna on muidugi turisto ruso ehk venelane, kelle tarbimisvõime kasvab iga aastaga,» lausub Antons. Tema sõnul on venelane turismitööstusele taeva kingitus, sest vastandina vana Euroopa elanikule, kelle võime tarbida on mitu korda suurem, armastab venelane ennast reisil hellitada.\n«Kui viimane kriis algas, siis manitsesid britid ja sakslased juba lennukis lapsi, et seekord ei mingit kolme jäätist päevas – kriis on! Ei mingeid igaõhtuseid restoranides sumisemisi – kriis! See ei tähenda sugugi, et neil oleks raha vähem olnud kui eelmisel või üle-eelmisel aastal – sugugi mitte –, aga eurooplane on kasin ja hirmul ja muretseb tuleviku pärast. Venelasel aga – muidugi mitte kõigil – on kuidagi teistest paremini teada, et elame vaid üks kord ja puhkus on selleks, et puhata,» räägib ta.\nNii ei tasu imestada, et tänaval kiputakse möödakäijaid lahkelt vene keeles kohvikusse või poodi kutsuma. Antons õiendab eestlastele pahameelt tekitavat eksiarvamust: «Kallid kaasmaalased, ärge pabistage, te ei näe venelase moodi välja. Aga sisseviskaja lihtsalt väga loodab, et äkki see valge inimene on ikkagi venelane ja lõpuks tuleb ja ostab ka midagi.»\nVenelased on tõesti ühed vähestest, kes ikka veel Tenerifelegi ostureisidele tulevad. «Nad saabusid lennujaama, näpu otsas vaid pisike kilekott. Pärast puhkust naasid kodumaale tavalise kohvriga,» räägib Sohier. Nad kulutavad raha rõiva- ja parfümeeriapoodides ning isegi elektroonikakauplustes. Näiteks üks ehtekaupluste kett on pannud käima eribussid, millega turiste hotellide juurest tasuta poodi ja tagasi sõidutatakse.\nNüüd käib Tenerifel aga puhkamas ka vaeseid vene inimesi, kes peatuvad täisteenusega kolmetärnihotellides, võtavad kõige odavama ekskursiooni ega kuluta selle jooksul mitte üht senti: ei joo peatuste ajal kohvi, ei soovi lõunapausigi, sest teavad, et pärast saavad hotellis tasuta süüa.\nKohalikega kokku ei puutu\nTenerifet külastavate turistide erinevuse tagamaade mõistmiseks tuleb Antonsi sõnul vaadata, milline on eri rahvaste jaoks Tenerife tähendus. «Võib-olla küll kahaneval määral, aga eestlase jaoks on Tenerife ikkagi eksootiline palmisaar kuskil kaugel Aafrika külje all. Kanaari saared olid kogu pika nõukaaja ju millegi kättesaamatu sümbol, mille poole õhata. Inglastele ja sakslastele aga on Tenerife suvilaks – mitte rohkemat. Nii saab juba naisterahva kandade järgi järeldada, kas tegu on ennast eksootikareisiks pediküürinud baltlase või idaeurooplasega või hoopis sakslase või Ühendkuningriigi alamaga, kes plätude sahinal sust lihtsalt mööda suvitab.»\nTõepoolest on üha enam levinud, et Euroopa pensionärid pagevad igal aastal külma talve eest Kanaari saartele. Nii on tekkinud kohalikke inglise, itaalia või põhjamaade baare-restorane, mis keskenduvadki oma kaasmaalaste teenindamisele. «Briti pensionärid, kes elavad siin võib-olla juba 20 aastat, ei pruugi sõnagi hispaania keelt rääkida. Nad käivad briti baarides, briti kauplustes, neil on oma juuksurid ... nad ei puutu üldse kohalikega kokku,» räägib Sohier.\n«Mõnevõrra üllatav oli minu jaoks küll see täielik huvipuudus, isegi arrogantsus, mida siin puhkavad inglased kohaliku kultuuri ja pärandi vastu üles näitavad,» ütleb ka Antons. «Siin 20. aastat puhkav britt võib täitsa vabalt olla neitsilikus teadmatuses selle kohta, milline võrratu koht on Masca kuristik ja milline Teide vulkaan jalamilt välja näeb. Teda see lihtsalt ei huvita. Küll on ta aga kursis õllehindadega kogu ranniku baarides ühtekokku ja igaühes eraldi,» räägib Antons.\n«Muide, meie raamatupidaja, kes ise on Barcelonast, jutlustab teooriat, et just britid ja nende ekstremistlikult vähenõudlik maitse on süüdi selles, et nii paljudel olematu kvaliteediga (alates köögist ja lõpetades interjööriga) söögiasutustel on läbi aastate põhjust hommikuti oma võidunud lauad terrassile lükata. Ta võdistab sealjuures alati õlgu, kui selle jutu üles võtab – nagu käiks jutt tarakanidest või ämblikest,» nendib Antons.\nSohier lisab samas, et viimasel ajal näidatakse siiski üles üha enam huvi ka saare avastamise vastu, ilmselt tänu internetist nähtud kaunitele loodusfotodele.\n«Eesti turisti põhitunnus aga on päikesenälg. Et pilviseid päevi tuleb ka Tenerifel ette, siis pilve all hommikul tööle sõites võin ma mürki võtta, et vähemalt iga veerand tunni tagant astub mõni kaim läbi ja uurib, millal päike jälle välja tuleb. Ja alati nii lähebki. Ja kasvõi õhtuni. Kuni päike jälle väljas ja turistid ookeani kaldal või basseini ääres maoli on,» jutustab viiendat aastat Tenerifel ekskursioonibürood pidav Antons.\nEakad ja noored pidutsejad\nKa belglanna Sohier’ jaoks on kõige keerulisemad turistid tema oma kaasmaalased. «Kui nad teavad, et ma olen belglane, püüavad nad saada minult korraga kogu informatsiooni kätte ega osta ekskursiooni, vaid rendivad auto, sest nii on odavam,» nendib ta.\nViis aastat Tenerifel elanud ja õppimise kõrvalt hotellis basseini vetelpäästjana töötanud Jose Ruibal Otero räägib, et septembrist juunini on enamik Tenerife külastajatest üle 50-aastased, seevastu suvekuudel käivad nooremad inimesed saarel odavalt pidutsemas. «Briti noorem generatsioon tuleb siia pidutsema. Nad joovad väga palju, põhjustades tülisid ja kaklusi, lõhkudes hotellide vara ning laamendades tänavatel,» räägib Otero. Ta lisab, et ka hotellist lahkudes on nende toad kõige räpasemad. Et Põhjamaade turistid on kõige puhtamad, ei pea ilmselt eestlastele ütlemagi.\nMandri-Hispaaniast saabuvad turistid on nõudlikud. «Nad ütlevad: see on Hispaania, nii et see on meie maa. Neil on kõrged ootused, nad ei jõua kokkusaamistele õigel ajal, nad on kehvad jootraha maksjad – jätavad heal juhul vaid punaseid penne,» räägib bussijuhina töötav Sohier.\nSuvel põgenevad hispaanlased Kanaaridele koduse kuumuse eest, sest Tenerifel õhutemperatuur enamasti üle 30 kraadi ei tõuse.\nTalviti täidavad kolmetärnihotellid saartele puhkama sõitvad eakad hispaanlased, kellele valitsus maksab toetust. «Siis pakutakse hotellis ainult Hispaania toitu, mis tähendab, et kõigele on lisatud küüslauku, kõigele,» naerab Sohier.\nOtero sõnul on hispaanlane viisakas, kuid ei kuluta palju. Kõige hullem on tema sõnul aga kohalik Kanaaride turist, kes on sageli ülbe, kulutab küll raha, kuid eeldab selle eest väga palju.\nMuide, Tenerife turismitööstusele on suure põntsu pannud täisteenusega (all-\ninclusive) hotellid, seal peatuvad külastajad restoranides või baarides raha eriti ei kuluta. Teine mõjutaja on odavlennufirmad. «Turistid ei osta enam kaasa ka suveniire, veini ega\nmojo-kastmeid, sest nad ei mahuta neid käsipagasisse ära,» tõdeb Sohier.\nAutor elab Tenerifel.


