Valge mool ja valge punkt moolil - Võimsus\nMiks ilmuvad valged mutid: põhjused, lokaliseerimine, oht\nValge mool on healoomuline kasv, mis tekib melanotsüütide puuduse tõttu. See ei põhjusta patsiendile ebamugavusi, vaid harva kaob. Nad moodustuvad lapsepõlves sagedamini, harvemini täiskasvanutel. Muudatuste, häirivate sümptomite (punetus, tumenemine, sügelus, koorimine) puudumisel ei saa sünnimärki eemaldada.\nValge mooli omadused\nValge värvus on vahemikus 2 kuni 20 mm. Sünnimärk on kujutatud tüügaks. Läheduses vaadates on näha kapillaarvõrk ja pruunid punktid.\nNevi erineb teistest kasvajatest, mis on sarnased sümptomite poolest: tüük, basilioom, fibroom, papulaarne sifiilid. Diagnoosimiseks, üldiste vere- ja uriinianalüüside, tuumori markerite vereanalüüsi, põletikulise pinna (vere või mädaste vedelike vabanemiseks) määrdumiseks on vaja kompuutertomograafiat.\nValgete moolide ootamatu ilmumise põhjused:\nKokkupuude ultraviolettkiirgusega (pikaajaline päikesekiirgus solaariumis).\nElamine ökoloogiliselt ebasoodsates piirkondades.\nNärvilised kogemused, rõhutab.\nNaha mehaaniline vigastus.\nNõuetele mittevastavate hügieenitoodete kasutamine naha hooldamiseks.\nKeha lokaliseerimise omadused\nKõige sagedasemad paiknemispaigad on peanaha, näo, kaela all. Harva on depigmentatsioon kehal, jäsemetes. Täiskasvanutel võib hormonaalse reguleerimise ajal (noorukieas, rasedus, menopausi) ilmuda näole valge või kerge sünnimärk.\nValge mooli tüübid, vormid ja struktuur\nSõltuvalt värvist on valikuid (valged toonid, pruuni värvi). Nevi võib paikneda täpselt nahal, võib tõusta naha kohal. Erinevalt tavalistest nimidest ei ole valged märgid selgelt märgistatud servadega. Moodustumise pind on pehmem, elastsem. Pinna vari võib olla kergem kui naha värv. Inflame harva.\nHaridus on naha kõvenemine, mis tekib siis, kui melaniini pigment on ebapiisav. Depigmenteeritud nahk võib üksteisega ühineda, moodustades mitu tervet riba.\nMelaniin on loomulik tumedat värvi pigment. Seda moodustavad melanotsüütide rakud. Päikeses toimub intensiivsem melanotsüütide tootmine.\nMilline mool on ohtlikum - tasane või kumer\nÜhtse värvuse lame moole peetakse ohutumaks. Kumerad rippuvad mutid muutuvad melanoomiks sagedamini kui lamedad.\nMida teha, kui valge mool hakkas värvi kasvama, vigastama või muutma\nKui on märke moolide muutumisest: haridus hakkas kasvama, muutma värvi, kuju, haiget, verejooksu, peate konsulteerima dermatoloogiga. Nevi muutub harva pahaloomuliseks kasvajaks, kuid seisundit tuleb kontrollida.\nvanusekohtade ilmumine üle 60-aastastel patsientidel;\nlapse hariduse suurus üle 20 mm;\nmitmed valged mutid;\nnahk puutub regulaarselt kokku vigastustega;\nSünnimärk on pidevas niiskuses (kaenla, suuõõnes).\nTaastumise sümptomid pahaloomulise kasvaja melanoomi suhtes:\nvärvimuutus (pitseri servad muutusid mustaks ja punaseks);\nebamugavustunne (põletamine, sügelus, koorimine, värvimine hakkab sügelema);\nmädane või verevarustus;\nkohapeal fuzzy kontuuride ilmumine;\nasümmeetriline asukoht (kontrollimiseks on vaja vaimselt hoida mooli telje keskel).\nRavi teostab ainult arst, on keelatud keha sünnimärkide purustamine, ei ole soovitatav agressiivseid kemikaale kasutada, et neid sundida. Traditsioonilisi meetodeid kasutatakse arsti järelevalve all. Ravi algab nevuse moodustumise, diagnoosi põhjuse tekkimisega. Saadud andmete põhjal soovitab arst eemaldamismeetodit (laser, krüodestruktsioon, elektrokoagulatsioon, raadiolainete meetod).\nRiistvara eemaldamine toimub üldanesteesia all, ei põhjusta patsiendi valu ega ebamugavusi. Ravimise kestus on minimaalne. Eneseravim võib põhjustada ebameeldivaid tagajärgi.\nKui nahal on mooli valget värvi, on vaja jälgida selle seisundit. Ärge puudutage tihendit käega, et vältida kokkupuudet agressiivsete kemikaalidega. Vajadusel tuleb päikesekaitsevahendit kasutada päikesevalguses. Uute depigmentatsioonikeskuste tekkimise ärahoidmiseks piirake tänaval päikesekiirguse perioodidel 11 kuni 17 tundi.\nMool ilmub siis, kui naha rakkudesse koguneb naturaalne pigment, melaniin.\nSiis moodustub kehale koht (nevus), mille värv varieerub kahvatu roosast tumepruunini.\nKui inimkehas sisalduvat pigmenti ei toodeta piisavalt, võib ilmuda valge mool.\nKas see on norm või häire? Kas see on väärt arsti külastamiseks ja kui ohtlik on selline nähtus? Mida ma peaksin tegema, kui valge mool on tumenenud või kui pärast päikesepõletust on selle ümber ilmunud halo?\nMeditsiinis klassifitseeritakse mutte järgmiste omaduste järgi.\nmelanotsüütiline või lame;\norgaaniline või tüütu.\nAsukoha sügavuse järgi:\nVärvivärv võib olla: punane (vaskulaarne), pigment (pruun) ja valge.\nSõltuvalt mooli tüübist on kindlaks määratud, kui ohtlik see on ja kas see saab taastada melanoomi.\nKõige süütumateks peetakse pruuni värvi väikeseid sünnimärke.\nSuured ja suured mutid on väga ohtlikud - nad võivad hõivata 10 cm ja kõrgema nahapiirkonna, mõnikord haarates suure osa jäsemest või kehast.\nSellised kasvajad, eriti veresoonte struktuur, nõuavad kohustuslikku meditsiinilist järelevalvet ja pidevat jälgimist.\nOn olemas ka erinevaid värve, suurust, struktuuri ja moolide lokaliseerimist, mida peetakse melanohaatseteks, ja siin on ka valged moolid.\nMoolid võivad esineda kõikjal: kehal, jäsemetel, pea ja isegi näol.\nSamuti võib nagi ilmuda epidermise erinevatel sügavustel.\nAsukoha asukoht määrab kindlaks, kui suur on mooli taassünni oht, sest on olemas põhjendatud versioon, et nevus ilmub kehaosas, kus ebatervislik organ asub.\nLisaks on olemas kohti, kus mutte on eriti lihtne valida või vigastada. Ja see muutub tihti tõukeks nevuse taaselustamiseks.\nErilise ettevaatusega ja suuremat tähelepanu tuleb pöörata suurtele vaskulaarsetele moolidele, mis asuvad otsmikul, kaelal, jalgadel, kätel ja tagasi.\nMool on naha defekt, mis, kuigi seda ei saa seostada ebasoodsate vormidega, on vale pidada normaalseks olekuks.\nNevi peetakse naha patoloogiaks, mis võib muutuda tõsiseks haiguseks - melanoomiks või nahavähiks.\nIga inimene on sündinud täiusliku puhta naha, moolide ja sünnimärkidega.\nNad ilmuvad hiljem, kui nad üldse ilmuvad, esimesel eluaastal. Selliseid mutte nimetatakse kaasasündinudeks.\nSiis võivad nad moodustada kogu keha moodustumise ja küpsemise perioodi - kuni 25 aastat. See on normaalne.\nKui mutid ilmuvad küpses eas, on see juba hoiatussignaal, et nahk on ebatervislik ja vajab ravi.\nMoolide ilmnemise põhjusteks on:\nhormonaalne suurenemine puberteedi ajal, rasedus, menopausi;\nPeaaegu võimatu on täpselt kindlaks määrata, milline tegur mõjutas mooli arengut.\nMooli värvi määrab toodetud pigmendi kogus.\nValged moolid on sageli inimese individuaalne omadus, kelle keha lihtsalt ei tooda palju pigmenti - siis on nad täiesti ohutud.\nÄrge muretsege, kui vanus mool hakkas tuhmuma ja kergendama. Valkjas halo tema ümber viitab sellele, et mool "kasvab vana" ja kaob iseenesest.\nKuid sageli on valged moolid, mille ümber on halo, viitavad ohtlike haiguste esinemisele.\nAinult spetsialist saab otsustada, miks kohapeal ilmub kohapeal ja kas ravi on vajalik.\nMiks kõrvale sünnimärk ilmus?\nMida tähendab suu paremal jalal? Vaadake siit.\nMis on ohtlik sünnimärk käe all? Loe siit.\nKui naeris on plekk, on põhjust muretsemiseks.\nMooli ümbritsev valge täpp ilmneb sageli hormonaalse taseme dramaatilise muutuse ajal, mis ei ole kehale ise väga hea. Samal ajal, kui valge ringi ümbruses ilmub valge ring, võib see olla ka healoomulise kasvaja ümberkujundamise algus pahaloomuliseks.\nJuhul, kui mooli ümbritsev koht ilmub pärast päikesepõletust - see ei ole ka parim märk, sest see on ultraviolettide agressiivse mõju all mooli sünnimärk melanoomiks.\nKui lapsel on pärast päikese käes viibimist või muudel põhjustel (noorukieas, puberteedi alguses) plekk, siis see ei tundu olevat dermatoloog.\nMuud ebatervislike muutuste tunnused, mis võivad rääkida patoloogia arengust:\nkui lame mool on muutunud kumeraks ja suurenenud;\nseal oli mõni koht või mõõk;\nseal on tahvel või vistrik;\nkui vanemaga ema valutab, tumeneb ja veritseb.\nVideo: „Moolide eemaldamine laserist”\nPraeguseks on moolid eemaldatud ainult spetsiaalsetes kliinikutes selliste meetoditega:\noperatsioon See viiakse läbi lokaalanesteesias, mooli lõigatakse väikese nahaplaastri ümber. Seejärel asetatakse haavale õmblused. Paar päeva võib õmbluse kohas häirida valu ja tiheduse tunne. Haava ei saa niisutada ja päikese käes kokku puutuda. Mõne päeva pärast läheb kõik ära, kuid ainult väike arm võib jääda;\nlasertehnika. Selle protseduuriga lõigatakse mooli kihtide kaupa laserkiire abil, anesteesiat ei ole vaja. Selline operatsioon on kallim, kuid see ei tekita valu ega veri, armid ei jää;\nelektrokoagulatsioonimeetod. Mooli juhib kõrgsagedusvool. Operatsioon on valutu, kuid on olemas oht, et mooli asemele jääb plekk või arm;\nkrüodestruktsioon Mooli töödeldakse vedela lämmastikuga. Defektsed rakud hävitatakse ja pärast kuivatamist kooruvad surnud kuded;\nraadiolained. Meetod on sarnane nevuse eemaldamisega laseriga, kuid mõju tekib kõrgsageduslike raadiolainete, mitte kiirte abil.\nKaks esimest meetodit viivad populaarsuseni: esimene tingitud ligipääsetavusest, teine on valulikkus ja armide täielik väljajätmine.\nVõite valida mistahes meetodi, konsulteerides dermatoloogi ja kirurgiga.\nPeaasi on sünnimärgiga kohelda ja seda teha kaasaegsete vahendite abil, mitte usaldada koduste kosmetoloogide ja vanaema retseptidega.\nKas peamärk on ohtlik?\nMis siis, kui mutt kriimustab ja muutub punaseks? Vaadake siit.\nKuidas eristada mooli papilloomist? Loe edasi.\nKui teil on sünnimärk, mida ümbritseb valge halo, peate seda pidevalt jälgima.\nSa ei saa halbadele harjumustele alistuda, sa pead püüdma olla vähem kiirgusega kokku puutunud, et vältida isegi röntgenikiirgust ja fluorograafiat, mitte mooli kriimustada ja mitte vigastada.\nKui olete märganud, et pärast päikesepõletust ilmus nevuse ümber, mis varem ei olnud, ei lükka arsti külastust edasi.\nKui lapsele ilmub mooli ümbruses valge täpp või halo, pöörduge kohe onkoloogi poole.\nIsegi väike süütu valkjas värvus võib kujuneda pahaloomuliseks kasvajaks.\nMelanoomi saab algstaadiumis edukalt ületada, kasutades operatsiooni ja kiiritusravi.\nJa võite vältida haigusi, järgides neid soovitusi.\nVideo: "Kas on väärt moolide eemaldamist"\nPigmendi nimetus koosneb kahest rakutüübist - naha ülemistest kihtidest paiknevatest närvirakkude ja närvirakkude membraanidest.\nSellist tüüpi Nevi on sügavam, paiknenud epidermise ja dermise vaheliste rakkude põhikihis. Nad on kumeramad ja sisaldavad oma veresooni. Selliste vormide värvus - roosast kuni helepunani.\nKui halvad mutid näevad välja\nMoolid inimese kehal on loomulik nähtus.\nTe ei tohiks oma välimust vaadata, kuid te peate pidevalt ja hoolikalt jälgima nevi arengut.\nSee nõue tuleneb asjaolust, et on olemas häid ja halbu moole, mis võivad põhjustada negatiivseid tagajärgi.\nEt eristada nevi, mis võib kahjustada teie tervist, peate teadma kõike kasvajate tüübist ja nende taassündi tunnustest.\nSee kehtib eriti nende kohta, kellel on palju neid.\nMoolid liigitatakse paljude eripära järgi.\nKõige tavalisem erinevus on nevi jagamine kaasasündinud ja omandatud nevi.\nÜksikasjalikum liigitus - suuruse järgi:\nväiksed mitte üle 1,5 cm läbimõõduga, võivad nad olla kehal, näol, jäsemetel palju;\nhiiglaslik - ulatuslik piirkonniti.\nVastavalt nende asukohale eristatakse järgmist tüüpi nevi:\nepidermaalne, see on naha pinnakihis - epidermis;\nintradermaalne - moodustub dermises endas, sügaval nahas;\npiir - epidermise ja dermise vahel.\nKõik need moolid on melanotsüütide rühm, st pigmenti sisaldavad rakud.\nNad ei pruugi olla ohtlikud, kuid neil võib olla taassünni märgid ja eeldused.\nOn mitmeid mitte-veresoonte sünnimärke.\nKui palju nevi keskendub ühele kohale, siis hakkab inimene muretsema. Ta on huvitatud küsimusest, kui on palju moole, kas see on hea või halb? Arstidel on ainult üks vastus: peamine on see, et nad on ohutud.\nKasvaja kuju on jagatud mitmeks alarühmaks:\nHea moolide taaselustamiseks tuleb aktiveerida neid mõjutavad negatiivsed tegurid.\nNevi ohtliku arengu provokatsioon on ultraviolettkiirgus.