LIISI TOIDUBLOGI: märts 2010\nKook, kus saad ära kasutada varem valmiskeedetud riisi. Maitses üllatavalt hästi, isegi paremini kui ootasin ja seda isegi riisivihkajast mehele :)\nPosted by Liisi at 22:26 2 kommentaari: Links to this post\nNädalavahetusel on hea küpsetada midagi tavalisest aeganõudvamat. Või vähemalt tundub kana küpsemise ootamine muidu nii pikk, eriti kui ahjust tuleb ülihead lõhna. Kana tuli väga maitsev - liha jäi mahlane ja küüslaugu-mee maitsebukett lausa super. Retsept Nami-Namist.\nPosted by Liisi at 21:42 1 kommentaar: Links to this post\nLabels: Argitoidud, Linnuliha\nÜks hea apelsinimaitseline keeks. Minu jaoks jäi pisut kuiv, aga maitses sellegipoolest väga hästi. Retsept Nami-Namist.\n200 g toasooja magedat võid\n1 apelsini riivitud koor ja 0,5 dl pressitud mahla\n100 g kuivatatud kirsse või jõhvikaid\nHõõru toasoe või suhkruga kohevaks vahuks. Lisa ükshaaval munad, kogu aeg tugevalt kloppides. Lisa apelsinimahl ja riivitud koor.\nSega küpsetuspulber nisujahu hulka. Vala neljandik jahusegust kuivatatudkirssidele ja keera neid jahus ringi. Lisa tainale esmalt jahu ja seejärel jahused kuivatatud kirsid.\nKalla tainas võitatud ja riivsaiaga üle puistatud vormi (tainas on üsna paks, nii et pead lusikaga kaasa aitama).\nKüpseta 175-kraadises ahjus umbes tund aega, kuni keeksi keskele torgatud puutikk kuivaks jääb.\nLase keeksil algus vormis jahtuda, siis kummuta serveerimisalusele.\nPosted by Liisi at 13:13 2 kommentaari: Links to this post\nKohupiimamuffinid kirsside ja šokolaadiga\nKohupiimapasta muudab muffinid mõnusalt pehmeks ja mahlaseks. Ja kuna küll küllale liiga ei tee, lisasin taignasse veel šokolaadi ja kirsse. Väga head said!\n100 g hakitud šokolaadi\nKlopi munad suhkruga vahule. Sega juurde jahtunud sulavõi.\nSega jahu ja küpsetuspulber omavahel, lisa koos šokolaaditükkide, kuivatatud kirsside ning kohupiimaga munavahule. Sega õrnalt läbi.\nJaota tainas võitatud muffinipannile.\nKüpseta 200-kraadises ahjus umbes 15-18 minutit, kuni muffinid on kenasti läbi küpsenud.\nPosted by Liisi at 09:04 Kommentaare ei ole: Links to this post\nLihtsalt pidin järele proovima koogi, mida Toidutares on kommenteeritud 119 korda :).\nKook tuli tõesti väga maitsev - kõik sööjad võtsid kaks tükki :P. Maheda toorjuustukoogi kõrvale sobis hästi hapukas vaarika-toormoos.\n2 pakki küpsiseid (nt Selga kondenspiimamaitselisi)\n1 purk suhkruga kondenspiim\nPurusta küpsised, lisa sulatatud või, sega segi ja suru koogivormi põhja.\nAllikas: Eva Palu\nPosted by Liisi at 21:54 2 kommentaari: Links to this post\nLabels: Koogid, Koogid toorjuustuga\nSelle keeksi leidsin Kiilikese blogist, tehes retsepti mõned omapoolsed muudatused.\nPärast ööpäevast seismist maitsed intensiivistusid ja tulemuseks oli mahlane keeks kirsside ja šokolaadiga. Sobib hästi õhtuse teetassi kõrvaseks.\n1 pudel rummi essentsi (15 ml)\n80 g hakitud šokolaadi\n350 g kivideta (kompoti-)kirsse\nVahusta või suhkruga, lisa vanillsuhkur ja rummi essents, sega. Lisa ükshaaval munad ja vahustada ühtlaseks massiks. Lisa taignasse küpsetuspulbriga segatud jahu, sega hulka hakitud šokolaad ning viimasena kirsid. Vala tainas võiga määritud vormi ja küpsetada 160 kraadises pöördõhuga ahjus u 50 minutit (vahepeal katsu tikuga keeksi küpsust).\nPosted by Liisi at 11:08 Kommentaare ei ole: Links to this post\nInglise sidrunikreem (lemon curd)\nHõrgutav magushapu sidruni-keedukreem.\n2,5 dl peent valget suhkrut\nRiivi sidrunitelt peenikese riiviga kollane koor, poolita viljad ja suru mahl välja. Sulata või keedunõus madalal kuumusel. Mikserda munad suhkruga vahule, lisa sidrunimahl ja sidrunikoor. Aja suuremas madalas keedunõus vesi keema, reguleeri pliidikuumus minimaalseks. Mikserda munasegu sulavõiga kokku, tõsta nõu keevaveeanumasse. Klopi segu vispliga põhjast üles või mikserda aeglasel kiirusel 5...6 min jooksul, kuni muna kuumuse mõjul kalgendub ja kreem paksuks muutub. Tõsta keedunõu otsekohe välja, aseta külma vette ja mikserda segu leigeks. Tõsta kreem kohe kaanega purki ja säilita külmkapis.\nAllikas: Suur küpsetamisraamat\nPosted by Liisi at 18:41 Kommentaare ei ole: Links to this post\nŠokolaadiküpsiste kõrval minu järgmised lemmikud. Mõnusalt hapukad, mille vahel magushapu sidruni-keedukreem. Sidrunikreem on samuti järgmine suurepärane avastus - nii hea, et käin seda aegajalt otse purgist limpsimas...\nInglise sidrunikreemi valmistamist vaata siit\nTaignaks mõõda jahu, suhkur ja kaussi, lisa külmalt tükeldatud, toatemperatuuril pehmenenud margariin. Näpi sõrmedega või töötle mikseri taignakonksudega, kuni segu on ühtlaselt tükiline. Lisa lahtiklopitud muna, sidrunikoor ja mahl, sega sõrmede või taignakonksudega taignaks, vältides liigset sõtkumist. Vajuta taigen lamedaks kettaks, paki toidukilesse ja hoia tund aega külmas.\nRulli taigen 2...3 mm paksuseks ja vormi soovikohase kujuga küpsiseid. Lao küpsetuspaberiga kaetud ahjuplaadile ja küpseta ahju keskosas 200° juures helekollasteks ja läbiküpseteks (8...10 min.) Tõsta pannkoogilabidaga tasasele pinnale jahtuma, pane seejärel sidrunivõide abil paarikaupa kokku.\nPosted by Liisi at 09:34 Kommentaare ei ole: Links to this post\nVäga lihtsalt ja kiirelt valmivad pirukad näiteks ootamatutele külalistele pakkumiseks, aga sobivad ka pühapäevahommiku maiuseks. Ei ole väga magusad, aga magusasõbrad võivad peale raputada tuhksuhkrut.\nNõruta virsikupoolikud vedelikust ja patsuta köögipaberiga kuivaks. Lõika virsikute läbimõõtude järgi tainaruudud . Pane iga ruudu keskele supilusikatäis kohupiimapastat ja aseta peale virsikupoolik. Määri pealt lahtiklopitud munaga. Küpseta ahjus 200°C juures 15 minutit. Jahtunud pirukad puista üle tuhksuhkruga.\nPosted by Liisi at 15:40 1 kommentaar: Links to this post\n3 spl (kuhjaga) kakaopulbrit\n75 g metsapähklit\nVahusta või ja suhkrud ning lisa muna. Sega omavahel jahu, kakaopulber, sool ja küpsetuspulber. Sega jahusegu võivahu hulka. Tükelda valge šokolaad. Lisa šokolaaditükid ja röstitud pähklid taignale ja sega läbi. Mätsi märgade kätega.\nUmbes 15 taignapalli aseta piisavalt suurte vahedega ahjuplaadile ja vajuta kätega kergelt lamedaks. Küpseta 160° C juures 10 -12 min. Küpsised peavad jääma seest veidi niiskeks ja pehmeks. Lase vähemalt 5 minutit jahtuda ja serveeri.\nPosted by Liisi at 10:22 2 kommentaari: Links to this post\nHea tummine sibulapirukas, kus sibula kibedusest pole jälgegi. Sobib hästi lõunaks või kergemaks õhtusöögiks.\nMinu pirukas valmis poole väiksemana kui retsept ette näeb.\nTaina valmistamiseks näpi või, kodujuust ja omavahel segatud kuivained ühtlaseks tainaks. Keera tainas kilesse ja pane 30 minutiks külmikusse. Kuumuta ahi 200°C-ni. Suru tainas suure küpsetusplaadi põhja. Küpseta pirukapõhja 5 minutit.\nTäidise valmistamiseks kuumuta pannil õli ja või. Lisa viilutatud sibul ning tüümian ja hauta tasasel tulel 5 minutit. Tõsta tulelt ning sega juurde kodu- ja riivjuust ja munad. Maitsesta soola-pipraga. Kata eelküpsetatud põhi täidisega, küpseta veel 30-40 minutit kuni pirukas on pealt kuldpruun.\nAllikas: Kohupiima- ja kodujuusturaamat (100 rooga)\nPosted by Liisi at 08:57 7 kommentaari: Links to this post\nSügavkülmas seisid juba ammu ühed kurvameelsed jõhvikad. Nendest valmis suussulav jõhvika-juustukoogid, mida süües terved jõhvikad plõksuvad mõnustasti hamba all. Maitselt on kook hapukas, kuid tasakaalu loob šokolaadiküpsistest põhi.\nRetseptis ettenähtud toorjuustu asemel kasutasin mascarponet.\n350 g šokolaadiküpsiseid (näit. Selga)\n400 g maitsestamata toorjuustu või mascarponet\n3.5 dl jõhvikaid\n1-2 dl jõhvikaid\nPurusta küpsised ja sega sulatatud võiga. Vooderda neljakandiline vorm (nt 22 x 32 cm) küpsetuspaberiga, nii saad hiljem koogi hõlpsalt kätte. Suru küpsisesegu vormi põhja ning lase paar tundi külmkapis seista. Mõõda želatiin külma vette, paisuta 5 minutit ja sulata siis kuumaveevannil.\nJäta jahtuma. Samal ajal vahusta koor ja eraldi suuremas kausis toasoe toorjuust või mascarpone. Püreesta saumikseri abil pool kattesse minevatest jõhvikatest suhkruga, sega toorjuustuvahusse. Sega ettevaatlikult hulka ka vahukoor ja terved jõhvikad. Lisa peene joana jahtunud želatiinisegu, ise samal ajal segades. Laota kate küpsisepõhjale ning puista kaunistuseks peale jõhvikad.\nLase külmas tarduda 4 tundi kuni üleöö. Tõsta paberi abil vormist välja ja lõika ruutudeks.\nPosted by Liisi at 09:15 1 kommentaar: Links to this post\nLabels: Jõululauale, Koogid, Koogid toorjuustuga\nMahlased, pigem magusamaitselised kanatiivad. Sobivad suurepäraselt suupisteks või kergeks eineks. Ja valmivad tõesti kerge (kokkusegamise) vaevaga.\n12 tk kanakints (naha ja kontidega)\n2.5 dl haput õunamahla\n6 küünt koorimata küüslauku\nPane kanatükid suurde kilekotti või kaussi. Lisa kõik ülejäänud ained, mulju kõik korralikult läbi ja sulge kotid või kata kauss. Jäta ööseks või kuni kaheks päevaks külmkappi marineerima. Võta kilekott/kauss külmkapist välja ja eelkuumuta ahi 200 kraadini. Kalla kottide sisu ahjupannile (nii et kana nahaga kaetud osa jääks ülespoole), pista eelkuumutatud ahju ja küpseta umbes 1 tund ja 15 minutit, kuni kõik on mõnusalt kleepuv ja kastanpruuniks tõmmanud.\nAllikas: Nigella ekspress\nPosted by Liisi at 09:15 Kommentaare ei ole: Links to this post\n▼ märts 2010 (13)