Maanteemuuseum on sellest aastast Transpordiameti osa | Maanteemuuseum\n1. jaanuaril tööd alustanud Transpordiamet loodi Maanteeameti, Lennu- ja Veeteede Ameti ühendamisega. Seni Maanteeameti ühe osana tegutsenud Eesti Maanteemuuseum jätkab tööd uue ameti juures.\nMuuseumijuhataja Kadri Valner kinnitas, et vähemalt esialgu ei muutu sellega uuritavate teemade ring.\n„Oleme tegelenud 20 aastat teede, tee-ehituse ja liiklusohutuse ajaloo uurimise ning talletamisega. Praegu plaanime selle teemaderingiga ka jätkata,“ ütles ta. „Samas ei ole ju teed ja teekonnad pea kunagi lõppenud seal, kus maa saab otsa. Nii liigub ka muuseum edasi lennukate mõtetega ja vajadusel sukeldub uute valdkondade juurde,“ kinnitas ta.\nLoodud Transpordiametist saab transpordiliikide ülene kompetentsikeskus ning ohutu, mugava ja kiire liiklemiskeskkonna arendaja. Siiski pole see päris esmakordne, kui eri transpordiliikide töökorraldus toimub ühes organisatsioonis.\nViimase saja aasta jooksul on Eestis maanteede ehitust ja nende hooldust administreerivaid asutusi reformitud üsna sageli. Need on tulenenud ametit haldava ministeeriumi vahetusest, riigikorra muutusest, sisulistest ümberkorraldustest või poliitilisest otsusest. Juba 26. novembril 1918 alustas Teedeministeeriumi allasutusena Maanteede ja Sisemiste Veeteede Valitsus. Seda hetke loetakse ka Maanteeameti sünnipäevaks. 1938. aastal moodustatud Maanteede Talitus sai oma ülesandeks aga lisaks maanteede ja sildade ehitamise ja korrashoiu korraldamise kõrval ka lennu- ja jõuvankriasjanduse edendamise.\nNii on enam kui saja-aastase ajaloo jooksul ehitatud teid ligi kümne nime all.\n„Ühe muuseumi jaoks avanevad ühinemiste ja lahknemiste kontekstis uued võimalused uurida organisatsiooni ja selle toimimise võimalusi,“ kinnitas Valner. „Veelgi enam laienevad võimalused rääkida inimesest kui rändajast teedel,“ arvas ta.\nTel: +372528 8104


Kuulmisabivahendid | EKLVL\nHome › Kuulmispuudest › Kuulmisabivahendid\nKuulmislävi - kui see on langenud alla 30dB, tähendab, et tasasemaid helisid kui 30dB inimene enam ei kuule. Tekivad sotsiaalsed probleemid – kõnest arusaamiseks peab pingutama. Kriitiliseks muutub olukord siis, kui kuulmislävi on alla 60 dB. Seda kutsutakse ka kõneläveks. Nüüd on tekkinud olukord, kus tavalise kõne valjus jääb kõrgemale inimese kuulmislävest ja kõnest arusaamine muutub väga raskeks.\nKuulmislävi ja valulävi\nParaku on kuulmise füsioloogia päris keeruline ning kuuldeaparaat ei taasta normaalset kuulmist. Sensorineuraalset tüüpi kuulmiskahjustusega kaasneb kiirenenud helivaljuse taju fenomen. Piltlikult öeldes, on sellisel inimesel helivaljuse tajumise diapasoon kokku surutud. Kui normaalselt kuulval inimesel on helivaljuse tajumise diapasoon ca 100dB (kuulmislävi 20 dB, valulävi 120dB, nende vahe ongi 100dB), siis kuulmiskahjustusega patsiendil võib see olla nt 40dB (kuulmislävi 60dB, valulävi juba 100dB juures!).\nKuulmislanguse tehniliseks kompenseerimiseks on mitmeid võimalusi\n• telefon muundab võimendatud elektrisignaalid taas helivõngetes (nt sisenes heli tugevusega 40dB, võimendus on 25dB, seega telefonist väljub heli tugevusega 65dB)\nAsetuse alusel saab kuuldeaparaate jagada\nKuuldeaparaatide valik sõltub……\nkuulmislanguse astmest ( kui tugev võimendus on vajalik)\nkuulmislanguse tüübist ( milline sageduspiirkond on haaratud)\nkuuldeaparaadi käsitsemise mugavusest\nkuuldeaparaadi keerukuse astmest\nkuuldeaparaadi ühendamise võimalikkus teiste abivahenditega\nmillist mudelit vaegkuulja eelistab (kõrvatagune, kõrvasisene, vms.)\nKahepoolse kuulmislanguse korral on oluline sobitada kaks kuuldeaparaati, sest siis …..\nparem arusaamine kõnest\nparem kõne mõistmine grupis ja taustamüras\nparem heli lokaliseerimine\nparem heli kvaliteet\nvõimendus vaiksem – vähem moonutusi\nparem heli identifitseerimine\nmõlemad kõrvad “aktiivselt tegevuses” – vähem kuulmislanguse süvenemist\nkuulamine vähemväsitavam ja meeldivam\ntasakaalustatud kuulamise tunne (stereo efekt)\nmüra parem talumine\n2. Implantaadid – sisekõrva implantaat\nSisekõrvaimplantaat võib olla sobiv lahendus, kui lapsel on…\nSisekõrvaimplantantatsiooni tulemusi mõjutavad faktorid\nLuukuulmisimplantaat (BAHA) sobib lastele, kellel on\nväliskõrva ja keskkõrva haigus või arenguhäire, mille põhjustatud kuulmishäiret pole võimalik muude meetoditega\nparandada. Heli viiakse sisekõrva läbi luu.\nAjutüveimplantaat (ABI) sobib lastele, kellel on\nÜkski eeltoodud abivahenditest ei taasta normaalset kuulmist ning kuulmistehnilisi abivahendeid kasutavatele lastele jäävad ikkagi probleemseteks kuulamine taustamüras, distantsilt ja rääkija hääletugevus.


Teha kui tsüstiit tüdrukutes 3 aastat Põhjused ja meetodid tsüstiidi raviks lastel 3-5 aastat\nHematuuria veri uriinis. See on mitteinfektsioosne tsüstiit. Haiguse prognoosi määrab arst vastavalt ebameeldivate sümptomite olemasolule ja intensiivsusele, komplikatsioonide olemasolule. Emakakaela tsüstiit.\nUriinianalüüsi tulemusi kasutatakse lastel esialgse diagnoosi kinnitamiseks või ümberlükkamiseks; ilma selleta ei saa diagnoos olla täielik. Tsüstiidile viitab leukotsüütide ja aluseliste punaste vereliblede oluline suurenemine, valgu väike tõus, samuti vedeliku väliste parameetrite muutus - selle hägusus, intensiivsem värvumine, lisandite ilmnemine.\nSelle tagasipöördumisel tuleks põiepõletiku ravi läbi viia arsti kohustusliku järelevalve all, isegi kui see toimub kodus. Ravimid - ainult vastavalt uroloogi juhistele. Tavaliselt on need uroseptikumid haiguse nakkava iseloomu korral diureetikumid diureetikuminasamuti spasmolüütikumid valu sündroomi kõrvaldamiseks. Väikese patsiendi seisundi regulaarne jälgimine koos vaheproovide läbimisega on vajalik. Öelge mulle põiepõletiku ravist 5-aastastel rahvapärastel ravimitel? Ainus õige otsus on õige diagnoosi ja sobiva ravi saamiseks pöörduda lastearsti, uroloogi, nefroloogi poole.\nÄrge ravige last ise: see võib põhjustada tüsistuste tekkimist, alates haiguse kroonilistest vormidest kuni hematuria, interstitsiaalsete häirete ja isegi püelonefriidini, mis mõnel juhul kujutab ohtu beebi elule. Milliseid tablette põiepõletikuga lapsele anda? Ilmnenud ja kinnitatud tsüstiidi korral tuleb kompleksravi režiimis anda uriini, nefroloogi või lastearsti poolt teha kui tsüstiit tüdrukutes 3 aastat kirjutatud tablette.\nMillist antibiootikumi anda põiepõletiku korral 2-aastasel lapsel? See, mis määratakse tsüstiidi kompleksravi osana, on ainult kvalifitseeritud arst. Tavalised esmavaliku ravimid on Amoksitsilliin, samuti uroseptikumid Trimoksasool ja Tsiprofloksatsiin.\nTuleb mõista, et need aitavad ainult haiguse nakkusliku ja bakteriaalse olemuse korral, mitte kõigil juhtudel. Igal teha kui tsüstiit tüdrukutes 3 aastat soovitame tungivalt läbida põhjalik diagnoos ja otsida eriarsti juurde professionaalselt ette nähtud raviskeem - reeglina on see laste uroloog või nefroloog.\nÄrge ravige ennast! Tsüstiit poistel Oma praktikas puutuvad lastearstid sageli kokku nii tõsise kuseteede probleemiga nagu poiste põiepõletik. Enamikul juhtudel kulgeb haigus ägedas vormis - lastel on valu alakõhus ja kõhukelmes, valulikud urineerimisvajadused, üldine halb enesetunne ja nõrkus. Kui vanemad ei pööra tähelepanu poisi kaebustele ega võta ravimeetmeid, muutub haiguse äge kulg krooniliseks, mida on palju raskem ravida ja ähvardab tõsiseid tüsistusi.\nUrineerimise sagedus sõltub haiguse tõsidusest. Selline laps ei oska veel kirjeldada oma valulikke ja ebamugavaid aistinguid, seetõttu ei seosta tema vanemad sageli lapse urineerimise ja pisaravoolu põiepõletiku esinemisega. Vanematel lastel pole põletikulise põie diagnoosimine enam keeruline. Laps saab selgitada, kus ta tunneb valulikke krampe, juhtida vanemate tähelepanu asjaolule, et ta külastab sageli tualetti.\nVanemad lapsed, kellel on haiguse äge käik, kurdavad rikkumisi seedetraktis.\nPõletikulise protsessiga kaasneb sageli oksendamine, iiveldus, kõhukinnisus või maoärritus. Vanematel kui 13—aastastel lastel võib halb enesetunne avalduda ilma väikelastele iseloomulike väljendunud sümptomiteta.\nPõhjused, mis provotseerivad põiepõletiku ilmnemist poistel, võivad olla erinevad. Kuid igal juhul on halb enesetunne "kelluke", et last tuleb uurida ja ravida.\nMõjutavad tegurid Lisaks hüpotermiale on poiste terviseprobleemide provotseerivateks teguriteks viirushaiguse ülekandumine, mis vähendab mitme nädala jooksul laste immuunsust. Põletiku jaoks soodsateks peetakse ka järgmisi olukordi: kui poisil diagnoositakse Urogenitaalsüsteemi ebanormaalne kaasasündinud struktuur, halb kusepõie kateteriseerimine või operatsioon selle piirkonnas on sageli halb enesetunne, muude patoloogiate pikaajaline ravi teatud farmakoloogiliste ravimitega, sealhulgas agressiivsete antibiootikumidega, kuseteedega seotud kaasasündinud või omandatud haigused, näiteks neeruhaigus, ussid ja nende elutähtsa toimega tooted vähendavad lapse keha immuunsust ja resistentsust bakterite tungimise vastu, patsiendi tervise teha kui tsüstiit tüdrukutes 3 aastat seisund.\nDiagnoosi tegemiseks uurib arst kõigepealt väikest patsienti, hindab üldist tervislikku seisundit ja uurib kuidas võtta mett kui tsüstiit kõiki varasemaid haigusi. Vajalikud analüüsid Patoloogia diagnoosimine ja järgnev tsüstiidi tõhus ravi on võimatu ilma uriini ja vere laboratoorsete andmeteta. Samuti hõlmas tsüstiidi diagnoosimiseks vajalik uuring uriini kogumist ja analüüsi Nechiporenko järgi ning uriini külvamist steriilsuse tagamiseks.\nKusepõie põletiku kahtluse korral viiakse läbi nakkusliku patogeeni määramine ja selle tundlikkus antibiootikumide suhtes. Lastele on soovitatav teha vaagnaelundite ultraheli. Tsüstoskoopiline uuring Laste põiepõletiku diagnoosimisel on oluline komponent põie tsüstoskoopia. See on eriprotseduur, mis võimaldab teil täpselt uurida väikese patsiendi kuseteede seisundit.\nTsüstoskoopiline uuring aitab tuvastada neerude ja kuseteede põletiku allikat ja kõrvalekaldeid, mis põhjustavad haigust. Haiguste ravi Mingil juhul ei tohiks haigus iseenesest langeda. Samuti on vastuvõetamatu haige lapse eneseravimine. Ilma last uurimata ja haigust diagnoosimata on võimalus, et põiepõletiku väidetavate sümptomite all võivad peituda ka muud tõsised lapseea patoloogiad. Põletikulise protsessi ravi põies on individuaalse iseloomuga - arst võtab arvesse haiguse raskust ja raskust, sümptomite raskust.