\nKui on palju moole, on see halb, sest on oht, et vähk saab. Tavaliselt loetakse ohtlikuks rohkem kui viiskümmend naist, kes võivad olla keha näol ja teistel osadel. Moolide koguarv sisaldab pigmentplaate ja isegi frecklese.\nUjumine merel soojuses põhjustab ka sündinud naise. Sel juhul suureneb päikesekiirguse mõju soolakristallide murdumisega.\nPüsiv trauma süütele toob kaasa selle põletiku ja seejärel onkoloogia.\nEbatervisliku keskkonna tausta mõju võib aktiveerida ka mooli muutuse. Arstid ütlevad, et see provotseerib vähirakkude teket.\nLaste vanus ja rasedus on aktiivsete moolide kasvuperioodid, mis on tingitud organismi hormonaalsest tõusust. Naised ei tea sageli, kas nad ilmuvad, kas see on hea või halb tulevase lapse jaoks? Ohutu nevi ei mõjuta ema ja loote tervist ning halvad mutid võivad kahjustada naise tervist, mis võib mõjutada embrüot.\nNevi leidmine traumaatilistes piirkondades on kasvaja transformatsiooni alguse väga levinud põhjus. Kõigepealt määrake ise need alad lastele, selliste tsoonide fotosid leiate internetist.\nMis vahe on halbade mutide ja heade mutide vahel?\nKeegi ei tea eelnevalt, milline sünnimärk kehale toob, kas selle haridusel on hea või halb mõju tervisele.\nKuidas eristada head mooli ja mitte paanikasse?\nSellel kontol on eksperdiabi, mis ütleb:\nhea mool ei ole suur;\nvärviskeem võib erineda heledast tumedatest ja isegi mustadest toonidest, peamine värv ei tohiks muutuda.\nNende põhimõtete kombinatsioon on koondunud ABCDDE reeglisse (asümmeetria + piirid + värv + läbimõõt + transformatsiooni dünaamika).\nAga ainult arst võib teha järelduse mooli hea kvaliteedi ja pahaloomulise kasvaja kohta.\nSeega, kui sünnimärk on must, ei pruugi see olla ohtlik, ka must nevi on hea.\nMiks kehale ilmub palju uusi moole?\nMida teha, kui mutt on tumenenud. Vaadake siit.\nVastavalt valemile ABCDE määratakse ka ohtlikud moolid, pahaloomulise mooli täiendavad tunnused on järgmised:\nvärvi, suuruse ja kuju muutus;\ntihendid, väljendid, koorimine, verejooks mooli kehale;\nrummi kontuuride kadumine moolist;\nläige (läige) või karedus välispinna pinnal;\nmärja pinna või halo hüperseemia ümber mooli või sõlmede peal.\nTuginedes mainitud heade ja ohtlike moolide eristamise tunnustele, võib see järeldada viimase ilmumise kohta.\nNad on muutnud värvi, kuju ja pinna struktuuri. Pahaloomulisel moolil on murdunud sümmeetria, üks osa rohkem kui teine.\nOhtlikul nimel ei ole selget visiooni, piirid võivad hägustuda.\nOhtliku mooli värvipalett võib olla väga mitmekesine, täiesti mitmekülgne, mis ei ole healoomulise nevuse jaoks tüüpiline.\nMoolide suur suurus on samuti halb märk.\nKui naissoost lõhnab halb ja tundub kahtlane, peaksite seda kohe arstile näitama.\nKui juukses kasvavad juuksed välja, kas see on hea või halb, ei tohiks küsimus olla. See signaal ütleb, et mool muutub ohtlikuks.\nKui küsitakse, mida teha, kui sünnimärk lõhnab, vastab arst sellele, et te ei peaks ise ravima ja kõrvaldama lõhnade, parfüümide ja nii edasi lõhna.\nVajalik on viivitamatult uurida nevusi ja määrata probleemi põhjus.\nKui moolid on eakatel inimestel halvad, suureneb melanoomi, pahaloomulise nevuse oht.\nSee aitab kaasa keha resistentsuse ja nahapaksuse puudumisele.\nTeades ohtlike moolide märke, on võimalik aja jooksul kindlaks teha nende pahaloomulise degeneratsiooni algus ja paraneda melanoom juba varases staadiumis.\nKui kehal on palju moole, siis see vaevalt lõpeb.\nHoolimata ennustustest, et naiste keha väärtus määrab sageli tema õnneliku saatuse, peate neid jälgima ja vajadusel need kustutama.\nMoolide diagnoosimise põhisüsteem on digitaalse eksami tulemus.\nProtseduuri nimetatakse epiluminestsents-videodermatoskoopiaks. Seade suurendab nevust kuni kakssada korda, see võimaldab teil teha üksikasjaliku pildi mooli koest. Selle uuringu põhjal võrreldakse järgneva uurimise ajal eelmise seisundi seisundit. See võimaldab jälgida muutuste dünaamikat.\nLisaks viiakse läbi ohtlike moolide histoloogiline uurimine. Kui mool eemaldatakse, tehakse materjali histoloogia kohustuslikuks. Seejärel määravad arstid patsiendi ravikuuri ja otsustavad, mida teha, kui histoloogia on positiivne. Reeglina määratakse kopsude, maksa ja teiste elundite täiendavad uuringud. Näiteks uurib aju, kui kasvaja asub pea kohal. Suuõõne ja selle lähedalasuvad organid vaadeldakse melanoomi korral huulel, sellistest ohtlikest moolidest on näha fotosid Internetis.\nMelanoomi sümptomid on väljendunud ja peidetud, esmase ja sekundaarse sümptomid.\nEsimesete signaalide hulgas on naise kuju, suuruse ja värvi muutus, samuti ebamugavustunne mooli piirkonnas - sügelus, verejooks, karedus, põletamine, ümbritseva piirkonna turse, uute pigmentide ilmumine naeris.\nSekundaarsed sümptomid on tõsisemad. See on moolide ja valu verejooks.\nMetastaatilist melanoomi iseloomustab köha, nahaaluste sõlmede ja tihendite ilmnemine, lümfisõlmede laienemine, naha terviklikkuse halvenemine erinevates kohtades.\nKas moolide ilmnemine on raseduse ajal ohtlik?\nMida tähendab mooli paremal õlal? Vaadake siit.\nMiks on mooli must ja kuivanud? Loe edasi.\nMelanoomi ravitakse erinevalt.\nPahaloomuline mool eemaldatakse kirurgiliselt, selle väljalangemine või söötme koe sügav eemaldamine ja selle ümber.\nKergem viis on laserravi.\nTuleb meeles pidada, et pärast eemaldamist paraneb haav aeglaselt, eriti kirurgilise sekkumise osas.\nRiistvaratehnoloogiat iseloomustab lühem taastumisperiood ja eemaldamise vähesed tagajärjed.\nKehal ja näol pole praktiliselt märke.\nKasvaja arengu kordumise välistamiseks kasutatakse kemoteraapiat ja kiirgust.\nRavimeetodi valimiseks vaadake ülevaated, kuidas eemaldamine lõppes ja kui paljud patsiendid olid pärast operatsiooni rahul ja terved. Sellised dokumendid on mis tahes kliiniku ja interneti ajakirjades. Moskva operatsioonide hind on taskukohane.\nMoolide eemaldamise maksumus Moskvas prestiižsetes kliinikutes\nSelleks, et sünnimärk ei halveneks pahaloomuliseks, tuleb jälgida selle arengut ja konsulteerida arstiga igasuguste muutuste tunnuste suhtes.\nLisaks peate ennast kaitsma päikesepõletuse, vigastuste eest, ärge hoidke joodiga verejooksu moole ja kasutage folk õiguskaitsevahendeid ainult arstiga konsulteerides.\nAkne Naha koorimine\nKosmeetik Lööve alaseljal\nAllergia Kuidas eemaldada mustad punktid kodus?\nKosmeetik Ekseemi salvid ja kreemid\nAllergia Haavandite põhjused ja ravi keelel täiskasvanutel ja lastel. Kuidas ravida narkootikumide ja folk õiguskaitsevahendeid\nJärsku ilmus kõrva taha või võis tunda võõrast hernes - ärge kiirustage paanikasse. Tõenäoliselt on see tavaline wen, teaduse keeles - lipoom. Mitte väga meeldiv avastus, vaid üsna ohutu.


Tselluliit - EEVA naistekas\nPühapäev, 23. February 2020\nTselluliit\t14/12/2008 19:12\t#41\nMis asi see kuivharjamine on?\nkeegi seletaks äkki blondiinile ka...\nTselluliit\t15/12/2008 22:26\t#42\nHarjaga hõõrud nahka kuivalt\nTselluliit\t02/02/2009 17:08\t#43\nMina kuulsin, et tselluliidi vastu aitab apelsini söömind . Eks siis sööge nädalas paar apelsini ja vaadake kas aitab ?\nTselluliit\t03/02/2009 18:38\t#44\nMul mees teeb tselluvastast massaaži:) Silmnähtav tulemus juba 30 min pärast;) Ja tasuta\nTselluliit\t12/05/2009 17:54\t#45\nKas keegi on neid kummaliste otsikutega tselluvastaseid kasutanud? Poes vaatasin,hind on üsna krõbe. Ei tahaks raha sinna alla panna,kui tulemusi pole.\nTselluliit\t17/05/2009 21:30\t#46\nSa mõtled seda vaakumit? Kui seda, siis see pidi hästi aitama.\nTselluliit\t18/05/2009 15:23\t#47\nKusjuures mingit teemat kuskilt kuulsin et alati saunas käies istuda rabarberi lehe peal, pidi ka tsellut vähemaks võtma. <-- ei tea kui tõele see vastab.\nTselluliit\t18/05/2009 15:35\t#48\nNäiteks soolasaun ei aita?! Mul tõmbab alati naha nii pingule, kui SPA-s käin. Võin õnnelik olla, tseluliiti mul pole ja pole oma perekonnas ka näinud, et kellelgi oleks.\nSamas kunagi üks tuttav mainis, et 90% naistel on tselluliit ja pages seejärel tualetti riideid vahetama. Mina siis seal suures solvumises jäin nuputama, et milline tselluliit üldse välja näeb ja kas tõesti mul on ka... vb tõesti on kõigil, aga nii märkamatult. Samas lugesin kunagi, et kui see juba on, siis lahti ei sellest ei saa kunagi, ainult vähemaks ja võib see esineda ka väga väga saledatel naistel.\nTselluliit\t18/05/2009 21:24\t#49\nSaledatel naistel on ka muidugi. Ja kui aus olla, siis mul on väike tsellu tekkinud, mida enne pille polnud. Nagu venitusarmid ka. Tegelen ka vaikselt kuivaharjamise ja koorimise ja veejoomisega:D\nTselluliit\t24/05/2009 14:24\t#50\nPole õnneks tselluliiti olnud\nTselluliit\t24/05/2009 23:35\t#51\nMul oli see erkroheline Loreali tselluliidigeel, mille pudelil on rullikud küljes. Ei olnud eriti abi sellest. Ja see rullikutega naha töötlemine tegi nahale liiga, nii tugev oli.\nTselluliit\t21/06/2009 15:20\t#52\nKUIVHARJAMINE!!! Mul tegelikult ka tegi minig nädalaga ilusaks naha. Muidugi pärast seda tuleb veel edasi teha...muiud tuleb tagasi tsellu.\nTselluliit\t24/06/2009 20:47\t#53\nÜks naisteajakiri, mis testis erinevaid tselluliidikreeme-geel, hindas paremate sekka ka Nivea kreemi Goodbye cellulite. Kas keeegi on proovinud ja kas see on tõesti nii hea? HInna järgi ju suhteliselt odav...\nTselluliit\t24/06/2009 22:48\t#54\nEi ole. 100% prink vast ei ole, aga selist nähtavat tselluliiti ei ole.\nTselluliit\t30/06/2009 00:15\t#55\nSiin on ka ühtteist. Ei tea palju just aitab, aga jah. ;D\nTselluliit\t05/07/2009 19:35\t#56\nKasutan juba peaaegu nädala TBS tselluliidiseerumit. See paneb need piirkonnad õhetama, mida on määritud ja samas ei kleepu oluliselt. Naha teeb siledamaks küll juba peale esimest kasutamist, aga kuidas ta tselluliidile mõjub, seda näeb pikema kasutamise järel.\nTselluliit\t05/07/2009 20:57\t#57\nTselluliit\t05/07/2009 23:21\t#58\nAlla 300 krooni oli, vist isegi 275 umbes kliendikaardiga. Olen samast sarjast (The Body Shop BodyFocus) kasutanud ka seda koorivat seepi ja pinguldavat kehamaski ja ka need tooted on meeldinud!\nTselluliit\t21/11/2009 00:03\t#59\nmina neid keemiaid tsellukreeme ei usu\nparimad asjad ikkagi 1.trenn 2.saun 3. värske toit ja pole tsellust jälgegi\nTselluliit\t21/11/2009 01:08\t#60\nNeed on need kupud vist? See on vist üks tõhusamaid vahendeid üldse. Ise proovinud pole, aga tahaks. Kus sa nägid seda?\nKeegi või kellegi tuttav LPG-d on proovinud?\nMis kreemidesse puutub, siis minul on Eveline oma. Natuke nagu aitaks. Silub nahka veidi.. võtab korralikult õhetama ka. Või külmaks.. ei saagi aru.\nLehekülje loomise kiirus: 1.03 sekundit


