Kroonilise neeruhaiguse patsiendijuhend\nOtsingusõnad: krooniline neeruhaigus, patsiendiõpetus, patsiendijuhend Soovituslik viitamine: Kroonilise neeruhaiguse patsiendijuhend. Patsiendijuhend PJ-N/20.1-2017 Ravijuhendite Nõukoda. 2017 Materjali reprodutseerimine levitamise eesmärgil ei ole ilma Eesti Haigekassa nõusolekuta lubatud. ©Eesti Haigekassa 2017 Lastekodu 48, 10144 Tallinn www.ravijuhend.ee, www.haigekassa.ee info@haigekassa.ee ISBN 978-9949-585-24-3 (trükis) ISBN 978-9949-585-25-0 (pdf) ISBN 978-9949-585-26-7 (html) Trükise on rahastanud Eesti Haigekassa. Tasuta jagamiseks.\nPatsiendijuhendi aluseks on 2017. aastal heaks kiidetud Eesti ravijuhend „Kroonilise neeruhaiguse ennetus ja käsitlus“ ja seal käsitletud teemad koos soovitustega. Ravijuhendi soovitused on koostatud tõenduspõhise kirjanduse analüüsi tulemusena. Patsiendijuhendis on soovitusi käsitletud patsiendi vaatenurgast. Patsiendijuhend on koostatud koostöös nefroloogidega ning arvestatud on Eesti tervishoiusüsteemi võimalusi. Patsiendijuhendi arusaadavust ning käsitletud teemade olulisust on hinnanud ka patsiendid, saadud tagasiside põhjal on juhendit täiendatud.\nPatsiendijuhend on suunatud kroonilist neeruhaigust põdevatele inimestele ja nende lähedastele. Patsiendijuhendis selgitatakse kroonilise neeruhaiguse olemust ja võimalikke põhjuseid, haiguse diagnoosimist, ravivõimalusi ning võimalikke tüsistusi. Samuti püütakse anda vastused toitumist ja igapäevaelu puudutavatele küsimustele.\nKrooniline neeruhaigus on vaikselt ja algstaadiumis oluliste kaebusteta kulgev haigus. Kroonilise neeruhaiguse alla kuulub rida erinevaid neeruhaigusi, mille puhul neerufunktsioon väheneb aastate või aastakümnete jooksul. Kui Teil on diagnoositud krooniline neeruhaigus, võib olla vaja teha muudatusi toitumises ja eluviisis, et hoida säilinud neerufunktsiooni. Te saate ise haiguse ravile kaasa aidata.\nKäige regulaarselt arsti vastuvõtul ning tehke analüüse vastavalt arsti määratud sagedusele. Teadke enda kreatiniini ja glomerulaarfiltratsiooni kiiruse (eGFR) väärtust. Paluge arstil selgitada nende tähendust.\nJärgige täpselt raviplaani ja arutage arsti või õega haiguse või raviga seoses tekkinud küsimusi ja muresid.\nKasutage ainult neid ravimeid, mida arst on määranud ja lubanud kasutada. Mõned ravimid on neerusid kahjustava toimega. Teadke oma ravimite nime- tusi ja annuseid ning võtke ravimeid nii, nagu arst on määranud.\nKasutage ainult neid toidulisandeid ja vitamiine, mida arst on soovitanud.\nKui käite arsti vastuvõtul, andke alati teada, et Teil on krooniline neeruhaigus. Samuti informeerige oma raviarsti, kui mõni teine arst on Teile määranud mingit ravi.\nKui Teile on vaja teha kontrastainega diagnostilisi uuringuid (nt magnetresonantstomograafia, kompuutertomograafia, angiograafia), arutage seda eelne valt arstiga ning järgige antud soovitusi.\nKui Teil on kõrge vererõhk, teadke oma soovitatavat vererõhuväärtust ning hoidke vererõhk kontrolli all. See on neerude kaitsmiseks väga oluline.\nKui Teil on suhkurtõbi, kontrollige oma veresuhkru taset, järgige määratud dieeti ja võtke ravimeid.\nOlge teadlik enda kolesteroolitasemest. Kolesteroolitaseme kõrgenemisel järgige hoolsalt arsti soovitusi tervisliku eluviisi osas. Selleks on olulised dieet, aktiivne eluviis, tervisliku kehakaalu säilitamine ja ravimite kasutamine.\nToituge tervislikult. Kui peate mõnda toiduainet menüüs piirama, planeerige toidukorrad selliselt, et saaksite toidust kätte vajalikud toitained ja kalorid.\nKui olete ülekaaluline, püüdke koostöös arstiga leida ohutud võimalused kehakaalu alandamiseks. Kehakaalu alandamine aitab neerudel kauem normaalselt töötada.\nÄrge jätke söögikordasid vahele ega olge mitmeid tunde söömata. Püüdke süüa 4–5 väikest söögikorda 1–2 suure eine asemel.\nJooge piisavalt vedelikku. Kui arst on piiranud Teie vedeliku tarbimist, on oluline seda jälgida. Kui janu vaevab, võib seda leevendada sidruniviilu imemisega või veega suud loputades.\nOlge kehaliselt aktiivne. Füüsiline tegevus aitab langetada vererõhku, veresuhkru taset ja kolesteroolitaset ning aitab Teil haigusega paremini toime tulla.\nKui suitsetate, leidke võimalus suitsetamisest loobumiseks.\nOlge enda tervise eest hoolitsemisel aktiivne. Uurige ja lugege kroonilise neeruhaiguse ning selle ravi kohta.\nNeerude ehitus ja nende ülesanne\nInimesel on tavaliselt kaks oakujulist neeru, mis paiknevad seljal mõlemal pool roiete all. Mõlemad neerud on umbes mehe rusika suurused. Terved neerud:\n• eemaldavad kehast jääkaineid ja liigset vedelikku\n• aitavad hoida vererõhku kontrolli all\n• aitavad toota punaseid vereliblesid\n• aitavad hoida luud terved\nMõelge oma neerudest nagu kohvifiltrist. Kui valmistate kohvi, siis filter hoiab kohvipuru filtri sees, kuid lubab veel filtri st läbi liikuda. Neerud teevad midagi samalaadset – nad hoiavad vajalikud ained organismis, kuid filtreerivad mittevajalikud ained organismist välja. Jääkained, mida neerud filtreerivad, tekivad söömise, joomise, ravimite ning lisaks normaalse lihaste tööga seotud lagunemisprotsesside tagajärjel.\nMõlemas neerus on umbes miljon filtrit, mida nimetatakse glomeeruliteks. Glomeerulites moodustub esmasuriin, mis voolab läbi tuubulite, kus osa vedelikku imendub organismi tagasi. Glomeeruleid koos tubulaarsüsteemiga nimetatakse nefroniteks. Nefronid eemaldavad verest jääkained ja liigse vedeliku uriini ku- jul neeruvaagnasse ja edasi suubub uriin kusejuhasse ning sealt edasi kusepõide.\nKroonilise neeruhaiguse puhul neerufunktsioon väheneb - neerud ei suuda jääkaineid filtreerida ega verd piisavalt puhastada. Neerude filtreerimisvõimet hinnatakse glomerulaarfiltratsiooni (eGFR) põhjal.\nKrooniline neeruhaigus on vaikselt ja algstaadiumis oluliste kaebusteta kulgev haigus. Kroonilise neeruhaiguse alla kuulub rida erinevaid neeruhaigusi, mille puhul neerufunktsioon väheneb aastate või aastakümnete jooksul. Haiguse õigeaegse diagnoosimise ja ravimisega on võimalik neeruhaiguse süvenemist aeglustada või isegi peatada.\nErinevates maades on paljude inimeste neerufunktsiooni uurimisel leitud, et ligikaudu igal kümnendal inimesel esineb kergem või tõsisem neerukahjustus.\nMis põhjustab kroonilist neeruhaigust?\nKolm kõige enam levinud kroonilise neeruhaiguse põhjust Eestis on suhkurtõbi, kõrgvererõhktõbi ja glomerulonefriit.\nSuhkurtõbi ehk diabeet, mille puhul kahjustuvad erinevad organid, kaasa arvatud neerud ja süda, samuti veresooned, närvid ja silmad. Diabeetilise neerukahjustuse pikaaegsel püsimisel kõrgeneb paljudel patsientidel vererõhk ja on vajalik selle ravi.\nKõrgvererõhktõbi ehk hüpertooniatõbi ehk primaarne arteriaalne hüpertensioon, mille puhul vererõhk ei ole kontrolli all ja ületab normi piiri (üle 140/90 mm Hg). Sellise seisundi pikaaegne püsimine võib põhjustada kroonilist neeruhaigust, südameinfarkti ja ajuinsulti.\nGlomerulonefriit – immuunsüsteemi häiretest põhjustatud haigus, mille puhul kahjustab neerude filtratsioonivõimet immuunpõletik. Haigus võib paikneda ainult neerudes või haarata kogu organismi (luupusnefriit, vaskuliidid). Glomerulonefriidi korral kaasneb sageli ka vererõhu kõrgenemine.\nPaljud teisedki seisundid võivad põhjustada kroonilist neeruhaigust, nagu näiteks:\npärilikud haigused nagu näiteks polütsüstiline neeruhaigus, mille tagajärjel tekib neerudesse aastate jooksul hulgaliselt erineva suurusega tsüste, mis kahjustavad funktsioneerivat neerukude ja seetõttu areneb neerupuudulikkus. Teised pärilikud neeruhaigused esinevad oluliselt harvem (Alporti sündroom, Fabry haigus jm)\nneerudes ja kuseteedes olevatest takistustest põhjustatud probleemid – nagu kaasasündinud ebanormaalse kujuga kusejuhad, neerukivid, kasvajad või meestel eesnäärme suurenemine\nkorduvad kuseteede infektsioonid ehk püelonefriidid\nKas igal inimesel võib tekkida krooniline neeruhaigus?\nKroonilist neeruhaigust võib esineda igas vanuses. Kõige suurem risk haigestuda kroonilisse neeruhaigusesse on inimestel, kellel on üks või mitu riskitegurit:\nperekonnaliikmetel esinenud neeruhaigus\neluaastaid üle 50\nneerusid kahjustavate ravimite pikaaegne kasutus\nülekaal või rasvumus\nMillised on kroonilise neeruhaiguse sümptomid?\nKui krooniline neeruhaigus süveneb, tõuseb veres jääkainete tase, mis omakorda põhjustab halva enesetunde. Võivad tekkida erinevad terviseprobleemid nagu kõrgenenud vererõhk, kehvveresus (aneemia), luuhaigus, enneaegne südame- ja veresoonkonna lupjumine ning uriini hulga, värvuse ja koostise muutused (vt Kroonilise neeruhaiguse tüsistused).\nHaiguse süvenedes võivad peamised sümptomid olla:\nlihaskrambid, eriti öösiti\ntursed silmade ümbruses, eriti hommikuti\nKroonilise neeruhaiguse raskusastmed\nKroonilise neeruhaiguse raskusastmeid on kokku viis (vt tabel 1). Kui raske on neerukahjustus, oleneb glomerulaarfiltratsioonist (eGFR), mille abil hinnatakse neerufunktsiooni. Neeruhaiguse raskusastmest sõltub oluliselt edasine ravi.\nTabel 1. Neeruhaiguse raskusastmed\nRaskusaste Kirjeldus eGFR\n1 Neerukahjustus on tekkinud (esineb albuminuuria ehk valk uriinis), kuid eGFR\non normaalne. eGFR > 90 ml/min\n2 Kerge eGFRi vähenemine. eGFR 60–89 ml/min\n3B Mõõdukas eGFRi vähenemine (tekivad varajased neerupuudulikkuse sümptomid). eGFR 45–59 ml/min\neGFR 30–44 ml/min\n4 Raske eGFRi vähenemine (ehk eeldialüüsi ehk predialüüsi staadium,\ntekivad hilised neerupuudulikkuse sümptomid). eGFR 15–29 ml/min\n5 Lõppstaadiumi neerupuudulikkus (ehk ureemia, vajalik neeruasendusravi). eGFR < 15 ml/min\nKäige regulaarselt arsti vastuvõtul ning tehke analüüse vastavalt arsti määratud sagedusele.\nArutage tekkinud kaebusi ja muresid kindlasti oma raviarsti või õega. Ärge diagnoosige ega ravige endal ise haigusi.\nKuidas kroonilist neeruhaigust diagnoositakse?\nNeeruhaiguse diagnoosimiseks on kaks lihtsat analüüsi, mida saab Teile määrata perearst.\nVereanalüüs: kreatiniin vereplasmas ja glomerulaarfiltratsiooni kiirus (eGFR). Kreatiniin on üks valgu ainevahetuse lõpp-produktidest, mille tase vereplasmas on mõjutatud east, soost, lihasmassi suurusest, toitumusest, füüsilisest aktiivsusest, proovivõtu eel tarvitatud toidust (näiteks liharikka toidu söömine) ja mõningatest ravimitest. Kreatiniini eritatakse peamiselt neerude kaudu, kui neerude töö on aeglustunud, siis on kreatiniini tase vereplasmas kõrgenenud. Ainult kreatiniini määramine ei ole piisav kroonilise neeruhaiguse diagnoosimisel, kuna selle väärtus hakkab ületama normi ülemist piiri alles siis, kui eGFR on vähenenud juba poole võrra. eGFR arvutatakse neljaparameetrilise valemi abil, mis arvestab kreatiniini väärtust, vanust, sugu ja rassi. eGFRi väärtus näitab, kui hästi neerud verd filtreerivad. Kroonilise neeruhaiguse puhul näitab eGFRi väärtus neeru haiguse raskusastet (vt tabel 1 ja allolev joonis).\nUriinianalüüs: uriinis määratakse albumiini sisaldus, lisaks määratakse albumiini ja kreatiniini suhe uriinis. Albumiin on valk veres, mida tavaliselt satub uriini minimaalselt. Isegi vähene albumiini taseme suurenemine uriinis võib olla osadel inimestel varajane märk kroonilisest neeruhaigusest, eriti nendel, kellel on suhkurtõbi ja kõrge vererõhk. Normaalse neerufunktsiooni korral ei tohiks uriinis olla albumiini rohkem kui 3 mg/mmol või rohkem kui 30 mg/g. Suuremat albumiini eritumist nimetatakse albuminuuriaks, mis viitab neeruhaigusele. Kui albumiini eritus ületab 300 mg/g, siis eritub uriini ka teisi valke ja seda nimetatakse proteinuuriaks.\nTerve neeru korral ei satu albumiin uriini. Kahjustatud neeru puhul satub albumiin uriini.\nKui arst kahtlustab pärast uriinianalüüsi tegemist neeruhaigust, siis tehakse albumiini määramiseks korduv uriinianalüüs.Albuminuuria või proteinuuria korduv esinemine kolme kuu jooksul on märk kroonilisest neeruhaigusest.\nNeerude ultraheliuuring on kroonilise neeruhaiguse diagnoosi puhul esmane vajalik lisauuring. Ultraheliuuring võimaldab hinnata neerude kuju, suurust, asetust ja eristada neerukoes esinevaid moodustisi ja/või teisi kõrvalekaldeid, mis võivad takistada neerude normaalset tööd. Neerude ultraheli ei nõua erilist ettevalmistust ja on riskivaba.