Uue-Vändra mõisa mail annavad saaki 80 sordist viinamarjad - Pärnu Postimees - Tasuline - Pärnu Postimees\nAednik Harri Poomi huvitab, mis sordist viinamarju tasub meie mail kasvatada ja millega pole mõtet jännata. FOTO: Urmas Luik\nPaarikümne elanikuga Lüüste küla kunagise Uue-Vändra mõisa mail teevad tuntuks ettevõtjad, kelle hulgast aednik Harri Poom katsetab, millised viinamarjasordid meie kliimasse sobivad ja millega pole mõtet jännata. Tema kollektsiooni on kuulunud 150 sorti, millest nüüdseks on alles jäänud poole vähem.\nSaare-Tõrvaaugu aiand on Pärnumaal ainus arvestatav viinamarjakasvataja. Riigis tegeleb viinapuu perekonda kuuluva taimega kümmekond aiandit ja talu, peale nende maaülikooli ja Räpina aianduskooli katselapid. Suurim viinapuuistandus asub aga Lusche & Matieseni veinitalus Muhu saarel, mille omanikud plaanivad kasvama panna 10 000 taime, jõutud on paari tuhandeni.\n“Alguses sattusin hoogu, et kui viinapuu, siis tuleb istutada,” ütleb Poom, mõeldes 1995. aastal alustatule. “Eestis hakkaski möödunud sajandi lõpus olema viinamarjakasvatajaid, aga sel sajandil on see eriti hoogu läinud, oleme ju üks põhjapoolsemaid riike, kus saab valida viinamarjasorte ja nende kasvukohta.”


Mart Habakuk: kõrghariduse finantseerimine tuleb üle vaadata | EBS\nMart Habakuk (foto: Andres Raudjalg)\n30. augusti Postimehe arvamusküljel kirjutas Sihtasutuse Estonian Business School juhatuse liige Mart Habakuk sellest, miks tasuta haridusega jätkamine on mõistlik vaid õppekavadel, mille spetsialistid on vajalikud Eesti riigi hoidmise ja juhtimise huvides. Avaldame EBSi kodulehel Postimehes ilmunud loo täispikkuses.\nRiigieelarvest finantseeritava õppetöö võib paigutada skaalale, millel on kaks otsa. Ühes on õppekavad, mille lõpetajad saavad erialast tööd ainult Eestis ja avalikus sektoris. Näiteks kultuur, pedagoogika, eesti keel, riigi- ja korrakaitse ning avalik haldus. Need valdkonnad on Eesti riigi ja rahva säilimiseks hädavajalikud. Nende õppekavade tasuliseks muutmine ainult suurendab riigi riske, aga ei anna rahalist säästu, sest mingigi konkurentsi tekitamiseks peab riik garanteerima lõpetajatele töökohad, kustutama pärast mõne aastast töötamist õppelaenud jne.\nSkaala teises otsas on spetsialistide koolitamine valdkondades, kus tööjõuturg ei ole Eestiga piiratud või kus valitseb tegijate defitsiit ka turu keskmisest kõrgema palgataseme juures. Näiteks insenerid, IT-spetsialistid, digitoodete arendajad, juristid jne. Kui neis valdkondades peaks tudeng ise oma kõrghariduse eest maksma, siis paljude erialade puhul ei muutuks konkurentsisõel liiga hõredaks. Vajadusel saab nõudlust mõjutada stipendiumitega. Oluline on ka see, et õppelaen oleks võrdselt hästi kättesaadav kõigile tasulisel õppekaval õppijale, sõltumata tudengi ja ta pere maksevõimest õpingute alustamisel.\nHoolimata ebavõrdsusest skaala eri otstes paiknevate erialade lõpetajate väljavaadete vahel rahastab riik praegu kogu kõrgharidustühte moodi. Õpetajate ettevalmistamist rahastatakse sarnaselt juristide ja erinevate ärivaldkondade spetsialistide ettevalmistamisega, mis on suuremalt osalt riigi raha raiskamine.\nNäiteks TTÜ pakub alates 2018. aastast tasuta õppekohta kõigile lävendi ületanud tudengikandidaatidele. Majanduse ja ärinduse õppekavades ületas tänavu lävendi aga 782 inimest. Eelmisel aastal asus TTÜs bakalaureuseõppe tasemel tasuta õppekavadel majandust või äri õppima 277 esmakursuslast ja tasulistel kohtadel 128 (31 protsenti). Kui lisada siia ka kaks ülejäänud suuremat äri- ja majandushariduse pakkujat Eestis (TÜ ja EBS), siis tasulise õppe osakaal äri- ja majanduse bakalaureuseprogrammides oli mullu kõigis kolmes ülikoolis kokku 41 protsenti vastuvõetute arvust.\nÄri- ja majandusharidus oli juba 2017. aastal Eestis suures osas tasuline ning see andis hea panuse ülikoolide eelarvesse ja kõrghariduse eksporti. Õppekavad uuenesid pidevalt ning ettevõtjad ja riik ei kurtnud kõrgharidusega äri- ja majandusspetsialistide nappuse üle. Selline on keskkond, mis ei nõua õppekohtade arvu olulist suurendamist Eesti maksumaksja kulul.\nRiigi tasandil tuleks mõtiskleda ka selle üle, kas olukord, kus puuduvad väljastpoolt riigieelarvet finantseeritud IT- ja õigusteaduse spetsialistide ettevalmistajad, on soovitud tulemus või praeguse süsteemi tagajärg. Tasuta õppekohtade pakkumine ülikoolide poolt tekitab kõrged sisenemisbarjäärid uutele tulijatele, sealhulgas välismaa ülikoolide filiaalidele.\nTasuta õppekohtade pakkumine riigi poolt (stipendiumite vormis) on sama kulukas, kuid selliseid barjääre ei tekita. Selline lähenemine võib esialgu ülikoolides kaasa tuua stressi, aga ei midagi hullu, kuna taristu annab vanadele ülikoolidele nagunii suure eelise uute tulijate ees.\nLisaks on aeg vaielda selgeks, kas Eestile on mõistlik säilitada barjääre, mis takistavad konkurentsi teket riigile ja ettevõtjatele vajalike spetsialistide ettevalmistamisel, või juurutada mudeleid, mis avavad turu ja motiveerivad ülikoole riigi ja ettevõtjate soovidega arvestama, sealhulgas hariduse kasumliku ekspordi võimekust parandama.\nÜks eelkõige mõtteviisi ja hiljem ka eelarveliste vahendite kasutamise kvaliteeti muutev lahendus võiks olla esialgu ainult äri- ja IT-spetsialistide ettevalmistamise muutmine sada protsenti tasuliseks samal ajal uue riiklike stipendiumite süsteemi käikupanekuga.\nRiiklikke stipendiume saaksid taotleda lävendi ületanud tudengikandidaadid kvalifitseeruvatel õppekavadel oma õpingute finantseerimiseks nii Eestis kui välismaal. Millised õppekavad kvalifitseeruvad stipendiumitele ja millised mitte, seda otsustab haridusministeerium koos tööandjate esindajatega igal kevadel. Mis summas ja mitu stipendiumi välja anda, otsustab riik, lähtudes oma hinnangust tööjõuturu vajadustele kahe-kolme aasta perspektiivis.\nKui 2019. aastal selgub, et alates 2020. aasta sügisest on vähemalt viie aasta jooksul saadaval 1000 stipendiumi mitmesuguste IT-oskuste omandamiseks summas 4000–8000 eurot tudengi kohta aastas (sõltuvalt õppekavast), siis tõenäoliselt tekib 2020. aasta sügiseks ülikoolide juurde hulk uusi ja kvaliteetseid IT-õppekavasid, topeltdiplomiprogramme jms ning me oleksime eesmärgile palju lähemal. Stipendium ei pea kindlasti katma kogu õppemaksu. Äri valdkonna erialadel võiks stipendiume olla mõnisada summas 2000–4000 eurot tudengi kohta aastas. Isegi kui eksperiment äri- ja IT-erialadega õnnestub, ei peaks ikkagi tasuliseks muutma õppekavasid, mille järele ei ole maksujõulist nõudlust, aga mis on vajalikud riigi toimimiseks.\nParematel ülikoolidel ei oleks sellise lähenemise korral põhjust karta oma eelarve vähenemist, kuna ülikoolidele eraldatav summa ei vähene, vaid muutub ainult selle jaotamise mehhanism. Kui finantseerida stipendiume, paraneb raha kasutamise läbipaistvus. Peale selle saab riik stipendiumite arvu ja suuruse muutmisega võimaluse motiveerida strateegiliselt tähtsate valdkondade spetsialistide ettevalmistamist ning vähendada riiklikku rahastamist ülepakkumisega erialadel.\nKõige selle valguses tuleb ka õppelaenude süsteemi muuta paindlikumaks. Riigi asemel peaks õppelaenu pangale tagama enda valitud tingimustel ülikool ja seda ilma tudengi lähisugulaste käendusteta. See motiveerib ülikooli välja töötama tööjõuturule paremini sobivaid õppekavasid, valima hoolikamalt tudengeid ja tegelema nende karjääri planeerimisega. Kaks protsenti pangale hüvitatud halbu õppelaene on riigile/ülikoolile 98 protsenti odavam kui tasuta õppekohtade pakkumine õppekavades, kus see ei ole vajalik.\nMõistlik oleks ka leppida sellega, et kõigi Eestile vajalike erialade spetsialistide jaoks ei ole vaja välja töötada ja pakkuda eraldi õppekavasid, vaid spetsialiste saab ette valmistada ka vahetusprogrammide abil partnerülikoolides (Erasmus, Erasmus+).\nLoodetavasti pakub riigikogu valimisteks valmistuminekõrghariduse rahastamise teemal sisukaid debatte, palju uusi ideid ning vähem kriitikat paremat lahendust välja pakkumata.