Avaleht - Polyurea - SOOJUSTAMINE PUR-VAHUGA\nOtsid efektiivset ja uudset lahendust oma hoonete soojustamiseks? Vajad töökindlat kattematerjali keerulistele pindadele? Oled sattunud õigesse kohta.\nPolüuretaan- ehk PUR-vaht on kahe komponendi segunemisel tekkiv madala soojusjuhtivusega äärmiselt tõhus ja lihtsasti paigaldatav isolatsioonimaterjal.\nAvatud pooridega pur-vaht\nMärksa väiksema, 6-12 kg/m3 tihedusega avatud pooridega PUR-vahtu kasutatakse enamasti siseruumides. See sobib suurepäraselt välisseinte ja -lagede, pööningute ja põrandate soojustamiseks.\nPindade katmine polukarbamiidiga\nPolükarbamiid ehk polyurea on nii füüsilistele kui ka keemilistele mõjutustele erakordselt hästi vastu pidav kahekomponentne pinnakattematerjal.\nPUR-Projekti meeskonnal on pea 20-aastane kogemus ehitusvaldkonnas\nOleme pakkunud mitmeid erinevaid teenuseid, kuid isolatsiooni vallas omame kahtlemata enim kogemust. Majade soojustamisega alustasime Eestis aastal 2007, oleme sellega pidevalt ja aktiivselt tegelenud siiani. Seega tunneme hästi põhjamaise kliima eripärasid ja mõistame siinsete hoonete iseloomu. Nii oskame kindlasti igale probleemile kõiki soove arvestava ja igale majale sobivaima lahenduse leida.\nTelefon: +372 55 970 748, +372 55 523 452\nPolyurea © 2020. All Rights Reserved


Repliik: Oxfordi linna on tabanud kohutav kuriteolaine • Objektiiv\nArvamus » Repliik: Oxfordi linna on tabanud kohutav kuriteolaine\nTransfoobne plakat Allikas: Objektiiv\nÜhendkuningriigi Oxfordi linn ägab ahelkurjategija küüsis. Politsei on maadelnud tõsiste seadusterikkumistega rohkem kui kuus kuud. Thames Valley politseiringkond pöördus avalikkuse poole abipalvega, et kohutavale terrorile lõpp teha, vahendab Karol Kallas.\nThe Spectator vahendab politsei pöördumist:\n“Thames Valley politseijaoskond palub tunnistajate abi, kes on pealt näinud Oxfordi avaliku korra rikkumisi.”\nPolitseiuurimise sisuks on suure hulga transfoobse sisuga kleepsude paigaldamine üle Oxfordi linnasüdame. Viidatud kleeppilte hakati linna High, Catte’i ja Parks Road’i tänavatele ning nende ümbrusse kleepima ilmselt kuskil 2019. aasta märtsikuus.\nUurimist juhtiva politseiohvitseri Rebecca Nightingale’i sõnul “pole selline käitumine kuidagi aksepteeritav ja me suhtume sellistesse intsidentidesse täie tõsidusega”.\n“Ma pöördun kõigi inimeste poole, kes on näinud selliste kleepekate paigaldamist pealt või kes nende kohta midagi teab.”\nPolitsei poolt on teadaandele lisatud veel mitu telefoninumbrit, sealhulgas sellise, kuhu saab helistada anonüümselt.\nNii tõsise pöördumise peale võib inimene mõtelda, et tegemist on millegi kohutavaga ja neil kleepekatel olevad sõnumid on kuidagi eriti hirmsad. Et kas need kleepekad kutsuvad üles erilisele vägivallale või mõnel muul jubedal viisil seadust rikkuma?\nKummalisel kombel Thames Valley politseiringkond ei täpsustanud, millised kurjad sõnumid viidatud kleepekatel olid. Kui ajakirjanik politsei käest uuris, miliised need sõnumid täpsemalt olid, vastati talle politsei pressiesindaja poolt, et “nende sisu on selline, mida ei sobi avalikkuses jagada”.\nIseenesest on see päris kummaline, kuidas Oxfordi inimesed peaksid politseid aitama, kui viimane isegi ei anna teada, millise kuritööga on tegu.\nÕnneks on politseile ja avalikkusele appi tulnud kohalik väljaanne Oxford Mail, kes on teinud tõsist ajakirjandust ja saanud kohutavale tõele jälile.\nMõned kleeppiltidel olevad kohutavad, ühiskonna alustalasid raputavad sõnumid on järgmised:\n“Naine: nimisõna. Täiskasvanud naissoost inimene”\n“Naistel ei ole peeniseid”\nÜhendkuningriigis on asjad ilmselt nii hästi, et politseil pole muud teha, kui ajada taga kohutavaid, seaduseid rikkuvaid inimesi, kes kleebivad tänavatele silte, mis sedastavad hirmsaid tõsiasju, nagu “naistel pole peeniseid”.\nMõelda tasub ka sellele, mida see tähendab, kui politsei kutsub üles selliste “kuritegude” toimepanijatest neid teavitama. Kogu eelnevat juttu võiks võtta naljana, aga paraku see ei ole seda. Inimesed saavad viidatud “transfoobia” eest karistada.\nJa kui täna veel õnneks me võime siin Eestis sellise veidruse peale eemalt naerda, siis asi pole üldse naljakas, sest interneetud ja globaliseerunud maailmas jõuavad igasugused hea uue ilma hullused meieni üha rutem. Paraku on ka kohalik elu näidanud, et piisab ühest progressiusulisest kohtunikust, et tõugata põrmu kõik senised seaduslikud praktikad ja tõekspidamised.\nA ‘transphobic’ crime wave has hit Oxford, The Spectator\nSildid naine Oxford transfoobia Ühendkuningriik