\nVajadusel ja uroloogilise haiguse kahtlusel võidakse teha kuseteede ultraheliuuring (samuti jääkuriini määramine), meestel ka eesnäärme ultraheliuuring ja suunata uroloogi konsultatsioonile. Vajadusel ja günekoloogilise haiguse kahtlusel suunatakse naised naistearsti konsultatsioonile.\nMida peate teadma kontrastainega uuringutest, kui Teil on krooniline neeruhaigus?\nDiagnostilisi uuringuid nagu magnetresonantstomograafia, kompuutertomograafia ja angiograafia kasutatakse erinevate haiguste või vigastuste diagnostikaks ja raviks. Paljudel juhtudel kasutatakse veeni- või arterisiseselt kontrastainet (joodi või gadoliiniumi sisaldav kontrastaine), et nähtavale tuua uuritavad organid või veresooned.\nMis on oluline enne kontrastainega uuringut?\nKui Teile plaanitakse teha kontrastainega uuringut, on vajalik teada eGFRi väärtust. Koos arstiga saate hinnata uuringu kasu või kahju oma tervisele. Kui uuring on siiski vajalik, järgige alljärgnevaid soovitusi:\nJooge päev enne ja päev pärast kontrastainega uuringut rohkelt vedelikku (vesi, tee jm). Kui olete haiglaravil, siis manustatakse Teile veeni kaudu infusioonina vajalik kogus vedelikku. Haiglaravil olles määratakse tavaliselt kontrastainega uuringu järgselt (48–96 tunni jooksul) Teie verest neerufunktsiooni hindamiseks kreatiniini tase. Ambulatoorselt kontrastainega uuringul käies hindab Teie neerufunktsiooni perearst.\nArutage Teid uuringule suunava arstiga, milliseid ravimeid enne kontrastainega uuringut mitte võtta, sest mõned ravimid (antibiootikumid, kõrgvererõhktõve ravimid jt) mõjuvad koos kontrastainega neerudele toksiliselt. Kindlasti ei tohi võtta üks päev enne ja pärast uuringut suhkurtõve ravimiseks kasutatavat metformiini.\nKahe kontrastainega uuringu vahele peaks võimalusel jääma piisavalt aega, et eelmine kontrastaine jõuaks organismist väljuda. Oluline on vältida korduvaid ja suuri kontrastaine koguseid.\nKuidas mõjub kontrastaine neerudele?\nMõnikord võib kontrastaine kahjustada neerude tööd. Suurem oht on saada neerukahjustus just kroonilise neeruhaigusega inimestel. On kaks väga harvaesinevat, kuid tõsist neerukahjustust, mis on tingitud kontrastainest: kontrastainest põhjustatud nefropaatia ja nefrogeenne süsteemne fibroos.\nMis on kontrastainest põhjustatud nefropaatia?\nKontrastainest põhjustatud nefropaatia esineb harva, see võib tekkida ligikaudu 6% inimestest. Haigestumise oht võib suureneda suhkurtõbe põdevatel, samuti kroonilise neeruhaigusega inimestel.\nKontrastainest põhjustatud nefropaatia korral tekib järsk neerufunktsiooni vähenemine 48–72 tunni jooksul peale uuringut. Enamikel juhtudel on seisund mööduv ja inimene paraneb, kuid harva võib see kaasa tuua tõsisemaid probleeme nii neerude kui ka südame ja veresoonkonna poolt.\nMis on nefrogeenne süsteemne fibroos?\nNefrogeenne süsteemne fibroos on väga harva esinev, kuid tõsine haigus, mis kahjustab nahka ja teisi organeid. Nefrogeenset süsteemset fibroosi on esinenud mõnedel kaugelearenenud kroonilise neeruhaigusega patsientidel (4%), kellele on tehtud gadoliiniumi sisaldava kontrastainega magnetresonantstomograafia (MRT). Haigus võib areneda 24 tunni kuni 3 kuu jooksul peale gadoliiniumi sisaldava kontrastainega uuringu tegemist.\nÜldiselt on see väga harvaesinev haigus ja kerge neerufunktsiooni vähenemisega või normaalse neerufunktsiooniga inimestel ei ole nefrogeense süsteemse fibroosi tekkimist täheldatud.\nTeadke enda kreatiniini ja glomerulaarfiltratsiooni kiiruse (eGFR) väärtust. Paluge arstil selgitada nende tähendust.\nKui Teile on vaja teha kontrastainega diagnostilisi uuringuid (nt magnet resonantstomograafia, kompuutertomograafia, angiograafia), arutage seda eelnevalt arstiga ning järgige antud soovitusi.\nMillised on kroonilise neeruhaiguse ravivõimalused?\nKroonilise neeruhaiguse ravivõimalused sõltuvad neeruhaiguse raskusastmest, kaasnevatest haigustest ja teistest terviseprobleemidest.\nÜlekaalu puhul kehakaalu langetamine.\nEluviisi muutmine: tervislik toitumine, soola tarvitamise vähendamine, piisav kehaline aktiivsus, suitsetamisest loobumine, alkoholi tarvitamise piiramine (vt Mida saate ise teha enda ravile kaasa aitamiseks?).\nDialüüsravi ja neerusiirdamine kaugelearenenud kroonilise neeruhaiguse korral (raskusaste 5).\nPsühholoogiline nõustamine ja tugi.\nKõrgvererõhktõve ravi kroonilise neeruhaiguse korral\nVererõhk on surve, mida veresoontes voolav veri avaldab veresoonte seintele. Vererõhu mõõtühik on millimeeter elavhõbedasammast (lühend mm Hg) ja vererõhku märgitakse kahe numbriga: süstoolne ja diastoolne vererõhk, näiteks 130/80 mm Hg. Süstoolne ehk ülemine number tähistab vererõhku siis, kui süda pumpab verd kambrist välja ehk südame kokkutõmbumisel. Diastoolne ehk alumine number tähistab vererõhku siis, kui süda on lõõgastumisfaasis.\nKõrgvererõhktõbi ehk hüpertooniatõbi on levinud haigus ja tihti inimene ise ei tea, et tal on vererõhk normist kõrgem. Esmased sümptomid võivad olla:\nRavimata kõrge vererõhk võib põhjustada neerukahjustust, südame ja veresoonkonna haiguseid, insulti ning silmakahjustusi. Kõrge vererõhk võib kahjustada neeruartereid ja see vähendab neerude töövõimet. Kahjustunud arteritega neerud ei filtreeri organismist hästi jääkaineid ja üleliigset vedelikku. Üleliigse vedeliku tõttu tõuseb vererõhk veelgi.\nOluline on hoida vererõhk normi piires. Olenemata vanusest on normi piires vererõhk alla 140/90 mm Hg.\nKui Teil on krooniline neeruhaigus ja esineb lisaks riskitegureid, näiteks albuminuuria, suhkurtõbi, südame ja veresoonkonna haigused, tuleb vererõhk hoida alla\nParim viis enda vererõhuväärtusest ülevaate saamiseks ja vererõhu kontrolli all hoidmiseks on ise vererõhuaparaadiga kodus vererõhku mõõta.\nArutage raviplaani oma arstiga. Vajadusel suunab arst Teid täpsemaks kontrolliks kardioloogi või silmaarsti vastuvõtule. Lisaks tablettravile ja vererõhu kontrollimisele on ravis väga oluline osa tervislikel eluviisidel (vt Mida saate ise teha ravile kaasa aitamiseks?).\nSuhkurtõve ravi kroonilise neeruhaiguse korral\nSuhkurtõbi ehk diabeet on krooniline haigus, mille puhul püsib veresuhkru sisaldus veres normist kõrgemal tasemel. Samuti tekivad häired süsivesikute, rasva ja valkude ainevahetuses. Tervel inimesel eritub kõhunäärmest vajalik kogus insuliini, mis tasakaalustab veresuhkrut. Suhkurtõve puhul on kõhunäärme rakkude kahjustuse tõttu insuliini eritumine kõhunäärmest häiritud ja insuliini eritub kas liiga vähe või üldse mitte. Selle tõttu veresuhkru tase tõuseb. See kahjustab lihaseid ning paljusid organeid, kaasa arvatud neere, südant, veresooni, närve ja silmi.\nAlgab tavaliselt lapsepõlves ja tekib siis, kui keha ei tooda piisavalt insuliini. Veresuhkru kontrolli all hoidmiseks kasutatakse alati insuliinravi.\nVõib kujuneda aeglaselt ja esialgu sümptomiteta. 2. tüüpi diabeedi peamised tekkepõhjused on pärilikkus ehk suhkurtõbi lähisugulastel, samuti ülekaalulisus, metaboolne sündroom (kõrgenenud vererõhk, vöökoha rasvumine, tõusnud veresuhkru tase) ning naistel rasedusaegse diabeedi esinemine. Kui inimesel on 2. tüüpi diabeet, siis tema organism küll toodab insuliini, kuid teeb seda kas liiga vähe või ei saa seda õigesti kasutada.\n2. tüüpi diabeedi korral on veresuhkrut mõnikord võimalik kontrolli all hoida õige toitumise/dieedi ja liikumisega, kuid tavaliselt on vajalik tablett- või/ja insuliinravi.\nNeerukahjustuse ennetamiseks ja/või selle süvenemise aeglustamiseks on oluline hoida veresuhkru tase kontrolli all. Paljude uuringute tulemustel on parim glükohemoglobiini (HbA1c) väärtus suhkurtõbe põdeval inimesel alla 53 mmol/mol ehk alla 7%.\nVeresuhkrut on võimalik ka ise kodus glükomeetriga mõõta. Nii saate ise jälgida oma veresuhkrut ning hoida seda õigel tasemel. Küsige nõu ja lisainformatsiooni oma perearstilt/õelt, endokrinoloogilt või diabeediõelt.\nVeresuhkru mõõtmiseks sobiv aeg on kas enne sööki või siis 1,5–2 tundi pärast sööki. Järgnevalt on toodud veresuhkru taseme soovitatavad väärtused.\nVeresuhkur (mmol/L) Normis Liiga kõrge\nglükohemoglobiinHbA1C (%) (soovituslik) < 7,0 > 8,0\nglükohemoglobiin mmol/mol (soovituslik) < 5 > 64\nKui Teil on kõrge vererõhk või diagnoositud kõrgvererõhktõbi, teadke oma soovitatavat vererõhuväärtust ning hoidke vererõhk kontrolli all. Võtke vere rõhuravimeid vastavalt arsti määratud raviskeemile.\nKui Teil on suhkurtõbi, kontrollige oma veresuhkru taset, järgige määratud dieeti ja võtke korrapäraselt määratud ravimeid.\nMida on vaja teada ravimitest, kui Teil on krooniline neeruhaigus?\nKroonilise neeruhaiguse korral kasutatakse kõrgvererõhktõve raviks angiotensiini konverteeriva ensüümi inhibiitoreid ehk AKEI-sid (nt enalapriil, ramipriil, fosinopriil, kaptopriil) või angiotensiin II retseptori blokaatoreid ehk ARB-e (nt valsartaan, telmisartaan, losartaan, olmesartaan, kandesartaan). Uuringud on tõestanud, et nendel ravimitel on ka kroonilise neeruhaiguse süvenemist pidurdav toime. Samas suurendavad need ravimid hüperkaleemia riski (kaaliumi kogus vereseerumis tõuseb ohtliku tasemeni), risk suureneb mõlema ravimi koos tarvitamisel. Hüperkaleemia risk suureneb seoses neerufunktsiooni (eGFR) vähenemisega.\nKõikidel kroonilise neeruhaigusega inimestel on soovitatav eGFRi regulaarselt pere- või raviarsti juures kontrollida, kontrollimise sagedus sõltub neerufunktsioonist ja kaasuvatest riskiteguritest.\n2.tüüpi diabeedi ravimisel on esmavalik metformiin. Lisaks veresuhkru kontrollimisele ja kolesteroolitaseme langetamisele vähendab ravim suhkurtõbe põdevatel inimestel südame ja veresoonkonna haigustesse haigestumise riski. Kroonilise neeruhaiguse korral on vähenenud neerufunktsiooni tõttu oht ravimitekkesele atsidoosile. Kui Teie eGFR on 30–45 mL/min/1,73 m2 (G3B), siis tuleb vähendada metformiini annust, kui Teie eGFR on alla 30 mL/min/1,73 m2 (G4–G5), peab ravimi võtmise lõpetama ning kasutama teisi ravimeid. Arutage raviplaani oma raviarstiga.\nTeised levinud ravimid, mida kasutatakse erinevate haiguste ravis\nStatiine kasutatakse südame ja veresoonkonna haiguste ennetamiseks. Statiinidel on kolesterooli taset vähendav toime. Statiinide kasutamine kroonilise neeruhaigusega patsientidel on andnud häid tulemusi tõsiste südame ja veresoonkonna haiguste ennetamisel.\nAspiriin on väga levinud südame ja veresoonkonna haiguste esmasel ennetamisel. Aspiriinil on verd vedeldav toime ja seetõttu kaasneb aspiriini tarvitamisega veritsuse oht. Kui põete mõnda südame ja veresoonkonna haigust, peate aspiriini kasutamisel kaaluma koos arstiga võimaliku kasu ja veritsuse riski suhet, võttes arvesse oma tervislikku seisundit ja kaasuvaid haiguseid.\nKui Te tarvitate regulaarselt mittesteroidseid põletikuvastaseid aineid (MSPVA- sid) nagu näiteks ibuprofeen, naprokseen, diklofenak või tselekoksiib, on soovitatav kontrollida neerufunktsiooni vähemalt üks kord aastas. Vältige MSPVA-de võtmist, kui teie eGFR on väga madal (alla 30 mL/min/1,73 m2). Ärge kasutage MSPVA-sid koos aspiriiniga. Kui kardioloog on Teile raviks määranud aspiriini, konsulteerige arstiga, milliseid liigeshaiguse raviks ja valuraviks kasutatavaid ravimeid on ohutu kasutada.\nDigoksiin on laialdaselt kasutatav ravim südamepuudulikkuse ja teatud tüüpi ebaregulaarse südametegevuse ravis. Kroonilise neeruhaiguse korral peab digoksiini kasutama ettevaatusega ja arvestama neerufunktsiooni. Vähenenud neerufunktsiooni puhul võib digoksiini kontsentratsioon veres suureneda ja selle tagajärjel võib tekkida digoksiini kuhjumine organismis.\nAminoglükosiidid on kindlat tüüpi antibiootikumid, mida kasutatakse erinevate bakteriaalsete haiguste ravis (nt kopsupõletik, äge bronhiit jt põletikulised haigused). Aminoglükosiidide kasutamine on levinud põhjus ravimite tagajärjel tekkinud neerude toksilisele kahjustusele (nefrotoksilised ravimid). Mõnikord on siiski aminoglükosiidide kasutamine vajalik. Aminoglükosiide määrab arst, kes kontrollib vereanalüüsi abil ka ravimi kontsentratsiooni veres.\nEnne D-vitamiini võtmise alustamist konsulteerige kindlasti enda pere- või raviarstiga. Kroonilise neeruhaigusega ja D-vitamiini vaeguse korral on D-vitamiini võtmine soovitatav, lähtudes veres määratud D-vitamiini (25-OH) tasemest. D-vitamiini üleannustamise vältimiseks peab jälgima D-vitamiini taset veres, kontrollimise sageduse määrab perearst.