Maksumaksja portaal - Maksuküsimused - Muud - Eestis registreeritud firma teeb alltöövõtu korras teenust (elektritööd laevadel) Soome km kohuslasele. Alltöövõtuleping on sõlmitud firmade vahel kuni aprill 2008. Tööd teostab Soomes 3 töötajat ja neid juhib seal Eesti firma ainuomanik/juhatus ning palka maksab töötajatele Eesti firma (maksud Eestisse). Töötajad koos juhiga viibivad Soomes iga kuu 15 kuni 20 päeva komandeeringusse suunamisena. Kontorit Eesti firma Soomes ei oma. Iga kuu (v.a. 1-2 kuud aastas) tekib Soome teenusest käivet 10-12 tuhat eurot. Lisaks teeb Eesti firma teenust ka Eesti laevafirmadele. Kas ja millal tekib Eesti firmal kohustus Soomes ennast regisreerida (püsiv tegevuskoht)? Kas on mõistlikum teha filiaal vm? Kas on õige, et sellise alltöövõtulepingu ja töökorralduse puhul Soomes töötavaid eesti firma töötajaid ei saa lugeda renditööjõuks ja nende tulu ei maksustata Soomes 1.01.2007 kehtima hakanud seaduste järgi?(Vorm E101 on töötajatele Eestis võetud).\nEestis registreeritud firma teeb alltöövõtu korras teenust (elektritööd laevadel) Soome km kohuslasele. Alltöövõtuleping on sõlmitud firmade vahel kuni aprill 2008. Tööd teostab Soomes 3 töötajat ja neid juhib seal Eesti firma ainuomanik/juhatus ning palka maksab töötajatele Eesti firma (maksud Eestisse). Töötajad koos juhiga viibivad Soomes iga kuu 15 kuni 20 päeva komandeeringusse suunamisena. Kontorit Eesti firma Soomes ei oma. Iga kuu (v.a. 1-2 kuud aastas) tekib Soome teenusest käivet 10-12 tuhat eurot. Lisaks teeb Eesti firma teenust ka Eesti laevafirmadele. Kas ja millal tekib Eesti firmal kohustus Soomes ennast regisreerida (püsiv tegevuskoht)? Kas on mõistlikum teha filiaal vm? Kas on õige, et sellise alltöövõtulepingu ja töökorralduse puhul Soomes töötavaid eesti firma töötajaid ei saa lugeda renditööjõuks ja nende tulu ei maksustata Soomes 1.01.2007 kehtima hakanud seaduste järgi?(Vorm E101 on töötajatele Eestis võetud).\nKüsis Maksumaksja ja vastas Administraator 13.02.2007 17:19 (4810 korda)\nPüsivat tegevuskohta Teie näite puhul ei teki. Püsiv tegevuskoht võib tekkida näiteks siis, kui Soomes asub juhtimiskeskus, töökoda, müügiesindus vms. Kui juhid käivad koos töölistega komandeeringus ning klientidelt tellimuste samiseks ei ole mingit püsivat kontorit Soomes loodud, siis\npüsivat tegevuskohta ei teki. Soovitame lugeda ka Eesti ja Soome topeltmaksustamise lepingu artiklit 5.\nTööjõurent tähendab seda, et teenuse osutaja ei korralda ise tööprotsessi, vaid annab oma töötajad teise isiku kasutusse, kes ise hakkab tööd korraldama. Kui te saate tellimuse konkreetse töö tegemiseks ja te korraldate töö oma vastutusel, st tellija maksab teile tehtud töö tulemuste eest, siis Soomes maksustamist ei toimu (kui töötaja viibib Soomes vähem kui 183 päeva 12 kuu pikkuse perioodi jooksul).


Manta Ray, "Kraben Rahu"\nMärksõnad: Vägivald, Põgenikud, Sõprus\nKohalik kalur leiab Tai rannikumetsast haavatud ja teadvuseta mehe. Meri uhab siia kaldale tihti Birma põgenike, riigi põliselanike poolt taga kiusatud rohingjade surnukehasid, aga see mees on elus. Kalur viib mehe enda koju. Kuigi päästetu ka pärast paranemist ühtegi sõna ei lausu, mehed sõbrunevad. Sealsamas metsas, kus lamas haavatud tundmatu ja kuhu on maetud tuhandeid põgenike surnukehasid, käib kalur tavaliselt helendavaid kivikesi otsimas, et meelitada merel nendega ligi hiiglaslikke kalasid, hiid-sarvikraisid. Kord paatkonnaga merele minnes kukub kalur üle parda ja kaob. Tundmatu hakkab aegamisi kaluri elu üle võtma – tema maja ja tööd, isegi kaluri eksnaise, kuni …\nVeneetsias Orizzonti sektsiooni peavõidu pälvinud linateose lavastaja Aroonphengi sõnul tegi ta filmi nende tuhandete rohingjade põgenike mälestuseks, kelle saatus enam kellelegi korda ei lähe.\nRiigid: Tai, Prantsusmaa, Hiina\nRežissöör: Phuttiphong Aroonpheng\nProdutsendid: Mai Meksawan, Philippe Avril\nStsenarist: Phuttiphong Aroonpheng\nOperaator: Nawarophaat Rungphiboonsophit\nMontaaž: Lee Chatametikool\nHeliloojad: Mathieu Gabry, Christine Ott\nOsatäitjad: Wanlop Rungkumjad, Aphisit Hama, Rasmee Wayrana\nTootjad: Diversion, Les Films de l'Etranger\nFestivalid: Venice (Orrizonti - Best Film), Toronto, Busan, San Sebastian