Tänane kuupäev 04 Juul, 2020 6:19\n31. leht 92-st\n[ 1368 postitust ] Mine lehele Eelmine 1 ... 28, 29, 30, 31, 32, 33, 34 ... 92 Järgmine\nPostitatud: 08 Veebr, 2018 22:02\nMatsina ei oska väljenduda aga jäi kriipima see vanema ohvitseri mitte arvustamine, mu arust arvustas kindral Herem kindral Laaneotsa juba kindrali ja tulevase juhatajana mitte Kirde KRK ülemana.\nLaaneots jõudis välja täiskindralini, Herem on (seni veel) brigaadikindral. Aga aitab nüüd sellest.\nPostitatud: 08 Veebr, 2018 22:18\nVabandan aga lisan veel, minu amet on eelpool mainitud härraste omast sama kaugel kui planeet Maa täht Päikesest. Nägu peaks alles jääma . Lubage pöörduda hr brigaadikindral..,?\nPostitatud: 08 Veebr, 2018 22:31\nIseenesest midagi uut siin pole, Laaneots oli juba Terrase tegevuse suhtes kriitiline uue kaitseväe arengukava läbisurumisel.\n„Isamaa pressis lihtsalt läbi selle otsuse, mis puudutab kümne aasta arengukava. Ehkki kaks korda seletasin julgeolekukomisjonis, näitasin slaide. Mul on terve ettekanne olemas selle kohta, mis vead seal sees on. Aga ikka jonn, noored vennikesed ajasid seda peale. Terras ka toetas, sest ta on marionett seal mingil määral ja nii tehtigi see lollus, mis on praegu ellu viidud.“\nTeemaväline kommentaar Pullapää kriisi kohta eemaldatud.\nPostitatud: 08 Veebr, 2018 23:21\nHerem oli tol ajal..\nSõbrad Antsu ja Leo fännid, äkki käituks selle järgi..\n..9 x postiga algaja foorumlane muhkel - et "äkki käituks selle järgi" et sa kohtled täiskindralit sama respektiga nagu brigadiiri - elik siis lõpetad täiskindrali kutsumise eesnime pidi ja kirjutad tema nime samamoodi perenimega välja nagu sa siin (ilmselt) oma lemmikust brigadiiri nime kirjutad\nÜks surematu vene näitleja ütles kunagi ühes surematus eesti filmis surematu lause "matsid jäävad matsideks" (kõik teavad seda filmi ja seda lauset).\nErukindralisse tuleb kahtlemata suure austusega isegi siis suhtuda, kui ta suisa lolli juttu peaks ajama - mis teha, on inimene auga riiki teeninud, kuid aeg teeb lõpuks meie kõigi kallal oma töö. Aga peale seda, kui erukindral Laaneots sellesse erakonda astus, ei saa teda enam täiskindralile ettenähtud austusega kuidagi kohelda. Tuleb suhtuda kahjuks nagu teistesse poliitikutesse ja hinnata kriitiliselt tegusid. Ka poliitikute seas on neid, kes ajavad asju ausamalt ja neid, kes vähemausamalt. Kindralid Laaneots ja Kert tagasid Reformierakonnale usutavuse 2015 valimistel, kui selle erakonna peamine sõnum oli julgeoleku lubamine. Tulemus oli aga, et raha pandi juurde ainult liitlaste vastuvõtmiseks, iseseisvale kaitsevõimele ei pandud, kuid härrad erukindralid said Riigikokku. Nende erakond pole siiani esinenud mitte mingi sõnumiga, mis lubaks arvata, et iseseisvale kaitsevõimele kunagi oluliselt rohkem raha juurde antakse. Meenutamata ei saa ka jätta reformarite kunagist ajateenistuse äralõpetamise loosungit - kas tõesti on nad erukindralitele kohe sellised mõttekaaslased, kellega ilmavaadet jagada? Kuidas sellist käitumist hinnata? Mina ütleksin, et aitasid Riigikogu kohtade nimel müüa võltsjulgeolekut. See oli selline tegu, et mina olen väga umbusklik asjaomaste edasiste ettevõtmiste juures. Ja nii see allakäik ongi toimunud - austatud ja autoriteetsetest erukindralitest opositsioonipoliitikuteks, kelle väljaütlemisi tuleb suure ettevaatusega analüüsida. Kahjuks. Kert on õnneks vähemalt üsna vaikne.\nSamas mulle tundub, et foorum tegeleb siin teemas kuidagi saepuru saagimisega ja suht ebamõistliku ning vastiku süüdistuste pildumisega. Ja kõige halvem on, et on mindud seda kõige loosunglikumat rada, mida Reformierakond on alati käinud, kui ei taheta mingile asjale lisafinantseerimist anda - süüdista ebakompetentsuses ja raha raiskamises. Jürgen Ligi ja plastikpaadid, ütleks ma selle peale.\nOn suhteliselt ebatõenäoline, et brigaadikindral Herem oleks sedavõrd tummiste väidetega artikli kirjutanud olukorras, kus erukindral Laaneots ning reservkolonelleitnant Kunnas ei oleks niivõrd jõuliselt oma seisukohti avalikkuse ees esitanud. Minu tagasihoidliku hinnangu põhjal püüab Kaitsevägi pigem sellistest "avalikest debattidest" hoiduda.\nNimetatud kõrgemad ohvitserid ja vanemohvitser väärivad kindlasti lugupidamist. Võimalik, et Ants Laaneotsa ja Leo Kunnase teenistuse ajal tundusid tehtud otsused õiged. Niisamuti on võimalik, et tehtud otsuste põhjal on tänaseks nähtud, et plaan ei ole realiseeritav ning praegused otsustajad on selle kogemuse põhjal valinud teistsuguse, võimalik, et realistlikuma plaani. Küsimus on selles, kas endised otsustajad on nõus tunnistama, et vähemalt hetkel ei ole see varasem ja ambitsioonikam plaan teostatav või siis vähemalt pakkuma välja viisi, kuidas see oleks teostatav.\nPostitatud: 09 Veebr, 2018 11:29\nSeisuga 2005 https://www.kra.ee/static/kaitsevaeteen ... s_2005.pdf\nAjateenistus oli läbitud: 21356\nAjateenistuses sel aastal: 2290. Ehk kokku 23646 kodanikku\nAjavahemikus 2006-2016 asus teenistusse veel 33900 kodanikku. https://www.kra.ee/static/aruanne_kaits ... s_2016.pdf\nAsus teenistusse, seega tuleks maha arvutada väljalangevus. Et oleks lihtsam, võtame 10% maha (tegelikult kindlasti rohkem), jääb 30600.\nSeega kokku 2016 aastaks 54000 kodanikku.\nSiit võtaks ma maha 20%, kes ei sobi eespool nimetatud põhjustel kaitseväe teenistusse. Tõenäoliselt võiks vähemaks võtta ka 30%, kuid jäägu nii. Jääb umbes 43500. Ma ei tea, palju neist kuulub juba KLi.\n60 000 ei saa isegi KLi võitlusvõimelist koosseisu lisades.\nNagu ütleb kindral Laaneots: paberil on kõik sile aga maastikul ...\nEi saa jätta nimetamata, et KRA 2005a. seisu näitav dokument tundub lugevat vaid kaitseväes teeninud 1977 ja hiljem sündinud kodanikke. Ilmselt sellest see number nõnda väike. Näiteks 1992a kutsuti teenistusse alles 1974a sündinuid ja vanemaid mehi. Siseministeeriumile allunud üksustes teeninud meeste arvestusest välja jätmine on aga peaaegu et solvav. Aastaks 2005 on kaitsejõududele antud voli kutsuda teenistusse pealt 48000 meest, kellest kõrvalehoidmiste ja teenistusest ennetähtaegse vabastamise arvel võiks maha lugeda ehk 20%. Mitte palju rohkem.\nKas neist varaste aastakäikude reservistidest ka asja on, on eraldi teema. Mina ütleks, et on. 2011a Kevadtormil osalesin Kaitseliidu pataljoni koosseisus, mida oli täiendatud enne 2000a teeninud reservistidega. Kui üks väga madala motivatsiooniga tegelane välja arvata, siis ülejäänute puhul ei olnud nende sooritusele mitte midagi ette heita. Mõni päev kohanemiseks, meie varustuse, relvade ja drillidega tutvumiseks ning lahingute faasis toimetasid juba päris hästi. Mitte perfektselt, aga hästi.\nPostitatud: 09 Veebr, 2018 11:53\nSamas mulle tundub, et foorum tegeleb siin teemas kuidagi saepuru saagimisega ja suht ebamõistliku ning vastiku süüdistuste pildumisega..\nSaepuru siin ei saeta ning erilist "süüdistuste pildumist" ma foorumis ka täheldanud pole(-PALMi krooniline arrogants ehk välja arvatud). "Süüdistused lendavad" pigem meedias avaldet artiklites ning foorumi huvi (ja õigus) ongi nende üle arutleda.\nAsja point on ka piisavalt lihtne - 21 000 kuni 25 000 SA koosseisu EI OLE OKEI ning seda olukorda rahulolevalt oma mugavustsoonist jõllitaval kaminal tuleb sellest ükskord aru saada.\nPostitatud: 09 Veebr, 2018 13:01\nKunnaselt uus artikkel: http://epl.delfi.ee/news/arvamus/leo-ku ... d=81060647\nPostitatud: 09 Veebr, 2018 13:25\ntule ikka ise ka mugavusstoonist välja ja ütle selgelt: otsustajad KVs ja KaMinis peavad aru saama. See ei ole nii, et KaMinis mingid lollid otsustavad ja KVs mingid jobud lasevad kõrvad lonti. Ei ole vaja "ohvitsere säästa".\nArrogantsist rääkides ... äkki keegi teine ütleb selle välja ... ja ma kirjuatn alla!\nPostitatud: 09 Veebr, 2018 13:41\nTeises oleks aga vähemalt 42 000, kuid uuema, Venemaa relvajõudude tugevnemisest ja lõunanaaber Läti sõjalisest nõrkusest tuleneva minimaalse operatiivvajaduse järgi koguni 55 000 inimest.\nNojah. Aga miks mitte 60 000 või 100 000 (meil pidavat ju käsirelvi küll olema )? Venelased võivad ka ju auru juurde panna. See arutelu on juba pikemat aega sohus vist.\nSee on muidugi eriline komm:\nKontseptsiooni pooldajad väidavad, et praeguse kaitsekulutuste taseme juures polegi midagi rohkemat võimalik teha, aga nad pole ka riigilt ja rahvalt raha juurde küsinud.\nSama hästi võiks küsida, et miks näiteks Laaneots pole seda seni teinud?\nPostitatud: 09 Veebr, 2018 13:44\nLeo Kunnas: Kaks leeri. Kaks erinevat strateegiat (8)\nKaks hiljutist sõda\nLähiajaloos on toimunud kaks sõda, mis muutsid Eesti julgeolekuolukorda: Venemaa - Gruusia sõda 2008. aastal ja 2014. aastal alanud Venemaa - Ukraina sõda, mis kestab siiamaani. Ajaliselt ja ruumiliselt on need sõjad meile väga lähedal. Ka vaenlane on sama. Isegi alade suurust, kus lahingutegevus aset leidis, saab Eestiga võrrelda.\nVenemaa - Gruusia sõda on taktikaliselt ja sõjatehniliselt palju analüüsitud, kuid tegelikult peituvad Gruusia-poole kaotuse põhjused hoopis mujal. Need on strateegilist laadi.\nEnne sõda rakendati Gruusias väga suuri jõupingutusi relvajõudude ülesehitamiseks. Riigikaitsele kulutati umbes 8-10% SKTst aastas ning moodustati eri hinnangutel 32 000 kuni 38 000 sõjaväelasest koosnev täiselukutseline armee nelja jalaväebrigaadi, suurtükiväebrigaadi ning tanki- ja keskmaa õhutõrje üksustega. Kui meie osalesime Iraagi ja Afganistani sõdades rühmade ning kompaniidega, siis grusiinid saatsid ühekorraga välja mitu pataljoni, lootes niiviisi NATOsse vastuvõtmist kiirendada. Tundub, et nad panid oma riigi kaitseks ning relvajõudude arendamiseks välja kõik ja rohkemgi.\nParaku tegid grusiinid aga põhimõttelise strateegilise vea - nad lõid täpselt samasuguse ekspeditsiooniarmee nagu NATO riigid. Et see ei ole sobilik Venemaaga sõdimiseks ja Gruusia territoriaalse terviklikkuse kaitseks, selgus üsna ruttu. Vene luure teadis väga hästi, et grusiinid (nagu ka ukrainlased kuus aastat hiljem) jätsid konventsionaalse sõjapidamise ja territoriaalkaitse unarusse.\nKuna liitlasteta Gruusia on üksi ning Põhja-Kaukaasias paikneb Venemaa relvajõudude kahtlemata kõige võitlusvõimelisem väekoondis, mõlemas Tšetšeenia sõjas võidelnud 58. armee, on ka grusiinide iseseisva kaitsevõime minimaalne operatiivvajadus hoopis teisest suurusklassist, kui nad ise oletasid või neile NATO ametiisikute poolt soovitati. See on vähemalt 180 000 inimest ja mitu korda rohkem üksusi, kui nad olid valmis looma. Palgaarmeega seda ära ei tee, vaja on ajateenistust ja reservarmeed. Soome ja Iisrael on riigid, kellest grusiinid oleksid võinud ning pidanud oma relvajõudude ülesehitamisel eeskuju võtma. Neil riikidel on väga erinevad kaitsekontseptsioonid, kuid mõlemad lähtuvad ühest - potentsiaalse(te)st vaenlas(t)est. Kõik muu on kõrvaline. Kümne aasta pikkuse tööga ning Lõuna-Osseetia ja Abhaasiga madalat profiili hoides oleks grusiinidel nüüd võinud olla armee, millega sõda võita.\nTeise säärase õppetunni andsid meile ukrainlased. Pealiskaudne analüüs näitab, et enne sõda tehti Ukrainas kõike vastupidi kui Gruusias. Riik päris võimsa sõjatööstuse, aga toodang läks valdavalt ekspordiks. Müüdi maha ka tohutus koguses nõukogudeaegset relvastust ja sõjatehnikat, põhiliselt Aafrika ja Aasia riikidele. Ukraina relvajõud ise ei saanud kahe külma sõja järgse aastakümne jooksul suurt midagi. Isikkoosseis vähenes 780 000 sõjaväelaselt umbes 130 000 sõjaväelaseni ning väljaõppe tase käis alla. Lokkasid korruptsioon ja onupojapoliitika. Viimase hoobi niigi räsitud Ukraina armeele andis president Viktor Janukovõtši ametiaeg, mil kaitsekulutusi kõvasti kärbiti, mõjukatele kohtadele pääsesid ebalojaalsed isikud, mõnel juhul suisa Venemaa kodanikud ning kohustuslik ajateenistus kaotati.\nKui minna sügavamale, nähtub aga, et enne sõda tegid ukrainlased samasuguse strateegilise valiku nagu grusiinid - täiselukutseline vägi, sisuliselt ekspeditsiooniarmee, mis polnud mõeldud oma territooriumi kaitsmiseks. Esmapilgul ei paista see välja, sest Ukraina on ikkagi Euroopa suurriik, kellel Baltimaade või Gruusiaga võrreldes hiiglaslikud relvajõud.\nMilleks siis Ukraina kaitsejõud valmistusid? Kuni Viktor Janukovõtši võimuletulekuni keskendusid nad, samamoodi nagu meie, teised NATO liitlased ja grusiinid riigivälistele sõjalistele operatsioonidele. Iraaki saadeti vahepeal koguni terve brigaad. Janukovõtši ajal lasti relvajõududel lihtsalt alla käia.\nTerritoriaalkaitse ignoreerimine läks ukrainlastele kalliks maksma. Krimm loovutati võitluseta. Alles juuli alguses 2014, kolm kuud pärast Vene-meelse mässu algust, suudeti Ida-Ukrainas tõsisemat pealetungi alustada. Augusti keskpaigaks võeti osa separatistide käes olnud alasid tagasi ja mässulised olid lüüa saamas. Luhansk piirati ümber ning piiramisrõngas oli sulgumas ka Donetski ümber.\nSiis viis Vene-pool aga Donbassi regulaarvägede üksused, kes 5. septembrini kestnud vastupealetungi käigus andsid Ukraina vägedele tõsiseid hoope ning tõrjusid nad tagasi. Intensiivne lahingutegevus puhkes korraks uuesti jaanuaris-veebruaris 2015, mil Debaltseve piirkonnas piirati Vene vägede ja separatistide poolt sisse ning purustati suur umbes 6000 inimesest koosnev Ukraina väekontingent. Kuigi rindejoon püsib pärast seda muutumatuna, käib tulevahetus tänase päevani. Ukraina on kaotanud Krimmi ning suure osa Donetski ja Luhanski oblastitest.\nMissugust armeed Ukraina vajaks, et sõda võita? Ukrainlased on astunud rea õigeid samme - taastanud ajateenistuse, loonud vabatahtlikest koosnevaid üksusi, tootnud ja hankinud uut relvastust ja sõjatehnikat ning suurendanud relvajõudude isikkoosseisu sõjaeelse ajaga võrreldes kahekordseks. Paraku sellest ei piisa. Ukrainlased on sama üksi nagu grusiinid, mistap nende iseseisva kaitsevõime minimaalne operatiivvajadus ulatub vähemalt 800 000 kuni 1 000 000 inimeseni. Ukrainal on täna miljon reservisti, kellest paljud sõjaveteranid, õnneks juba olemas. On vaja neid vaid organiseerida, relvastada ja varustada.