\nD-vitamiini tase seerumis:\n< 25 nmol/L avitaminoos\n25–50 nmol/L raske hüpovitaminoos\n50–75 nmol/L hüpovitaminoos\n> 75 nmol/L piisav\n> 300 nmol/L toksiline\nD-vitamiini võtmisel võib esineda kõrvaltoimeid, mis võivad sõltuda kroonilise neeruhaiguse raskusastmest (liigne kaltsiumi kogus veres, kiirem kroonilise neeruhaiguse süvenemine jt).\nKasutage ainult neid ravimeid, mida arst on määranud ja lubanud kasutada. Mõned ravimid on neerusid kahjustava toimega.\nTeadke oma ravimite nimetusi ja annuseid ning võtke ravimeid nii, nagu arst on määranud. Kasutage ainult neid toidulisandeid ja vitamiine, mida arst on soovitanud.\nArutage ravimite, vitamiinide ja toidulisanditega seotud küsimusi oma arsti või õega.\nKui käite arsti vastuvõtul, andke talle teada, et Teil on krooniline neeruhaigus. Samuti informeerige oma raviarsti, kui mõni teine arst on Teile määranud mingit ravi.\nKroonilise neeruhaiguse tüsistuste teke sõltub otseselt neerufunktsiooni häirumise raskusest, mida näitavad eGFRi väärtused ja albuminuuria/proteinuuria suurused. eGFRi vähenedes esineb tüsistusi sagedamini ja need on raskemad.\nAlatoitumus, mille üheks põhjuseks võib olla vähene kalorite ja/või valgu tarbimine.\nMetaboolne atsidoos on happe-aluse tasakaalu häire, mille põhjus on neerude puudulik töö. Neerud ei filtreeri piisavalt verd ja väheneb happe (vesinik ioonide) eritus.\nVere normaalsest suurem kaaliumisisaldus (hüperkaleemia) tekib, kui kaaliumi eritumine väheneb neerufunktsiooni vähenemise tõttu. Selle põhjus võib olla suure kaaliumisisaldusega toidu tarbimises ja ravimites, mis pärsivad kaaliumi eritumist, nagu angiotensiini konverteeriva ensüümi inhibiitorid (AKEI-d), angiotensiin II retseptori blokaatorid (ARB-id), diureetikumid jt.\nMineraalainete tasakaalu häired (kaltsiumi ja D-vitamiini vähesus ning liigne fosfor) ning luuhaigus (renaalne osteodüstroofia). Luuhaiguse risk on suurem kroonilise neeruhaiguse raskusastmete 3A-5 korral. Fosfori, D-vitamiini ja kaltsiumi taset veres hinnatakse vereanalüüside alusel. Luuhaigus on kroonilise neeruhaiguse sage tüsistus, kuna neerukahjustuse tõttu ei välju organismist neerude kaudu üleliigsed fosfaadid ning tekib kõrvalkilpnäärme ületalitlus (parathormooni ehk kõrvalkilpnäärme hormooni taseme tõus), mis omakorda põhjustab kaltsiumi väljumist luudest. Sellised kaltsiumi ja fosfori tasakaalu häired põhjustavad ravimata juhtudel lõpptulemusena luustumise häireid, luuvalusid ja luumurde. Kaltsiumi ja fosfori tasakaalu häirete korral ladestuvad luukoe moodustised ehk kaltsifikaadid ka siseelunditesse ja veresoonte seintesse ning põhjustavad nende organite funktsiooni häireid.\nAneemia võib tekkida häiritud erütropoeesist (erütropoees on vere punaliblede ehk erütrotsüütide teke ja eristumine luuüdis) ja vere madalast rauasisaldusest.\nSüdame ja veresoonkonna haigused, mida soodustab düslipideemia ehk vere kolesteroolisisalduse suurenemine ning struktuuri muutused.\nKroonilise neeruhaiguse korral on üsna levinud südamehaiguste esinemine. Vähesest kehalisest aktiivsusest, valest toitumisest ja ülekaalust võib suureneda vere kolesteroolitase, mis võib kahjustada arteriaalseid veresooni kõikides organites ning suureneb ka südamehaigustesse haigestumise risk.\nAneemia kroonilise neeruhaiguse korral\nKui neerud on haiged või kahjustatud, ei tooda nad piisavalt erütropoetiini (EPO). Neerude toodetud erütropoetiin on vajalik punaliblede ehk erütrotsüütide valmistamiseks luuüdis. Erütrotsüüdid transpordivad organismis hapnikku. Kui neerud ei tooda piisavalt erütropoetiini ning selle vähesuse tõttu on erütrotsüütide arv madal, areneb kehvveresus ehk aneemia. Aneemia tekib enamikul kroonilise neeruhaigusega patsientidel.\nTeised aneemia tekkimise levinumad põhjused on toidu vähene raua-, B12-vitamiini- ja foolhappesisaldus.\nvähe energiat igapäevasteks tegevusteks\npearinglus või peavalud\nAneemia on eriti tavaline, kui Teil on:\nmõõdukas või raske häirunud neerufunktsioon (kroonilise neeruhaiguse raskus- aste 3 või 4)\nlõppstaadiumi neerupuudulikkus (raskusaste 5)\nKõigil kroonilise neeruhaigusega inimestel ei esine aneemia sümptomeid. Kui Teil on krooniline neeruhaigus, siis tuleb võimaliku aneemia kontrollimiseks hinnata hemoglobiini (Hb) taset vereanalüüsis vähemalt üks kord aastas. Hemoglobiin on punaste vereliblede osa, mis kannab hapnikku kogu kehale. Liiga madala hemoglobiini taseme puhul on tegemist aneemiaga - oluline on selgitada aneemia põhjus, et planeerida õige ravi.\nAneemia ravi sõltub aneemia põhjusest. Aneemia ravi on oluline, sest see aitab ära hoida südamehaigusi ja teisi terviseprobleeme. Kui Teil juba on südamehaigus, siis aitab aneemia ravi vähendada selle süvenemise riski.\nSpetsiaalne ravi erütropoeesi stimuleerivate ravimitega (ESA). Arst arutab Teiega ESA kasu ja riske enne ravi alustamist ning kontrollib ESA toimet ravi ajal. Alati ei ole ESA ravi vajalik, piisab rauapreparaatide võtmisest.\nRauapreparaadid. Enamiku inimeste jaoks on raud ohutu. Rääkige arstile, kui Teil on allergia mingite ravimite suhtes. Harvadel juhtudel võivad olla rauapreparaatide kõrvaltoimed madal vererõhk, iiveldus, oksendamine, kõhu- lahtisus või tekkida raua üleküllus organismis. Mõned reaktsioonid võivad olla tõsised ja tervist kahjustada.\nArst teeb Teie vere rauasisalduse kontrollimiseks vereanalüüsi ja otsustab rauapreparaatide manustamiseks ohutuima ja õigeima meetodi. Rauda on võimalik manustada nii toidu, tablettide kui ka süstelahustega.\nB12-vitamiin ja/või foolhape. Need aitavad parandada aneemia ravi. Selleks,et aidata tagada kooskõlastatud ja ohutut ravi, võib arst kroonilise neeruhaiguse ja aneemia korral soovitada võtta B12-vitamiini ja foolhappe preparaate või lisada neid sisaldavaid toiduaineid oma menüüsse.\nVereülekanne. Kui Teie hemoglobiin langeb liiga madalale, võidakse Teile teha vereülekanne (punaverelibled). Punased verelibled viiakse Teie organismi veeni kaudu ja see suurendab vere punaliblede hulka veres, see aga omakorda suurendab hapniku kättesaadavust organismis.\nOlge enda tervise eest hoolitsemisel aktiivne.\nUurige ja lugege kroonilise neeruhaiguse ning selle ravi kohta. Arutage tekkinud küsimusi raviarsti või õega.\nToitumine kroonilise neeruhaiguse korral\nKroonilise neeruhaiguse korral ei ole kindlalt näidustatud dieeti. Teie raviarst annab Teile toitumissoovitusi vastavalt sellele, kuidas neerufunktsioon haiguse ajal muutub. Arst hindab vereanalüüside tulemuste põhjal, kas saate toidust piisavalt vajalikke toitaineid ja kaloreid. Kroonilise neeruhaiguse süvenemisel võib esineda mõnede ainete kuhjumine organismis (näiteks kaalium). Kroonilise neeruhaiguse korral on oluline süüa tervislikult, õiges koguses ja mitmekülgselt, siis on neerudel lihtsam töötada. Dieedi jälgimine koostöös raviarstiga ja selle asjakohane muutmine aitab Teie neerusid kaitsta ning ennetada kroonilise neeruhaiguse süvenemist. Kergema neerukahjustuse korral saab toitumise aluseks võtta toidupüramiidi (vt joonis), kuid raskema neerukahjustuse korral on vajalik dieet kindlasti kooskõlastada raviarstiga.\nTehke kindlaks, milline on Teie tervislik kehakaalu vahemik ja püüdke selles püsida. Tervisliku kehakaalu vahemiku arvutamiseks on lihtne kasutada kehamassiindeksi (KMI) valemit (inimese kehakaal kilogrammides jagatakse inimese pikkuse ruuduga meetrites). Arutage siiski alati arstiga läbi, kas Teie puhul need väärtused kehtivad.\n• alla 19 – alakaal\n• 19-24,9 – normaalkaal\n• 25-29,9 – ülekaal\n• üle 30 – rasvumine\nKui kaotate liigselt kaalu, võib arst soovitada spetsiaalseid toidulisandeid. Kui kehakaal on suur, on see ka neerudele koormav. Sel juhul tuleb arstiga arutada, kuidas kehakaalu tasapisi alandada, ilma et see oleks tervisele lisarisk. Kui kehakaal suureneb liiga kiiresti, informeerige kindlasti arsti. Äkiline kehakaalu suurenemine, millega kaasnevad tursed, hingamisraskused ja vererõhu tõus, võib olla märk sellest, et Teie organismis on liigselt vedelikku.\nNaatrium on mineraalaine, mis aitab organismis reguleerida veevahetust vere ja kudede vahel, närvisüsteemi talitlust ning säilitada happe-aluse tasakaalu. Liigne naatrium mõjutab vedeliku kogust organismis ja see võib põhjustada vererõhu tõusu, samuti jalgade turset. Kroonilise neeruhaiguse korral peate piirama toidu naatriumisisaldust.\nNaatriumi leidub suures koguses lauasoolas ning toitudes, millele on lisatud soola. Soolasisaldus on suurem valmiskastmetes (nt sojakaste), maitseainetes (küüslaugu- või sibulasool), valmistoitudes (purgisupid, konservid, kuivsupid, puljongid), töödeldud toitudes (nt sink, peekon, vorstikesed, suitsukala), soolastes snäkkides, kartulikrõpsudes, soolapähklites, soolakringlites, enamikus kiirtoitudes.\nMõned nõuanded soolasisalduse vähendamiseks:\nKasutage toidu maitsestamiseks värskeid või kuivatatud ürte ja vürtse, sidrunimahla, maitseäädikat.\nPiirake kiir- ja valmistoitude söömist, sest need sisaldavad palju peidetud soola.\nValgud on vajalikud lihaste ja kudede normaalseks toimimiseks, haavade paranemiseks ja infektsioonidega võitlemiseks. Eristatakse loomseid ja taimseid valke. Igapäevaselt on vajalikud mõlemad. Loomsete valkude allikad on näiteks munad, kala, kana, punane liha, piimatooted ja juust. Taimsete valkude allikad on köögi- ja teraviljad, oad ning pähklid.\nKroonilise neeruhaiguse korral võib nii liigse valgu kui ka liiga vähese valgu tarbimine muuta Teie enesetunde halvemaks. Mõõdukas valkude söömine aitab vähendada nii neerude koormust kui ka jääkainete kogust veres ning seeläbi aeglustada haiguse süvenemist. Samas ei peaks Te valgurikkaid toiduaineid täielikult vältima, valguvaene dieet võib põhjustada nõrkust, väsimust ja ala- toitumust. Arst aitab määrata, kui palju valku peaks sõltuvalt neerufunktsioonist Teie toit sisaldama. Kui kroonilise neeruhaiguse tõttu on toidus valgu kogust piiratud, siis võib väheneda ka oluline kalorite allikas. Siis peaksite saama enam kaloreid muudest toiduainetest, mis valku ei sisalda, näiteks peaksite tarvitama enam süsivesikuid või lisama menüüsse taimseid rasvu.\nMõned nõuanded mõistlikuks valgutarbimiseks:\nKaalium on oluline mineraalaine, mis aitab lihastel, närvidel ja südamel korralikult töötada. Kaaliumi liiga kõrge või liiga madal tase veres võib olla organismile ohtlik. Tavapäraselt eemaldatakse liigne kaalium kehast neerude kaudu. Kui krooniline neeruhaigus süveneb, hakkab kaaliumi tase veres tõusma, kuna neerud ei ole võimelised liigset kaaliumi organismist eemaldama (vt Kroonilise neeruhaiguse tüsistused). Kaaliumi taset veres hinnatakse regulaarselt vereanalüüsi abil. Kui kaaliumi on veres liiga vähe, võib arst määrata raviks kaaliumi asendajad või liigse kaaliumi korral ravimeid, mis tasakaalustavad kaaliumi taset veres. Kaaliumi taset saab organismis edukalt reguleerida ka dieedi muutmisega.\nKui peate piirama kaaliumi sisaldavate toiduainete söömist, siis:\nUurige, millised on suurema ja väiksema kaaliumisisaldusega toiduained ning tehke tervislikud valikud.\nFosfor ja kaltsium\nFosfor on mineraalaine, millel on oluline roll rakkude funktsioneerimisel, lihaste töö reguleerimisel, aju ja närvisüsteemi talitluses, hammaste ja luude moodustamisel. Fosforit saadakse ennekõike loomset päritolu toiduainetest. Terved neerud eemaldavad organismist liigsed fosfaadid, kuid kaugelearenenud kroonilise neeruhaiguse korral ei pruugi neerud olla võimelised seda tegema.\nKui vere fosfaadisisaldus on suur, siis vere kaltsiumisisaldus langeb ja kaltsium läheb luudest välja. Kaltsium hakkab kogunema veresoontesse, liigestesse, lihastesse ja südamesse, kuhu see normaalselt ei kuulu (vt Kroonilise neeruhaiguse tüsistused).\nSelleks, et ennetada kaltsiumi kadu luudest ja vähendada fosfaadi taset veres, tuleb piirata toitude söömist, mis sisaldavad suures koguses fosforit (nt piimatooted, oad, herned, pähklid ja seemned, täisteratooted, koolajoogid).\nKerge ja mõõduka kroonilise neeruhaiguse raskusastmete korral ei ole vedeliku tarbimise piiramine tavaliselt vajalik. Arutage arsti või õega, kui palju peaksite päevas vedelikku tarbima. Kui tunnete, et kehas tekib vedeliku peetus ja jalad tursuvad, andke sellest kindlasti arstile teada. Kui neeruhaigus on kaugele arenenud, võib olla vaja piirata ööpäevast vedelikukogust.