Otsus nr 1073 - Eesti Meediaettevõtete Liit\nOtsus nr 1073EML6. jaan. 2022 6. jaan. 2022\nKaebus nr 1073\nPressinõukogu arutas Robert Sarve ja Advokaadibüroo EMERALDLEGAL OÜ kaebust Delfis 2. novembril 2021 ilmunud artikli „Robert Sarv kutsus piirangutevastaseid üles riiki kohtusse kaebama. Advokatuuri esimees: see ei ole advokaadile kohane, asja tuleb arutada aukohtus“ peale ja otsustas, et Delfi ei rikkunud head ajakirjandustava.\nArtikkel räägib sellest, et vandeadvokaat Robert Sarv avaldas ühismeedias, kuidas on võimalik riik koroonapiirangute pärast kohtusse kaevata. Artiklis märgitakse, et tegemist on üleskutsega. Seda kommenteerib ka advokatuuri esimees, kelle sõnul võtab kutse-eetilistes küsimustes seisukohad advokatuuri aukohus.\nRobert Sarv kaebas Pressinõukogule, et artikkel sisaldab ebatäpset, moonutatud ja eksitavat infot, sest tegemist ei ole üleskutsega. Kaebaja lisas, et ka artikli pealkiri on seetõttu vale. Samuti ei ole kaebaja rahul, et ta sõna ei saanud.\nDelfi vastas Pressinõukogule, et üleskutse ei ole piiritletud õigusmõiste. Delfi leiab, et tegemist on väärtushinnanguga, millena kaebaja sotsiaalmeedia postitust tõlgendasid nii Delfi kui ka advokatuuri esimees. Delfi lisas, et kaebaja üleskutses kirjeldatakse etappide kaupa kaebuse esitamise menetlust ja kulusid ning see lubab diskrimineerimise lõpetamist. Delfi lisas, et kaebaja sotsiaalmeediapostitus oli avalik, Delfi tõlgendas seda üleskutsena ning küsis kutseorganisatsiooni advokatuuri, millesse kaebaja kuulub, seisukohta. Delfi leiab, et artikkel sisaldas ka kaebaja seisukohta, et tegemist ei ole üleskutsega sõlmida leping. Delfi selgitas, et avaldas kaebaja kommentaari viivitamatult pärast selle saamist vaatamata asjaolule, et kaebaja kohta ei esitatud tõsiseid süüdistusi.\nPressinõukogu otsustas, et Delfi ei eksinud ajakirjanduseetika koodeksi vastu. Pressinõukogu hinnangul on kaebaja postituse nimetamine üleskutseks põhjendatud, sest see kutsub inimesi tegutsema. Pressinõukogu hinnangul on seega ka artikli pealkiri õige.\nPressinõukogu leiab, et Robert Sarve seisukohad on artiklis olemas. Samuti on artiklis kaebaja selgitus, et tegemist ei ole üleskutsega.


Myytävät talot: Valgu-Vanamõisa, Vandmanni, Valgu-Vanamõisa küla, Märjamaa vald - 2487118 - City24.Ee\nValgu-Vanamõisa, Vandmanni, Valgu-Vanamõisa küla\nMyytävät talotValgu-Vanamõisa, Vandmanni, Valgu-Vanamõisa küla\n187 m², 4 Huoneita | Myytävät talot\nSuurepärane aastaringseks kasutuseks sobiv majake kesk metsi, otse looduse rüpes. Lisaväärtuseks vaikne, kaunilt kujundatud, hooldatud viljakandev aed, naabruses mets nii oma küttepuu kui tarbepuidu varuga.\nVarasem rõhtpalkmaja kasutuses rehealusega on tänaseks saanud taastamise järgselt uue, kaasaegse välimuse, hingamise ja sisu.\nKokku kahel korrusel 5 tuba, millest 3 eraldi. Olemas ruumid, millesse mahub vabalt elama üks korralik, lastega, vs ka kahel põlvkonnal perekond. Elutoas kaks uut, kasutuses soemüüri, lisatemperatuuri hoidmiseks õhksoojuspump, vajadusel, elektriradiaatorid. Puuküttel kerisega sauna eesruumis elektriline põrandaküte. Saunast pääs otse terrassile, sealt koduaeda, millest voolab mööda mitme puhta allikaga looduslik oja.\nTeisel korrusel 2 magamistuba + tööruumina kasutatav eeskoda, garderoobid.\nAbiruumidena on kasutada puukuur ning tööriista ehk masinaruum.\nKaks kaevu, millestest üks on puurkaev, milline toidab kogu majapidamist ja teine, paekivisse rajatud, algupärane.\nElektrivõimsust eluhoones 16 amprit, majapidamishoones tööstusvool.\nLisaks suurele hulgale erinevatele lillepeenardele on olemas klaaskasvuhoone, suur hulk viljakandvaid erinevaid viljapuid ning marjapõõsaid.\nLähema huvil helista, küsi lisa, oled oodatud tutvuma.\nHind pole kivist ja juhul kui metsa ei vaja, saab ilmselgelt vestelda olemasoleva kinnistu jagamisest.\nRuumide asendiplaanid korrustel saadan vastusena sellekohasele päringule.\nAbi kinnisvaratehingutes, sobiva vara leidmises ja varahalduses, kogemusega aastast 1995\nHelista, küsi lisa, lepi kokku sobiv ülevaatuse aeg !\nyhdistelmälämmitys, tulisija, lattialämmitys, lämmityskattila, ilmalämpöpumppu\nLooduslik, privaatne keskkond, naabritega mõnesaja meetri kaugusel.\nPuhelin 1: +372 55 24945\nPuhelin 2: +358406650029


Haigekassa tagab info ja teenuste kättesaadavuse kõigis maakonnakeskustes<?xml:namespace prefix = o ns = "urn:schemas-microsoft-com:office:office" />\nKõikidele küsimustele nii ravikindlustuse olemasolu kui ka muude teenuste puhul saab inimene vastuse ka ilma postkontorisse minemata kui helistab haigekassa infotelefonile16363.\n?Otsene kliendiga suhtlemine läbi klienditeeninduse büroode on praeguseks kahanenud minimaalseks, kinnitas klienditeeninduse osakonna juhataja Anne Nurmik. ?Kindlustusandmete edastamine ja vahetamine eri ametkondade vahel toimub elektrooniliselt. Õpilaste ja üliõpilaste kindlustusandmeid vahetame Haridus- ja Teadusministeeriumiga; töötu abiraha saavate inimeste kindlustusandmeid Tööturuametiga; töötuskindlustust saavate inimeste andmeid Töötukassaga. Pensionäride ja lapsehooldustasu saajate kindlustusandmed saame Sotsiaalkindlustusametist; FIEde kindlustusandmed Maksuametist. Aasta esimesel poolel asusime elektrooniliselt andmeid vahetama ka Kaitseressursside Ametiga ajateenijate osas. Septembrist edastab sündinud laste kohta andmeid haigekassale ka Rahvastikuregister?, lisas Nurmik.\n?Haigekassa peab valima, kas suunata raha järgnevatel aastatel rohkem tervishoiutöötajate palkade tõstmiseks ja arstiabi kättesaadavuse parandamiseks, ehk teisisõnu vähendada ravijärjekordi või pidada üleval ruume maakonnakeskustes, makstes selleks 3,7 miljonit krooni aastas, eh