Palju õnne! Henrik Priimägi - 18 Tõnis Rennu - 39\nLehekülg 9 - 189« Esimene...7891011...203040...Viimane »\nKadettide U14 rahvusvahelise karikavõistluse noormeestest Võitis Oskar Pisnenko\n18.01.2020 Tallinnas toimunud U14 rahvusvahelise karikavõistluse võitis Oskar Pisnenko. Alagrupiturniirist alates üksnes võite tunnistanud Oskar Pisnenko saavutas esikoha 37 sportlase hulgas, Teise koha saavutas Nikita Anisko Lätist. Kolmandaks tulid eestlane Airon Kindlus Aigro ja...\nKaroliine saavutas MK etapil Maalotis 8. koha\n18.01.2020 Iisraelis Maalotis toimunud neidude MK-etapil sai Karoliine Loit 8. koha. Alagrupiturniirilt 18. asetuse saanud Karoliine pääses otse 32 parema hulka, kus tuli vastaseks Iisraeli vehkleja Nicole Feigin. Selle kohtumise võitis Karoliine seisuga 15/10....\nEesti Epee naiskond võitis Havanna MK hõbeda\nÕnnitleme Eesti epeenaiskonda ja peatreener Kaido Kaabermad suurepärase esitluse ja Havanna maailmakarika hõbemedalite puhul.\nBaratislavas oli meeskadettidest parim Markus Salm\n12.01.2020 toimus Slovakkias Baratislavas Euroopa kadettide karikavõistluse etapp noomeeste epees. Eesti parimana tuli Markus Salm 17. kohale. Alagrupi puhaste paberitega läbinud Markus oli esimeses ringis vaba seoses kõrge reitingukohaga. Teises ringis alistas ta prantslase...\nEesti naiskadetid võistlesid Euroopa karikaetapil Bratislavas\n11. jaanuar 2020\n10.01.2020 toimus Bratislavas Euroopa karika naiskadettide individuaalturniir. Meie parimana jõudis Madli Palk 20 kohale. Alagrupis teenis ta esmalt 5 võitu. 256 hulgas alistas Margot Daudini Prantsusmaaltm 15:10. seejärel 128 hulgas Anita Corradino Itaaliast torgetega...


Põnev ülevaade: homme õhtul toimuv Teemantliiga finaaletapp pakub vägevaid vastasseise | Õhtuleht\nPõnev ülevaade: homme õhtul toimuv Teemantliiga finaaletapp pakub vägevaid vastasseise\nToimetas Mihkel Talivee, 5. september 2019, 15:45\n400 meetri spetsialist Michael Norman.Foto: AFP/Scanpix\nBrüsselis toimuv Teemantliiga finaaletapp on enne MMi viimaseks proovikiviks paljudele maailma tippudele. Zürichis pakkus eestlastele rõõmu Magnus Kirdi võimas triumf odaviskes. Kuigi Eesti Belgias toimuval võistlusel esindatud pole, tasub siiski silm peal hoida: põnevust jagub!\nTeemantliiga hooajale punkti panev Brüsseli etapp jääb mõneks ajaks viimaseks. Traditsiooniliselt Zürichiga finaale jaganud Belgia pealinna staadion läheb remonti, mis tähendab, et ainukorraldamine jääb nii 2020. kui ka 2021. aastaks Šveitsile. Kahtlemata soovivad Van Damme’i memoriaalile jõudnud sportlased ära kasutada head võimalust saavutada suurepäraseid tulemusi. Siinkohal tasub teha alade kaupa ülevaade, et teada, mida võistluselt oodata võib.\nKell 20.02 algaval Ksenija Balta alal on kohal kõik maailma tipud. Kindlasti soovib eelmisel aastal võidetud trofeed kaitsta Caterine Ibargüen, kes tänavu kirja saanud 6.87. Seejuures on Kolumbia atleet rohkem tuntust kogunud hoopis kolmikhüppajana. Võitu jahib ka sakslanna Malaika Mihambo, kelle maailma hooaja tippmark on nii võimas kui 7.16.\nEsikoha peale mõtleb kahtlemata veel mitmekordne maailmameister Brittney Reese, kellel on see aasta ette näidata täpselt seitsmemeetrine õhulend. Lisaks on põnev näha, mida suudab kaugushüppajate vastu mitmevõistleja Katarina Johnson-Thompson.\nMeeste 400 meetrit\nMaailmarekordiomaniku Wayde van Niekerki puudumisel on ala taset kõrgel hoidnud ameerika veerandmailerid Michael Norman ja Fred Kerley. Kui esimene neist avas aprilis hooaja kõigi aegade kuuenda tulemusega 43,45, uskusid paljud, et just temast võib saada mees, kes ajaloos esmakordselt 400 meetrit alla 43 sekundiga läbib. Juulis toimunud USA meistrivõistlustel tuli aga koduselt konkurendilt vastu võtta kaotus: eelmisel aastal Teemantliiga võitnud Kerley viis isikliku rekordi 43,64ni, Norman finišeeris 15 sajandikku hiljem.\nTõenäoliselt kujuneb homme õhtul kell 21.03 algav jooks just nendevaheliseks duelliks.\nMeeste 200 meetrit\nJust sel distantsil on King Badouini staadionil joostud väga kiireid aegu. 2011. aastal kulus Yohan Blake’il poole ringi katmiseks 19,26 sekundit, mis tähistab Teemantliiga rekordit ja aegade teist tulemust. Saavutatu teeb veel märkimisväärseks tõsiasi, et jamaicalasel läks stardile reageerimiseks aega koguni 0,269 sekundit. Samas jooksus sai teise koha Walter Dix, kelle resultaat 19,53 asetab ta ajaloo üheksandaks sprinteriks.\nKell 21.37 alguse saav jooks tõotab jääma viimaste aastate valitseja Noah Lylesi siseasjaks. Kui avastardil tuli 22aastasel talendil leppida 400 meetri spetsialisti Normani järel napi teise kohaga, siis ülejäänud kordadel on võidud olnud mäekõrgused. Isikliku rekordi 19,50ni viinud ameeriklasele pakub homme vast enim konkurentsi kanadalane Andre De Grasse (hooaja mark 19,91) ja Ecuadori sprinter Alex Quinonez (19,87).\nKella 21.46st toimuv õhtu viimane väljakuala toob kohale kolm 18 meetrit ületanud meest. Kerget favoriidikoormat kannab sel hooajal kaks korda maagilise piiri ületanud Will Claye. Esmalt 18.14ga kõigi aegade kolmandaks kerkinud ameeriklane tõestas, et tegu polnud juhusega augustis Pariisi etapil, kui võttis võidu tulemusega 18.06.\nOma seitsmendat Teemantliiga trofeed jahib kahekordne olümpiavõitja Christian Taylor (isiklik rekord 18.21), kes tõuseks sellega üldvõitude arvestuses prantslasest teivashüppaja Renaud Lavillenie kõrvale. Rivis on ka 2017. aastast Portugali esindav kuubalane Pedro Pablo Pichardo (18.08).\nNaiste 100 meetri tõkkejooks\nKui sel aastal püstitati maailmarekord 400 meetri tõkkejooksus, on tase kõrge ka lühemal tõketega distantsil. Soosikuna astub rajale käimasoleva hooaja liider Danielle Williams, kes viis juulis Jamaica rekordi 12,32ni. Tugevat konkurentsi pakub talle 12,20ga aegade kiireim naine Keni Harrison, kel tänavu ette näidata aeg 12,43. Jooks saab homme alguse kell 22.33.\nEelmisel hooajal ei alistanud 70 meetri piiri ükski sportlane. Tänavu on aga sellest kaugemale heitnud kaks meest. Edetabelit juhib 71.86ga kõigi aegade edetabelis neljandat kohta hoidev rootslane Daniel Stahl. Tema kannul on kohe jamaicalane Fedrick Dacres, kelle sel aastal saavutatud riigi rekordit märkiva heite pikkuseks on 70.78.\nHomme kell 21.18 on võistlustules ka valitsev Euroopa ja maalimameister Andrius Gudžius ja Gerd Kanteri näpunäidete järgi harjutav Piotr Malachowski, kes käimasoleval hooajal 36aastasena 67.23 kirja saanud.