\nUkrainas peitub tegelikult kogu Ida-Euroopa stabiilsuse võti. Kui ukrainlased suudaksid oma iseseisva kaitsevõime minimaalse operatiivvajaduse lati ületada, looks see (koos Poolaga) vajaliku vastukaalu, et meie idanaabri agressiivsust ohjeldada.\nOleksime NATOta nagu Iisrael\nKaks meie head partnerit - Gruusia ja Ukraina - tegid seda. Nad lõid vale tüüpi armeed. Mis juhtus? Nad said lüüa. Ainuüksi ühes Debaltseve lahingus kaotasid ukrainlased umbes 100 tanki, 250 soomukit ja 750 muud veokit (vt ettekannet siit). See on nagu Teine maailmasõda, ainult hullem, sest siis ei olnud veel droone, elektroonilise võitluse vahendeid, kobar- ja termobaarilist laskemoona, öövaatlusvahendeid ning paljut muud. Ei ole vaja, et meile tehtaks Debaltsevet.\nKumb strateegia valida? Millist sõjaaja kaitseväge me siis vajame?\nGrusiinid ja ukrainlased on oma eksimuste eest kallilt maksnud. Tark oleks nende vigadest õppida.\nPostitatud: 09 Veebr, 2018 14:08\nKogu see värgi kirjeldus on nagu erinevatest reaalsustest.\nEt Eesti vajaks 55 000, või tegelikult hoopis 120 000 ilma NATOta. Grusiinid oleks vajanud 180 000... Ukrainlased hoopis miljon...\nEks tõmba joon sinna kuhu soovid.\nAga miks mitte siis meil 180 000 või miljon? Ega venelased puhtalt meie väikesest rahvaarvust leebemaks muutu. Nagu ta ju ütles, et ainuüksi Debaltseve all kaotati tohutus koguses tehnikat. Siis ei piisaks ju meilgi 100st tankist ja 250st soomukist. Ja sinna juurde veel droonid, öövaatlus jms. Palju Kunnas siis eelarveks nõuab? Viis protsenti SKP-st? Kümme protsenti? Võib-olla hoopis kakskümmend protsenti?\nIisraeli näiteks tuua on ka lahe. Kui jagada eelarve rahvaarvu peale, siis peaks meie eelarve olema kusagil 2,7 miljardit dollarit, ehk kusagil 10% SKP kanti. Aktiivses teenistuses peaks olema umbes 20 000 sõdurit (see eeldab automaatselt pikemat ajateenistust ja rohkem kaitseväelasi) ja reservis 100 000. Huvitava faktina võib välja tuua, et Iisrael ise kärpis ühe hoobiga oma reservistide arvu 100 000 võrra (pluss 5000 ohvitseri), sest nende väljaõpe ja varustatus ei olnud rahuldav.\nÜhesõnaga, terve artikkel läheb juba vaikselt absurdseks.\nPostitatud: 09 Veebr, 2018 14:27\nLähe ta kuskilt otsast jaburaks, täpselt nii see ju ongi. Ja meil on enam kui küll põhjust kirjutatusse tõsiselt suhtuda.\nPostitatud: 09 Veebr, 2018 14:33\nEt siis tõstame kulutused 10%-ni SKP-st, teeme ajateenistuse kolme aasta peale ja hakkame oma sadat tuhandet reservisti kokku ajama? Sest muud moodi seda Leo visiooni kokku ei saa, raiuge kuidas tahate.\nPostitatud: 09 Veebr, 2018 14:49\nIntensiivne lahingutegevus puhkes korraks uuesti jaanuaris-veebruaris 2015, mil Debaltseve piirkonnas piirati Vene vägede ja separatistide poolt sisse ning purustati suur umbes 6000 inimesest koosnev Ukraina väekontingent.\nVähem tuleb Vene telekat vaadata.\nKui see tööõnnetus kõrvale jätta, siis on aga vaieldus taandatud rahva otsusele kaitsekulutusi tõsta - ja toda trummi tagugu minu poolest nii kõvasti kui jõuab.\nKuna meie oleme NATO-s, on tema visioon siiski meie jaoks 55 000 ehk siis suurusjärgus 2x praegust SA koosseisu.


Urmas Laansoo  taimede ristiisa - Arhiiv - Postimees: Värsked uudised Eestist ja välismaalt\nUrmas Laansoo  taimede ristiisa\n20. mai 2006, 0:01\nBotaanik Urmas Laansoo on kirglik inimene. Koguni nii kirglik, et tema valatud pisarate järgi on nime saanud üks puu  rõõmupisarapuu.\nUrmas Laansooga rääkides jõuab jutt justkui iseenesest taimedeni. Ükskõik, millest sa ka ei alusta, lõpp on teada  taimed. Mees ise ütleb, et on botaanik 24 tundi. Või vähemalt on kogu ärkveloleku aja mõtetega taimede juures.\nKord tulid inimesed rongis Laansoo juurde (rongiga sõidab ta peaaegu iga päev oma väikelinnakodust tööle ja tagasi), et küsida, mida ta näeb, kui aknast välja vaatab.\n«Ma näen seda, mida nemadki, aga minule on see nagu muusika,» räägib Laansoo. «Näen taimi, igal neist on oma nimi, ja see hakkab jooksma nagu filmilindil.» Vähe sellest  kogu see film käib tema sõnul ladina keeles.\nKohtume Laansooga ühel kevadpäeval Tallinna botaanikaaias  kohas, kus ta juba poisina koolivaheaegadel tööl käis ja nüüdseks juba üle kahekümne aasta palgal on olnud.\nTaimetarga juttu katkestavad tema enda nakatavad naeruhood ja kiirkõnes esitatud entsüklopeedilised kõrvalepõiked. Muu hulgas saan teada, mitu minutit elab inimene taimedeta ja miks ei tasu Urmas Laansoo koju vargile minna. Aga kuulen ka lugu sellest, kuidas mõni unistus võib täide minna hoopis Stockmannist igapäevast vorsti ostes.\nJa otse loomulikult on ta tulnud kohtumisele, käes taimeraamat  «The Plant Book».\nMeie piibel, nagu ta ise tutvustab: üks väga hea raamat, milles pole ühtegi pilti, küll aga kõigi maailma taimede andmed.\nMahuvad nad siis siia ära?\nJaa, mahuvad küll. Kõik kõrgemad taimed nimelt. Eestis kasutavad seda raamatut väga vähesed, aga mina hoian magades pea alla. Õigupoolest päris padja alla ma teda panna ei raatsi, on selleks liiga kallis, aga ta on mul alati käepärast. Enne uinumist või muul ajal, kui mulle mõni mõte pähe tuleb või mingi küsimus tekib, on hea sealt järele vaadata  see raamat annab kõigile küsimustele vastuse. Või vähemalt väga paljudele.\nKas loodus on alati teie kirg olnud?\nJah, mina olen küll sünnist saati taimede vastu huvi tundnud ja nendega tegelenud. Meid oli peres kuus last ja igaühel meist oli oma väike peenar. Alguses istutasime kõik kartulipõllult umbrohte oma peenrale ümber. Aastatega kadus teistel lastel huvi ja minul oli selle üle vaid hea meel  sain ka nende peenrad endale.\nTaimearmastus ei tähenda, et ma ei salliks loomi. Mul on näiteks kodus ilukilpkonnad, üks suur röövkala paabusilmahven ja koer. Aga kõigega tegelda ei jõua. Taimi on lihtsalt nii palju, et nende lummus haarab sind jäägitult. Surmani, ma arvan.\nJa filmi vaadates jäävad ka taimed silma?\nKohe! Nad mitte ei jää silma, vaid ma näen: ahhaa, sina oled see ja sina see! Mitte ainult, et mis taim, vaid ka mis sugukond, kust ta pärit on ja kuidas teda kasutatakse  kogu pakett! «Bollywoodi» saates hakkas tänavapildis kohe silma india paju, mis mulle Mauritiusel kustumatu mulje jättis. Tundsin ta kohe ära: näe  ohhoo, Polyalthia longifolia!\nKas see vaatamist ei sega?\nEi, ei sega, see on automaatne. Päris kõiki taimi alati muidugi ära ei tunne, oleneb, kuidas on filmitud.\nTean, et olete üks neid, kes taimedele nimesid paneb. Ons kõigil maailma taimedel seda eestikeelset nime üldse vaja?\nJust eile (18. aprillil  E.T.) käisin Tartus botaaniliste taimenimetuste komisjonis ja eilegi sai eestikeelse nime kindlasti üle saja taime.\nAga et milleks? Vajadus tekib eri põhjustel. Eestisse toodavatel ravimitel peavad muu hulgas kõik koostisosad eesti keeles kirjas olema ja vahel vajavad abi ka raamatu- ja filmitõlkijad.\nMõnikord on need nimed vist päris naljakad? Näiteks masa-melon, muhe tüsik, kõlupea?\nNo võib-olla mõnele tundub see nii. Näiteks Lõuna-Ameerikas Venezuela lõunaosas kasvab üks omapärane puu, mis sai eesti keeles nimeks nuusk-luulupuu. Indiaanlased teevad selle puidu uhmris peeneks ja tõmbavad siis saadud puidutolmu ninna, nii saad näha ja kogeda elamusi, mida tavaelus ei kohta.\nSee taimede ristimine on vist üks tore töö?\nSee on väga tore töö, meil on väga-väga lõbus! Matemaatikud-füüsikud või astronoomid võib-olla kehitaksid selle peale õlgu, kuid meil on väga huvitav.\nPalju teil endal taimi on?\nMa ei olegi kokku lugenud, aga ainuüksi kaktuseid on umbes 150 liiki. Tõelistele kollektsionääridele on kaktus seda väärtuslikum, mida täpsemini on teada tema leidmise andmed. Tõsised kogujad poest kommertskaktusi ei osta.\nKas kaktused ongi lemmikud?\nEi, ei ole, aga neid on väga mugav kodus pidada, sest novembrist kuni märtsini pole vaja kordagi kasta. Sageli teevadki inimesed oma kaktustega selle vea, et kastavad nad üle. Ja seda, kas kaktus tunneb ennast hästi või ebamugavalt, näitab nende õitsemine.\nÜldse võib öelda: kui taim õitseb, siis on ta õnnelik. See käib muidugi õistaimede kohta.\nAga tegelikult õpivad inimesed, kes tegelevad taimedega, kõige rohkem muidugi ringi rännates. Näha taimi nende loomuomases keskkonnas on kõige parem viis taimi tundma õppida. Nii et reisidel käime nii, nagu jalad vastu peavad.\nOn teil koht, kuhu reisimisest unistate?\n(Kiirelt.) Jaaaa! Mul on üks unistuste koht  Uus-Kaledoonia, see on Prantsuse ülemereterritoorium Vaikses ookeanis Austraalia lähedal. Uus-Kaledoonia kubiseb taimsetest endeemidest, see tähendab taimedest, kes kasvavad ainult seal ja ei kuskil mujal maailmas. Nagu näiteks Eestis saaremaa robirohi või mõned eestimaised võililleliigid.\nMida te selleks teinud olete, et sinna saada?\nMitte midagi, ma ei planeeri asju. Näiteks Mauritiuse reisi võitsin ma oma igapäevast vorsti ja leiba ostes. Kui mulle Stockmannist helistati, et olete võitnud Mauritiuse reisi kahele, siis ma alguses ei uskunud: selleks polnud ju vaja mingisugust ankeeti täita, piisas lihtsalt, et maksad poes kaardiga.\nKäisin seal 2003. aasta detsembris. Ja nägin esimest korda üht huvitavat puud  Mathurina penduliflorat , millest polnud varem midagi kuulnud. Puu õitses parajasti ja jättis mulle niivõrd sügava mulje, et ma hakkasin nutma. Ma ei karda seda öelda ja olen ennegi öelnud. Selle järgi sai puu endale nime ja ongi nüüd rõõmupisarapuu.\nMuide, meil vedas tohutult: see puu õitseb ainult väga lühikest aega, kaks-kolm päeva. Ja mina sattusin sinna just sel ajal!\nSee oli jah... (siis äkitselt meelt muutes) Ei, see ei olnud juhus! See ei olnud kindlasti juhus! (Naerab.)\nAiapidajat ajab umbrohi vihale, kas ka botaanik ei salli mõnd taime?\n(Kohkunult.) Ei-ei, vihale ei aja taim kohe kindlasti mitte. Enamik taimi on ju suured altruistid. Selles mõttes, et nad toodavad ennastunustavalt kogu aeg meie heaks hapnikku. Ilma roheliste taimedeta on elu ju väga raske, täpsemalt öeldes võimatu. Kui kaua suudab inimene taimedeta toime tulla? Kaheksa minutit ja viiskümmend kaheksa sekundit! See on siis, kui pistate pea vee alla ja hapnikuaparaati pole  nii kaua, kui suudame olla hingamata, nii kaua suudame ka taimedeta elada.\nAga loomulikult on olemas mürgiseid, ka surmavalt mürgiseid taimi. Piibeleht, käoking näiteks.\nPalju mürgistusi üldse juhtub?\nJuhtub ikka, Eestiski igal aastal mitu korda. Aga seda ma ütlen küll, et surm taimede läbi on väga piinarikas surm. See on surm südame seiskumise või lämbumise tõttu. Aga sajandite jooksul on seda muidugi palju kasutatud  paljud paavstid, kuningad ja riigijuhid on surnud mürgituse tagajärjel.\nNo ma ei ole selline inimene, kes käib tänaval ja räägib omaette... aga mõttes kindlasti. Näiteks meie siin ütleme taimede kohta puu, KES on ilus, vana ja tark. Või lill, KES läks õitsema. Meie jaoks on taimed elusad.\nTeil lapsi on?\nEi ole, tegelikult olen ma abielus taimedega. (Naerab.)\nMinu viimase aja taimehobi on floksid. Neid on mul Eestis kõige rohkem.\nFlokse hakkasin koguma sellepärast, et Eestis ei ole mitte ühtegi tõsist floksikollektsionääri. Muidugi on inimesi, kes ütlevad, et neil on ka väga palju flokse: roosa, punane ja valge, aga sageli on need ilma nimedeta. Mul on siiski kõik need 67 floksi nimedega sordid.\nEt millest selline floksivaimustus? Ei tea, see sündis üleöö. Mina näiteks ei raatsi mitte ühtegi floksi tuppa tuua. Kui meil kunagi botaanikaaias suvine näitus oli, siis kolleegide palvel tõin mõned, aga kogu ülejäänud suve ja sügise oli mul neid taimi imelik vaadata sest sealt oli õisi murtud. Ma küll ise murdsin... aga nad ei jätnud siis enam terviklikku muljet. Järgmine kord ma enam õisi kaasa ei toonud  ütlesin, et mina ei saa. Vot mina ei lõika ja kõik!\nAga ikkagi, mis peale taimede veel teie ellu mahub?\nMul on veel suur hobi, millega ma olen lapsest saati tegelenud  ilmavaatlused. Iga päev märgin üles temperatuuri, sademed, pilvisuse. Ja siis muidugi, millal keegi õitsema läheb ja millal linnud saabuvad. Mul on iga akna peal kraadiklaas ja iga hommik ja iga õhtu ma neid ka vaatan.\nOo jaa! Muusikakollektsioon on tohutu-tohutu suur. Need, kes mind tunnevad, tögavad mind ja nimetavad «mampahuviliseks». Ma kuulan ainult maailmamuusikat  indiaanlaste muusikat, aafrika neegrite muusikat\nMis puutub raamatutesse, siis raamatuid on tõesti palju. Ehkki tavainimesele on need kahjuks igavad raamatud  taimeraamatud. Olen mõelnud, et kui tuleb varas, siis pole tal minult midagi varastada. Vargale pole minu raamat üldse atraktiivne, sest ta ei saa seda maha müüa  kes ikka ostaks, kuigi see on kallis raamat, maksab näiteks tuhat krooni. Pilte sees ei ole, mingi loll ladina keel!