\nKui arst on piiranud vedeliku tarbimist, siis:\nTäpsustage, kui palju vedelikku võite päevas tarbida. Täitke iga päev kann selle koguse veega. Kui joote päeva jooksul näiteks kohvi või teed, valage kannust vastav kogus vedelikku välja. Kui kann on tühi, siis on Teie päevane vedelikogus tarbitud.\nValige tervislikud joogid (nt vesi, värske mahl). Kontrollige jookide suhkru-, fosfori- ja kaltsiumisisaldust.\nKui olete taimetoitlane, informeerige sellest kindlasti oma arsti. Taimetoitlaste dieet võib olla liiga kaaliumi- ja fosforirikas ning samas sisaldada vähem valke. Igapäevase toiduga peaks saama tasakaalustatult ja õigesti kombineeritult taimseid valke ning vajaliku koguse kaloreid, samas pidades kontrolli all kaaliumi ja fosfori taset veres. Kui toit ei ole piisavalt kaloririkas, hakkab organism kasutama valke energia tootmiseks.\nKui kehakaal suureneb liiga kiiresti, informeerige kindlasti arsti. Jooge piisavalt vedelikku.\nMida saate ise teha enda ravile kaasa aitamiseks?\nSuitsetamisel võib olla tõsiseid pikaajalisi mõjusid neerude funktsioonile. Suitse- tamine kahjustab veresooni. Kroonilise neeruhaigusega inimesed on südame ja veresoonkonna haigustele vastuvõtlikumad kui terved inimesed. Suitsetamine on siinjuures täiendav riskitegur. Kui Teil on krooniline neeruhaigus, leidke koos- töös arstiga parim viis suitsetamise lõpetamiseks.\nNaistel ei soovitata päevas tarvitada alkoholi üle 1-2 ja meestel üle 2-3 ühiku, nädalasse peab jääma vähemalt kolm järjestikust alkoholivaba päeva. Üks alkoholiühik võrdub 10 g absoluutse alkoholiga, üks ühik on näiteks üks kange naps (4 cl), klaas veini (12 cl) või 250 ml 4% õlut.\nKehaline aktiivsus ja sportimine ei ole kroonilise neeruhaiguse korral vastunäidustatud. Vastupidi, piisav kehaline aktiivsus aitab kehal paremini haigusega toime tulla.\nMõõdukas kehaline aktiivsus on oluline, sest:\nannab Teile energiat\nparaneb lihaste jõudlus ja vastupidavus\naitab Teil lõdvestuda\nhoiab vererõhu edukamalt kontrolli all\nlangeb kolesterooli ja triglütseriidide tase veres\nuni on parem ja sügavam\npüsib tervislik kehakaal\naitab ennetada südamehaiguste ja suhkurtõve teket\nparaneb enesekindlus ja üldine enesetunne\nTe võite iga päev treenida ka vaid lühiajaliselt, kuid treeningu mõju kestab päev läbi. Enne regulaarse treenimise alustamist rääkige kindlasti oma arstiga. Arst saab aidata valida sõltuvalt Teie tervislikust seisundist ja varasemast treeningu- kogemusest sobivamad spordialad. Vajadusel suunab raviarst Teid taastusarsti konsultatsioonile.\nHästi sobivad aeroobsed treeningud nagu kõndimine, kepikõnd, matkamine, ujumine, vesivõimlemine, rattasõit (nii sise- kui ka välistingimustes), suusatamine, aeroobika või muu tegevus, kus on vajalik suurte lihasgruppide töö. Kui eelistate rahulikumat ala, siis sobib hästi jooga.\nKui Te ei ole enne regulaarselt spordiga tegelenud, alustage kergemate treeningutega, mis kestavad 10–15 minutit päevas. Järk-järgult koormust suurendades jõuate korraga treenida 30–60 minutit ja võite seda teha enamikul nädalapäevadel. Alustage iga treeningut soojendusega ja lõpetage venitustega, need harjutused aitavad ennetada vigastusi. Püüdke sobitada sportimine oma päevarütmi, tehes trenni näiteks hommikul või õhtul. Oodake treenimisega umbes tund peale suuremat söögikorda ja soovitatav ei ole treenida vahetult (umbes üks tund) enne magamaminekut.\nKõige lihtsam võimalus kontrollida, kas treening on jõukohane:\nsportimise ajal peaksite saama hingeldamata kaaslasega rääkida\numbes tunni aja jooksul peale treeningut peaks pulss taastuma, peaksite tundma end tavapäraselt, kuid kui see nii ei ole, siis treenige järgmisel korral rahulikumalt\nlihased ei tohiks olla valulikud nii, et see takistab järgmist treeningut\ntreeningu intensiivsus peaks olema mugava pingutuse tasemel\nSiiski on mõned märgid, kui peaksite treenimisest loobuma või treeningu katkestama:\ntunnete end väga väsinuna\ntreenimisel tekib hingeldus\ntunnete rinnas valu, südame löögisagedus kiireneb äkki või muutub eba- regulaarseks\ntunnete kõhus valu jalalihastes tekivad krambid\ntekib peapööritus või -uimasus\nPidage meeles, et regulaarne kehaline aktiivsus ei tähenda, et võiksite piiramatult süüa toite, mida Teil on soovitatud piirata. Dieet ja treening toimivad üheskoos. Kui tunnete, et peale kehalise aktiivsuse suurendamist söögiisu kasvab, rääkige arsti või dietoloogiga. Nad aitavad menüüd muuta, et toiduga saadav kalorite hulk oleks piisav.\nKui suitsetate, leidke võimalus suitsetamisest loobumiseks.\nKui Teil diagnoositakse krooniline neeruhaigus, võib see alguses tekitada negatiivseid tundeid. Esialgu võib diagnoosi teadasaamine olla šokk ja tunduda uskumatu, võib tekkida ärevus mingi konkreetse olukorraga seotult (nt uuring, protseduur) või üldiselt (kontrolli kaotamine oma elu üle, elukvaliteedi langus). Vihastamine, süüdistamine ja eitamine on esialgu normaalsed emotsioonid, kuid mingi aja möödudes peaks inimene hakkama haigust tunnistama ning sellega kohanema ja siis on võimalik toime tulla kroonilise neeruhaiguse tõttu vajalike elumuutustega. Kui negatiivsed tunded jäävad aja möödudes endiselt tugevaks ning põhjustavad igapäevaelus raskusi, tuleb nendest kindlasti arstile rääkida. Arsti vastuvõtul võib tunduda lihtsam rääkida sellest, mis põhjustab füüsilist ebamugavust: väsimus, halb enesetunne, peapööritus jms. Enda tunnetest rääkimine on keerulisem ja seda pigem välditakse. Kuid vaimse tervise eest hoolitsemine on samavõrra oluline, oma tunnete tunnistamine ja nende väljendamine võimaldavad need endast välja saada ja arst saab leida võimalusi Teie abistamiseks.\nPeamiselt põhjustavad stressi muudatused, mida tuleb haiguse tõttu oma elus teha: muuta olenevalt neerufunktsioonist toitumist, kohaneda haigusega, pidada meeles ravimite võtmist. Te võite saada korraga palju uut infot, mille vastuvõtmine on keeruline. Parim viis stressiga toimetulekuks on tunnistada, et see on probleem, millega tuleb tegeleda ja see võib võtta aega. Üldine halb enesetunne ja väsimus (füüsiline ja emotsionaalne) võivad mingitel hetkedel olla üsna tavapärased. Te võite tunda end kurvana ja kergesti nutma puhkeda. Võib esineda mitmeid sümptomeid nagu ärrituvus, isukaotus, vähene huvi ümbritseva vastu, uinumisraskused. Emotsionaalne kurnatus põhjustab üldist väsimust. See võib tekkida aeglaselt ja vaevu märgatavalt. Kui kurbus muutub meeleheiteks või lootusetuseks ja väsimuse tõttu ei ole enam motivatsiooni midagi teha ning selline seisund kestab kauem kui kaks nädalat, peaksite sellest arstile teada andma.\nKuigi Te ei saa muuta diagnoosi, saate omalt poolt paljugi teha haigusega toimetuleku parandamiseks:\nPöörake tähelepanu oma emotsioonidele, ärge eitage neid. Isegi, kui arvate, et need ei ole haigusega seotud, rääkige neist, sest negatiivsete emotsioonide endas hoidmine suurendab stressi. Rääkige inimesega, keda usaldate – lähedastega, sõpradega, oma arstiga, õega. Keegi ei oska mõtteid lugeda, kuid inimesed on alati valmis Teid aitama.\nÄrge loobuge meeldivatest vabaajategevustest ega hobidest. Need aitavad lõõgastuda, hoida kontakti sõpradega ning saada mõtted haigusest eemale. Kui palju Te oma haigusest räägite, on Teie otsustada. Ka puhkus on oluline, sest see on aeg, mille saate veeta koos lähedastega igapäevakohustustest eemal. Kui plaanite minna reisile, informeerige sellest arsti. Kontrollige, et Teil on vajalikud analüüsid tehtud, olemas on piisav varu vajalikke ravimeid ning Te teate, millisesse tervishoiuasutusse saate reisil olles vajadusel pöörduda.\nTöötamise võimalus on kõikide inimeste jaoks oluline eneseväärikuse allikas. Kroonilise neeruhaiguse diagnoos ei tähenda veel töövõimekaotust ja puuet kuni selle hetkeni, mil haigus hakkab otseselt mõjutama tööga ja igapäevaeluga toimetulekut (nt piirangud neeruasendusravil ajal, mille vajadus tekib kroonilise neeruhaiguse lõppstaadiumis). Loomulikult peate arstiga arutama, kas töötamisele, tööaja pikkusele või töökorraldusele (nt raskuste tõstmine) on haiguse või ravi tõttu piiranguid. Samuti saab Teie raviarst suunate Teid taastusarsti vastuvõtule, kes saab õpetada õigeid liigutusi või töövõtteid. Tööandjat tuleks informeerida, kui vajate tervisliku seisundi tõttu töökorralduses muudatusi.\nEestis kehtib solidaarne ravikindlustussüsteem. Solidaarsus tähendab seda, et kellegi ravikindlustusmaksed ehk panus süsteemi ega ka juurdepääs vajaminevale abile ei sõltu vanusest, sissetulekust või terviseriskidest. Ravikindlustusele on õigus igal Eesti alalisel elanikul, samuti kõigil, kes viibivad siin tähtajalise elamisloa või elamisõiguse alusel, kui nende eest tasutakse sotsiaalmaksu. Lisaks tagab riik õiguse ravikindlustusele alla 19-aastastele lastele, õpilastele ja üliõpilastele, aja- teenijatele, rasedatele, töötutele, lapsehoolduspuhkusel olijatele, ülalpeetavatele abikaasadele, pensionäridele, puudega inimeste hooldajatele ja haigekassaga vaba- tahtliku kindlustuslepingu sõlminutele. Ravikindlustatud inimese ravikulud tasub haigekassa. Ravikindlustuse olemasolu saate kontrollida riigiportaali www.eesti.ee e-teenuses „Ravikindlustuse ja perearsti info“.\nHaigekassa maksab kindlustatud inimestele mitmeid rahalisi hüvitisi nagu töövõimetushüvitised, täiendav ravimihüvitis ning hambaraviteenuste ja kunstliku viljastamise hüvitised. Täpsemat infot rahaliste hüvitiste kohta leiate www.haigekassa.ee/et/inimesele/rahalised-huvitised.\nRavimid, meditsiiniseadmed ja abivahendid\nKuivõrd ravimid on tänapäeval väga kallid, aitab osa nende maksumusest tasuda haigekassa. Ravimite hinnasoodustus ehk ravimite eest täielik või osaline tasumine on üks vahend inimestele taskukohaste ravimite kättesaadavuse tagamiseks. See aitab vältida olukorda, kus inimene ei alusta vajalikku ravi ravimi liiga kõrge hinna tõttu. Iga retsepti eest tuleb ravimi ostjal alati tasuda omaosaluse alusmäär, mis olenevalt retsepti soodustuse protsendist on orienteeruvalt 1–3 eurot. Ülejäänud ravimi hinnale rakendub haigekassa soodustus vastavalt määratud protsendile ja inimene tasub kohustusliku omaosalusena soodustusest ülejääva osa. Juhul, kui ravimile on kehtestatud piirhind ja ostetava ravimi hind ületab piirhinda, siis tuleb lisaks alusmäärale ja kohustuslikule omaosalusele tasuda apteegis ka veel piirhinda ületav osa. Seda nimetatakse välditavaks omaosaluseks ning ravimi ostja teadlik valik võimaldab teinekord märkimisväärset rahalist säästu.\nHaigekassa hüvitab oma kindlustatutele kodus iseseisvalt kasutatavaid meditsiiniseadmeid, mille abil saab ravida haigusi ja vigastusi või mille kasutamine hoiab ära haiguse süvenemise. Meditsiiniseadme vajaduse määrab raviarst ning vormistab selle soodustingimustel soetamiseks digitaalse meditsiiniseadme kaardi. Seadme ostmiseks tuleb inimesel pöörduda apteeki või haigekassaga lepingu sõlminud müüja poole ning esitada isikut tõendav dokument.\nIsikliku abivahendi kaardi taotlemise alus on arstitõend või rehabilitatsiooni meeskonna tuvastatud vajadus abivahendi järele. Arstitõendil või rehabilitatsiooniplaanil ei pea olema abivahendi vajadus määratud ISO-koodi täpsusega, kuid peab olema üheselt arusaadav, millist abivahendit inimene vajab. Teatud abivahendite puhul (nt sääreproteesid, ratastoolid, invarollerid jne) saab vajaduse tuvastajaks olla ainult eriarst või rehabilitatsioonimeeskond.\nTäpsemat infot abivahendite kohta leiate Sotsiaalkindustusameti kodulehelt.\nAlates 1. jaanuarist 2017 hinnatakse töövõimetuse asemel töövõimet. Töövõimekus ja/või puue tuvastatakse igal inimesel individuaalselt vastavalt tema terviseseisundile. Töövõimekust hindab töötukassa ja puuet tuvastab sotsiaalkindlustusamet.\nPuue on inimese tervislikust seisundist tulenev vaegus või kõrvalekalle, mille korral on inimesel takistusi ja raskusi teistega võrdsetel alustel igapäevaelus hakkama saamisel ning ühiskonnaelus osalemisel.\nTaotlege puude tuvastamist siis, kui:\nTeil on terviseprobleemide tõttu raske igapäevaelus toime tulla ja ühiskonnas tegutseda\nvajate igapäevaelus eakaaslastest rohkem juhendamist, järelevalvet ning abi.\nPuuet tuvastatakse nii lastel, tööealistel kui ka vanaduspensioniealistel. Rohkem infot leiate Sotsiaalkindustusameti kodulehelt.\nEesti Nefroloogide Seltsi koduleht\nToitumissoovitused kroonilise neeruhaiguse süvenemise ennetamisel.