Eelarve kontrolli konfigureerimine rakenduses Microsoft Dynamics AX 2012 Aktiveeri funktsiooni käivitamisel kuvatakse tõrketeade "Ei saa luua kirje eelarve rühma pearaamatu dimensioon (BudgetGroupLedgerDimension)"\nKuva algne ingliskeelne artikkel: 2763921\nOletame, et kasutada sama eelarve kontrolli konfiguratsiooni seadistamine Microsoft Dynamics AX 2012 mitmes ettevõttes. Aktiveeri funktsiooni käivitamisel eelarve kontrolli konfiguratsioon toimib ainult üks ettevõte. Kui käivitate funktsiooni aktiveerimine eelarve juhtelemendi konfiguratsiooni teise ettevõttega, kuvatakse järgmine tõrketeade:\nKirjet ei saa luua eelarve rühma pearaamatu dimensioon (BudgetGroupLedgerDimension). Kirje-ID: ID, 1 ettevõtte Jah. Kirje on juba olemas.\nPärast kiirparanduse installimist peate käivitama funktsiooni aktiveerimine iga ettevõtte eelarve kontrolli konfiguratsiooni. Selleks toimige järgmiselt.\nKlõpsake eelarved, klõpsake installiprogrammija seejärel käsku eelarve kontrolli konfiguratsioon.\nEelarve kontrolli konfiguratsiooni vormi, klõpsake nupul Aktiveeri eelarve juhtimineja klõpsake Aktiveeri.\nDynamicsax2012-kb2724897-extensions.axmodel 6.1.1108.1256 224,552 06-Aug-2012 18:39 Pole rakendatav\nDynamicsax2012-kb2724897-foundation.axmodel 6.0.1108.1256 251,176 06-Aug-2012 18:39 Pole rakendatav\nDynamicsax2012-kb2763921-foundation.axmodel 6.0.1108.2375 17,712 01-Oct-2012 17:11 Pole rakendatav\nDynamicsax2012-kb2763921-syplabels.axmodel 6.0.1108.2375 981,288 01-Oct-2012 17:11 Pole rakendatav\nArtikli ID: 2763921 – viimati läbi vaadatud: 17. veebr 2017 – redaktsioon: 2


Sanare Hambakliinik | Periimplantiit\ndetsember 10, 2018 In Blogi\nSanare Hambakliiniku implantoloog dr. Triin Suurorg osales 23.11 Straumann Study Club’is, kus teemaks oli periimplantiidiga seonduvad teemad. Huvitava ettekande tegi parodontoloogia erialal PhD kaitsnud ja 15 aastat Läti juhtivast implantoloogiaga tegelevast hambakliinikust praktiseerinud Algirdas Puišys.\nPeriimplantiit on implantaati ümbritsevate kudede krooniline põletik, mis oma olemuselt sarnaneb parodontoosiga, ehk siis hammast ümbritsevate kudede kroonilise põletikuga. Mõlemate haiguste esimeseks tunnuseks on vastavalt kas siis hammast või implantaati ümbritseva igemekoe punetus ja puudutamisel veritsus. Mõlemad haigused lõppevad ravimata jätmisel paljude aastate järel hamba või implantaadi kaotamisega.\nIgemepõletiku ja sellele järgneva luukao põhjuseks on mõlemal juhul mikroobide vohamine igemetaskus, soodustavaks faktoriks hammaste korral eelkõige hambakivi, mõlemal juhul halb suuhügieen ja madalam immuunsus (näiteks üldhaiguste või stressi tõttu) ja ka suitsetamine – eriti kui suitsetatakse üle 10 sigareti päevas ja on veel mõni kaasuv faktor, nagu näiteks diabeet või halb suuhügieen.\nImplantaatide ümber tekkiva periimplantiidi põhjuseks võib olla ka ebasobiv proteesikonstruktsioon, mis jätab bakteritele soodsad kasvutingimused. Dr. A Puišis rõhutas, et nende kliinikus oli varem kõige sagedasem periimplantiidi põhjus tsemendijäägid igemetaskus.\nViimastel aastatel on järjest rohkem levinud kruviga fikseeritavate implantaadikroonide kasutamine, mistõttu tsemendijääkide probleemi esineb palju harvem.\nPeriimplantiidi ravi seisneb eelkõige põhjuste likvideerimises – see tähendab, et arst peab kontrollima implantaadi pealisehituse sobivust ja patsient peab vajadusel parandama suuhügieeni.\nÜldiselt on kõige lihtsam periimplantiiti vältida, patsiendi seisukohalt siis teostada implantaatravi hea spetsialisti juures, kes valib ka kvaliteetse implantaadisüsteemi ning täita arsti poolt tehtud ettekirjutusi puhastamise ja kontrollvisiitide osas.\nKuna tegemist on mikroobide poolt põhjustatud haigusega, kuuluvad raviskeemi vajadusel ka antibiootikumid ning näiteks Implant Protect, mis toimeainena sisaldab piperacillini.\nLektori seisukoht on, et regeneratiivne kirurgia implantaati ümbritseva luukoe taastamiseks ei anna reeglina head tulemust; pigem näitas ta mitme patsiendijuhtumi põhjal, et luukude võib ise taastuda, kui põletiku põhjused on likvideeritud.\nPeriimplantiit on hambaravis kasvav probleem (kuna implantaate paigaldatakse järjest rohkem). Soovitused periimplantiidi raviks on aastatega muutunud ja koolkonniti erinevad.\nkontakt & parkimine


Roheline kiht verdigris vaskkarbonaati võib sageli näha vanadel vaskkonstruktsioonidel, näiteks paljude vanemate hoonete katusel  ja Vabadussammas. Toksilised metalliioonid nagu kaadmium ja plii võivad rakku siseneda aga transporterite kaudu, mis on mõeldud bioaktiivsete ioonide transpordiks. Vase ületarbimine toidulisandist tekitab akuutset mürgitust, mille sümptomiteks on kõhuvalu, iiveldus ja oksendamine. Vaseühendite sisse joomine ei pruugi hästi lõppeda, aga oleme ausad, niisamuti ei oleks ka käsi puhastava seebivee sisse joomine tervislik.\nSelliste elementide omastamiseks ja transportimiseks on evolutsiooni käigus tekkinud mitmeid strateegiaid. Seega tuleb tsingi transportimiseks siduda see kõrge afiinsusega happelises keskkonnas. Koobalt esineb Bvitamiini koostises, seega transporditakse Eluskalade liigeste ravi Bvitamiinina. Sellistel juhtudel pole aga metalli oksüdatsiooniaste üheselt määratav.\nSiirdemetalle nagu vanaadiumit, molübdeeni ja volframit leidub hapnikurikkas keskkonnas oksüanioonidena VO,MoO,WOmida aluselises keskkonnas saab transportida sarnaselt fosfaat - ja sulfaatioonidega. Toksilised metalliioonid nagu kaadmium ja plii võivad rakku siseneda aga transporterite kaudu, mis on mõeldud bioaktiivsete ioonide transpordiks. Elussüsteemides toimuvad peaaegu kõik keemilised reaktsioonid ensüümide osalusel.\nVask Vask Inimorganism sisaldab vaske umbes 1,4—2,1 mg iga kehakaalu kilogrammi kohta. Vask on organismis laialdaselt jaotunud, peamiselt leidub teda maksas, lihastes ja luudes, kuid see kuulub ka paljude ensüümide koostisesse. Vaske on vaja: hemoglobiini sünteesimiseks ja soodustamaks raua omastamist erütrotsüütide kujunemisel, nende Vask uhendite raviks toimeks, mis osalevad kollageeni ja elastiini tekkes kollageen ja elastiin on võtmevalgud sidekudede normaalseks talitluseksantioksüdantseks kaitseks antioksüdantse ensüümi koostisesATP adenosiintrifosfaat, mis on operatiivne energiakandja rakkudes tootmiseks mitokondrites, luukoe tekkeks Parimateks vase allikateks on maks, kakaopulber, liha, kaunviljad, täisteratooted, seemned, pähklid, tatar, leib, lõhe, avokaado, peet, mereannid. Lastel võib vasepuudus tekitada valgete vereliblede kontsentratsiooni langust, aneemiat, juuste ja naha depigmentatsiooni, aga ka hälbeid südame ja skeleti arengus. Enamik sümptomeid on omistatavad vaske sisaldavate ensüümide puudusele.\nPaljude ensüümide aktiivtsentris on metalliioonid või metalliioonide akvakompleksid. Metalle sisaldavad elektronülekandevalgud on samuti levinud.\nNeid saab jagada kolme suurde klassi: raud-väävel valgud näiteks rubredoksiinferredoksiin ja Rieske valgudsinised vasevalgud ja tsütokroomid. Need elektronülekandevalgud täiendavad mittemetallisi elektrontransportereid nagu nikotiinamiidadeniindinukleotiidi NAD ja flaviinadeniindinukleotiidi FAD. Lämmastikuringe põhineb suures osas metallide redoksreaktsioonidel. Kõige tuntum metalliaatomit sisaldav molekul bioloogias on heemmida leidub punastes verelibledes hemoglobiini koostises ning mida kasutatakse hapniku transpordiks.\nTeised hapnikut transportivad molekulid on näiteks müoglobiinhemotsüaniin ja hemerütriin. Vask uhendite raviks ja oksügenaasid on metalle sisaldavad ensüümidmis viivad läbi olulisi redoksreaktsioone, näiteks energia tootmine tsütokroom c oksüdaasi abil, kus kasutatakse oksüdeerijana hapnikku.\nEvolutsiooni käigus on välja kujunenud Vask uhendite raviks hapniku kahjulikke mõjusid pärssivad ensüümid, mis sisaldavad metalle ning lagundavad hapnikust tekkivaid radikaalenäiteks vesinikperoksiidi.\nSellised ensüümid on näiteks peroksüdaasidkatalaasid ja superoksiidi dismutaasid.\nLisaks eelmainitud metalloproteiinidele, mis reageerivad hapnikuga, on hapnikuringega seotud veel hapnikku vabastav kompleks. See esineb taimedes fotosüsteem II koosseisus ning on osa keerulisest mehhanismist, mis taimedes fotosünteesi käigus toodab hapnikku. Selle tuumaks on Mn4Ca1OxCl1— HCO3 y, mis võib esineda viies vaheolekus, kusjuures kõigi olekute peale kokku esineb mangaan neljas oksüdatsiooniastmes.\nBioorganometalliliste ensüümide ja valkude hulka kuuluvad hüdrogenaasidFeMo-kofaktor FeMoco nitrogenaasis ja metüülkobalamiinmis on looduslikult esinevad metallorgaanilised ühendid.\nBiometallorgaaniline keemia keskendub rohkem metallide uurimisele ainuraksetes organismides. Biometallorgaanilised ühendid on väga oluline osa keskkonnakeemiast.\nEt selliseid ravimeid kasutusele võtta, tuleb kasutada bioanorgaanilise keemia uurimismeetodeid, mis aitavad mõista metallide rolli organismis, ning nendele tuginedes sünteesida uusi ravimeid. Ravimid võivad ise metalle sisaldada või mõjutada metalliioonidega ensüümide aktiivtsentreid.\nCis-plaatina struktuur Kasutatuim vähivastane ravim on cis-plaatina, mida kasutatakse paljude vähktõve liikide puhul ning mida süstitakse patsiendi verre.\nCis-plaatina häirib DNA replikatsiooni ja tapab seetõttu kiiremini jagunevad rakud. Vähirakud jagunevad kiiremini kui terved rakud, seega mõjutab cis-plaatina neid rohkem.\nKõige paremini seondub guaniin. Kahjustatud DNA kutsub esile DNA parandamise mehhanismid ning kui parandamine osutub võimatuks, aktiveerub apoptoos ehk programmeeritud rakusurm.\nVeel näited metallidest, mida meditsiinis kasutatakse  : Tsink Vask uhendite raviks saab kasutada paikselt haavade ja herpese raviks. Hõbe — kasutatakse infektsiooni vältimiseks põletushaavade korral.