\nTean, et annate tihti konsultatsioone...\nInimesed, kes taimi ei tunne, küsivad sageli umbes nii: mul on kodus üks taim, teate küll  roheliste lehtedega , mismoodi peaks teda hooldama? Meile on see muidugi absurdne küsimus, kõigi taimede nõudmised on erinevad, sõltuvalt sellest, kus nad looduses kasvavad, millised on tingimused nende kodumaal... Aga muidugi on see tegelikult väga hea, et inimesed küsivad. Me anname hea meelega nõu.\nMeil räägitakse sageli kurikuulsast karuputkest, kuidas need võõrliigid Eestisse satuvad?\nPalju võõrliike tuleb sisse inimese kaasabil, näiteks laevade, lennukitega, mööda raudteed. Meil on isegi inimesed, kes uurivad raudteefloorat või prahipaikade taimestikku.\nKas Eestis on ka selliseid inimesi?\nOh issand  loomulikult on, jajaa! Noh, see on selles mõttes ehk selline mitte kõige meeldivam töö, et raudteed on ju väga reostatud, aga botaanikutele on see väga huvitav, seal võib avastada uusi taimeliike.\nAga muidu on botaaniku jaoks vist ebaõnn elada Eestis  suvi on meil lühike ja taimede kasvuaeg napp?\nEi, mina küll ei usu, et inimesel, kes tunneb loodust, oleks siin igav või et ta unistaks elust kuskil troopikavöötmes. Ma millegipärast arvan, et enamik botaanikuid on väga rahul, et nad elavad Eestis.\nTalvel on meil metsas sama huvitav kui kevadel, suvel, sügisel. Või vihmase ilmaga või öösel või päeval. Mingit vahet ei ole. Öösel muidugi on natuke viletsam, sest siis ei näe nii hästi.\nIsegi mitu korda ühes kohas käia on väga huvitav. Näiteks oma kodumetsas käin ma väga sageli, ikka mitusada korda aastas. Ja sealt, kus ma oma elu jooksul olen tuhandeid kordi käinud, avastasin 2003. aastal Eesti jaoks uue taimeliigi  ogase astelsõnajala. Hoolimata sellest, et olin seal kohas varem käinud, olin ikka kõndinud kas siis paar sammu temast eemal või polnud lihtsalt vaadanud kas vasakule või paremale.\nNüüd aga sattusin temaga täpselt kohakuti. See oli 2003. aasta 28. aprillil kell 14.15.\nSee on väga eriline tunne, kui sa kohtad üht uut taime esimest korda, väga-väga eriline tunne. Ma ei oskagi öelda, milline: no võib-olla kui mõni näiteks joob ennast purju, saab ta sellise erilise, teistmoodi tunde. Mina alkoholi ei tarvita, kui, siis väga vähe. Mina saan taimedega suheldes kõik oma vajadused rahuldatud. (Naerab.) â\nUrmas Laansoo (44)\nÕppinud Tohisoo algkoolis, Kohila keskkoolis ja Tartu Ülikoolis bioloogiat. Lisaks koolitanud end Rootsis Göteborgi botaanikaaias ja Ühendkuningriigis Greenwichi ülikoolis.\nKäinud botaanilistel reisidel Kasahstanis, Tadikistanis, Hollandis, Belgias, Inglismaal, Soomes, Rootsis, Hispaanias Tenerifel, Mauritiusel.\nKülastatud botaanikaaiad: Tartu, Riia, Salaspils, Helsingi, Turu, Stockholm, Göteborg, Kew, Oxford, Cambridge, Chealsea Physics Garden, Wageningen, Groningen, Alma-Atõ, Duanbe, Puerto de la Cruz/Tenerife, Pamplemousse/Mauritius, Curepipe/Mauritius.\nKogub elektrijõulupirne, flokse, pojenge ja kaktuseid.\nHarrastused: akvaristika, astronoomia, maailmamuusika.\nSiiri Liiv, TBA Keskkonna-hariduse osakonna juhataja, ülemus:\nUrmase suurim nõrkus on taimed ja suurim tugevus sügavad botaanilised teadmised. Aga tal on ka tundlik hing ja veidi umbusklik meel, seetõttu vajab Urmas ikka ja jälle ka kolleegidelt kinnitust oma kõrge botaanilise eruditsiooni kohta. Dentelmenlik käitumisviis lubab aga Eesti parimal botaanikul pikalt kestnud solvumisest ülesaamist väljendada lilli kinkides.\nKaupo Kasemaa, sõber:\nMõne aasta eest temaga esimest korda kohtudes vaatasin, et üks üliõpilane. Hiljem tegi see üliõpilane meile ekskursiooni ja veel hiljem nägin, et ega ta nii noor olegi  juustes juba veidi halli. Mis mul Urmasega seoses meenub? Ta kardab orani värvi: oranide riietega inimestest ja orani mööbliga ruumidest hakkab kõrvale hoidma. Ja poes käib ta peaaegu ainult Stockmannis, sealt ostab ta nii koeratoidu kui ka oma riided. Ja kui võimalik, siis ainult Jack&Jonesi riideid. Ning uued on alati peaaegu samasugused kui eelmised. Tegelikult peaks Stockmann talle selle eest juba medali andma.\nTaimedest teab ta palju, emaga tal vahel siiski väikesed botaanilised lahkarvamused tekivad. Ja ehkki ta ise autot ei juhi ja veini ka eriti ei joo, on tal olemas nii oma lemmikauto kui ka -vein: talle meeldib Wrangleri diip, sest see näeb lihtsalt kihvt välja, ja vein Los Cardos, millel on ilus ohakapilt peal.


Saarte Hääl Archives - Taavi Rauniste\nSilt ‘Saarte Hääl’\nComments Off on AndroidÕpik – äriidee Saaremaa Päike 2013 võitja\nEelmise aasta oktoobris kirjutasin noorte ettevõtlikkuse arenguprogrammist Entrum. Pool aastat on nüüd möödas, Entrum auhinnagaala on varsti tulemas aga enne seda veel üks hea uudis!\nSaare maakonna koolinoorte äriideede konkurss Saaremaa Päike kogus seegi kord ärihuviga kohalikelt noortelt mitmeid põnevaid ideid. Auhinnaraha nimel oli võistlustules kuus ideed, mille hulgast parim kuulutati välja neljapäeva õhtul pidulikul lõpuüritusel. Tänavune säravaim ja kõige põhjalikumalt läbi mõeldud äriidee, mille prototüüpki valmis ja testitud, on AndroidÕpik.\n“Kaheliikmeline võiduvõistkond koosseisus Mihkel Kristofer Vajak Leisi keskkoolist ja Mikk Kärner Orissaare gümnaasiumist kirjeldasid oma äriideed kui toodet, mis on mõeldud nii õpilaste kui ka õpetajate elu kergemaks muutmiseks. Liikuvad pildid, videod, animatsioonid ja mängud paberõpikutes olid Vajaku ja Kärneri sõnul veel mõni aasta tagasi pelgalt suur helesinine unistus. “Meie teeme selle teoks, kuid mitte paberil, vaid tänapäevase tehnika abil,” kinnitasid nad oma võistlustööd esitledes.” Saarte Hääl\nMina hindan AndroidÕpiku meeskonna juures kõige enam seda, et noored ise tulid selle idee peale. Kahjuks paljud head ideed jäävadki ideedeks sellepärast, et ei suudeta asja edasi arendada. Kindlasti ei ole nende idee ainulaadne – eks paljud on mõelnud, miks õpikud ei võiks olla arvutis, tahvelarvutis või mõnes muus nuti seadmes. Mikul ja Mihklil olid head ideed, kuidas asi veel paremaks muuta. Nad mõtlesid oma idee põhjalikult läbi. Analüüsisid, mis probleeme nad lahendada soovivad ja leidsid uusi funktsioone mida “e-õpik” võiks täita. Toimetamise ja juhendamise käigus suutsid ka reaalse prototüübi valmis teha. Õigel ajal küsisid abi ja ei lasknud motivatsioonil langeda kui jänni jäädi. Vahel on tähtis väike utsitamine, et asjad hoogu juurde saaksid. Kindlasti mängis siin rolli ka nende enda suur huvi IT ja tehnika vadkonna vastu, kuna Mikk ja Mihkel ise pakkusid välja asju millele peale tava (tahvel)arvutikasutaja ei tule.\nE-raamatud ja -õpikud on hetkel väga aktuaalne teema. Julgen õelda, et päris raamatud ja õpikud ei kao kuhugile. Aga me peame arvestama, et juba homme nad eksisteerida kõrvuti. Näiteks USA suurim raamatute online-müügiga tegelev ettevõte Amazon.com müüs juba eelmisel aastal sama palju e-raamatuid kui paberraamatuid. Kiire tehnoloogia areng ainult annab hoogu sellele juurde.\nLoodan, et noortel ei jää see projekt ühe aastaseks “õpilasfirmaks” vaid nad lähevad oma ideega veel edasi. Ja kui nad pole veel valmis pakkuma täislahendust õpikute kirjastustele siis nad on kindlasti inimesed kellega peaksid kirjastused ise ühendust võtma.\nAndroidÕpik on algatatud Eesti Energia noorte ettevõtlikkuse arenguprogrammi Entrum raames. Rohkem infot vaata Facebookist: AndroidÕpik – Õppimine. Lihtne ja mugav\nAmazon, AndroidÕpik, e-õpik, e-raamat, Entrum, ettevõtlus, noorteprogramm, õpilasfirma, Saaremaa Päike, Saarte Hääl, tehnoloogia


Kõik lood märksõnaga „toitlustus” - Kaubandus\nAlkoholivaba džinn Saaremaalt pärjati Londonis hõbemedaliga\nKoroonaviirusest tingitud kriisiga kaasnevaid tagajärgi majandusele tervikuna on veel raske ennustada, aga kokku on hakatud rehkendama kahjude suurusjärke, mida mingi konkreetne valdkond võiks kogeda, kirjutab Statistikaameti blogis statistikaameti juhtivanalüütik Märt Leesment.\nCatering-ettevõtete TOP: 4SistersKitchen laiendab haaret\nRestoranide TOP: Linna parim ja kiidetuim Gruusia šašlõkk\nSolarise Vapiano, Lido ja Hesburger läbivad uuenduskuuri\n2019. aastal käis Hesburgeri restoranides Baltikumis kokku 25,6 miljonit klienti, kasvatades müügi 89 miljoni euroni. Enim kasvas müük Eestis (14%), järgnesid Leedu (12%) ja Läti (11%).\nKFC turuletoomise õppetunnid ja Apollo Grupi tulevikuplaanid\nEsimesed Burger Kingi restoranid avatakse Rocca al Mare ja Ülemiste keskustes\nSaates on külas restoranide Pelm ja Hips Burger esindaja Dmitri Antonov ja Pro Kapitali juhatuse liige Allan Remmelkoor, kellega tuleb juttu restoranide positsioonist, väljakutsetest ning konkurentsist.\nValitsus toetab Bocuse d’Or Euroopa eelvooru toimumist Tallinnas


Euroopa e-õiguskeskkonna portaal - Ebaausate kaubandustavade direktiiv (2005/29)\nSelles määratletakse ettevõtja ja tarbija vaheliste tehingutega seotud ebaausad kaubandustavad, mis on Euroopa Liidus keelatud. Seda kohaldatakse kaupleja mis tahes tegevuse või tegevusetuse suhtes, mis on otseselt seotud toote reklaamimise, müügi või tarnimisega tarbijatele. Seega kaitseb see tarbijate majandushuve nii enne kui ka pärast kaubandusliku tehingu tegemist, samuti tehingu tegemise ajal.\nSellega tagatakse kõigile tarbijatele ühesugusel tasemel kaitse olenemata ostu- või müügikohast ELis.\nEbaausad kaubandustavad on kaubandustavad, mis\non vastuolus ametialase hoolikuse* nõuetega ja\ntõenäoliselt moonutavad oluliselt keskmise tarbija* majanduskäitumist.\nTeatavatele tarbijatele tagatakse kõrgemal tasemel kaitse seoses nende erilise vastuvõtlikkusega tava või toote suhtes, vanusega (lapsed või eakad), naiivsusega või vaimse või füüsilise puudega.\nDirektiivis määratletakse üksikasjalikult kaks peamist ebaausate kaubandustavade kategooriat: (tegevuse või tegevusetuse kaudu) eksitavad kaubandustavad ja agressiivsed kaubandustavad.\nEksitava tavaga on tegu juhul, kui sellega esitatud teave on vale või tõele mittevastav või kui õige teabe esitusviis tõenäoliselt petab keskmist tarbijat, kes teeb selle mõjul tehinguotsuse, mida ta muul juhul ei oleks teinud. Selliseks tegevuseks võib olla näiteks vale või eksitava teabe esitamine seoses\ntoote olemasolu või olemusega;\ntoote peamiste omadustega (toote kättesaadavus, sellest tulenev kasu või sellega kaasnevad riskid, koostis, geograafiline päritolu, toote kasutamise oodatavad tulemused jne);\nettevõtja kohustuste ulatusega (käitumiskoodeksites, mida ettevõtja on kohustunud järgima);\nhinna või konkreetse hinnaeelise olemasoluga;\nhoolduse või parandamise vajadusega.\nSamuti on eksitava tavaga tegu juhul, kui jäetakse välja oluline teave, mida keskmine tarbija vajab teadliku tehinguotsuse tegemiseks, või esitatakse see ebaselgelt, arusaamatult, mitmetähenduslikult või valel ajal, mis tõenäoliselt paneb keskmise tarbija tegema tehinguotsust, mida ta muul juhul ei oleks teinud.\nTarbija peab tehinguotsuseid tegema vabalt. Agressiivse ja ebaausa tavaga on tegemist juhul, kui see ahistamise, sunni või liigse mõjutamise* kaudu kahjustab märkimisväärselt keskmise tarbija valikuvabadust ning paneb ta seetõttu tegema tehinguotsust, mida ta muul juhul ei teeks.\nSelleks, et teha kindlaks, kas kaubandustava on agressiivne või mitte, tuleb arvesse võtta mitmeid asjaolusid. Nendeks on\ntegevuse laad, asukoht ja kestus;\nähvardava või solvava keelekasutuse või käitumise võimalik kasutamine;\ntarbija otsustusvõimet kahjustavate eriliste asjaolude (nt surm või raske haigus) ärakasutamine ettevõtja eesmärgiga mõjutada tarbija otsust toote suhtes;\nebaproportsionaalsete lepinguväliste tõkete kehtestamine, kui tarbija soovib kasutada lepingulisi õigusi (näiteks õigust leping lõpetada või teha vahetus).\nDirektiivi I lisas on loetletud 31 kaubandustava, mida loetakse ebaausateks kõigil tingimustel.