Miks mehed varsti hakkasid? - Haigused\nMiks menstruatsioon algas varem 10 päeva?\nMenstruaaltsükli kestust võib nimetada naisorganismi individuaalseks tunnuseks. Ideaalne võimalus on menstruatsioon algab iga 28 päeva tagant, kuid tsükkel loetakse samuti normaalseks, mille kestus varieerub 21-35 päeva jooksul. Kui väljakujunenud ja väljakujunenud tsükli välise tervena naine hakkab "kriitilisi" päevi jõudma varem oodatust jõudma, ei tohiks seda kõrvalekaldumist normist tähelepanuta jätta - seda tuleb analüüsida, mis võiks seda tekitada.\nMenstruatsioon algab kümme päeva enne tähtpäeva külmakahjustuse tagajärjel verevarustuse häireid emakaõõnes. Sellised kuud on valusad ja nendega võib kaasneda temperatuuri tõus. Menstruatsiooni varane algus võib olla tingitud suguelundite nakkushaigusest ja põletikulistest protsessidest, nii et tõsise patoloogia tekkimise vältimiseks peate nägema arsti.\nNaistel, kes kasutavad hormonaalseid kontratseptiive, peetakse igakuise kalendri muutusi normaalseks. Kuid kui järgmistel kuudel ei püsi menstruaaltsükkel stabiliseeruda ja verejooksud esinevad rohkem kui 2 korda kuus, tuleb nende kontratseptiivide edasine vastuvõtt kokku leppida teie günekoloogiga.\nLisaks võib menstruatsiooni enneaegset ilmnemist põhjustada sellised tegurid nagu:\n- hüpofüüsi ja hüpotaalamuse kõrvalekalded;\n- neerupealiste sobimatu töö;\n- kilpnäärme düsfunktsionaalsus;\n- mis tahes psühho-emotsionaalne ülekoormus;\n- toitumise järgimine jne\nMenstruatsiooni varane algus: millal ma peaksin helisema?\nKui igakuine tuli 10 päeva varem kui ainult üks kord, ei ole põhjust muretsemiseks. Võibolla nii keha reageeris mürgitusele, välismaale reisides või tugevale stressile. Kuid kui järgnevate kuude jooksul tsükkel ei parane, ei ole vaja günekoloogi külastust edasi lükata. Eriti puudutab see neid olukordi, kus enneaegseid verejooksu rasked valu kõhupiirkonnas, kummaline jaotumine menstruatsioonide vahel, temperatuuri tõus liitub.\nSõltumata sellest, kas ebastabiilsuse põhjused on teada või mitte, ei tohiks enesega ravida sõpru ja sugulasi nõuandeid järgides. Kahjuks on ebaregulaarsete menstruatsioonide süüdlased enamasti sellised ebaregulaarsed haigused nagu endometrioos, müoom ja pahaloomuliste kasvajate areng. Ainus väljapääs on läbi viia tervikliku uuringu läbiviimine ja vajadusel asjakohaste meditsiiniliste kohtumiste saamine.\nSõna "menstruatsioon" ajalugu


Falangi sailitada haigus. Miks sõrmed paisuvad: turse põhjused, diagnoosimine ja ravi\nSee juhtub kehas ringleva vere mahu suurenemise ja samal ajal jalgade verevarustuse halvenemise tõttu. Nii taastatakse luude algne asend.\nSurmav nakkus on teetanuse bacillusnakkus.\nVaatamata asjaolule, et see on ainus sõrm, mis teeb anatoomilises mõttes erandi ainult sõrme proksimaalsete ja distaalsete falangide esinemineon selle roll käe toimimisel tohutu.\nPintsli funktsionaalsus sõltub falangi sailitada haigus harja pöidla võimest. Esimene pöidla sõrm ühendatakse käega esimese metakarpiaalse luuga, seeläbi seisavad silmitsi teiste sõrmedega.\nSee võimaldab sõrmel märkimisväärselt haarduda. Pöidla murru tüübid Murru kirjeldamisel jagunevad kõik haigusjuhud tinglikult kahte tüüpi: traumaatilised ja muude mõjutuste või haiguste tagajärjel tekkinud luumurrud. Mõlemat tüüpi sümptomid on väga erinevad.\nReeglina iseloomustab traumaatilisi luumurdusid luukoe järsk, kontsentreeritud hävitamine. Muude murdude korral võib käe pöidla murd olla pika murru või falangi sailitada haigus tekkimise tagajärg. Kõik luukahjustused võib jagada järgmisteks tüüpideks: Spiraalmurd.\nPiiratud liikumine - te ei saa sõrmi sirgeks tõmmata. Saate kontrollida, proovides oma kätt lauale sirgendada. Murdega samaaegselt võib tekkida liigese nihestus või kahjustada sidemeid ja kõõluseid. Kui luumurru ajal sõrmedel indeksist väikese sõrmeni on enam-vähem samad märgid, siis võib esimese pöidla murru segi ajada nihestuse või tavalise verevalumiga. Peamine phalanx on vastuvõtlikum kahjustustele.\nPöidla murru tagajärjel on moodustatud terav nurk röntgenpildil nähtav. Samal ajal on luukoe fragmentide jaoks tüüpiline vaadata luust erinevates suundades. Kaldus murd. Röntgenikiirtel on selgelt täheldatud ägeda luuosa moodustumist ja terava nurga lõiku.\nSeda iseloomustab vähemalt kolme luukoe fragmendi olemasolu luumurru kohas. Piltide fragmentide vahel moodustub tühimik.\nVahed võivad olla nii kaldus kui ka horisontaalsed ja vertikaalsed. Üsna harv luumurd. Nagu pikimurru korral, jaguneb luu kaheks osaks.\nKuid sel juhul jookseb luumurd läbi kogu luukoe, mitte mööda seda. Eraldi klassifitseeritud traumamurrud: Avatud. Raske luumurd, mille tagajärjel kahjustavad luufragmendid kõiki pöidla elemente ja on nähtavad läbi naha ülemise osa. Raskus on seotud suurenenud infektsiooniriskiga, nii luukoe kui ka lihainfektsioonidega. Proksimaalsete ja distaalsete falangi sailitada haigus korral suureneb ägeda osteomüeliidi oht. Suletud luumurd.\nEdukam murru tüüp, kahjustamata pöidla pehmeid kudesid. Haided levivad ainult luumurru kohas.\nSõltuvalt murru tüübist ja selle olemusest tehakse otsus kirurgiliste sekkumiste või ravi läbiviimise kohta ilma kirurgilisi seadmeid kasutamata. Murru põhjused Murru lokaliseerimine võib olla väga erinev. Liiges või difhüsiaalsetes luumurrudes olevad luumurrud on alati seotud ebaõnnestunud tulemusega.\nPöidlaluumurru sümptomid Täiskasvanu murru sümptomatoloogia on hääldatud. Esimesi sümptomeid võib õigustatult pidada valuks, mis ilmneb luumurru väidetavas kohas. Mõne aja pärast moodustub turse.\nMõne aja pärast ilmnevad veresoonte rebenemise tunnused, mida väljendatakse hematoomina turse kohas. Murru kinnitamiseks uurib arst kahjustatud jäseme. Võib tuvastada kumeruse või sõrme suuruse vähenemise. Mõnel juhul diagnoositakse valutundlikkuse suurenemine, mis näitab tõsist pikimurdu. Teostatud palpatsioon näitab nihete puudumist või olemasolu, samuti fragmentide olemasolu. Nihke tunnuste puudumisel on luu seisundit võimatu ilma röntgenograafiata kindlaks teha. Laste pöidlaluumurru sümptomeid pole nii selgelt tuvastatud.\nLapsepõlves on hädavajalik teha pilt käe pöidlast. Ja võrreldes terve uhise sacroiileiti poletik defektide tuvastamiseks.\nLapse vanus sümptomite tuvastamisel on väga oluline. Alla 7-aastastel lastel tekivad pöidla murdest tüsistused.\nMurru diagnoosimine Pöidla murru diagnoosimine pole alati lihtne. Kuid enamasti on vaadet võimalik määrata ilma hetktõmmist kasutamata.\nRöntgen on vajalik ainult esialgse sümptomi kinnitamiseks.\nDiagnoosimine on keeruline juhtudel, kui arstiabi ei osutunud rahuldavalt või seda ei toimunud üldse või jäseme turse ei võimalda palpatsiooni. Esmaabi pöidla murdmisel Võimaluse korral peate esmalt viivitamatult külastama traumapunkti. Kui neid pole, helistage kiirabi. Falangi sailitada haigus, et abi tuleb osutada kohe, ootamata kiirabi saabumist. Sel juhul peate teadma mõnda asja.\nMurru korral kogeb ohver kehasse adrenaliini. See summutab valu.


Sõna saavad Rüütli, Tehva, Rikberg, Hurt ja Kullamäe!\nKaspar Koort, 9. veebruar 2021 10:04\nKÕIK KISUB KIIVA: Liverpooli väravavaht Alisson laiutab pärast Manchester City järjekordset väravat nõutult käsi. Mulluse tiitli kaitsmine tundub Liverpooli jaoks iga vooru järel üha vähem tõenäoline.Foto: AFP/Scanpix\nInglismaa jalgpalli kõrgliigas on täiesti liimist lahti tiitlikaitsja Liverpooli mäng. Kui mullu oli selleks ajaks nende tiitel peaaegu kindel, siis pühapäevane 1 : 4 sahmakas Manchester Citylt tähendab seda, et 23 vooru järel jäädakse Cityst maha juba kümne punktiga, kusjuures Manchesteri klubil on ka üks mäng varuks. Kas nn teise hooaja needus on tabamas ka Jürgen Kloppi ja tema hoolealuseid?\nEelmisel aastal oli Liverpoolil 23 vooru järel koos 67 punkti, nüüd on neil tabelis vaid 40 silma. Võib ju kiruda meeskonda tabanud vigastustelainet, mis on pikaks ajaks eemale jätnud ka nende keskkaitse tugisamba Virgil van Dijki, kuid punasärkide mängumootor on tõrkunud kõikides väljaku teistes osades. Võrreldes eelmise aasta sama ajaga on löödud kümme väravat vähem ning tagatipuks polnud nad siis kaotanud veel ainsatki matši: tabelis oli 22 võidu kõrval vaid üks viik! Nüüd on Liverpoolil kirjas juba viis kaotust (mullu kogunes neid lõpuks üldse vaid kolm).