kati, , 28.04.2010 12:28\nvastused, , 28.04.2010 11:45\npesemisvõimalus on meestel Viljandi saunas ja naistel Viljandi spordihoones\nKaarel, kaarel24@hot.ee, 28.04.2010 11:34\nKaso n infi ka pesemisvõimaluste osas? Juhendist ei nähtu, eelmised aastad on olnud Spordihoones võimalus, kas ka seekord?\nvastused, , 28.04.2010 08:51\nstardinumbreid jagatakse 30.04 Viljandi spordihoones kell 12-18\nPriit, , 28.04.2010 08:22\nTere, Mis päevast numbreid hakatakse jagama?\nmull, , 27.04.2010 16:26\nTiit, , 27.04.2010 15:27\nKuna strardi nubri teada saab?\nGunnar, , 27.04.2010 09:22\nTegin seal eelmine aasta esimese stardi ja seetõttu ei tea, mis esimene ots teeb. Aga nagu tagantjärgi olen uurind, siis kiirem ja esiotsa meeste poolt eelistatud trajektoor on võimalikult ruttu Riia maanteele jõuda ja sealt siis Orika sillale, mitte mööda karjateed obeliskini? Ja järgmine/teine kiirem lõik on Orika sillalt mööda järvekallast mitte mööda terviserada. Ega rohkem vist polegi trassivalikus erinevusi?\nele, , 26.04.2010 16:17\nSee hobuste kopli teema mõiste on suhteline. Sammuli juures võetaksegi aed selleks päevaks maha, kus muidu on hobused aeg/ajalt. Päris hobuse koplid on muidugi seal majade vahel ja nende vahelt vaevalt sa joosta tahad: ) 2 küntud põldu muidu tuleb ka läbida. Viimane neist on enne olnud rohus heinamaa.\nPriit, , 26.04.2010 14:25\nJookse seal kus tahad, peaasi, et üle Orika ja Viiratsi silla lähed.


X Games Aspen päev. 2 | Monster Energy\nX Games Aspen päev. 2\nKuninganna on tagasi! Monster Energy õnnitleb Chloe Kimi laupäeva õhtul X Games Aspen 2021 naiste lumelaua SuperPipe domineeriva võidu puhul. Kaljumägede südames maailma suurimal lumespordi võistlusele naasis California Torrance’ist pärit 20- aastane lumelaua fenomen pärast aastast pausi ja võitis oma karjääri kuuenda X Games kuldmedali.\n20. järjestikused X-mängud Aspenis on siin, et innustada fänne esmaspäevast pühapäevani Aspen Snowmass Buttermilk mäel esmaklassilise põnevusspordiga.X Games’I toetajaks on ametlik energiajoogi partner Monster Energy, kolmepäevasel vaatemängul on suurimad nimed võistlemas Big Air’i, Slopestyle’i, SuperPipe’i ja Knuckle Hucki aladel. X Games Aspen 2021 toob kokku rohkem kui 80 eliitsuusatajat ja lumelaudurit, 16 riigist ja 14 erinevalt medaliürituselt.\nVastuseks käimasolevale COVID-19 pandeemiale on X Games Aspen 2021 suletud pealtvaatajatele ja kohapeal ei toimu muusikalisi etteasteid. Sellegipoolest on edastavad talvise ekstreemspordi uusimat arengut otseülekanded miljonitele vaatajatele kogu maailmas.\nX Games Aspen 2021 teise päeva viimase üritusena toimunud, Monster Energy naiste lumelaua SuperPipe finaalis osales kaheksa parimat lumelaudurit. Finalistide nimekirja kuulusid ka X Games Aspen 2020 kuldmedalist Queralt Castellet Hispaaniast kui ka Kanada, Jaapani ja Ameerika Ühendriikide sportlased.\nÕle 22 jala kõrgune ja 600 jala pikkune pooltoru pakkus suurepärase õhushow. 30 -minutises sessis selgitati võitjad välja nende parima sõidu põhjal, hoides seeläbi võistlust viimase sekundini avatud, et jätta ruumi katsetamiseks.\nÕhtu looks oli Kimi oodatud tagasi tulek X Games Aspeni juurde pärast eelmise aasta võistluselt puudumist, et jätkata õpinguid Princetoni ülikoolis. Kas “SuperPipe kuninganna” suudab jätkata sealt samast, kust ta lõpetas ehk võites SuperPipe X Games Aspen 2018 ja 2019? Kuna kullanäljas konkurente oli palju, oli pinge kõrge.\nOtse väravast välja Kim tegi õhtu suurima Method air’i kuid kukkus siis raskelt tehes 1080 tailgrab’i. Pärast esimest sõitu pidi Kim end uuesti kokku võtma, kuid teatad oma Instagram storys, et on oma hüppega mõned ripbid paigast löönud.\nEsi kohal Ameerika profilumelaudur Maddie Mastro, näitas Kim rahulikku teist katset: Ta avas oma sõidu hiigelkõrge method air 13'7ga" siis lisas frontside 1080 tailgrab’i, switch 720 Weddle’i, frontside 900 tailgrab’i ja klassikalise McTwist’i viimasel seinal. See oli täiuslik sõit, mis viis ta edetabeli tippu.\nMaddie Mastro üritas võistlustulle tagasi saada, tehes oma signatuur trikki double crippler aeria’li, näitas Kim oma mitmekülgseid trikke arsenalil kolmandas sõidus: alustas 360 Indy air’ga esimesele seinale, ning suure vahetusega tegi switch 720 Weddle, frontside tailgrab 1080’i ja rahuliku McTwist’I, et kinnitada oma võitu X Games Aspen 2021.\n“Ma tõesti ei oodanud poodiumile pääsemist. Tahtsin lihtsalt uue hooga hooajale vastu minna ja lõbutseda. Ja proovida uusi run’e, mida mul oli täna heameel teha. Olen nii tänulik, et siin olen ja mul on tõesti heameel ja kõik tüdrukud said sellega hakkama,” ütles Kim laupäeva õhtul Naiste lumelaua SuperPipe kulda võttes.\nUus virtuaalne kogemus, X Fest, toob X Games Aspeni põnevuse fännidele koju, et saada võimalus võita auhindu, mängida mange ja suhelda X Games sponsoritega. Fännid saavad oma avatare kohandada ja suhelda kureeritud Monster Energy videosisuga igluteemalises Chill Media Zone’is aadressil XGames.com/xfest.\nNORRA X GAMES 2017\n2021. aasta X-Games domineerimine