\nRakendamine – hindamine\n2013. aastal avaldas Euroopa Komisjon esimese hinnangu direktiivi rakendamise kohta ELi riikides ning ülevaate meetmetest, mis on vajalikud, et sellest oleks võimalikult palju kasu. Selles märgiti, et riiklikel ametiasutustel õnnestus piirata väga mitmesuguseid eksitavaid ja agressiivseid kaubandustavasid. Selle õiguslik raamistik on osutunud sobivaks, et tagada ausus uute elektrooniliste tavade puhul, mis arenevad paralleelselt müügireklaami võtete arenguga. Hindamine näitab siiski vajadust teha veel rohkem, et tagada kõrgetasemeline tarbijakaitse, eriti piiriülese kaubanduse puhul.\nSelle juurde kuuluvas komisjoni teatises jõuti järeldusele, et direktiivi eeskirju on vaja rangemalt ja järjepidevamalt täita sellistes valdkondades nagu reisimine, transport, digi-, veebi- ja finantsteenused ning kinnisvara.\nJuhend ja andmebaas\n2016. aastal avaldas komisjon ajakohastatud juhendi direktiivi rakendamise ja kohaldamise kohta. Selles selgitatakse põhimõisteid ja eeskirju ning tuuakse näiteid Euroopa Liidu Kohtu, ELi riikide kohtute ja ametiasutuste praktikast, et teha jõustamine riiklikele asutustele lihtsamaks ja tagada kauplejatele suurem õiguskindlus.\nKomisjon on koostanud avalikkusele juurdepääsetava EL riikide õigusaktide andmebaasi, mis sisaldab direktiivi ning samuti riikide kohtupraktikat, haldusotsuseid, viiteid seonduvale juriidilisele kirjandusele ja muid asjaomaseid materjale. Tänu sellele on võimalik ELi riikide otsuseid ja kohtuotsuseid võrrelda. Andmebaas tehakse e-õiguskeskkonna portaali kaudu kättesaadavaks 2017. aastal.\nDirektiivi kohaldatakse alates 12. detsembrist 2007. ELi riigid pidid selle oma siseriiklikesse õigusaktidesse üle võtma 12. juuniks 2007.\nEbaausate kaubandustavade direktiiv (Euroopa Komisjoni veebileht)\nAmetialane hoolikus: erioskuste tase ja hoolikus, mille kasutamist tarbijate suhtes võib ettevõtjalt õigustatult eeldada, ja mis on vastavuses ausate kaubandustavadega ja/või hea usu üldpõhimõttega ettevõtja tegevusalal.\nTarbija: isik, kes selle direktiiviga hõlmatud kaubandustavade raames tegutseb eesmärkidel, mis ei ole seotud tema kaubandus-, majandus-, käsitöö- ega kutsetegevusega.\nLiigne mõjutamine: tarbija suhtes võimupositsiooni ärakasutamine surve avaldamiseks, isegi kui ei kasutata füüsilist jõudu ega ähvardata selle kasutamisega, viisil, mis oluliselt piirab tarbija suutlikkust teha teadlikku otsust.\nEuroopa Parlamendi ja nõukogu 11. mai 2005. aasta direktiiv 2005/29/EÜ, mis käsitleb ettevõtja ja tarbija vaheliste tehingutega seotud ebaausaid kaubandustavasid siseturul ning millega muudetakse nõukogu direktiivi 84/450/EMÜ, Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiive 97/7/EÜ, 98/27/EÜ ja 2002/65/EÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 2006/2004 (ebaausate kaubandustavade direktiiv) (ELT L 149, 11.6.2005, lk 22–39)\nKomisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule ning Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele. Ebaausaid kaubandusvõtteid käsitleva direktiivi kohaldamine. Tarbijakaitse kõrge taseme saavutamine. Siseturul usalduse suurendamine ( COM(2013) 138 final, 14.3.2013)\nKomisjoni aruanne Euroopa Parlamendile, nõukogule ning Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele. Esimene aruanne Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. mai 2005. aasta direktiivi 2005/29/EÜ kohaldamise kohta, mis käsitleb ettevõtja ja tarbija vaheliste tehingutega seotud ebaausaid kaubandustavasid siseturul ning millega muudetakse nõukogu direktiivi 84/450/EMÜ, Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiive 97/7/EÜ, 98/27/EÜ ja 2002/65/EÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 2006/2004 (ebaausate kaubandustavade direktiiv) ( COM(2013) 139 final, 14.3.2013)\nKomisjoni talituste töödokument. Ebaausaid kaubandustavasid käsitleva direktiivi 2005/29/EÜ rakendamise/kohaldamise suunised. Lisatud järgmisele dokumendile: komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele. Terviklik lähenemisviis Euroopa kodanike ja ettevõtjate piiriülese e-kaubanduse ergutamiseks ( SWD(2016) 163 final, 25.5.2016)


Eesti Vabaõhumuuseum - Uudised - Keelekild - linnupete\nAvaleht > Meist > Uudised > Keelekild - linnupete\n18. mai 2020 10:32\nKeelekild - linnupete\nKeel peegeldab inimeste igapäevast elu, uskumusi ja tõekspidamisi. Meid ümbritsev maailm on viimase paarisaja aasta jooksul eriti kiiresti muutunud. Paljud vanast talupojakultuurist võrsunud keelelised väljendid kipuvad praegusaja inimestele arusaamatuks jääma, olgugi et osad neist on veel üsna laialt kasutusel. Sestap tahamegi vaadata rahvapäraste keelendite ja mõistete taha ning siduda need eesti talurahva argieluga. Loodetavasti aitab vabaõhumuuseumi laupäevane keelekild meie keelt rikkana hoida, sest nii mõnigi unarusse jäänud väljend või tavatarkus vääriks taas kasutusele võtmist.\nLINNUPETE, ka KÄOPETE, LINNUIVA, HINGEPIDE = varahommikune eine.\nAlates paastumaarjapäevast, 25. märtsist, võeti hommikuti enne õue minekut linnupetet. Vanarahva uskumuse kohaselt oli varakevadisel ajal lindudel, eriti just saabuvatel rändlindudel, võime inimese tervist kahjustada. Et terveks jääda, oli vaja lind ära petta. Selleks tuli rändlindude saabumise ajal enne toast väljaminekut pista suhu paar toidupala või tükike leiba. Toit pidi andma kehale jõudu ning kaitsma kahjuliku mõju eest. Kui lind oli üle kavaldatud, siis polnud enam vaja teda karta.\nMIS JUHTUB LINNUST PETETUD INIMESEGA?\nArvati, et linnust petetud inimene kaotab söögiisu ja jääb kõhnaks või on terve aasta haige, teda vaevab peavalu või köha, suu hakkab haisema jms. Ka jäid teda terveks aastaks kimbutama laiskus, ebaõnn ja muud hädad. Mõnikord usuti koguni, et linnu poolt petetu sureb. Petmise halb mõju võis koduloomadelegi üle kanduda.\nKui kevadel linnud võeralt maalt tagasi tulevad, siis petvad nad inimesi ära, kes aga neile ette juhtub. Linnu petmine piab väga kardetav olema, sest see, keda lind ära petab, pidada suvel haige olema, niisamuti ka pidada kõiksugu õnnetused sellele suvel tulema, keda lind kevadel ära petab. (Pöide)\nKõik seda nimetadakse "petmiseks", kui inimene kevadi ilma ivata, s.o. ilma söömata, väljas esimest korda seda aastat ühe linnu healt kuuleb. Et enamiste kõik petmised halba tähendavad, siis ütlevad vanemad inimesed alati, kui kevade ilma ivata välja minnakse: "võta linnuiva" ehk jälle "võta linnupetist!" (Paistu)\nIGA LIND VÕIS TUUA ERINEVAT HÄDA\nEriti ohtlik oli saada petetud käo poolt, kelle kukkumine koduõuel ennustas ka muudes olukordades halba ja surma. Sookure petmine tõi täid selga, linavästriku poolt pettasaamine ennustas linakasvu äpardumist, lõokese kui varahommikuse laulutrillerdaja petmine tähendas aga hääletuks jäämist, pardi poolt petetu peeretas palju jms.\nRÄNDLINNUD VEETSID TALVE SURMARIIGIS\nUsundiloo uurija O. Looritsa selgitusel kujunes linnupette võtmise komme vanast rahvauskumusest, mille kohaselt veetsid rändlinnud talve surmariigis. Kevadel sealt elavate juurde naastes tõid nad endaga kaasa surnute hädaohtlikku mõju. Linnupette võtmine kui maagiline toiming pidi linnult inimesele ülekanduvat halba jõudu takistama. Nii tuli inimesel ennast ise hoida, et kevadel saaks saabuvatest lindudest ikka ka täit rõõmu tunda.\nMõiste „linnupetet võtma“ on praeguseks laienenud ning tähistab igasugust kerge eine võtmist. Sama tähistab ka väljend „hingepidet võtma“.\nVana rahvatarkust tasub silmas pidada: hommikuti kodunt väljudest tuleks vähemalt paar ampsugi süüa, et hoida oma tervist ja vaimujõudu ning vältida kurja tõvesse nakatumist.


Eesti Tervise Fond kutsub üles valima Aasta Arsti 2011 - Meditsiiniuudised\nEesti Tervise Fond kutsub üles valima Aasta Arsti 2011\n02. detsember 2011 10:41\nTänavu korraldab Eesti Tervise Fond\nkoostöös portaaliga arst.ee Aasta Arsti valimist juba kümnendat korda.\nKandidaate saab esitada arst.ee aadressil 15. detsembrini. Samas saab lisada ka omapoolse kommentaari, miks just kõnealune arst võiks olla Aasta Arst 2011.\n"Oleme saanud eelnevatel aastatel patsientide poolt nende lemmikarstide kohta väga palju positiivset tagasisidet," sõnas Eesti Tervise Fondi juhatuse esimees dr Eero Merilind. "Inimeste suur osavõtt Aasta Arsti valimistest näitab, et meie inimesed hoolivad headest arstidest ja tahavad, et neid arste tunnustataks ka laiemalt."\nKõikide kandidaatide seast valib aasta arsti žürii, mille koosseisu kuuluvad Evelin Ilves, Põhja-Eesti Regionaalhaigla kardioloogiakeskuse teadusjuht professor Margus Viigimaa, Rahvusvahelise Tervisedenduse Assotsiatsiooni asepresident dr Anu Kasmel ja Eesti Tervise Fondi juhatuse esimees dr Eero Merilind.\nSA Eesti Tervise Fondi juhatuse esimees


Vapruse ja Transi esmaspäevane kohtumine lükati Narva murede tõttu juulikuusse - Soccernet.ee - Jalgpall luubi all!\nVapruse ja Transi esmaspäevane kohtumine lükati Narva murede tõttu juulikuusse (10)\n27. MAI 2022, 15:14 PREMIUM LIIGA\nPremium liiga kalendris on toimunud muudatus seoses esmaspäeval toimuma pidanud 16. vooru kohtumisega, kus pidid vastamisi minema Pärnu Vaprus ja Narva Trans.\nSeoses rohkete haigestunud ja vigastatud mängijatega - kokku 15 meest - Transi meeskonna ridades on viimase palvel ja Vapruse nõusolekul viidud mäng laupäevale, 9. juulile algusega kell 19. Pärnu Rannastaadionil toimuvast kohtumisest näitab otsepilti Soccernet.ee.\nNiigi vigastustega hädas oleva Transi ridu harvendas märkimisväärselt kolmapäeval peetud liigamäng Floraga. Avapoolaja lõpus vajus väljakul kokku piirilinna meeskonna kaitsja Ryan Lindsay, kes viidi toibutamise järel haiglasse uuringutele. Õnneks pääses kanadalane juba samal õhtul arstide hoole alt koju. Kohtumise lõpus teenis punase kaardi Transi keskkaitsja Deniss Dedetško, samuti said hooaja neljanda kollase kaardi tõttu järgmiseks kohtumiseks mängukeelu Roman Nesterovski ja Jegor Žuravljov.\nTransi põhimängijatest ei ole meeskonda saanud viimasel ajal aidata Deniss Poljakov, Artjom Škinjov, Sergei Kondrattsev, Gleb Pevtsov, Nikita Mihhailov ja Eduard Golovljov, kolmapäevase kohtumise Floraga jättis vahele ka Jevgeni Demidov. Tolles mängus oli Transi pingil lisaks vahetusest sekkunud Žuravljovile veel vaid kaks varuväravavahti ning neli kõrgliigakogemuseta noormängijat, kellest üks on sündinud 2004., kaks 2005. ning üks 2006. aastal.\nNüüd peab Trans oma järgmise liigamängu alles pärast koondisepausi 18. juunil, kui nende vastaseks on Tallinna Kalev. Vapruse järgmine liigamäng leiab aset 16. juunil, kui sõidetakse külla FC Florale.\nSelgus ka Transi ja Nõmme Kalju vahelise 13. vooru kohtumise uus toimumisaeg. See mäng lükkus edasi seoses esialgsel kuupäeval peetud samade meeskondade vahelise Tipneri karikavõistluste poolfinaaliga. Liigakohtumise uus toimumisaeg on laupäev, 23. juuli kell 19 Narva Kreenholmi staadionil. Mängust näitab otsepilti Soccernet.ee.\nMNa • 27. mai\nMiks Vaprus nõus oli? Ideaalne koht punkte võtta ja tabeliseisu parandada. Pole nende asi, et Transi mehed punaseid saavad või ära lagunevad.\nsass101 • 27. mai\nNatuke naeruväärselt sõbralik, jah. Kõlab natuke siuke rahvaliiga ettevõtmine, kus ühe võistkonna esindaja helistab mängu hommikul teisele, et kle meil läks eile veits pikale, paar venda rivist väljas, teeks järgmine nädal hoopis?\nkesa • 27. mai\nJalgpalli mängitakse fännidele, mitte pelgalt tabelitäitjatele. Juulis laupäeval mängida on kordades publikusobilikum kui mai lõpus esmaspäeval. Vapruselt õige lüke, et nõustusid. Seda enam, et 9. juuli on päev kahest nädalavahetust juulis, mil liigamnge ei peeta\nMeke • 27. mai\nEhk siis korja palju tahad kollaseid/punaseid, ning kui mäng liigarivaaliga, siis küsi "äkki saaks mõnel muul ajal, praegu suht sitt seis meestega"\nSee punane eelmises mängus oli naeruväärne ka. Flora või Leva mängija sellises olukorras ei saa never ever punast.\nTheBroEx • 27. mai\nSee koroona teema on tekitanud mingi lolli mugavustsooni klubidele. No päris nii ei saa ikka, et kui mehed rohkem katki, puudu jne mis ei ole seotud koroonaga siis küsitakse edasilükkamist. Selline see jalgpall on ja teatud riskidega tuleb arvestada. Muidu äkki lükkaks CL finaali ka edasi, kuna ühel või teisel nüüd 2-3 olulist meest puudu. Kui on puudu, siis võta noortest, nii see jalgpall alati käinud. Nii saanud ka Kivilad, Sheinid ja teised Eesti noored võimalusi nii pingile või lausa mängugi. Aasta või kaks tagasi oli Liverpoolil kohutav seis meestega liigas, nii palju vigased ja puudu, kas oleks pidanud edasi lükkama? Ei, said noored võimalusi ja nii kogu aeg olnud Premieris, La Ligas, Serie A's jne.\nstranglers • 27. mai\nvigastus • 27. mai\npäris huvitab ja ebasportlik lüke\ndnb • 27. mai\nsee tähendab, et mängukeelud kantakse ära Kalevi vastu?\nAimar Veri • 28. mai\nEesti Jalgpall omas parimas mahlas oma üllatamisoskustega