The Past is a Foreign Country | tavainimene\nPosted in * by tavainimene on 07/11/2010\n– “Praegusaja lapsed on ikka julmad. Meie ajal ei olnud niisugust koolivägivalda üldse olemaski!”\n– “Tõesti? Aga T, kellele mõeldi iga nädal uusi mõnitavaid hüüdnimesid välja, sest ta kogeles ja hoidis pead viltu? U, kelle mööda minnes võeti demonstratiivselt sõrmedega ninast kinni, sest ta riided lõhnasid joodikukorteri järgi? Või M, kellele nagu muuseas koridoris jalg ette pandi, ainult sellepärast, et ta oli hea lastetoaga, viisakas ja paljulugenud laps, mitte tavaline väikelinna kraade? ”\n– “Kuule nüüd, see oli ju tavaline laste omavaheline aasimine, ega seda ei saa nii traagiliseks ajada, see polnud ju mingi vägivald ega midagi.”\n– “Aga A, keda sunniti teise korruse aknast oma portfellile järgi hüppama?”\n– “A? No ta oli ise ka paras jobu. Ja ega ta ju tõsiselt viga ei saanud, mingi mõra vist ainult. Kõh-kõh-kõh. Ei, tegelikult see oli ikka täitsa lõbus — mäletad, ta ema tuli veel kooli õiendama, mutt vahutas vihast nii et vähe polnud… Aga no see oli ikka nali kõik, praegu käib ikka julmalt see värk. “\n« Küll seal tehti piu ja küll seal tehti pau\nOlen loomult optimist ja usult riigiusku »\nkaarnake said, on 08/11/2010 at 08:32\nMa kommisin veidi allpool sama asja, ei risustax siia kopeerimisega.\nEt meie, täiskasvanud, oleme sitax ebaadekvaatsed, kui räägime suure suuga – koolikiusamine paha-paha, aga ise naerame ja meenutame kellegi elu, tevist ning muid huve kahjustanud retsidiivseid vägivallategusid… Ei, päriselus on mõttekam rakendada nulltolerantsi, kuna lapsed omavad must-valget maailmanägemist & meie nn nalju tajuvad nad just heakskiidu, mitte irooniana.\nKoolivägivalla all pulbitseb aga sygavam mylgas, lapsevanemate ebavõrdse koormuse, naiste & laste “õigustatud” väärkohtlemise, tundekultuurituse, tohutu vaesuse ning sotsiaalsete stigmade õudne, primitiivne hädaorg. Aga meie Ylikoolis Käinud ning ennast põhjast välja rabelnud ajakirjanikud, riigiametnikud jt soovivad omaenda hingerahu & eduelamuse nimel asja vaid vormiliselt puudutada, mis aga annab vaid veidi kosmeetilisi mõjusid.\nEi saa ravida organit, jättes ravimata keha.\ntavainimene said, on 08/11/2010 at 10:49\nRiigiametnikud väga ei pinguta isegi kosmeetiliste lahenduste pakkumisega, sest koolivägivalla teema kukub mugavasti kuhugile haridus-, sotsiaal- ja siseministeeriumi vahele maha, olemata õieti kellegi asi.\nkaarnake said, on 08/11/2010 at 10:56\nNii et ikkagi jääb lapsele ainult ema, kes käib tööl min. palgaga maakonna teises otsas, kodus käib magamas ning makarone toomas & koristamas; sõidab liinibussiga ning puhkuse ajal peseb pesu Kanaaride asemel. Ema, kes kardab kõike, eriti endast suuremaid & kõvema häälega inimesi, ning seda, mida nad temast mõtlevad. Ning kardab eriti seda, et teda tõrjutaxe ning alandataxe eelkõige tema ema-ameti pärast. Arvame 2x, milline tubli ettevõtja ning riigi kodanik võrsub sellisest kodust. Aga minister seda muidugi ei näe, see on inetu ning ebatiigrihyppelik.\nMa lihtsalt ei saa ebaõigluse ning kinnimätsimise poolt olla.


Kas Diphereline süst lükkab menstruatsiooni edasi? - Perekooli Foorum\nEsileht › Rasestumine ja lapse ootamine › Kas Diphereline süst lükkab menstruatsiooni edasi?\nTeema: Kas Diphereline süst lükkab menstruatsiooni edasi?\nTegin ovulatsiooni paiku ühe Diphereline süsti ja nüüd ootan päevi. Menstruatsioon juba neli päeva hilinenud. Arst ei rääkinud midagi sellest, et võiks hilineda. Vastupidi, just pani mulle kalendrisse kirja oodatavad päevad tavapärasel ajal. On kellelgi kogemusi?\nMa ei oska küll Sinu küsimusele vastata kuid arvan, et ehk on kuni ndl ok .\nSee menopausi süst ju sekkumine normaalsesse tsüklisse ja peaasi, et päevad algavad ja saaks stimulatsiooniga alustada puhtalt lehelt.\nKüsin hoopis vastu, et kas tehakse siis ikka tsükli keskel nn OV paiku ka seda süsti?\nTeemaalgataja kuidas Teie plaan arstiga? Olen lugenud igaltpoolt, et tsükli 20-21 päeval.\nMinu arst kutsus mind ka OV paiku visiidile ja planeerime pikka protokolli seekord.


Lux Express lisab rahvusvahelistele liinidele ohtralt uusi väljumisi - Kasulik.ee\nLux Express lisab rahvusvahelistele liinidele ohtralt uusi väljumisi\nLux Express muudab alates tänasest rahvusvahelise bussiliikluse tihedamaks lisades sõidugraafikusse uusi väljumisi Tallinn-Riia, Riia-Vilnius ja Riia-Minsk liinidele. Tallinn-Riia liinil suureneb istekohtade arv 16% võrra.\nMuudatused on seotud nii reisijate arvu suurenemisega rahvusvahelistel marsruutidel ja bussitranspordi populaarsuse kasvuga kui ka uute Lux Express Lounge busside tulekuga Tallinn-Riia liinile.\nTallinn-Riia liinile lisandub kummalgi suunal kaks igapäevast väljumist ja lisaks tehakse muudatusi ka olemasolevates väljumisaegades. Tallinn-Riia liinil suureneb Lux Expressi busside väljumiste arv seega 13-ni päevas ning nii Tallinnast kui Pärnust saab Riiga sõita alates 6.00 hommikul kuni 18.00 õhtul pea iga tund.\nLux Express tõi juunis Talinn-Riia liinile uued eritellimusel valminud Lux Express Lounge bussid. Lounge bussides on kokku 45 kohta, sh 15 kohta asub Lounge osas, kus istmed on paigaldatud 2+1 põhimõttel. Uute busside heitgaaside tase vastab Euro 6 normidele ja kütuse kulu on 26 liitrit 100 km kohta. Scania Irizar i8 Lounge-tüüpi bussid valmisid Hispaanias ning läksid maksma ligi kolm miljonit eurot.


2011. aasta terrorirünnakud Norras – Vikipeedia\nVaade Oslole 31 minutit peale autopommiplahvatust.\numbes 15.26 kohaliku aja järgi\npommiplahvatus ja tulistamine\n2011. aasta terrorirünnakud Norras olid 22. juulil 2011 Norras toime pandud kaks terroriakti, milles hukkus kokku 77 inimest.\nNorra pealinnas Oslos toimus (umbes kell 15.26 kohaliku aja järgi) pommiplahvatus Norra peaministri büroo ning nafta- ja energiaministeeriumi vahetus läheduses. Hukkus kaheksa inimest. Kuigi varsti pärast uudiste avaldamist terroriteost väitis terrorirühmitus Anşār al-Jihād al-‘Alāmī, et terrorirünnaku eest vastutavad nemad, ja teatasid, et rünnak oli vastuseks "Norra vägede kohalolekule Afganistanis ning prohvet Muhamedi solvamise eest", tunnistas end hiljem pommirünnaku korraldajana süüdi Anders Behring Breivik, kes võttis omaks ka samal päeval toimunud teise massimõrva.\nKaks tundi hiljem tappis politseinikuks maskeerunud Anders Behring Breivik Utøya saarel, kus toimus Norra Töölispartei noortekogu kokkutulek, 69 laagris olnud inimest, kasutades suurema purustusjõu saavutamiseks illegaalseid dum-dum-kuule, mille killud paiskuvad tulistatu kehas laiali ning tekitavad suurt kahju kudedele ja siseelunditele. Breivik peeti kohapeal politsei poolt kinni ja ta ei osutanud vastupanu.\nNorra ajalehe Aftenposten teatel tahtis Breivik tappa endise Norra peaministri ja Maailma Tervishoiuorganisatsiooni juhi Gro Harlem Brundtlandi, kes külastas noortelaagrit Utøya saarel mõni tund enne massimõrva. Plaan luhtus viivituse tõttu. Breivik on kritiseerinud Brundtlandi ka varem.\nSoome uudisteportaali MTV3 teatel finantseeris Breivik oma tegevust 25 krediitkaardi abil, mille oli saanud 12 firmalt. Algselt kavatses ta rahastada oma poliitilist tegevust börsil mängides.\n1.1 Oslo pommiplahvatus\n1.2 Utøya massimõrv\n2 Hukkunud ja vigastatud\n3 Vastukaja Eestis\n22. juuli pärastlõunal plahvatas Oslo kesklinnas valitsuskvartalis pomm, mis oli paigutatud valgesse Volkswagen Crafterisse.\nCrafteri saabumise olid registreerinud mitmed turvakaamerad ja valves olnud turvamehed nägid politseivormis meest auto juurest lahkumas. Lisaks olid nad saanud telefonikõne ühelt kvartali töötajalt, kes kurtis, et keegi on parkinud auto parkimiskeelualasse. Kuna autojuht kandis kiivrit, ei jäänud ta nägu turvakaamerate salvestistele.\nAuto oli pargitud H-hoone ette. H-hoones asusid peaministri büroo ja justiitsministeerium. Autopommiplahvatus toimus kohaliku aja järgi kell 15.25. Pomm tappis kaheksa inimest ja purustas enamiku ümbruskonna valitsushoonete akendest. Plahvatus oli nii võimas, et seda oli kuulda 7 kilomeetri kaugusel.\nPolitsei sai esimese väljakutse kell 15.26 ja esimene patrull saabus 15.28. Samal ajal laekus meediale info, et peaminister on elus ja terve, ning viidud kindlasse kohta.\nPärast plahvatust tegi politsei tõsise vea sellega, et jättis tähelepanuta ühe tunnistaja teate, et nägi, kuidas relva käes hoidnud politseivormis mees istus sõiduautosse. Tunnistaja oli andnud ka auto registreerimismärgi numbri ja isikukirjelduse, aga see info edastati patrullidele alles kaks tundi hiljem.\nPärast plahvatust evakueeris politsei kogu kvartali ja pommirühm otsis piirkonna läbi. Lisaks andis politsei korralduse võimalusel Oslo kesklinnast lahkuda ja piirkonda vältida.\nPikemalt artiklis Utøya massimõrv\nUmbes poolteist tundi pärast Oslo pommiplahvatust saabus Utøya saarele politseivormis mees, kes tutvustas end Martin Nilsenina, kes olevat Oslo politseist saadetud saarel peetavat noortelaagrit turvama. Laagri ülem Monica Bøsei muutus kahtlustavaks ja informeeris sellest saare turvameest Trond Berntsenit. Kui nad politseinikuga vestelda soovisid, lasi viimane Berntseni ja Bøsei maha.\nSeejärel hakkas mees inimesi tulistama, mille tagajärjel said mitmed inimesed surma ja vigastada. Esialgu keskendus ta saarel viibijatele, aga hiljem asus tulistama neid, kes üritasid saarelt minema ujuda. Lisaks tulistas ta ka inimesi, kes lootsid surnut teeseldes ellu jääda. Tulistaja halastas ainult ühele 11-aastasele poisile, kes oli kaotanud oma isa (Berntseni), öeldes, et too on liiga noor, et surra, ning ühele 22-aastasele noormehele, kes anus oma elu eest.\nTulistamine kestis ligemale poolteist tundi ja lõppes siis, kui saarele saabunud Delta võitlejad tulistaja sisse piirasid. Tapja andis alla pärast seda, kui üks eriüksuslastest hoiatas, et kui ta ei alistu, lastakse ta maha.\nViimane Utøyal hukkunu oli 16-aastane Andrine Bakkene Espeland, kes lasti maha tund pärast tulistamise algust.\nHukkunud ja vigastatudRedigeeri\nH-hoone autopommiplahvatuse järel\nOslos toimunud autopommiplahvatuses hukkus plahvatuse, lööklaine ja rusude tagajärjel kohe kuus inimest. Varsti surid veel kaks oma vigastustesse. Umbes 325 läheduses asunud hoonetes viibinud inimesest said 209 inimest vigastada. Enamuse vigastused olid kerged, aga 12 inimest said raskelt viga.\nHukkunute ja vigastatute arvu vähendas märkimisväärselt asjaolu, et kvartalit pommitati juulis, kui paljud norrakad on puhkusel, ja kuna oli reede, olid paljud töötajad juba koju läinud.\nSaarel toimunud tulistamise ümber oli alguses palju segadust ja esimese ametliku info järgi oli saarel hukkunud 10 inimest. Järgmisel päeval toimunud pressikonverentsil teatati, et saarel oli hukkunud vähemalt 80 inimest, ja arvati, et hukkunute arv tõuseb.\n25. juulil kinnitas politsei pressiesindaja, et hukkunute arv on siiski varem teatatust väiksem. See oli selgunud siis, kui politsei oli hukkunute surnukehad saarelt ära toonud ja need uuesti üle lugenud. Uueks hukkunute arvuks oli 68 ja see tõusis ühe võrra, kui üks vigastatu haiglas suri. Lõplikuks hukkunute arvuks jäi 69.\nMitmed saarel hukkunute ja vigastatute vanemad olid Norra kõrgete riigiametnike sõbrad. Trond Berntsen, saare turvamees ja tulistamise esimene ohver, oli Norra kroonprintsessi Mette-Mariti kasuvend.\nOma kaastundekirjad saatsid Norrale president Toomas Hendrik Ilves ja välisminister Urmas Paet.\nTerroriaktide järelekajana on Eesti avalikkuses tõstatatud ka küsimus, kuidas ja mil määral tuleks selliseid sündmusi ajakirjanduses kajastada. Ilmar Raag rõhutas probleemi ambivalentsust: veretööst rääkimine justkui näitaks, et ühiskond aktsepteerib meetodit, kuidas Breivik teema ühiskonna tähelepanu keskmesse tõi, teisalt aga riskitaks teemat maha vaikides ja Breiviki motiive tähelepanuta jättes sellega, et sarnased sündmused toimuvad uuesti. Rain Kooli nimetas Breiviki peamiseks motiiviks tähelepanuvajadust: "Avaldades haige inimese manifesti või videopöördumise, andes talle avalikul kohtuprotsessil võimaluse avalike avaldustega esineda ning käivitades tema teo põhjal diskussiooni teemadel, mida ta on soovinud, õilistame me tema poolt korda saadetud veretöö moel, mis solvab kõiki selle ohvreid."\nSamuti kritiseeris Kooli Eesti ajakirjanduse aeglust sündmuste kajastamisel, mistõttu nii Postimees kui ka Eesti Päevaleht nimetasid järgmisel päeval süüdlaseks ens sündmuste eest vastutavaks kuulutanud islamirühmituse Ansar al-Jihad al-Alami ("Ülemaailmse džihaadi abistajad"): "Samal ajal kui Eesti ajalehed rääkisid veel islamistide rünnakust ning kokku kümnestkonnast ohvrist, teadis Helsingin Sanomat juba, et arreteeritud on 32-aastane norralane ning et tema tegudel ei ole mingit pistmist rahvusvahelise terrorismi või Afganistani sõjaga."\nTartu Ülikooli õigusteaduskonna dekaani Jaan Ginteri hinnangul lisavad Norra sündmused enesekindlust surmanuhtluse pooldajatele. Tema ise seda küll ei poolda, ent tema sõnul õigustab end Breiviki näitel Norra karistusjärgne kinnipidamissüsteem.\nEndine turvatöötaja ja nüüdne poliitik Jaanus Rahumägi nimetas Norra politsei reageerimist käpardlikuks: "Kui kiirreageerimine olnuks oma nime vääriline, oleks suudetud päästa palju rohkem inimelusid."\nBreiviki tegevuse üldise hukkamõistu taustal eristus Eesti Iseseisvuspartei esimehe Vello Leito sõnavõtt uudisteportaalile Delfi antud intervjuus. Leito väitel pressiti Breivikilt välja alusetu ülestunnistus, et "paremäärmuslaste nime kaudu mustata riigi patrioote". Leito nimetas Norra politseid terroriakti kaasosaliseks ning viitas rahvusvahelisele vandenõule "kõikide Euroopa maade ja riikide patrioootide vastu, seejuures ka Eesti Iseseisvuspartei patriootide vastu".\n↑ 1,0 1,1 Terrorirühmitus Ansar al-Jihad al-Alami võttis vastutuse Oslo pommirünnaku eest, Delfi, 22. juuli 2011.\n↑ Katrin Jüriso, Sven Randlaid. Norra noortelaagris toimunud veresaunas tapeti 84 noorukit. ERR, 22. juuli 2011\n↑ Norra hukkunute arv langes 76-le\n↑ Utøya veresauna ohvritel on kohutavad haavad, Breivik kasutas dum-dum kuule" EPL, 25. juuli 2011 (vaadatud 27. juulil 2011)\n↑ Norway Killing Suspect’s Postings Offer Clues, bloomberg.com, Jul 24, 2011\n↑ Lauri Laugen "Breivik tahtis tappa endise peaministri Gro Harlem Brundtlandi" Delfi, 25. juuli 2011 (vaadatud 27. juulil 2011)\n↑ Nataly Koppel "Breivik kasutas 25 krediitkaarti" Õhtuleht, 26. juuli 2011 (vaadatud 27. juulil 2011)\n↑ "President Ilves avaldas Norrale kaastunnet" Vabariigi Presidendi Kantselei, 23. juuli 2011\n↑ "Välisminister Urmas Paet avaldas Norra kolleegile kaastunnet seose plahvatusega Oslos" Välisministeerium\n↑ "Ilmar Raag: meedia peab kaaluma, kuidas Norra sündmusi kajastada" Postimees, 25.07.2011 (vaadatud 27. juulil 2011)\n↑ 11,0 11,1 "Meediakommentaar: Norra terrorist ei vääri multikultuursusdiskussiooni" Rain Kooli blog/Vikerraadio, 25. juuli 2011\n↑ Kadri Ratt "Professor: Norra sündmused tõstatavad uuesti surmanuhtluse küsimuse" Postimees, 25.07.2011 (vaadatud 27. juulil 2011)\n↑ "Rahumägi peab Norra politsei reageerimist šokeerivalt käpardlikuks" Postimees, 25.07.2011 (vaadatud 27. juulil 2011)\n↑ Triinu Laan "Eesti Iseseisvuspartei juht: Breivik oli pisike ettur" Delfi, 26. juuli 2011\nPildid, videod ja helifailid Commonsis: 2011. aasta terrorirünnakud Norras\nStor eksplosjon i Oslo sentrum. Aftenposten.\nAllvarligt bombattentat skakar Oslo. Sveriges Radio.\nLIVE: Oslo explosion. BBC News, live news broadcast on the bombing in Oslo.\nRein Veidemann "Norra veresaun ja infotehnoloogiaajastu" Postimees, 25.07.2011\nOslo Attacks: A Bloody Aftermath. Life magazine\nNorway Massacre: Island Under Siege. Life magazine\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=2011._aasta_terrorirünnakud_Norras&oldid=5410054"\nLehekülje viimane muutmine: 30. juuli 2019, 19:53\nSelle lehekülje viimane muutmine: 19:53, 30. juuli 2019.