SUUR HOMMIKUSÖÖKIDE TEST, VII osa: Estoria - neile, kes soovivad rahulikku ja hubast algust oma päevale - Maitsed.ee\nSUUR HOMMIKUSÖÖKIDE TEST, VII osa: Estoria - neile, kes soovivad rahulikku ja hubast algust oma päevale\nKes soovib rahulikku ja hubast algust oma päevale ning hoolivat teenindust, siis Estoria hommikusöögilaud Viru ringil väärib kindlasti külastamist.\nEestlasena hotellihommikusöögile minnes ootab vastuvõtulauas kerge elevus ja segadus. Arusaadavalt ollakse harjunud, et vaid välismaalased käivad hotellides nii vara keha kinnitamas.\nMis Estoria hommikusöögile sisenedes muljet avaldas, olid hotelli enda poolt prinditud ja köidetud Prantusmaa, Venemaa, Suurbritanaia ja Saksamaa hommikuste ajalehtede kokkuvõtted. Selge on see, et hommikused ajalehed ei jõua kaugetest maadest ise kohale, seetõttu tuleb need klientidele kohapeal välja trükkida. Need "ajalehed" näitavad, et Estoria hoolib.\nOma olemuselt on Estoria hommikusöök mõnus, selle sõna kõige otsesemas mõttes – mahe muusika, väike intiimne ruum, kus oma hommikust toitu nautida. Kõik on Estorias väga puhas ja hoolitsetud. Tegemist on buffee-stiilis hommikusöögiga, lauda serveeritakse vaid kohv.\nPäeva esimene kohvi on mul alati must, ilma suhkru ja piimata. Just selle valab tassi ettekandja, kes kannuga uurivalt terve hommiku mööda söögisaali kõnnib. Laual on olemas juba suhtkur ja piim. Kohv on Estorias kange - üllatvalt palju kangem, kui ma kohvisõbrana harjunud olen. Hiljem, söögi lõpetuseks, võetud cappuccino on samuti kange, kuid mõnusa tihke vahuga ning lõpetab hommikusöögi kenast.\nHiljem, söögi lõpetuseks, võetud cappucino on samuti kange, kuid mõnusa tihke vahuga ning lõpetab hommikusöögi kenast.\nTeenindus oli Estorias väga meeldiv, sõbralik ja siiralt hooliv - seda hoolimata asjaolust, et pidin päris kaua ootama, et mu esimene toidutaldrik ära viidaks ja uut kohvi pakutakse. Mis mulle eriti meeldis - üks teenindajatest käis ning sättis pidevalt buffee-laudadel leiduvat, pühikides jogurtidelt valamistilgad, sättides sinke ja vorste, tuues juurde puuvilju ja nii edasi. Ühesõnaga hoolitses, et toidu väljapanek oleks alati esinduslik ja kaunis.\nEstoria hotell pakub hommikusöögiks Eesti mahetoodangut, toiduvalikus olid nii mahepudrud, Nopri talu jogurtid ku ka kama. Kõik puuviljad müslide peale olid - ananassist kuni aplesini, melonini - värskelt lõigatud. Buffee-laualt ei puudunud ka väike sektsioon laktoosi- ja gluteenitalumatutele, valikus nii piim, saiad kui müslid.\nMahladest on Estoria hommikusöögil saadaval kolm erinevat, mahla illustreerivad vastavad puuviljad mahlakannude kõrval.\nHommikusöögi peekon jääb mulle natukene kuivaks, seda saab seletada sellega, et soojas marmiidis liha ikka kuivab. Kõik ülejäänud maitseb aga lihtsalt imeliselt. Omeltisõbrana olen koka tehtuga väga rahul - omlett on piisavalt paks, ent samal ajal õhuline ning sisaldab erinevaid juurvilju. Juurviljad on eraldi hautatuna ka erali valitavad. Tegemist on maitsva ning tasakaalustatud elamusega.\nLisaks ärkavale Tallinnale ja vanalinna vaatele, meeldib mulle Estorias vaikus ning nende ebameeldivate inimeste puudumine, kes tihti raskeid hommikuid süües peletavad. Tegemist on vaikse muusika saatel elegantse maiustamisega.\nHoolimata toidu variatsiooni vähesusest, on söök väga maitsev ja väärib kõrgeid punkte. Estoria hommikusöök, teenindus ja atmosfäär sobib kõigile, kes tahavad hommikulauas mõtteid koguda ja ilma suurema sigina-saginata rahulikult päeva alustada.\nKokku punkte 44 (võimalikust 50)\nhommikusöök hommikusöökide test hotellid kohv mahl Maitsed muna Munad ja peekon peekon Toidukultuur\nTeistmoodi jõululaud: Lõhekorvikesed\nKIIRE HOMMIKUSÖÖGI SOOVITUS: Saiaviilu sisse uputatud muna koos peekoniga 5\nSUUR HOTELLIHOMMIKUSÖÖKIDE TEST, I OSA: Viru hotell - tapvalt igav hommikueine 71\nKIIRE HOMMIKUSÖÖGI SOOVITUS: Hommikuvõileivad täiesti uuel ja maitsval moel\nKIIRE HOMMIKUSÖÖGI SOOVITUS: Indiapäraselt ülivärviline salat nuudlite ja terava kastmega


Helmut Newton: halvad ja ilusad\nI Helmut Newton: The Bad and the Beautiful I\nIsabella Rossellini, Charlotte Rampling, Catherine Deneuve, Anna Wintour\nFotograafia superstaar Helmut Newton oli elegantne, mänguline, leidlik ja inspireeriv. 1970. aastatel alustas ta teekonda fotomaailma täielikku tippu avangardsete fotolavastustega, millesarnaseid ei olnud moeajakirjades ja -reklaamides varem nähtud.\nJäetud üksinda toime tulema abikaasa vangistusega, hakkab Hannah (Charlotte Rampling) aegamisi oma lugu lahti harutama.\nI 45 Years I\nCharlotte Ramplingu ja Tom Courtenay hingestatult kehastatud soliidne paar valmistub suurejooneliseks pulma-aastapäeva vastuvõtuks, kui mehe minevikust tõuseb esile seik, mis muudab küsitavaks kogu koosoldud aja. Kas on võimalik inimest tundmata elada temaga õnnelikult aastakümneid? Kas see on ikka armastus?


Eesti Naistoimetajate ühendus; Estonian Women Journalists and Editors: 1.05.10\nTööturu soolise tasakaalu teavituskampaania\nOlete oodatud tööturu soolise tasakaalu teavituskampaania avamisele, mis toimub esmaspäeval 17. mail kell 12 Tallinna Mardi Lasteaias. Tutvustame algavat kampaaniat, räägime soolisest võrdõiguslikkusest tööturul ja võrdsete võimaluste olulisusest. Kiikame ka tulevikku – oleme palunud Mardi Lasteaia lastel joonistada oma unistuste ameteid. Vaatame, kas ja milline on stereotüüpsete hoiakute ja praktikate mõju kõige pisematele ühiskonna liikmetele.\nSõna võtavad sotsiaalministeeriumi sotsiaalala asekantsler Riho Rahuoja ja Eesti Rakendusuuringute Keskuse Centar vanemanalüütik Sten Anspal, kes räägivad lähemalt soolise võrdõiguslikkuse olukorrast Eesti tööturul, peamistest probleemidest ja barjääridest, võrdsete võimaluste suurendamisest ning algavast kampaaniast. Samuti räägib sepaks õppiv Helene Loonet, kuidas ja miks ta otsustas tavapäraselt mehelikuks peetava ameti kasuks.\nKampaaniat toetab Euroopa Liit ESF programmist "Soolise võrdõiguslikkuse edendamine 2008-2010".\nTallinna Mardi Lasteaed asub aadressil Mardi 5. Osalemisest palume teatada hiljemalt 14. mail e-posti aadressile kristina@hillandknowlton.ee või telefonile 680 0488.\nPildikesi Pesarimaja talgutöödelt\nFotod: Merike Viilup ja Riina Vällo