Toitumisnõustaja: magus jook ei sobi igapäevaseks tarbimiseks | Bioneer\nToitumisnõustaja: magus jook ei sobi igapäevaseks tarbimiseks\nLisatud suhkrutega mahla- ja karastusjookide igapäevane tarbimine võib kaasa tuua veresuhkrutaseme liigsest kõikumisest tingitud terviseprobleeme ning rikkuda söögiisu. Iseäranis ohtlikud on 0-kalorsusega ning ilma suhkruta dieetjoogid, milles peitub aineid, mille täpset mõju tervisele ei oska keegi hinnata.\nReelika Õigemeel, toitumisnõustaja\nEesti toitumis- ja liikumissoovituste järgi ei tohiks lisatud suhkrute kogus olla suurem kui 10% päevasest energiast, kuid soovituslik on hoida see isegi alla 5%. Toitumisnõustaja ja -koolitaja Reelika Õigemeele sõnul ei tohiks selles piiris suhkrute tarbimine tervisele ohtlikult mõjuda, kui aga tarbida igapäevaselt rohkem, võib see olla tervisele küllaltki kahjulik. „Põhiline kahju seisneb veresuhkrutaseme liigses kõikumises, mis võib kaasa tuua rasvumist ja erinevaid terviseprobleeme nagu näiteks II tüübi diabeet, südame-veresoonkonna haigused, immuunsüsteemi nõrgenemine, allergiate ägenemine ning liigese ja luude probleemid,“ selgitas Õigemeel.\nLisatud suhkrute tarbimine sõltub suuresti ka vanusest ning tavaliselt tõuseb see vanuse kasvades. Õigemeel toob välja, et kuni 7-aastaste päevane soovitatav maksimaalne lisatud suhkrute tarbimine on 20g, koolilastel kuni 30g ning ülikooliealistel ning täiskasvanutel kuni 50g. „Siiski tasuks tarbimist hoida vähemalt poole väiksemana iga vanusegrupi maksimaalsest kogusest, et tagada hea tervis ning vältida võimalikke terviseriske,“ lausus Õigemeel.\n2013-2014. aastal läbiviidud Tervise Arengu Instituudi uuringust selgub, et keskmiselt tarbitakse Eestis 4,8 portsjonit mahlajooki ja nektarit ning 4,2 portsjonit karastusjooke ja maitsevett nädalas. Toitumisnõustaja ja -koolitaja sõnul on see murettekitav, kuna kõikides jookides on lisatud suhkruid ning tarbimiskogus ületab soovituslikku kogust. „Mahlajooke ja nektarit võiks tarbida harva, kuni klaas nädalas. Karastusjooke veel harvem, kuna nendes võib suhkrusisaldus olla väga kõrge, isegi 10g/100g joogi kohta,“ kirjeldas Õigemeel.\nÕigemeele sõnul on mahlajookide tarbimine suur eelkõige seetõttu, et mahlajooke peetakse tihtilugu tervislikuks valikuks ning vahet ei tehta värskel mahlal, töödeldud mahlal, nektaril ja mahlajoogil. „Mahl ei ole terviktoit ehk toit, mis eksisteerib looduses. Terviktoit on ikkagi puu- ja köögivili, mida saab puu otsast või peenralt võtta ning süüa-juua, kõik muu on juba töödeldud ja seal ei ole enam paljusid toiduaines algsel kujul sisaldunud toitaineid,“ selgitas Õigemeel. Ta lisas, et enamasti on tegemist teadmatusega, et mahlasid on erineva kvaliteediga ning kõik need ei sobi kindlasti igapäevatoiduks. Alla 3-aastased ei tohiks suhkrustatud jooke üldse tarbida, 4-6-aastased kuni 200ml nädalas, 7-14-aastased kuni 400ml nädalas ning ülejäänud mitte üle 500ml nädalas.\nToitumisnõustaja ja -koolitaja lisab, et kui väikelastele anda varakult suurtes kogustes magusaid jooke, siis saab rikutud lapse söögiisu ning ta võib keelduda suuremast osast toitudest, teades, et saab magusat jooki. „Samuti saavad kahjustada hambad, oht ülekaalulisuse tekkele ning erinevate terviseprobleemide risk suureneb, samuti vastuvõtlikkus haigustele ja viirustele,“ lausus Õigemeel, lisades, et kui lapsele anda mahla, siis kõige parem on värskelt pressitud mahl, kuid seda siiski anda vaid pool klaasi kuni klaas päevas, mitte rohkem.\nKooliealiste laste puhul peab Õigemeel tarbimise põhjuseks peamiselt mugavuskäitumist. „Magusat jooki on lihtne tarbida ja see tõstab veresuhkrut ehk tekitab tunde, et kõht on täis. Samuti püüavad lapsed valida tervislikumaid toitusid ning arvavad, et mahlajook või nektar on parem valik kui gaseeritud magus jook,“ selgitas toitumisnõustaja ja -koolitaja. See-eest teismeliste ja ülikooliealiste puhul peab ta peamiseks tarbimispõhjuseks nii-öelda noorte seas tekkinud kultuuri, kus limonaadipudel peab pidevalt näpuvahel olema, et sealt kogu päeva vältel lonksata. „Samas on spekuleeritud ka selliste jookide sõltuvustekitavale mõjule, kus just noored vanuses 14+ on kõige haavatavamad,“ sõnas Õigemeel.\nÕigemeele sõnul on suhkrustatud jookidele parimaks alternatiiviks vesi. „Vett võib ise maitsestada, lisades sellele näiteks kõige traditsioonilisemat sidrunit, aga samuti saab huvitava maitse laimiviilude ja mündiokstega, sidrunmelissi lehtedega, kõikide tsitruselistega ning marjadega. Vaid ise vett maitsestades saad veenduda, et sellesse ei ole lisatud muid aineid, mis võivad teha joogi küll maitsvaks, kuid on tervisele siiski kahjulikud. „Kõige ebasoovitavam on tarbida nii-öelda dieetjooke. Kui reklaamitakse suhkruvaba ja kalorivaba toodet, siis on seal tõenäoliselt aineid, mille täpset mõju organismile keegi aimatagi veel ei oska,“ nentis Õigemeel, lisades, et eriti ohtlikud on sellised kehavõõrad sünteetilised magus- ja muud lisaained kasvavale organismile ehk lastele ja noortele.\nLisaks on joogitootjad üha enam turule toomas jooke, mille väljatöötamiseks lähtutakse aina enam naturaalsusest ning tervislikkusest. Eesti ühe suurima joogitööstuse Saku Õlletehase turundusjuhi Eva Maarendi sõnul on kogu maailmas tarbijate ostueelistused kandumas tervislike eluviiside eelistamise suunas ning joogitootjad toovad seetõttu ka turule neile ootustele vastavaid tooteid. „Näiteks Carlsberg grupp on välja töötanud ilma lisatud suhkruta naturaalse ja tervisliku mittealkohoolse karastava joogi, mis on ka Eesti ostjateni jõudmas. Tegemist on mittealkohoolsete jookide valmistamisel kasutatava uudse tootmistehnoloogiaga, mis võimaldab pakkuda tervislikumat alternatiivi tavapärastele mahla- ja karastusjookidele ning Eesti on üks esimesi turge maailmas, kus see jook tarbijateni jõuab,“ lisas Maarend.\nNB! Soovitatav maksimaalne lisatud suhkrute tarbimine päevas\nKuni 7-aastastel – maksimaalselt 20g\nKoolilastel – kuni 30g\nÜlikooliealistel ning täiskasvanutel – kuni 50g.\nToitumisteadlased soovitavad hoida tegelik tarbimine vähemalt poole väiksemana maksimaalsest kogusest


Pirita Lasteaia kodukord > Pirita lasteaed > Tallinn\nPirita Lasteaia kodukord\nPirita Lasteaia hoolekogu\n1.2 Kodukord on avalikustatud lasteaia veebilehel ja on lasteaias paberkandjal tutvumiseks kättesaadav.\n2.1 Vanemal on õigus tuua laps lasteasutusse ja viia sealt ära vanematele sobival ajal lasteasutuse päevakava järgides. Soovitavalt tuua laps rühma hommikul kell 9.00 enne organiseeritud tegevuste algust ning järele tulla hiljemalt 15 minutit enne lasteasutuse sulgemist kell 19.00.\n2.2 Vanem annab isiklikult lapse üle rühma töötajale ning järele tulles võtab lapse vastu rühma töötajalt.\n2.3 Rühma töötajal on õigus laps üle anda ka vanemate poolt eelnevalt määratud isikutele teavitades sellest eelnevalt rühma töötajat.\n2.4 Kui lapsele ei ole lasteaia lahtioleku ajal järgi tuldud, siis kontakteerub rühma töötaja telefoni teel lapse vanematega või vanema määratud kontaktisikuga ning teavitab olukorrast direktorit. Kui vanemaga ühenduse võtmine ebaõnnestub või vanem ei tule lapsele järele, teavitab rühma töötaja politseid lasteaeda jäätud lapsest ja järgnevalt toimitakse politsei korralduste järgi.\n2.5 Vanem teavitab rühma õpetajat, kui laps haigestub või mingil muul põhjusel ei tule lasteaeda, kella 9.00 -ks.\n3.1 Vanem informeerib lasteaia direktorit kirjalikult lapse terviseseisundist tulenevatest eritingimustest, mille alusel personal kohandab võimaluse korral päevakava, kasvukeskkonda ning õppe-ja kasvatustegevuse korraldust.\n3.2 Lasteaeda ei lubata last, kui lapse terviseseisund võib kahjustada lapse enda või teiste tervist.\n3.3 Rühma töötaja jälgib lapse terviseseisundit lasteasutusse vastuvõtul ja seal viibimise ajal ning teavitab lapse tervisehäiretest või käitumisprobleemidest vanemat ja vajadusel lasteaia direktorit.\n3.4 Lasteaias ei anta lapsele ravimeid. Kui arst on lapse kroonilise terviserikke korral määranud lapsele ravimite manustamise, võib erandjuhul (nt diabeet, astma või mõni muu krooniline haigus) lasteasutuses anda ravimeid arsti määratud annuses üksnes vanema vastutusel ja kokkuleppel lasteasutuse direktori poolt määratud lasteasutuse pedagoogiga.\n3.6 Lapsel on kaasas isiklikud hügieenivahendid, sh kamm/juuksehari, ühekordsed taskurätikud ja vajadusel vahetuspesu.\n3.7 Lapsel on soovitav kanda libisemiskindla tallaga ja kindlalt jalas püsivaid jalanõud, et vähendada komistamis-ja kukkumisohtu.\n3.9 Lapse riietel riietuses ei tohi olla ohtlikke pikki nööre, salle jt ohtlikke detaile.\n3.11 Lapse lasteaias haigestumise või vigastuse korral kutsub lasteaia töötaja vajadusel kiirabi ja võtab ühendust lapse vanemaga. Vanema või kiirabi tulekuni võimaldatakse lapsel vajaduse korral lamada järelevalve all. Vajadusel antakse haigestunud või vigastatud lapsele kiirabi kohale jõudmiseni esmast abi.\n3.12 Soodsate ilmastikutingimuste korral peab võimalikult palju laste tegevusi toimuma lasteaias õues.\n4.1 Lasteaia töötajad loovad lasteaias füüsilise ja psühhosotsiaalse keskkonna, mis on ohutu, turvaline ja pakub lastele erinevaid mängu-, õpi-ja loovtegevuse ning kehalise aktiivsuse edendamise võimalusi. Lasteasutuse töötajad tegutsevad alati lapse parimaid huvisid arvestades.\n4.2 Lastele on seatud hoonest või territooriumilt omavolilise väljaliikumise piirangud. Laps võib hoonest ja territooriumilt lahkuda koos lasteasutuse töötajaga lasteasutuse direktori/juhtkonna loal, esitades õppekäigu/väljasõidu registreerimise lehe või lahkuda koos vanemaga või vanema poolt eelnevalt nimetatud isikuga.\n4.2.1 Lapsevanemad, lasteaia töötajad ja lapsed sulgevad enda järel väravad ja lasteluku, et tagada laste turvalisus.\n4.3 Võõrastele isikutele omavoliline pääs lasteasutuse ruumides on takistatud.\n4.5 Lasteaias on mängu-ja võimlemisvahendeid, mille konstruktsioon, mõõtmed ja pindade viimistlus vastavad lapse eale ja kasvule ning tagavad ohutu kasutuse. Ronimisredeleid, spordi-ja mänguväljaku ning võimlemisvahendeid on kontrollitud tootja juhendite kohaselt. Rühma töötajad, lapsed ja lapsevanemad täidavad õus viibimise reegleid.\n4.6 Lasteasutuse töötajate ja vanemate eesmärk on vaimset ja füüsilist turvalisust ohustavaid olukordi ennetada. Lapsed, vanemad ja lasteasutuse töötajad reageerivad viivitamatult vaimsest ja füüsilist turvalisust ohustavale olukorrale, võimalusel see lahendatakse või sellest teavitatakse rühma töötajat ja/või lasteasutuse direktorit.\n4.8 Lasteaias on kiusamise ennetamise võtmeisikuks õpetaja, kes on iseenda, laste, vanemate ja kolleegide omavaheliste sõbralike ja toetavate suhete looja. Probleemidest ja murettekitavatest juhtumitest teavitab vanem õpetajat ja/või direktorit.\n4.5 Lasteaia töökorraldusega on tagatud, et kogu rühma tööaja jooksul vastavad õpetaja või õpetajat abistava töötaja ja laste suhtarvud koolieelse lasteasutuse seaduses sätestatud piirnormidele.\n4.6 Laste puhke-või magamise ajal on laste juures üks rühma töötaja.\n4.7 Lasteaga õues oleku ajal viibib turvalisuse tagamiseks rühmaga piisav arv töötajaid. Kui laste õues oleku ajal on ühel rühmatöötajal põhjendatud vajadus minna osade lastega tuppa, peab teine rühma /lasteasutuse töötaja tagama ülejäänud rühma laste turvalisuse õuealal.\n4.8 Lasteaia õueala on motoriseeritud liiklusvahenditele suletud, va lasteaeda teenindavale transpordivahenditele, töötajatele, kellel on vastav luba.\n4.9 Lasteaia mängualale ei sõida lapsed, lapsevanemad ega töötajad jalgratastel vaid lükkavad ratast käekõrval.\n4.10 Lapsed toovad lasteaeda kaasa oma mänguasju vastavalt rühmas kokkulepitud reeglitele. Rühma töötaja ei vastuta kodust kaasa toodud mänguasja kadumise või purunemise eest. Lasteaeda ei tooda kaasa lapsele ohtlikke ja vägivaldseid mänge õhutavaid mänguasju.\n4.11 Laste ja vanemate isikuandmed on konfidentsiaalsed ning nende töötlemisel ja edastamisel jälgitakse isikuandmete kaitse seadust.