Puhja kirikumõisa ait kogukonna kasutusse! | EV100\n<iframe frameborder="0" scrolling="no" height="595px" width="300px" src="https://www.ev100.ee/et/widgets/initiative/10557" ></iframe>\nPuhja kirikumõisa ait kogukonna kasutusse!\nAit korrastatakse EV 100. sünnipäevaks, vahetades katuse ja kõdunenud seinapalgid.\nPuhja kiriku kompleksi kuulub ajalooline ait, mis on teadaolevalt vanim säilinud puithoone Puhja kihelkonnas. Ait on kantud Eesti pärandkultuuri nimistusse. Kogudus on võtnud eesmärgiks hooned võimalikult algupäraselt restaureerida. 2017. a suvel on tellitud dendrokronoloogilised uuringud TÜ teadurilt Alar Läänelaiult, et tuvastada aida täpne vanus. Selgus, et ehitusaastaks on 1751, mis teeb Puhja kiriku aidast harulduse terve Eesti mastaabis. Aida seisukord on halb ja vajab kiiret sekkumist, milleks kogudusel aga puudub raha. Ühiselt Puhja seltsimajaga on kogudus jõudnud järeldusele, et ait tuleks korrastada ja kasutusele võtta kui varjualune ja tee ning suupistete müügikoht seltsimajas või kirikus toimuvate kontsertide jm sündmuste ajal. Aidas on võimalik müüa käsitööd, jagada kirikut tutvustavaid voldikuid, korraldada improviseeritud kohvikut koostöös Puhja noortekeskusega ja palju muud põnevat.\nAida korrastamiseks – katuse renoveerimiseks – saime toetust Kodukandi EV100 kogukondade taotlusvoorust.\n1.05.2018.–1.06.2018 – Ettevalmistavad tegevused, kogukonna teavitamine planeeritavast aida korrastamisest, talgute ettevalmistus ja koristustalgute läbiviimine. 1.06.2018–1.09.2018 – Vana katuse eemaldamine ja utiliseerimine ja uue paigaldamine. Mädanenud palkide vahetus, vundamenditööd. 1.06.2018–1.11.2018 – Aida kasutamine kogukonnale olulisteks tegevusteks: kohvik, väljamüügid, varjualune, lastehoid jms. 1.10.2018.–1.12.2018 – Mõttetalgud aida edasiseks kasutuseks ja koostöö laiendamiseks (on võimalik teha korda 2019. a suvel ka aida teine korrus, lastele mängutoaks).\nVajame: rahalist toetust, abikäsi ja eriti vanu palke.\nPuhja (täna luterlik) kogudus on järjepidevalt tegutsenud vähemalt üle 600 aasta. Tegu on väikese, ent elujõulise hakkaja kogudusega, mille liikmed on valdavalt keskealised ja hästi haritud inimesed. Panustatakse palju lastesse ja noortesse, väga tugev on koguduses muusikatöö.\nKogukond, kodanikualgatus Kultuuripärand


Ivo Sanader – Vikipeedia\nIvo Sanader (sündinud 8. juunil 1953 Splitis) on endine Horvaatia poliitik, peaminister aastatel 2003 kuni 2009. Ta oli Horvaatia Demokraatliku Liidu esimees.\n2009. aasta 1. juulil teatas ta ootamatult, et lahkub ametist ja poliitikast. Partei andis talle eluaegse auesimehe tiitli.\nLevisid kuulujutud, et Sanader on segatud mitmesse kriminaalasja.\n2010. aasta 3. jaanuaril teatas Sanader, et soovib aktiivsesse poliitikasse tagasi tulla. Järgmisel päeval otsustas Demokraatliku Liidu juhatus ta peale pikki arutelusi parteist välja heita.\nOktoobris palus Sanader taastada oma ametivolitused parlamendis. 9. detsembril võttis parlament Korruptsiooni- ja Organiseeritud Kuritegevusega Võitlemise Büroo taotlusel Sanaderilt saadikupuutumatuse, kuid pisut enne hääletust ületas Sanader Sloveenia piiri. Sanader kuulutati kohe rahvusvaheliselt tagaotsitavaks ja vahistati 10. detsembril Salzburgis.\n2011. aasta 18. juulil andis Austria Sanaderi Horvaatiale välja. Teda süüdistatakse korruptsioonis ja ametiseisundi kuritarvitamises. 20. novembril 2012 mõisteti Sanader mitme miljoni euro ulatuses altkäemaksude võtmises süüdi ja talle määrati karistuseks 10 aastat vangistust.\nIvica Račan Horvaatia peaminister\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Ivo_Sanader&oldid=4412894"\nLehekülje viimane muutmine: 28. aprill 2016, 09:35\nSelle lehekülje viimane muutmine: 09:35, 28. aprill 2016.


ASD metastaasidega 4. staadiumi kopsuvähi korral - Sarkoom\nOn olemas ütlus, et kõik uus on hästi unustatud vana. Nii et see tööriist leiutati kaua aega tagasi ja unustati siis ning nüüd on see paljude haiguste raviks populaarne. ASD 2 kasutamise kohta metastaasidega vähis on palju positiivseid ülevaateid. Lisaks hävitavale mõjule vähirakkudele võib see üldiselt positiivselt mõjutada kogu keha.\nMis see on ja milline mõju kopsuvähile\nSee aine leiutati 20. sajandi keskel. Kokku oli 3 varianti, kuid ainult 2 neist omavad imelisi omadusi. Ühte peetakse universaalsemaks, kuna seda saab võtta nii seest kui ka väljastpoolt. seda antiseptilist simulaatorit kasutatakse sageli koos integreeritud lähenemisviisiga teistsuguste neoplasmide kõrvaldamiseks koos komplikatsioonidega.\nEnne ASD kasutamist metastaasidega 4. staadiumi kopsuvähi korral peate kindlasti arstiga nõu pidama. Soovitav on võtta seda koos teiste traditsiooniliste ja alternatiivsete ravimitega, mis valitakse puhtalt individuaalselt. Kuid ärge kasutage seda ka kiiritus- või keemiaravi läbiviimisel. Selle eripära seisneb selles, et õhuga kokkupuutel kaotab see oma kasulikud omadused. Selle kogumisel ja kasutamisel peate järgima teatavaid ettevaatusabinõusid..\nKasutamine hingamissüsteemi vähirakkudes\nNeed, kes on seda ise proovinud, räägivad positiivsest mõjust teistele süsteemidele. Oluline on järgida kõiki soovitusi. Tuleb meeles pidada, et ravi ajal on vaja täielikult lõpetada alkoholi tarvitamine ja suitsetamine. Pidevalt tekib peamine küsimus, kuidas võtta metastaaside korral ASD-d? Siin on peamised viisid selle kasutamiseks:\nEsimesed paar päeva lisage jooki 1-2 tilka. See võib olla piim, maitsetaimede keetmine, tee. Vastuvõtt viiakse läbi 30-40 minutit pärast söömist. Suurendage annust 1 tilga päevas. Maksimaalne summa ei tohiks ületada 40. Kursuse kestus peaks olema 2-3 kuud.\nSama protseduuri nagu esimeses teostuses, väheneb järk-järgult maksimaalse läve saavutamiseni 1 tilk. Taotlus viiakse läbi kolm korda päevas. Kursuste vahel tuleks teha väikesed pausid..\nTeine võimalus ASD-fraktsiooni kasutamiseks metastaasides võib olla 5 tilga kasutamine 4 korda päevas. Lahjendage see 50 ml vees. Kuu jooksul võetakse seda päevas iga 4 tunni järel. Pärast joomist tasub juua oregano tinktuuraga.\nEnne kui hakkate seda võtma, peaksite tähelepanu pöörama mõnele nüansile, mida tuleks annuse valimisel arvestada:\nKõik need punktid määravad aine koguse, mis aitab probleemid lühikese aja jooksul kõrvaldada. Paljud patsiendid märgivad, et pärast kasutamise alustamist väheneb valu ja haiguse progresseerumise kiirus.\nTuleb meeles pidada, et patsient peab jooma pidevalt rohkem vedelikku, kuna see pehmendab ravimi toimet. Selle ravi eripära on see, et ASD 2 kasutamisel metastaasidega kopsuvähi korral pole ametlikku luba. Ravimit saate osta, kuid ainult veterinaarapteekides. Oluline on ka asjaolu, et paranemisprotsessi ajal tasub proovida kinni pidada õigest eluviisist. Ärge kohe loobuge, peate olema kannatlik ja pidage meeles, et enamikul rahvapärastest meetoditest ei ole haiguse suhtes nii agressiivset mõju, kuid need säästavad kõiki kehasüsteeme. Sellepärast võib olla vajalik täiendav ravikuur..\nASD fraktsioon 2 kopsuvähi korral\nKopsuvähi ravi ASD 2\nKopsuvähi ravi ASD 2. KONSULTATSIOON fütoterapeudiga\nLühiülevaade kopsuvähi ravist ravimtaimega ASD 2. Lisateave konsultatsioonide kohta.\nTere päevast. Täna räägime kopsuvähi ravimisest sellise ravimiga nagu ASD 2. Võib-olla mõtlesite teile, kuidas ravida kopsuvähki ASD 2? Olen fütoterapeut ja soovitan oma praktikas inimestel seda kasutada selle haiguse ravis. See artikkel räägib sellest, kuidas selle ravimiga ravida..\nASD 2 - Dorogovi antiseptiline stimulaator, saadi konnadelt kümneid aastaid tagasi. On avaldamata teavet, et selle ravimi abil raviti Beria ema vähktõvest. Ravimit ASD 2 kasutatakse günekoloogiliste haiguste, tuberkuloosi, impotentsuse, verehaiguste, neeruhaiguste jne korral..\nRavimi võtmise viis: tühja kõhuga hommikul 5 tilka 50 grammi kange külma tee kohta ja jooge ka teed (eelistatavalt ilma suhkruta) ja suurendage ühe tilga võrra iga päev. Kui jõudsime annuseni 15 tilka, peatame selle annuse 5 päevaks. Pärast seda minge tagasi, vähendage 1 tilka 5-ni, jooge 1 kuu. Pärast seda teeme ühe kuu pikkuse pausi ja kordame kopsuvähi ASD 2 ravikuuri. Võib kasutada ennetamiseks 2 korda aastas.\nJa teises foorumis lugesin järgmist fraasi: annan oma isale 2 korda aastas (87-aastased) ASD 2 ennetamiseks: enne söömist hakkame jooma 1 tilgast 20-ni ja tagasi esimese tilgani 20-30 ml vees.. Samuti hea viis haiguste ennetamiseks. Samuti saate seda skeemi kasutada kopsuvähi ASD 2 ennetamiseks, kuid enne võtmist pidage nõu fütoterapeudiga.\nSamuti on soovitatav ASD 2 kopsuvähi ravis, tugevama efekti saavutamiseks kasutage hemlocki tinktuuti või akoniit Dzhungarsky tinktuuri. Need on mürgised tinktuurid - see on looduslik keemia, mis erinevalt keemiaravist teeb vähem kahju. Selle juurde, mida ma juhin, peaks ASD 2 kopsuvähi ravi olema kõikehõlmav, kasutades ravimtaimi ja tinktuure, samuti ei tohiks keelduda ametliku meditsiini ravist. Enne mis tahes traditsioonilise meditsiini kasutamist on parem konsulteerida ravimtaimede või fütoterapeutidega, kes nendega töötavad. Ta peaks teie analüüsi ja seisundi järgi koostama ravitehnika ja kui midagi on olemas, võite pöörduda tema poole nõu saamiseks.\nASD 2 vähktõve ravi ja rahvapäraste abinõude konsultatsioonid. Osta rahvapärased onkoloogiaravi.\nvõi kirjutage aadressile [email protected]\nVõite jätta oma kommentaarid allpool:


Metallitööstus tõusis ohtlikuimaks tööandjaks - Tööstusuudised\nMetallitööstus tõusis ohtlikuimaks tööandjaks\nMetallitööstus tõusis teises kvartalis töötajatele ohtlikuimaks tegevusvaldkonnaks. Seal toimus 82 tööõnnetust, mis on rohkem kui üheski teises valdkonnas.\nVõrreldes eelmise aasta teise kvartaliga on metallitööstuses olnud ka kõige suurem tööõnnetuste arvu kasv. Kui varasemal kahel aastal ei registreeritud kõige enam tööõnnetusi mitte töötlevas tööstuses, vaid avalikus halduses ja riigikaitses, siis nüüd on metallitööstus ohtlikuimate tegevusalade liidrikoha taas üle võtnud. Tööinspektsiooni avalike suhete peaspetsialisti Kadri Kasterpalu sõnul võib põhjuseks tuua asjaolu, et 2009. aasta majandusolukord puudutas enim just tootmise ja töötleva tööstuse sektoreid, kus vähenesid nii töötajate arv kui ka tootmismahud ning seeläbi ka tööõnnetuste arv. „Tänaseks on majandus elavnemas, kuid tööandjad on veel ettevaatlikud, ega kipu kohe uusi töötajaid palkama. See aga tähendab olemasolevatele töötajatele suuremat tööintensiivsust, millest tingitud ülekoormus võib viia tööõnnetuseni,” leiab Kasterpalu.\nTööinspektsiooni viimane suurem metallitööstuse sektori kontrollimine toimus 2010. aastal, millal viidi läbi sihtkontroll teemal „Metallitöö”. Selle käigus külastati 152 ettevõtet. Peamiseteks probleemideks olid isikukaitsevahendite kasutamine (puudused 48% ettevõtetest), ohtlike kemikaalide kasutamine (43%), tõstmise abivahendite kontrollimine (38%) ja ohtliku kokkupuute võimalus töövahendite liikuvate osadega (37%).


Pikk nädalalõpp Roomas: tasuta muuseum lahtise taeva all | Tarbija\nViis soovitust, kuidas Rooma rikkusi avastada\nPikk nädalalõpp Roomas: tasuta muuseum lahtise taeva all\nUlve Kärpuk, Rooma, 16. juuni 2018 00:01\nRooma foorum: Kunagine linna turuplats on rajatud 7. sajandil eKr. Foto: Pixabay\nIgavene Linn on kui suur avatud muuseum, mida võid neli päeva järjest külastada, ilma et peaksid sentigi sissepääsupiletitele kulutama või sulgemishirmus tormama. Samuti on iga kirik otsekui kunstisaal, kust ei puudu ka Raffaeli ja Michelangelo originaalid.\nRooma pole vana kultuuririigi pealinnana võrreldav ühegi teise linnaga, ning praegugi tõdevad turistid juba esimese päeva õhtul kerge hämminguga, nagu Goethe kaks sajandit tagasi, et Rooma mõistmiseks saad ennast ette valmistada ainult seal olles.\nOlen märganud, et tihti tulevad inimesed siia vähemalt kahe kindla sooviga – külastada Colosseumi ja Vatikani muuseume. Edasine jäetakse aga saatuse hooleks, ning see kipub tekitama kerget stressi ja väsimust. Internetis ja raamatutes olevagi info põhjal on raske otsustada, kuhu ja mis järjekorras minna.\nSihtkoht sõltub sünniaastast: kahekümnesena pidutse Berliinis, neljakümnesena logele Korful ja kuuekümnesena põruta Prahasse\nBARCELONA ELANIKUD: „Turistid välja, pagulased on teretulnud!“


Alkomeeter Dräger Alcotest 3820, 8324922\nAlkomeeter Dräger Alcotest 3820 (8324922)\nTootekood: 8324922 Tootja: Dräger\nAlcotest 3820 on maailma juhtiva politseialkomeetrite tootja Dräger`i uus personaalseks kasutamiseks mõeldud alkomeeter. Seade on eelkõige mõeldud personaalseks või perekondlikuks kasutamiseks. Seadme huulik on kujuga, mis võimaldab seadet kasutada ja hoiustada huulikut igakord eemaldamata. Seadmekomplektis on 3 huulikut. Seadmel on eestikeelne menüü.\nSeade on valmistatud Saksamaal ja vastab kõrgeimatele kvaliteedistandarditele. Seadmel on politseialkomeetrites kasutatav elektrokeemiline andur. Seadme proovivõtu- ja mõõtesüsteem on ülesehitatud analoogselt politseialkomeetritega. Seadme patarei võimaldab teostada ca 1500 mõõtmist.\nSeadme töötemperatuur on -5...+50°C. Seadet võib hoiustada talvel ka autos. Seade on mõõtevalmis mõne sekundiga. Seadmekomplekti kuulub mikrofiiber vutlar.\nNB! Tegemist on indikaatorvahendiga.\nMõõtepiirkond: 0-5‰ (0-2,5mg/l), mõõteühikuid saab kasutaja ise muuta.\nTöötemperatuur: -5...+50°C, niiskus 10-100%, Õhurõhk 600-1300hPa\nMälu: 10 viimast mõõtmist\nToide: 1xCR123A, Võimaldab teostada ca 1500 mõõtmist. Patarei taseme indikaator on kuvatud ekraanile.\nSoovitatav kalibreerimine: 1 x aastas\nSeade vastab järgmistele standarditele ja registritele:\n• EN 16280 (Väljahingatava õhu testseadmed üldiseks avalikuks kasutamiseks – Nõuded ja testmeetodid)\n• EN 15964 (Väljahingatava õhu testseadmed mitteühekordseks kasutamiseks – Nõuded ja testmeetodid)\n• NHTSA (USA Rahvuslik Teede Liikluse Turvalisuse Administratsioon)\n• FDA (USA Toidu ja Ravimite administratsioon)\nKalibreerimine 1x aastas\nMõõteulatus kuni 2.5 mg/L\nMõõtmisaeg 3 kuni 25 sekundit\nSoojenemisaeg 4 sekundit\npatareide tüüp CR123A\nkõrgus 13,3 cm\nsügavus 2,9 cm