75% soodsam Expedia.dk kupongid ja allahindluskoodid\nExpedia.dk Kupongi koodid\n40 dollarit alla 900 dollari 3+ öö pakett. Säästke Expedia DK kupongide ja sooduskoodide kupongide ja sooduskoodidega septembriks 2021. Tänane Expedia populaarseimate DK kupongide ja sooduskoodide allahindlus: laenutage 15% soodsamalt\n$ 50 allahindlusega $ 700 hotell + lennupakett. Kas olete hiljuti ostnud? Taani Expedia pakub 30. aasta septembris 2021 sooduskupongi koodi, seega võiksite seda vaadata. Kupongiga saate sisseoste teha Taani Expedia veebisaidil. Teisi Expedia Taani allahindlusi ei kombineerita ja Expedia Denmark 30 OFF kupongi. Kui olete Expedia Taani eeskirjade lehe läbi lugenud, saate esitada küsimusi või teatada probleemidest. Saate ...\n10% allahindlus 400 dollari suurusest hotellimajutusest Las Vegases, San Franciscos, New Yorgis ja Orlandos. Kuidas lunastada kuponge. Kopeerige kupongikood siia ja hakake sobivat reisi broneerima. Klõpsake krediitkaardi teabe kohal oleval maksete lehel nuppu Sisestage kupong või sooduskood. Sisestage oma kood ja klõpsake nuppu Rakenda. Teie allahindlust rakendatakse sobilikele broneeringutele, kuni kupongivarusid jätkub.\n10% allahindlus 350 USD kahest ööst. Broneerige julgelt tänu Expedia parima hinna garantiile. Broneerige varakult ja säästke! Leidke eripakkumisi kuumades sihtkohtades ainult Expedial. Odavad lennupiletid, hotellid, autorent, puhkus ja kruiisid Expedial.\nIsade ja klasside müük - säästke 20 dollarit 60 dollarilt + tehtavatelt asjadelt. Teie ühe peatuse reisisait unistuste puhkuseks. Pakkige oma viibimine autorendi või lennuga ja saate rohkem säästa. Otsige meie vajadustele vastavaid paindlikke võimalusi.\nValige hotellidele 15% soodustus. Säästke Expedia NZ kupongide ja sooduskoodide kupongide ja sooduskoodidega septembriks 2021. Tänased parimad Expedia NZ kupongide ja sooduskoodide allahindlused: 10 dollarit soodsamalt valitud kevadisel laste soodusmüügil, kui kulutate 50 dollarit või rohkem\nMinimaalsele kulutusele 20 dollarit saate 60 dollarit soodsamalt Nautige sel suvel kuni 2022. aasta jaanuarini reisimiseks uskumatuid puhkusepakkumisi, säästes valitud hotelle ja tegevusi kuni 60%. Planeerige oma järgmine reis enesekindlalt ja tasuta tühistamise korral, kui plaanid Expedial muutuvad. Säästmiseks broneerige juba täna.\nKülastage Fort Worthi - valige hotellidele 20% soodustus! Kehtivad tingimused Kood. Expedia sooduskood: 10% soodustust Expedia rakenduse kaudu tehtud broneeringutelt. 24. august 2021. ******. Säästke kuni 40% Expedia hotellidelt, kuna enamikul broneeringutel on tasuta tühistamine saadaval. 24. august 2021. Expedia Rewards'i liikmetele lisatakse 10% soodsamalt valitud hotellidele. 24. august 2021. 20% soodsamad valitud hotellid, kui broneerite vähemalt 60 päeva ette Expedia kaudu.\nFlorida Instate - 20% soodsam hotellide valik! Kehtivad tingimused Las Vegas. Säästke 76%. 2 ööd. Neljapäev, 23. detsember - laupäev, 25. detsember SpringHill Suites by Marriott Las Vegase konverentsikeskus. 3.0 kuni 5.0. alates. Hind on praegu. 139 dollarit.\nKülastage Kansas Cityt - valige hotellide 15% soodustus! Kehtivad tingimused Selle kupongikoodi abil saate 10 dollarit allahindlust. Kupong on kinnitatud! 3357 Kasutatakse täna. Hankige kupongikood. Saate 10 dollarit soodsamalt LED-tulega Toozey koera küünejahvatusest, professionaalsest 2-käigulisest elektrilisest lemmikloomade küünte trimmerist, millel on 2 lihvketast. Kehtivad mõned piirangud. Piiratud aja pakkumine. Sisestage see Amazoni kupongi kood kassas. 20%. väljas.\nLeidke lõbusaid tegevusi kuni 20% soodsamalt, pluss säästke 20% Veebikupongid. Logige oma kontole sisse. Leidke hotell või lend + hotellipakett. (Võib kehtida välistused. Vaadake kupongiteavet mittekõlblike hotellide ja pakettide kohta.) Klõpsake lehe Maksmine jaotises „Maksmine” valikul „Sisestage kupong või sooduskood”. Sisestage kood, klõpsake "Rakenda kupong" ja viige ülejäänud ost lõpule.


Lennupiletid Oristano (Itaalia)-s, odavad lennupiletid Oristano (Itaalia) / Tickets.ee\nLennupiletid järgnevasse sihtkohta: Oristano, Itaalia kõikidelt lennufirmadelt madalate hindadega\nLennupiletid > Itaalia > Oristano\nLennupiletid linna Oristano (FNU)\nBroneerige internetis kõige soodsamad piletid linna Oristano. Lennupiletite otsingusüsteemi Tickets.ee abil leiate vaevata parimad pakkumised ning saate kergesti osta lennupiletid linnast Oristano. Teil tuleb vaid sisestada lennu suund, kuupäev ja täiskasvanud reisijate ning laste arv. Seejärel pakub süsteem välja kõik võimalikud lennupiletite variandid linnast Gaithersburg.\nLisaks saate meie kodulehel alati kontrollida aktuaalset lendude reisigraafikut linna Oristano, Itaalia ükskõik millisest lennujaamast maailmas ning tutvuda allahindluste, kampaaniate ja viimase hetke pakkumistega kodust väljumata, et soetada lennupileteid sobivale reisile.\nKui palju maksab lennupilet linna Oristano\nLennupiletite hind linna Oristano linnast Gaithersburg sõltub päevast, kuust ning väljalennu ajast, kuid ka lennufirmast. Me võrdleme hindu otsereisidele ning ümberistumistega reisidele 750 lennufirma pakkumiste seast. Kasutage lennupiletite otsingut, et kontrollida hindu ning väljalennu kuupäevi teie linnast.\nKasutajasessiooni unikaalne identifikaator klienditoe poole pöördumisel: 2606000939


Fenniger maksab igalt võlakirjalt 2347 krooni intressi\n15. november 2004 kell 9:53\nAS Fenniger maksab oma Tallinna börsil noteeritud võlakirjadelt tänavu 27. novembril iga võlakirja kohta 150 eurot (2347 krooni) intressi.\nIntressid tasutakse investoritele, kes on Eesti Väärtpaberite Keskregistri andmetel võlakirjade omanikeks intressimaksepäevale eelneval päeval s.o. 26. novembril kl 8.00.\nIntresside väljamaksed tehakse investoritele eurodes.\nIntressid makstakse selleks õigustatud isikute väärtpaberikontoga seotud arvelduskontole hiljemalt 27. novembril kl 14.00.\nVõlakirjadelt makstavatelt intressidelt emitent tulumaksu kinni ei pea.


Volüümšampoon, õhukestele juustele (3428) õhukeste juuste pesemiseks. Dermoshop\nVolüümšampoon, õhukestele juustele\nPõhjamaise õhukese juuksetüübi pesemiseks välja töötatud õrnatoimeline šampoon. Juuksed näivad kohevamad ja paksemad. Sisaldab niisutavat ja läiget andvat nisuproteiini. Värske lõhnaga.\n11 Toodete tagasiside\nDermosili Volüümšampoon on välja töötatud põhjamaise õhukese juuksetüübi pesemiseks. Šampoon annab juustele paksema ja kohevama välimuse tänu selles sisalduvale nisuproteiinile. Nisuproteiin niisutab ja annab juustele läike. Šampoon sisaldab pehmeid tensiide, mis pesevad juuksed õrnalt puhtaks.\nKohevust andev Šampoon on Dermosili tootevaliku varasema Volüümšampooni edasiarendus. Šampoonil on Volüümšampoonist tuttav värske lõhn ja värvus.\nŠampoon on ökonoomses 500 ml pudelis, millel on doseerimist hõlbustav pump.\nPeale Volüümšampooni kasutamist soovitame juuste hooldamiseks kasutada Dermosili Volüümpalsamit õhukestele juustele.\nõhukeste juuste pesemiseks.\nkanna niisketele juustele, aja vahule ja loputa jaheda veega.\nLaura V 7.05.2015\nMinu juustele ei sobi, teeb juuksed puiseks ja kuivaks.\nsigne s 12.01.2015\nJuuksed jätab läikivaks, libedaks, püsivad kauem puhtad. Rahul. Jätkub kauaks.\nMiret R 30.10.2014\nSügelust ei ole täheldanud, juuksed on ilusad ja läigivad, pusasid ei ole. Juuksed on kindlasti kohevamad, samas mitte liialt. Mulle täpselt sobib :) Lasen sirgendajaga üle, jäävad sellised kergelt kohevad, ilusad ja siledad :) Kindlasti kasutan edasi.\nkatrin k 7.05.2014\nKahjuks minu juuste jaoks ei sobi. Jätab juuksed takuseks, isegi koos palsamiga kasutades.\nKärt R 25.12.2013\nKoostiselt pisut vedelam ja kergem toode. Jätab peale pesu juuksed kergeks, kuid mitte nii kohevaks kui oleksin lootnud. Lõhnab hästi, peanaha sügelust ei ole täheldanud.\nAin K 10.09.2013\nKas peanaha psoriaasi korral ajab ka sügelema ?\nVolüümpalsam, õhukestele juustele\n4,10 € / 250 ml\n12 Sarnased tooted