USA riigisekretär Mike Pompeo Münchenis: jutud Atlandi-ülese liidu surmast on ülimalt liialdatud - Uued Uudised\nEsilehele » Uudised » Maailm » USA riigisekretär Mike Pompeo Münchenis: jutud Atlandi-ülese liidu surmast on ülimalt liialdatud\nUSA riigisekretär Mike Pompeo Münchenis esinemas.\nAmeerika Ühendriikide riigisekretär Mike Pompeo kutsus nädalavahetusel Münchenis toimunud 56. rahvusvahelisel julgeolekukonverentsil Euroopa riike üles lõpetama USA süüdistamist rahvusvahelise kogukonna n-ö hülgamises ja selgitas, et NATO ei ole mitte nõrgenenud, vaid on president Trumpi nõudmiste tõttu muutunud hoopis tugevamaks.\nTownhall vahendab, et Pompeo kutsus konverentsil osalejaid olema tõelised realistid: „Viimase paari aasta jooksul olen ma näinud, me kõik oleme näinud, kuidas demokraatlikud liidrid on seadnud küsimuse alla Ameerika pühendumuse Atlandi-ülesele liidule ja Ameerika rolli maailmaareenil. Ma olen täna hommikul siin, et tuua välja fakte. Nimetatud väljaütlemised ei peegelda mingil olulisel moel reaalsust. Mul on hea meel teatada, et jutud Atlandi-ülese liidu surmast on ülimalt liialdatud.“\nPompeo tsiteeris erinevaid Lääne liidreid ja viitas veenvate näidete abil, kuidas USA tegeleb endiselt maailmaliidrina terve hulga probleemide lahendamisega, nagu näiteks süsinikdioksiidi emissioonide vähendamine, võitlus ISISega, võitlus terrorismiga, demokraatia tugevdamine, Venemaa agressioonidega võitlemine, Hiina vaoshoidmine jne.\n„USA on koos oma liitlastega võtnud ette äärmiselt olulise sammuna NATO tugevdamise ida suunal. Me oleme tugevamad, kui töötame ühiste julgeolekueesmärkide saavutamiseks koos,“ ütles Pompeo. „Lääs võidab. Vabadus ja demokraatia võidavad. Ja siin ei pea ma silmas mitte ainult geograafilisi rahvaid. [—] Räägime kõigist rahvastest – kõigist rahvastest, kes võtavad omaks austuse isikuvabaduse, vaba ettevõtluse ja rahvusliku suveräänsuse vastu,“ jätkas Pompeo.\nTa selgitas ka, kuidas suveräänsus ja piiride kaitsmine toetavad läänelikke väärtusi, kaitsevad kodanikke ja edendavad koostööd. „Me kaitseme oma piire, et meie rahvas oleks kaitstud, et inimesed saaksid uskuda Jumalat, teha tööd ja muuta meie riigid tugevaks ning suureks ilma probleemideta. Me austame iga riigi õigust ajada oma asju nii, nagu nemad on otsustanud, seda niikaua, kuni nad ei ürita sekkuda meie iseseisvusesse ega kahjustada meie sõpru,“ ütles ta.\n„Kutsume teisi riike üles kaitsma inimväärikust, sest me usume võõrandamatutesse õigustesse. Me toetame iseseisvaid rahvaid. Meie ühine – meie ühine – militaarprojekt on kaitseorganisatsioon. Me ei sekku teiste riikide valimistesse.“ Ta kinnita ühtlasi, et rahvaste iseseisvuse austamine on edu saladus ja selle alus. Lisaks tuletas Pompeo Lääne liidritele meelde, et Venemaa või Hiina survele järgi andmine võib küll tunduda lihtsama valikuna, kuid on samm vales suunas, kuna ohustab globaalset stabiilsust.\n„Räägime territoriaalsest terviklikkusest, või pigem, riikidest, kes seda millekski ei pea. Venemaa on okupeerinud Krimmi ja osa Ida-Ukrainast ning Gruusiast. Iraan tulistab rakette Saudi naftarajatiste peale ja tema väed on Iraagis, Liibanonis, Süürias, Jeemenis. Hiina sekkub Vietnami, Filipiinide ja Indoneesia majandustegevusse. Ja praeguseks on Hiinal olnud piiri- või meretülisid pea kõigi oma naaberriikidega,“ rääkis Pompeo.\n„Ma tean, et oma suveräänsuse eest seismine nõuab ohverdusi ja julgust,“ ütles Pompeo. „Aga nimetage mulle kasvõi ükski kord ajaloos, mil võidukaks osutusid nõrgad ja alandlikud?“\nTeemad: esilugu kuum Mike Pompeo München


African Round II | ERP\nJuba tükk aega viibime suahiili (swahili) keeleruumis. Seda kõneleb emakeelena 5−6 miljonit inimest, aga teise või kolmanda keelena või nn lingua francana kõnelejate hulk on umbes 10 korda suurem. Ma ei tea midagi selle keele õigekirjast ega grammatikast, aga häälduspõhiselt on meelde jäänud kümmekond sõna või fraasi, mis kõlavad umbes nõnda: tšuupa ja maadži − ‘pudelivesi’, suupu bi(i)la njaama − ‘supp ilma lihata’, bo(o)le-bo(o)le − ‘aeglaselt’, kari(i)bu − ‘tere tulemast’, džambo ja hudžambo − ‘tere’, nengi šukraani − ‘palju tänu’, haku(u)na mata(a)ta − ‘ära muretse’, šilingi ya tanzaniija − ‘Tansaania šilling’. Ja usun, et pea kõik teavad üht suahiilikeelset sõna kuulsa Walt Disney multika “The Lion King” kaudu, see on simba (‘lõvi’).\nSelgub, et mitte kaugel meie ööbimispaigast elab nõid-ravitseja. Võtame ette pooletunnise jalutuskäigu tema juurde. Peagi on algamas rituaal. Naaberhüttidest ilmub ringina meie ümber veel paar-kolmkümmend inimest, kellest suure osa moodustavad alla 12-aastased lapsed. Tuuakse välja 3 conga-tüüpi trummi, kaks nest on suured, pea inimesepikkused, kolmas on väiksem. Kuna trumminahad on vihma tõttu niisked, siis tehakse lõke nende kuivatamiseks ja pingutamiseks. Väiksem trumm alustab kiire motoorse rütmiga, suured trummid markeerivad meetrumit ning ilmestavad põhirütmi üksikute sünkoopidega. Ilmub “peastaar” − nõid-ravitseja. Tal on seljas punane kostüüm ja kentsaka väljanägemisega müts. Kostüümi rinnaesist kaunistab rist. Kas on tegemist lihtsalt ornamendi, kristluse sümboli või “meditsiinitöötaja” tähisega, see jääbki teadmata. Nõia tants on igatahes ekstaatiline: jalgade ühtlase kiire liikumisega kaasneb ülakeha väristamine, käes on tal nõiasau.Kaasa helisevad jalgade ja puusade ümber kinnitatud kõristid. Kuula salvestist:\nRavitseja pilk muutub uduseks, suust hakkab pritsima sülge ning tilkuma valget vahtu. Suure tõenäosusega on ta eelnevalt pruukinud mingit psühhotroopset ainet. Tantsu elavnedes hakkavad kõik rütmi kaasa plaksutama. Lõpuks haaratakse ekstaatilisse liikumisse meid kõiki, kordamööda satub ühe või teise kätte nõiasau. Saame teada, et tants on vajalik selleks, et nõid-ravitseja kui meedium saaks kontakti esivanematega. Kui jätta kõrvale trummide kuju, kostüüm ja veel mõned pisidetailid, ei erine kogu see nõiavärk kuigi palju sellest, mida olen juhtunud nägema Siberi, mitmete teiste Aasia rahvaste šamaanide ja Põhja-Ameerika indiaanlaste juures. Olles saavutanud kontakti esivanematega, on nõid valmis ennustama tulevikku. Uigur, Aivo, Raivo, Jaanus, Laura ja Tiina saavadki teada, mis neid ees ootab. Ei söanda kelleltki küsida nende isikliku tuleviku kohta, kuid meie ühisele Aafrika-reisile ennustas nõid positiivset jätku ning kordaminekut. Endale ma tulevikku ennustada ei lase, sest kõike vajalikku arvan niigi teadvat, ja sellest, mida pole tarvis teada, ei soovi ma kuulda.\nKes moodustavad Zimbabwe elanikkonna? Shonasid (pildil vasakul) on ligi 80% rahvastikust, ndebelesid on 15–16%, peamiselt Bulawayo ja Victoria joa piirkonnas. Nende kahe hõimu vahel on ammustest aegadest kerge vaen ja rivaalitsemine. Oma arvukuse tõttu on shonad valitseval positsioonil. Vastavalt kahele erinevale hõimule kõneldakse lisaks inglise keelele riigis kahte kohalikku − shona ja sindebele (ehk põhja-ndebele) keelt. Shona-keelseid sõnu on lihtsam meelde jätta, kuna nende hääldamisega ei teki erilisi probleeme: makadii? (‘kuidas käsi käib?’), ndatenda (‘tänan’), mangwanani (‘tere hommikust’). Eriti lihtne on meelde jätta uuemaid sõnu, mis on mõjutusi saanud inglise keelest: boyz (‘poiss’), taimi (‘aeg’), coldaz (‘külm’) jne. Sindebele häälduse teeb meie jaoks komplitseeritumaks asjaolu, et selles − nagu ka suulu keeles − on kasutusel 3 nõnda-nimetatud imihäälikut, mida tähistatakse ladina tähtedega: C, X ja Q. Neist viimane häälik meenutab heli, mis tekib korgi eemaldamisel pudelilt.\nÕhtul naudime kohalike rahvamuusikute esinemist. Laulu ja tantsu saadavad mitut tüüpi trummid, mõned neist on hiigelsuured. Muusikute esinemisest teen ka audiosalvestuse:\nKui autos oleks veel vaba ruumi, ostaksin kaasa 2 tonga stiilis trummi, kuid kahjuks on meie Land Cruiserid nendetagi pilgeni täis.\nKõikjal on näha elevantide hiiglaslikke junne, jalajälgi ja purukstallatud põõsaid. Iga mõne kilomeetri järel ilmub teele kas üksik elevant või elevantide kari. Pole ka ime, sest Botswana selles piirkonnas elab neid umbes 120 tuhat. Sellisel rajal liikumisel järgime kindlaid reegleid. Kui elevandid on ees piisavalt kaugel, peatume ja ootame kuni nad astuvad meie liikumisteelt kõrvale. Kui nad aga ilmuvad äkitselt kusagilt puude ja põõsaste vahelt auto vahetusse lähedusse, vajutame vaid gaasipedaali, sest metsikute elevantide rünnakud autode vastu pole välistatud.* Lisaks elevantidele on tee ääres pühvlid, sebrad, kaelkirjakud, mitut liiki antiloobid… Oleme oma African Roundi ekspeditsiooni jooksul läbinud mitmeid kuulsaid rahvusparke − Serengeti, Maasai Mara jt. Neil kõigil on turismi mekk man, tuleb läbida pargi värav, tasuda sisenemise maks, kõikjal on näha safariautosid ja kaameratega turiste. Aga siin, me pole rahvuspargi territooriumil, ent loomi on näha kordades rohkem. See kõik on päris… Hilisõhtul kostavad tirtsude siristamisest läbi imelised häälitsused.\n* Ebatavalised kirjamärgid hõimunimedes pole näpukad, need tähistavad Aafrika lõunaosa keeltele iseloomulikke imihäälikuid.


Meelelahutaja rasked ajad? Kalle Sepp katsetas kelneritööd tuntud restoranis - Kroonika\nMeelelahutaja rasked ajad? Kalle Sepp katsetas kelneritööd tuntud restoranis\nKalle Sepp tööhoos.\nPõhjaka mõisas einestajad kogesid midagi sarnast nagu saadet "Su nägu kõlab tuttavalt" vaadates, sest neid teenindas mõisas näosaate ühe hooaja võitja Kalle Sepp (38) isiklikult. Laulja läks lihtsalt oma heale sõbrale, Põhjaka kokale Ott Tomikule appi, hakates mõisa suverestoranis kelneriks.\n"Ott pakkus, et kui ma nädalavahetusel vaba olen, võin proovida ettekandmist, kuna olen neil seal varasemaltki abiks käinud," räägib Kalle. "Kuna ilm lubas tulla hea ja rahvast palju, olid abikäed igati oodatud. Haarasin kaks head sõpra kaasa ja nii see juhtus. Nüüd oleme kogemuse võrra rikkamad ja kaks päeva on veedetud väga hea energiaga seltskonnas. Põhjaka on selline maagiline koht, kus teevad süüa ägedad inimesed ja sinna satuvad sööma ägedad inimesed. Võtan mütsi maha kõikide teenindusvaldkonna inimeste ees – üheksa tundi jalgel ja 15 000 läbitud sammu pole üldse naljaasi."\nHea õnne korral võib Kallet Põhjakas suve jooksul veel kelnerina trehvata, kuid suurem tõenäosus on teda siiski näha laval. Nimelt tuleb ta välja monotükiga, mille kirjutas kahasse Ain Mäeotsaga: "Mängin helimeest, kes oma bändi kontserdi ärajäämise tõttu satub publiku ette ning eneselegi ootamatult avastab endas artisti ja meelelahutaja. Näeme ja kuuleme tõestisündinud ja uskumatuid lugusid tuntud Eesti ansamblitest ja lauljatest ning tuleb ette ka seda, et teen artiste järele nagu näosaates."