Liit: Eesti vajab uusi energiasäästlikke eluhooneid, nende hulgas ka üürihooneid\nEnno Rebane • 2 september 2014\nEesti laiuskraadil on lisaks toidule äärmiselt oluline eluase – seega tasub hoolega mõelda toiduainetööstuse ja ehitustööstuse strateegilise käekäigu üle, kirjutab Eesti Ehitusmaterjalide Tootjate Liidu tegevjuht Enno Rebane oma arvamusloos.\nEhitustööstus võib anda kümnendiku sisemajanduse kogutoodangust – samas pöörab riik ehituse sisule suhteliselt vähest tähelepanu (v.a ehk teedeehitus).\nPoleks paha meenutada, et meil on olnud omal ajal olemas nii ehitusministeerium kui ehitusmaterjalide ministeerium. Hetkel tunnen kõige enam puudust terviklikust süsteemist – keskmine inimene võiks siiski soovi korral saada aru, mismoodi normaalne (s.t tavapäraselt soovitud tulemuse andev) ja ohutu ehitamine ühe hoone puhul vundamendist katuseni Eestis toimub.\nMilline on Eesti eluhoonete ehitamise strateegia?\nEesti eluasemevaldkonna arengukava 2008-2013 (Majandus- ja Kommunikatsiooniministeerium):Varasemate kogemustega võrreldes ei ole uusehituse arv täna kuigi suur. Eeldades, et Eesti eluasemefond on kasvanud juurdeehitatud elamute võrra, moodustas Eesti uusehitiste maht 1960ndatel ca 6 %, 1970ndatel ca 4 % ning 1980ndatel ca 3 % eluasemefondist. Võrdluseks võib tuua, et arenenud majandusega heaoluriikides peetakse elamufondi taastuvvajaduseks 4 % aastas. Arvestades, et alates 90ndatest aastatest on uusehitise maht olnud väiksem kui 1 % eluasemefondist, aastatel 1995 - 2002 madalam kui 0,2 % ning aastatel 2002-2006 on see tõusnud 0,7 %-ni siis võib nentida, et viimase aastakümne vältel on Eesti eluasemefondi seisukord tulenevalt selle vanusest järk-järgult halvenenud (lk 24). Eestis on umbes 650 000 eluruumi, viimastel aastatel on kasutusse jõudnud umbes 2000 eluruumi aastas (s.t umbes 0,3% eluasemefondist), seega peaks ühe eluruumi eluiga olema tinglikult üle 300 aasta. Kuid kavandatavate hoonete eluiga on tavaliselt 50 aastat... Teisalt on Euroopa seadnud kohustusliku eesmärgi, et alates 2019 riigile kuuluvad hooned ning alates 2021 kõik hooned peavad olema liginullenergiahooned. Kas energiasäästlikku hoonet ehitada on tõepoolest nii kerge nagu aeg-ajalt meediast lugedes mulje võib jääda? Üks detail: kui eelmise lõigu taustal tuleks hooneid ehitada kolmesajaks aastaks ja tavapäraseid hooneid projekteeritakse 50 aastaks, siis kui kaua peavad mõistlikuna vastu uued tehnoloogiad, uued ehitustooted ning uued läbikatsetamata lahendused? Võrdluseks mõelgem, kui ruttu me soovime vahetada näiteks nutitelefone... Üürieluhooned. Need, kes neid kritiseerivad – kas Soomes ja Skandinaavias on siis midagi totaalselt valesti?\nRiigi poolt plaanipäraselt initsieeritud üürieluhooned võivad pakkuda lahendust mitmetele vastust vajavatele probleemidele. Hoonete energiasäästu strateegia elluviimine (liginullenergiahooned), energiasäästlike lahenduste kinnistamine ja energiasäästliku ehitamise käimalükkamine. Regionaalpoliitiliste eesmärkide elluviimine, sealhulgas väljarände pidurdamine. Ehitusmahtude ülemääraste kõikumiste silumine – s.t et seni on avalik sektor võimendanud ehitusmahtusid headel majandusarengu aegadel ja tellimuste vähendamisega kiskunud ehitusmahtusid alla halbadel majandusarengu aegadel – samas peaks avaliku sektori üks olulisemaid funktsioone olema riigi majandusarengu võimalikult tasakaalustatud suunamine.\nKõige selle jaoks on ka muid võimalusi, kui riigipoolne üüriärimeheks hakkamine.\nRiik saab kasutada olulisi mehhanisme endale kuuluva maa osas ning kommunikatsioonide rajamise osas või luua võimalusi finantsinstrumentide abil jne. Ootaks siinkohal ka majandusajakirjanduselt oluliselt sisukamat tegelemist selle mitmetahulise teemaga ning turgutavaid küsimusi avaliku sektori suunal elamuehituspoliitika koostamiseks ja arendamiseks.\nEhitusmaterjalitootjatel on valmisolek liginullenergiamajade ehitamiseks olemas; ootame ka Vabariigi Valitsuse valmisolekut ja initsiatiivi tegemaks seda, mida Valitsus ise oma määrustega on ette kirjutanud.


Neljapäeval, 24. jaanuaril kell 12.00 mängitakse ühisgümnaasiumis ettevõtlusmänge. Kell 15.00 algab Jõgeva linnavolikogu koosolek. Laupäeval, 26. jaanuaril kell 15.00 peetakse spordihoones Virtus esiliiga meistrivõistlusi saalihokis.\nKolmapäeval, 23. jaanuaril kell 15.00 algab volikogu kultuuri- ja spordikomisjoni koosolek. Neljapäeval, 24. jaanuaril kell 14.00 toimub volikogu eelarve- ja majanduskomisjoni koosolek. Pühapäeval, 27. jaanuaril toimub Kuremaa suusasõit.\nReedel, 25. jaanuaril algusega kell 19.00 mängitakse Mustvee kultuurikeskuses Seasaare Näitemängu Seltsi lustlikku luulelist lugu “Igavene rändur”.\nTeisipäeval, 22. jaanuaril kell 13.00 algab Pajusi vallavolikogu majanduskomisjoni laiendatud koosolek. Arutlusele tuleb Pajusi valla 2013. aasta eelarve projekt. Neljapäeval, 24. jaanuaril kell 19.30 on Pajusi rahvamajas Teatri Nora etendus “Madisseia”.\nNeljapäeval, 24. jaanuaril kell 18.30 viiakse Pala kultuurimajas läbi valla mälumäng.\nKolmapäeval, 23. jaanuaril kell 8.30 algab vallavalitsuse istung. Kell 18.30 algab Puurmani lossis kooride kontsert.\nTeisipäeval, 22. jaanuaril kell 11.00-12.30 on Põltsamaa ühisgümnaasiumi Veski tänava aulas 1. klassi aabitsapidu. Kell 16.00 algab linnavolikogu eestseisuse koosolek. Kolmapäeval, 23. jaanuaril on Põltsamaa ühisgümnaasiumis 4.-6. klasside etlemiskonkurss ja 7.-12. klassidele emakeeleolümpiaad. Neljapäeval, 24. jaanuaril kell 17.15 algab Jõgevamaa Keskraamatukogus salongiõhtu kirimale maailmameistri Tõnu Õimuga.\nTeisipäeval, 22. jaanuaril kell 15.00 algab vallavolikogu maakomisjoni istung. Kolmapäeval, 23. jaanuaril kell 15.00 peetakse majanduskomisjoni istungit. Neljapäeval, 24. jaanuaril saab Adavere põhikoolis kuulata loengut “Turvaline koolikeskkond”. Reedel, 25. jaanuaril on Kamari haridusseltsis Kamari rühma kodutütarde ja noorkotkaste “Üks sõbralik õhtu”. Laupäeval, 26. jaanuaril peetakse Adaveres Põltsamaa jõe talimänge.\nTeisipäeval, 22. jaanuaril toimub Tabivere vallavolikogu istung. Kolmapäeval, 23. jaanuaril peetakse Tabivere gümnaasiumi huvigruppide ümarlauda ja hoolekogu koosolekut. Reedel, 25. jaanuaril toimub seltsingu Lumeroos järjekordne koosviibimine, Maarja rahvamajas on noortepidu.\nTeisipäeval, 22. jaanuaril algab vallavolikogu istung.


Herba - Rahvapärased taimenimetused - Lõhmus\nPõlend haavade piale pannasse valged lõhmusekoort.\nLõhmusekoortele surbutult panda külma vett peale, segada, kuni vesi hüübub, see rohi võtab ära paistetuse.\nKui ihu põlend on, siis võta lõhmuse koort. Must jagu kaabi ära ja siis klopi seda hästi, mis vastu puud on. Niikaua, kui hakkab venima. Sellega siis kinni siduda. Paraneb varssi ära. Aga ihu jääb valges selle koha pialt.\nKöha nimetati rahvakeeles „rüüstiks“. Kui oli kõva köha siis öeldi tal on hobusõ rüüss. Kui oli suur köha siis pandi jalad kuuma ahju pääle ja lasti nii kuumast minna kui vähegi kannatada jõudsid, siis pidi köha ära minema. Viina sisse põletati suhkrut joodi seda, siis pidi köha vähenema. Köha puhul keedeti veel lõhmuseõite teed. Kui oli köha rinnus, siis keedeti rõõska piima, lisati rasva juure ja sibulat.\nKui lõhmuse äitsva, siss tuleb korjata nende äitsmit ja kuivatada. Siss neid äitsmit hoida, parem om, kui om mõni kindel anum, kus neid hää hoida om. Siss kui külmetanu oled, siss noist äitsmist tuleb tii kiita, parem om, kui seda tiid enne magamaminekut hästi kuumalt juvva; siss ajab higistama ja küha kaob ära.\nKui köha olli, juudi lõhmusseõie teed.\nLõhmusetii om palaviku vastu ja raigheina tii. Topusse võtse, visassi kannu ja kallassi kuuma vii pääle. Raighaina tiid niisama.\nKui külmetushaigus om, siis om uppinhaina tee hää ja lõhmuseäitsme ja vehvermenti.\nKülmetamise vastu on mustasõstra oksa, vaarikavarre ja lõhmuseoksa tee. Lõhmus annab ju asperiini ja nii lähäb köha välla.\nLõhmusetee on köha vastu.\nKui keeva veega põletud on, siis lõhmuspuu koore vett (sie on seuke venijas) piale panna. Siis ka, kui põletusest nahk pialt ära on, piale panna. Kanamunavalge aitab ka.\nLõhmuseõie tee on köharohi.\nLõhmus (koorega arstitakse paistetamist).\nLõhmuseõied (tee jaoks).\nLõhmuseõilmetest tehti teed köha vastu.\nLõhmusekoore mahl, keedis. Põlemiserohi.\nLõhmuseõisi keedetakse meega ning juuakse seda, kui köha on.\nLõhmuseõitest valmistatud teed tarvitatakse higistamiseks,\nLõhmuseõied - keedetakse head teed köha vastu.\nLõhmus. Tema kuivatatud õitest tehakse teed ja juuakse suure kuumuse korral.\nLõhmusõhäärmed. Tarvitataks teed, kui kopsud on haiged.\n[Taimede tarvitamine vanemal ajal]\nLõhmuseõisi korjatakse just siis, kui lõhmus õitseb. Õied kuivatatakse ja tehakse teed.\nLõhmuseõite tee külmetuse vastu.\nLõhmuseõite ja -lehtede tee nohu vastu.\nLõhmusemähk koore alt - põlenud haavadele.\nVanasti tarvitati taimi arstirohtudeks. Lõhmuseõisi (joogitee).\nLõhmuseõitsõ - teega juua verevaestele.\nPõlend haavale lõhmusekoore ila ja tuleuhakad (toalill).\nLõhmuseõied on ka arstirohi. Need pidid ka palaviku vastu head olema.\nMul ol'l silma sarvkesta põletik. Kohalik arst ol'l siin mõisan ja andse salvi või mis ta mulle andse. Siss ma lätsi Põlvahe silmäarsti mano. Too andse kolme sorti rohte, kodo tullen lasi silmä panna ja too ai silmä nii hukka mul, et palavik tul'l ja jäi sängi. Ema ütles, et ma lää otsi lõhmussekaabet. Musta kaap ärä ja siss sääl om sääne kobe. Pan'dse külmä vii sisse. Tuu läts's nii kui sül't. Valgõ riide vahele tuud süldi ja tuud hoidse silmä pääl. Lät's põletik ärä. Kui ma uvveste lätsi silmäarstile, too ütel: „Jummal tänätü, suur oht om möödäs.“ Väegä põletikuvastane om too pärnäkaabe.\nLõhmusõhäelme - pärna õied (ka teena kõha vastu)\nKui olid valud rinnus, siis öeldi: rinnad on haiged. Keedeti mett piimaga ja küpsetati sibulat. Veel keedeti lõhmuseõie teed.


Polaartrip 2012: Naryan-Mar ja Salehardi | Matkafilm OÜ\n07.05.2013 ERR, Motors24.ee Comments Off on Polaartrip 2012: Naryan-Mar ja Salehardi\nOSA1: 30.12.2011 varahommikul startisid Tallinnast Venemaale Naryan-Mar’i poole kuus eestlast. Eesmärgiga jõuda autodega läbi tundra teisele poole polaarjoont ja linna nimega Naryan-Mar. Käesolev reisisari jutustabki sellest ekstreemsest automatkast, mis viis reisiseltskonna läbi külma, tundra ja lume sinnamaani, kuhu loodus oma käe ette oli pannud.\nOSA2: Sarja teises osas jõutakse välja esimesele “zimnikule” kust viib tee edasi põhja – polaarjoone poole. Ning sealt juba edasi tundrasse ja Narjan-Mar’i. Kohtume kurjade piirivalvuritega, vahetame keset lagedat ja külma tundrat kütusefiltrit ja naudime kirjeldamatuid vaateid.\n“Zimnik” – jäätee, mis külmutatakse piisava külma korral soodele ja tundratesse. Selleks pumbatakse soost vett ja valatakse seda soistele aladele nii kaua, kuni see piisava kihina ära jäätub. Ja nii 5 kuud järjest. Zimnik on ainuke viis, kuidas maad mööda sealsetesse linnadesse ja asulatesse saab. Talvevälisel ajal pääseb Narjan-Mar’i helikopteriga või 24-ja tunnise laevasõiduga Arhangelskist.\nKogu “zimnik” on jagatud 60 km-steks lõikudeks, millel töötav brigaad elab seal 5 kuud. Igapäevaselt teed tehes ja hooldades. Ning tormi korral hättasattunuid päästes. Vahetus kestab 24 tundi ja palka saavad 1500 dollarit kuus. Sinna on tööle tulnud mehed üle kogu Venemaa.\nOSA3: Reisiseltskond üritab Narjan-Marist saada mereäärde pääsemise luba, mis päädib ootuspäraselt. Selgub ka, et ühte vajalikku teed ei ole üldse olemas ja pole kunagi olnudki. Tagasiteel küpseb peades aga uus plaan.\nOSA4: Seekord jõutakse välja külla nimega Abez, kus kõik teed ära lõpevad. Niisama lihtsalt aga alla anda ei kavatseta ning puuduvat teed asutakse omade vahenditega ehitama.\nOSA5: Koduteed lõigates satume jõe äärde, millest ülepääsemiseks vajalikud pontoonid on ära varastatud. Lõpuks leiame ülepääsemiseks ühe praami, aga ülesõit viibib siiski… ja seiklus algab taas.\nOSA6: Lõpuks jõutakse välja esimese eesmärgini – küüditus- ja vanglalinn Vorkutasse. Kara meri on põhimõtteliselt juba käega katsuda, aga…\nOSA7: Läbi tundra jõutakse lõpuks Kara mere äärde. Peale väikest tähistamise rituaali võetakse suund teisele poole Uuraleid Jamali Neenetsi autonoomse ringkonna pealinna Salehardi poole.\nOSA8: Reisirahvas on pikal tagasiteel. Teele jäävad Neenetsid, halvad teeolud, tasuta kütus, arreteerimine ja loomulikult kuhjaga tehnilisi probleeme.


Omavalitsuste finantsvõimekus radaril - Sakala - Arvamus\nOmavalitsuste finantsvõimekus radaril\nrahandusministeeriumi kohalike omavalitsuste finantsjuhtimise osakonna peaspetsialist\nKOHALIKE OMAVALITSUSTE finantsvõimekus on praegu kõigi aegade suurim. Samas ootavad lähiaastatel ees katsumused, mille ületamiseks on vaja senisest enam fookustatud ja teadmispõhist finantsjuhtimist.\nViimane ülemaailmne majanduskriis tõstis teravalt esile vajaduse muuta riikide eelarvepoliitikat efektiivsemaks. Ühelt poolt on see vajalik makromajandusliku stabiilsuse ja kestlikkuse tagamiseks ning teiselt poolt finantsinstitutsioonides ja potentsiaalsetes investorites riigi kui usaldusväärse partneri maine kujundamiseks.\nRiigi eelarvepoliitika on mitmetasandiline ning hõlmab nii keskvalitsust kui kohalikke omavalitsusi. Seetõttu on vaja osata hinnata ka omavalitsuste finantsseisundit ja selle kestlikkust.\nPraegu käib avalike teenuste korraldamise detsentraliseerimine. See suurendab omavalitsuste vastutust maksumaksja raha kasutamisel ning kohaliku kogukonna rolli otsustusprotsessides kaasarääkimisel.\nSELLEKS ET TAGADA tugev kohaliku tasandi valitsemissüsteem, mis suudab korraldada kvaliteetsete avalike teenuste pakkumist nii praegu kui ka tulevikus, on tähtsad omavalitsuste finantsseisundi hindamine ning finantsvõimekust kirjeldavate näitajate ja hindamismeetodite olemasolu. Ühtlasi võimaldab see nii keskvalitsusel kui kohalikul kogukonnal varakult tuvastada finantsraskustesse sattumise ohtu ning suurendada seeläbi avaliku raha kasutamise efektiivsust ja läbipaistvust.\nOmavalitsuste finantsvõimekuse hindamine on mitmeosaline protsess, mis hõlmab nii finants- kui ka mittefinantsnäitajate analüüsimist, samuti nende omavahelise koosmõju ja vastastikuste seoste hindamist. Oluline on mitte teha ekslikke järeldusi üksikute näitajate põhjal, sest need on üksteisega seotud ning omavalitsuse finantstervist tuleb käsitleda kui tasakaalu nende näitajate vahel.\nNäiteks ei viita suur netovõlakoormus automaatselt finantsraskustele, kui omavalitsusel on vajadus teha investeeringuid ning võimekus kaasata võõrkapitali. Selline tegevus võib hoopis parandada pikaajalist finantsplaneerimist rahakäibe tasakaalustamise ja põlvkondadevahelise panuse ühtlasema jaotamise kaudu. Seega tuleb vaadata kõiki näitajaid üheskoos.\nOmavalitsuste finantsvõimekuse hindamiseks ja finantsraskustesse sattumise ohu varajases staadiumis avastamiseks kasutatakse 17 näitajat, mis jaotatakse kirjeldusvõime järgi viide kategooriasse: lühiajaline maksevõime, pikaajaline maksevõime, iseseisvus, paindlikkus ja kestlikkus. Näitajad valiti, lähtudes nende võimest kirjeldada kohalikke omavalitsuste finantsjuhtimise eripärasid ning nende kasutamisest varasemates uuringutes.\nFINANTSVÕIMEKUSE hindamiskriteeriumide väljatöötamisel ja murdepunktide määramisel analüüsiti omavalitsuste finantsnäitajaid aastatel 2004–2016. Sealhulgas analüüsiti eraldi kõiki omavalitsusi, mida riik aastatel 2006–2015 saneeris.\nAnalüüsides omavalitsuste finantsvõimekuse dünaamikat, joonistub välja, et selle variatiivsus on sarnane majandustsüklitega, peegeldades aastatel 2004–2008 toimunud kiiret majanduskasvu (finantsvõimekus suurenes) ja sellele järgnenud majanduskriisi (finantsvõimekus vähenes). Alates 2011. aastast on märgata finantsvõimekuse taastumise märke ning viimaste aastate näitajad on liikunud järjepidevalt paremuse poole. Samal ajal on tunduvalt kasvanud omavalitsuste põhitegevuse tulud. 2016. aastal ületasid need reaalhindades esimest korda kriisieelse taseme.\nHinnates majandustsüklite mõju omavalitsuste individuaalsele võimekusele, saab välja tuua, et omavalitsused, mille finantsvõimekus oli suurem majanduskasvu aastatel, säilitasid oma positsiooni ka majanduslanguse aastatel ja vastupidi. Teisisõnu: majandustsüklite muutustel ei leitud märkimisväärset mõju omavalitsuste eristamiseks finantsvõimekuse alusel.\nANALÜÜSIDES omavalitsuste finantsvõimekust kategooriate kaupa, jääb silma, et kõige stabiilsemad on olnud lühiajalise maksevõime näitajad. See peegeldab omavalitsuste ühtlaselt head rahakäibe juhtimise võimekust. Pikaajalise maksevõime näitajad on võrreldes eelmise kategooriaga tunduvalt rohkem varieerunud, kuid on viimastel aastatel jõuliselt paranenud, andes tunnistust omavalitsuste kasvanud võõrkapitali kaasamise võimekusest.\nKui 2000. aastate alguses oli omavalitsuste finantsvõimekus iseseisvuse kategoorias kõige väiksem, siis pärast majanduskriisi on see liikunud järjepidevalt ülespoole, näidates omavalitsuste suurenenud võimekust iseseisvalt hakkama saada. Paindlikkuse näitajad on olnud läbi aastate ühed stabiilsemad ning on ka viimastel aastatel liikunud paremuse poole, mis näitab, et omavalitsuste võimekus reageerida ootamatutele finantsväljakutsetele on kasvanud.\nSarnaselt eelmiste kategooriatega järgivad ka kestlikkuse näitajad sama mustrit, olles majanduskriisi järel liikunud järk-järgult paremuse poole. Samas on kestlikkuse kategoorias üks väga tähtis näitaja põhitegevuse tulemi ja materiaalse põhivara amortisatsioonikulu suhe. Selle tase on endiselt liiga madal.\nSellest tõukub mure, et keskvalitsuse antavate investeeringutoetuste puudumisel suureneb risk, et omavalitsused ei suuda põhivara asendusinvesteeringuid teha. Niisiis on omavalitsustel vaja lähiaastatel kriitiliselt üle vaadata oma põhivara, eelkõige kinnisvaraportfell (hoonete amortisatsioonikulu moodustab 40 protsenti kogu põhivara amortisatsioonikulust), ning müüa või lammutada alakoormatud taristu, mille ülalpidamine on võrreldes sellest saadava hüvega ebaproportsionaalne. Samale murekohale on viidanud riigikontroll oma 2016. aastal avaldatud aruandes «Ülevaade omavalitsuste hoonestatud kinnisvarast ja selle haldamisest».\n(Artikkel pärineb rahandusministeeriumi blogist.)


TERE TULEMAST TAGASI! Kaunis ja andekas Maia Vahtramäe on Põhja-Tallinnas tagasi! | Elu\nKatharina Toomemets, 12. märts 2017 14:15\nEesti ühel popimal räpipundil Põhja-Tallinnal on fännidele põrutavaid uudiseid. Möödunud aasta lõpus bändist lahkunud naishääl Kerli Kivilaane asemel on nüüd uus õrn vokaal. Naine on kõigile bändi fännidele juba ammu tuttav Maia Vahtramäe!\nMaia alustas vahepeal soolokarjääri ja jätkab seda praegugi, kinnitab ta. Peagi võib oodata tema soololoole ka muusikavideot. Lisaks Maiale on oma tee bändi taas leidnud Kenneth Rüütli, kes lahkus bändist 2015. aastal. "Inimesed ja inimeste vaated on erinevad, sellega on kõik öeldud," põhjendas Kenneth siis Õhtulehele. "Erinevad inimesed lihtsalt ei sobinud kokku seda asja tegema. Aga pole hullu, igaüks saab teha seda, mida ise tahab." Maia jättis bändi 2013. aastal, sest tema tervis ei pidanud lihtsalt suurele esinemiskoormusele ja avalikkuse tähelepanule vastu.\nLisaks Maiale ja Kennethile jätkavad bändis endiselt Jaanus Saks, Risto Vürst (kes samuti vahepeal ära käis) ning Kaspar Raudkivi. Bändi ninamees Jaanus Saks ütleb, et omavahel suheldes ja arutades on leitud motivatsioon luua koos uut muusikat ja jätkata Põhja-Tallinna bändi tegevust . "Koosseis on suuresti selline nagu "Per Aspera Ad Astra" albumi ilmumise ajal, samas muusika kõla ja suund on täiesti uus ja värske."\nBänd on viimase poole aasta jooksul stuudios palju tööd teinud ja valmimas on hulk uusi lugusid, mis loodetavasti kulmineeruvad järjekorras neljanda stuudioalbumi väljaandmisega. "Oleme aastatega palju juurde õppinud ja omandanud, kõik oleme küpsemad ja targemad," räägib Jaanus Saks. "Elul on omad eesmärgid ja keerdkäigud, kõik oleme teinud omi valikuid, mis on meid tänaseks taas ühe katuse alla toonud," lisab Maia Vahtramäe. ‘’Nagu üks sõber kord ütles: "Kui poleks kurbi lahkumisi, ei oleks ka rõõmsaid taaskohtumisi."."\nKenneth paremalFoto: LAURA OKS\n"Praegune koosseis ja sünergia tundub, kui unistuste bänd, igaüks on tugev ja karastunud isiksus, kes suudab enda poolt panustada tohutult palju bändi muusikasse. Kindlasti ilmub tulevikus ka erinevaid soolo- ja koostööprojekte, ning kõik jätkavad ka enda muusikalise eneseotsinguga" on kogu bänd ühisel meelel.\n"Üritame võtta asja rohkem kaalutletult ning organisatoorselt läbimõeldult, pea ees tulle enam ei torma ja katsume võtta rahulikumalt, iga uus lugu ja peatükk korraga" lausub Risto Vürst. ‘’Samas loominguga võtame vabamalt ja üritame katsetada erinevate uute produtsentide ja pillimeestega, leidmaks lugusid, mis pakuvad ka endale uut ja huvitavat. Oleme palju pingutanud ja musta tööd teinud, et oleks olemas kõik võimalused uue muusika loomiseks, hetkel teeme tugevat koostööd Roundsound stuudioga, kus on Eesti ühed paremad salvestamise tingimused ning väga töökas ja koostööaldis helikunstnik Keijo Koppel, kelle kõrv ja kogemus on meid uue ja omapärasema helipildi loomisel väga palju edasi aidanud.’’\nPeagi ilmub Põhja-Tallinnal ka uus singel "Jäägu nii" on bändi uus ja särtsakas lugu koostöös noore ja andeka produtsendi Siim Ilvesega. Lugu sündis salvestussessioonide perioodil, mil keskenduti stuudios uue muusika loomisele. Loobudes mitmetest kontserditest ja avalikest esinemistest, pühendati võimalikult palju aega uuele loomingule. Lugu räägib tõusudest ja mõõnadest, sellest ühest kordumatust elust, ereda leegiga põlemisest, tehtud vigadest ja nendest õppimisest - bändi liikmete jaoks väga isiklikud läbielamised ja mõttesähvatused, millega samastuvad kindlasti ka paljud kuulajad.\nMaia Vahtramäe: "Meie koostöö Põhja-Tallinnaga sujub isegi paremini kui enne." (4)\nPõhja-Tallinna esimene singel ‘’Lähen ja tulen’’ ilmus 5 aastat tagasi, selle ajaga on bänd Eesti muusikamaailmas kõvasti kanda kinnitanud ning pälvinud ka palju erinevaid auhindu.


Riigikogu Euroopa Liidu asjade komisjoni delegatsiooni kahepäevane kiirvisiit Stockholmi kinnitas, et Eestil ja Rootsil on tänases Euroopas väga lähedased eesmärgid.\nAasta teisel poolel võtab Rootsi üle eesistumise Euroopa Liidus. Naabermaa eesmärgid ja rõhuasetused on Eesti prioriteetidele väga lähedased, mistõttu on äärmiselt oluline, et kavandatut ei häiriks ükski ootamatu "väliskriis".\nRõhutaksin kahte olulist teemat, millest ka siin Stockholmis sai palju räägitud. Esiteks Läänemere strateegia ning teiseks idapartnerluse reaalne ellurakendamine. Mõlemal juhul ei piirduks asi deklaratsioonidega, vaid annaks ka reaalset tulemust.\nEsimesel juhul tähendaks see arvestatavate summade eraldamist Euroopa Liidu eelarves Läänemerd ümbritsevate riikide ühisprojektide rakendamiseks. Teisalt jällegi aitaks idapartnerlus (suhted Ukraina, Moldova, Valgevene, Gruusia, Armeenia ja Aserbaidžaaniga) tugevdada nende riikide suveräänsust.\nLoo juures olev vahva pilt on tehtud täna pärastlõunal Riksdagi Euroopa Liidu asjade komisjoni istungilt, kus eelseisva ülemkogu eel andsid Rootsi seisukohtadest aru peaminister Fredrik Reinfeldt (paremalt teine), välisminister Carl Bildt (vasakult teine), rahandusminister Anders Borg ja Euroopa Liidu asjade minister Cecilia Malmström. Hetk on tabatud siis, kui tutvustati meie delegatsiooni.\nSiinkohal tekib küsimus: kas Eestil ja Rootsil on ühised eesmärgid ka sisepoliitikas? Eelkõige olen huvitatud, kas Eestisse jõuab sammuti nn FRA seadus.\n18 märts, 2009 20:51\nSisepoliitikas on mõistagi erinevused olemas ja mitte väikesed. Näiteks pole Rootsis täna kuigivõrd aktuaalne eurole üleminek või selle taotlemine. Lauri, täpsusta FRA seadust.\n18 märts, 2009 22:28\nMillised need Läänemere ühisprojektid on? Nagu ma aru saan, siis energiaühendused sellesse kategooriasse ei kuulu. Kas mingid keskkonnaprojektid siis?\n18 märts, 2009 22:45\nSandor: Tegelikult on Läänemere strateegia kinnitamisel eeloleval suvel ning esimeste projektide üle käib alles esimene arutelu. Meile on olulised nii keskkonnalased kui ka infrastruktuuri projektid. Võtan seda teemat siin veel eraldi lahata.\n18 märts, 2009 23:07\nKas Läänemere strateegia mitte ei saanud tagasilükkamise osaliseks mingis EU regionaalarengu kontekstis? Kui läbimõtlemata amatöörlik käkerdis? Sest ega Stubb ei suutnud ilves***st saia teha.\n19 märts, 2009 11:18


10 näpunäidet, et saada kiiresti kiiresti Instagramis jälgijaid 2020\n10 näpunäidet, et saada kiiresti kiiresti Instagramis jälgijaid\nInterneti kasutamine on õnnistus, mis avas tsivilisatsiooni ees uue maailma. Sotsiaalmeedia on loonud plaate nagu kunagi varem. Kas olete kunagi mõelnud, kui palju Instagrami kasutajaid 23% -lise kasvu tõttu teid erutab?\nKui noogutate oma peaga jaatavalt, on ka väheseid võimalusi, kuidas oma Instagrami jälgijaid suurendada. Alati ei tähenda kaamera ees sõna „juust“ ütlemine, mis võib teile meeldivusi tuua ja jälgijaid suurendada. Võite juhtida ettevõtet või olla aus inimene, kes üritab jälgida juhuslikke jalajälgi ulatuslikus sotsiaalmeedia maailmas. Noh, mis kasu on konto avamisest lihtsalt ilma jälgijateta? Kõlab liiga igavalt, eks?\nTutvume mõne detailiga, mis aitab jälgida peent protsessi jälgijate arvu suurendamiseks; vaatama:\nPildid, millega publik seostub\nNoh, kui jälgite endiselt populaarsemaid Instagrami profiile, pange tähele pilte, mida nad jagavad. Isiklike, ainulaadsete ja vahetatavate tavaliste piltide üleslaadimine toob teile rohkem vaatajaskonda. Mõni üksikasjalik pilt, mis sisaldab peent sõnumit või ütleb mõne stseeni, mille enamik inimesi läbib, suurendab ilmselgelt teie konto jälgijaid. Näiteks: jagage oma kontoripidu kulisside taga või öelge, et tehke Instagramist oma reisipartner videote üleslaadimiseks.\nValige õige aeg\nMõelge ajavööndile, kus elate, või öelge, et pildi jagamiseks on sobiv aeg. Postitus saab peaaegu 4 tundi, et köita jälgijate tähelepanu, enne kui see kaob täielikult teiste postituste hulka. Rohkem inimesi leiab töölt või tuurilt naastes aega Instagrami kontrollimiseks. See mängib olulist rolli teie jälgijate igapäevaste arvväärtuste loomisel. Seega jagatakse parimaid postitusi kõige paremini siis, kui on aeg! Edaspidi õnnelik postitamine.\nFiltreerimine ja rakenduse kasutamine\nKas leidsite Instagrami tegeliku põhjuse ja selle populaarsuse? Filtrid. See on üks selline funktsioon, mis aitab fotosid isikupärastada ja kutsub seega teiste kasutajate pilte meeldima ja jagama. Nüüd kontrollige jälgijate nimekirja. Voila! See suureneb iga tunniga. Olemas on kakskümmend filtrit ja see ei leia absoluutselt vabandusi, et see rahule jätta! Kasutage seda, mis on teie lemmik, ja jälgige, kas teie konto populaarsus kasvab. Oma tempos saate vabalt kasutada fototöötlusrakendusi ja seeläbi muuta asjad lihtsamaks!\nPole liiga palju postitust\nSee võib tunduda pisut imelik, aga noh, tegelikult on see tõsi. Liiga palju ühe inimese postitusi tundub väsitav. Niisiis, kõige sagedamini, kuid liiga palju või liiga vähe. Liiga palju teie postitust ei meeldi ja liiga vähem - unustatakse. Postitage oma elust asju, kasutage filtrit nagu varem öeldud ja aidake inimestel sellega hõlpsalt suhelda. Teie postituse jälgija voo üleujutamine toimib selle asemel vastupidiselt.\nEsitage küsimusi pealkirjas\nKui suurendate tõenäoliselt jälgijate arvu, küsige tavalist küsimust, mis aitab teistel suhelda ja neile vastata. Omakorda suurendades oma jälgijate nimekirja. Sellised kihlveod suurendavad teie meeldimisi ja kommentaare. Seega osutub see lihtsaks ja tõhusaks viisiks oma jälgijate kutsumiseks! Igavaid pealdisi ei meeldi. Edaspidi kutsub küsimuse kasutamine teisi selles osalema.\nPopulaarsed hashtagid suhelda\nHashtagi jõupingutuste mõistmine postituse populaarseks muutmisel loetakse alati prioriteediks. On populaarne tees, et hashtag võib nimetada korraga. Seetõttu, et muuta oma Instagrami profiil üheks populaarseks ja samal ajal trendikaks hashtagiks.Google ja Webstagram on vähe tunnustatud saite, kus uurida ja leida trendikaid. Kui nimetada mõnda #love #me # instagood # tagsforlikes # photooftheday # followme #tbt ja palju muud. Kasutage ühte või asjakohast räsimärki korraga. Liiga suur osa sellest võib populaarsuse hävitada.\nKui olete pühendunud seltskonnategelane, teate oma konkursil konkursi asjakohasust ja tähtsust. Võõrustage võistlust, mis võib takistada kaasavõtmist või öelda tulus tehing. Kes suudab sind sellistes stsenaariumides konkureerida? Võõrustage võistlust ja jälgige, kuni jälgijate nimekiri saab täis! Instagrami populaarsus muudab selle märkimisväärseks platvormiks konkursi korraldamiseks. Hankige endale vinge pilt ja kuulutage välja, et praegu on käsil konkurss. Ärge unustage panna #contest mehele, et seda oleks lihtsam leida.\nSelle asemel, et oodata oma jälgijate arvu suurenemist, olge mõne populaarse Instagrami profiili järgija. On suur tõenäosus, et nad jälgivad teid tagasi. Otsige kaubamärke ja üksikisikuid, kes jagavad teie huvipakkuvat postitust, jagades nende oma. See tõestab, et olete aktiivne ja aitab teil leida rohkem jälgijaid. Otsige populaarseid silte nagu #love #me #instagood #tagsforlikes #photooftheday #followme #tbt ja palju muud. Lihtne valem ütleb - mida rohkem kaasatust näitad, seda rohkem võib loota.\nTeie profiili täielik biograafia\nSee on üks olulisemaid tegureid, mida Instagrami kasutaja peab meeles pidama. Uute kasutajate ja jälgijate otsimine teeb nähtavaks, et inimene kasutab kaubamärgiga räsimärke või ütleb üleskutse tegevustele. Põhjusest, miks täielik biograafia mängib olulist rolli, on lihtne aru saada - see on osa, mis tutvustab teile võõraste inimeste komplekteerimist ja kutsub neid esile huvi teada saada, kes te olete või mida teie bränd endast kujutab. Jätkake selle jaotise ajakohastamist ja jälle mainitakse siin sellist võistlust, mida korraldate nagu varem öeldud.\nSelge idee oma eesmärgist\nEsitage endale paar küsimust - miks te olete Instagramis? Mis eesmärki Instagrami server kasutab? Minge tagasi iga kord, kui olete valmis pildi postitama või midagi kirjutama. Küsimus, mille võite ka endalt küsida - kas peate kaubandust hoogustama? Kas soovite kokkupuudet?\nSeetõttu on peamine asi, mida peate meeles pidama, miks te kasutate Instagrami ja kas teie eesmärk on lahendatud? Kui vastused on positiivsed, jälgige alati ja aidake teistel teid leida. Seega on jälgijate suhe kõrge, kui järgneb. Siit leiate lisateavet Automaatsed igapäevased jälgijad.\nKuidas saan teha Messengeri rakendust, näiteks WhatsApp? Milliseid tegevusi tuleb lisada?Kuidas kasvatada Instagrami luule lehte?Kas ma saan kahe WhatsApi kontot käitada kahes SIM-kaardi Android-seadmes?Kui ma üritan blokeeritud kasutaja kontot Instagramis avada, ilmub tühi leht. Mida ma teha saan?Mille poolest erinevad WhatsApp ja Hangouts?Kuidas sai Snapchat oma esimesed 100 kasutajat? (Märkus: mind huvitab väga üksikasjalik vastus)Mis on ettevõttele hea WhatsApi ekvivalent?Keegi on mind eemaldanud grupist WhatsApp. Kuidas ma saan ennast tagasi lisada, ilma et keegi teine mind lisaks?\nInstagrami turundus 0-dollarise eelarvegaETTEPANEKU JUHIS RAHA TIKUST TÖÖTAMISEKSMinu kogemus TinderigaParimad Instagrami turunduse häkkeridMida Porn, robotid ja prantsuse filosoofia räägib meile Instagram FoodistFacebook ühendab Instagrami, Whatsappi ja Messengeri koos… AI tehnoloogia ülevõtmineKuidas oma Instagrami voogu leiutada ja huvitavaid asju vaadataSõltuvus TikTokist


Ravimid, laiendavad anumad: klassifikatsioon, näidustused ja vastunäidustused kasutamiseks - Düstoonia December\nIntravenoosselt manustatuna aitab taastada kahjustatud teadvus. Sellel on teadvuse anesteetilise depressiooni järel kiire ärkamismõju. Tsütoflaviini kasutamisel esimese 12 tunni jooksul alates insuldi algusest on kahjustatud piirkonnas soodne isheemiliste ja nekrootiliste protsesside kulg (fookuse vähendamine), neuroloogilise seisundi taastamine ja puude taseme alanemine pikemas perspektiivis.\nArvestades mitmesuguseid sümptomeid, mis on põhjustanud vasodilaatorite määramist aju jaoks ja nende ravimite suurt valikut, määrab ravi spetsialist pärast haiguse täpset diagnoosi ja vastavalt patsiendi isiklikele omadustele.\nSelleks, et ravida veresoonte haigusi, mis on seotud nende kitsenemisega erinevates piirkondades ja erineva suurusega, näeb spetsialist ette aju vasodilataatorid (vasodilataatorid). See on üsna lai ravimirühm, millel on ühine omadus - see laiendab veresooni, vaid igaüks eraldi kehaosas.\nPapaveriin. See ravim aitab leevendada spasmilisi ilminguid veresoontes ja sellega seotud valu. Lisaks aeglustab see haavandite teket veresoonte seintele avalduva mõju tõttu, parandab verevoolu mikrotsirkulatsiooni läbi jalgade pealiskaudsete anumate ning suurendab ka ainevahetust kudedes ja takistab nekrootilisi protsesse. Aju veresooni laiendav ravim valmistatakse nii tablettidena kui ka süstimiseks mõeldud ampullides. Haiglaravi puhul kasutatakse seda kõige sagedamini intramuskulaarseks manustamiseks. Pärast haiglast väljavoolu on ettenähtud käigus papaveriinitabletid.\nKuid isegi selliseid aju tooteid tuleks alustada pärast arstiga konsulteerimist. Kuna ükskõik milline aju veresooni laiendav ravim on inimese kehale vastunäidustused ja kõrvaltoimed. Seetõttu on ravimi väljakirjutamise õigus ainult spetsialistil, et kõrvaldada võimalikud ohud patsiendi tervisele.


Kesk-Ameerika – Page 2 of 8 – Reisidiilid\nalates 415 €\nImeline Kosi saar\nKülasta ühel reisil New Yorki (USA) ja Cancuni (Mehhiko). Lennud Tallinnast al 530 €. Saada ka jõuludeks!\nEdasi-tagasi lennud Helsingist Kuubale alates 447€!\nLenda puhkama Kariibi mere äärde: edasi-tagasi lennud Tallinnast Havannasse (Kuuba) alates 565€! Saadaval veidi kallimaid lende ka jõuludeks ja aastavahetuseks!\nLenda puhkama Kariibi mere äärde: edasi-tagasi lennud Helsingist Havanasse (Kuuba) alates 486 eurost!\nAvasta ühel reisil nii Miamit kui Kuubat: lennud Helsingi-Miami-Havana-Miami-Helsingi kokku 474 eurot!\nJärjekordne imepakkumine paradiisi: lennud Helsingist Neitsisaartele al 272 eurost! Saada ka koolivaheajaks.\nAvasta kahte erinevat Ameerikat: lennud ühel reisil nii Kanadasse kui Kuubale kokku al 499eurost!\nHelsingist saab hea hinnaga lennata Kuubale: edasi-tagasi lennud algavad 501 eurost!\nKoge ühel reisil nii Miami kuldseid liivasid USAs kui eksootilist Cancuni Mehhikos. Lennupiletid kokku alates 541 eurost!\nVeahinnad kiirematale: edasi-tagasi lennupiletid Amsterdamist Kuubale, Mehhikosse, Peruusse, Costa Ricale jm alates 134€!