Õpetamine | Sõnu seletav sõnastik\nÕpetamine on väga raske töö ja nõuab väga järjepidevat töötamist, nuppe topsi panna, tundus, et ta irvitas mu üle, nagu ütleks: “Mis sa, rumaluke, nii mis paneb austust avaldama nendele inimestele, kes autistlike nõmedat asja minult nõuad!” Lihtsalt naeris ja naeris laginal.\nÕpetamine klassi - tunnisüsteemis ja innovaatika (sealhulgas seletusena, miks paljud uuendused kipuvad mõne aja pärast ununema). Õpetamisel klassi-tunnisüsteemis on õpetajal keskne roll nii uue õppematerjali esitamisel kui ka õppimise suunamisel ja korraldamisel.\nÕpetamine on vajalike teadmiste andmine, liigutusoskuste ja –vilumuste kujundamine, kinnistamine ning täiustamine, s.o kehalise hariduse andmine, õppeprotsessi hariduslik külg.\nÕpetamine - õppetegevuse organiseerimine, õpilaste, motivatsiooni ja sihipärase tegevuse formeerimine, plaanipärane süstematiseeritud hariduse sisu edasi andmine.\nÕpetamine on minu jaoks eelkõige koostöö, kuigi olenevalt grupi arengufaasist ning õpilaste vanusest ja arengust on panused sellesse erinevad.\nÕpetamine on ju tugevalt väärtustest laetud tegevus, mistõttu usun, et seda hakatakse Eesti koolides üha enam mõistma.\nÕpetamine on lihtsalt meenutamine, sest inimesel on tunnetus juba olemas – ta hing on seda ideemaailmas juba\nÕpetamine on väga nõudlik töö, mitte ainult vaimselt ja emotsionaalselt, vaid ka füüsiliselt.\nÕpetamine on hea, sest inimesel on püüd ratsionaalselt korrastada ühiskonda tõe suunas.\nÕpetamine tervikuna on parim, kui õpilased suudavad harjutust sooritada korrektselt ja ohutult.\nÕpetamine on üles ehitatud teaduslikult põhjendatud metoodikale.\nÕpetamine on nii vaimne kui ka hooliv tegevus.\nÕpetamine on elulähedane ja lapse pärane.\nÕpetamine klassi - tunnisüsteemis ja innovaatika.\nkanapimedus - hämaras näeb väga halvasti, põhjuseks A-vitamiini vaegusest tingitud nägemispigmendi vähesus.


Munapulber saadakse pastöriseeritud munamassi kuivatamisel. Mida liigitatakse kolme rühma:\nMunapulbri niiskuse sisaldus on 4%. Pulberi kvaliteet langeb suure õhuniiskuse sisse imamise tõttu kiiresti. Pulber läheb tükki ja kiirsti hallitama. Enne kasutamist segatakse munapulber veega ja lastakse seejärel paisuda, kuna kuiva munapulbriosakesed ei paisu tainas piisavalt.\nSõelu pulber kaussi ja lisa vähehaaval juurde vett, pidevalt segades, kuna saad sobiva konsistentsi.\n100 g muna saamiseks vajad:\n27.5 g täismunapulbrit ja 72,5 g vett\n100 g munakollase saamiseks vajad:\n52,5 g munakollasepulbrit ja 47,5 g vett\n100 g munavalge saamiseks vajad:\n15 g munavalgepulbrit ja 85 g vett


Vabadussõjas võidelnute mälestuspäeval helisevad kirikukellad\n30. detsember / Reedel, 3. jaanuaril 2020 mälestatakse Vabadussõjas võidelnuid 100-sekundilise mälestushetkega üle Eesti. Tartu asetatakse kell 10.30 pärjad Tartu vabadussamba Kalevipoeg juurde ja 100 sekundi jooksul helisevad Tartu kirikute kellad.\nKalevipoja monumendi juurde asetavad kell 10.30 pärjad Tartu linna ja Kaitseliidu Tartu maleva esindajad.\nVabadussõjas võidelnute mälestuspäeva tähistatakse 3. jaanuaril üle Eesti, et austada Eesti iseseisvuse eest võidelnuid.\nTartu rahulepingu 100. aastapäeva tähistatakse jaanuaris ja veebruaris 2020 mitmete üritustega üle Eesti. Tartu rahu 100. aastapäeva programm: www.tartu.ee/tarturahu100\nVIDEOD: Tartu rahu aastapäeva pidustusi jäävad meenutama videoklipid 06. veebr 2020


Meeste esiliigas lõppes põhiturniir ja selgusid veerandfinaalpaarid - Eesti Võrkpalli Liit\nPühapäeval pandi punkt meeste esiliiga põnevale põhiturniirile, kui kavas oli viis mängu. Ühtlasi said selgeks veerandfinaalpaarid.\nTeist hooaega järjest põhiturniiril kaotuseta jäänud tiitlikaitsja Tallinna Ülikool mängis koduseinte toetusel 3:0 (8, 15, 14) üle IMsport/Järvamaa, Saaremaa 3:1 (23, 18, -22, 25) Liider/Rae valla ja EstNor/Kiili 0:2 kaotusseisust 3:2 (-18, -22, 21, 15, 3) kaheksamängulise võiduseeria lõpetanud BMF/Rakvere Võrkpalliklubi. Siim Olavi Rantanen tõi Saaremaale 24 ja Veiko Raaman Liidrile 28 punkti. EstNor/Kiili resultatiivseim oli 16 punkti toonud Karmo Saviauk, Kaarel Pomerants vastas Rakvere poolel 12 punktiga.\nÜlejäänud kohtumised lõppesid külaliste võiduga. Audentese SG/Noortekoondis jäi 2:3 (13, 21, -18, -20, -7) alla Eesti Maaülikoolile ja Võru Võrkpalliklubi/Werro 1:3 (-19, -22, 20, -24) Lotustimber/Neemecole.\nVeerandfinaalis lähevad omavahel vastamisi põhiturniiri parim Tallinna Ülikool ja kaheksas meeskond Liider/Rae vald. BMF/Rakvere Võrkpalliklubi (põhiturniiri 2.) mängib Saaremaaga (7.), Eesti Maaülikool (3.) Võru Võrkpalliklubi/Werroga (6.) ja EstNor/Kiili (4.) Lotustimber/Neemecoga (5.). Tallinna Spordikool saavutas tänavu 9., IMsport/Järvamaa 10. ja Audentese SG/Noortekoondis 11. koha.\nVeerandfinaalid mängitakse kahe võiduni, 2. ja vajadusel 3. mäng peetakse pärast põhiturniiri tabelis kõrgemal olnud võistkonna kodusaalis. Veerandfinaalid toimuvad 18.-22. märtsil.\n8.märts 2020 kell 12:00 Audentese Spordikeskus Audentese SG/Noortekoondis Eesti Maaülikool 2:3 (13, 21, -18, -20, -7)\n8.märts 2020 kell 13:00 Tallinna Ülikooli spordisaal Tallinna Ülikool IMsport/Järvamaa 3:0 (8, 15, 14)\n8.märts 2020 kell 15:00 Kuressaare rand Saaremaa Liider/Rae vald 3:1 (23, 18, -22, 25)\n8.märts 2020 kell 15:00 SA Võru Spordikeskus võimla Võru Võrkpalliklubi/Werro Lotustimber/Neemeco 1:3 (-19, -22, 20, -24)\n8.märts 2020 kell 16:00 Kiili Spordihall EstNor/Kiili BMF/Rakvere Võrkpalliklubi 3:2 (-18, -22, 21, 15, 3)


Vali oma lemmik plakatikonkursi\ntööde hulgast enne 1. veebruari!\nKunstihoones kõik õnnelikult koos\nTallinna Kunstihoones on avatud grupinäitus "Happy Together", mis ühendab kunstnikke Kagu-Euroopast, Balti- ja Põhjamaadest. Väljapaneku kuraatorite Mika Hannula ja Minna Henrikssoni sõnul on eesmärgiks uurida kaasaegses ühiskonnas esinevaid erinevaid olukordi, mille tekkimise põhjused peituvad konfliktides või mida on põhjustanud teod, kus kollektiivne teadvus on tugevam kui individuaalne. "Meie eesmärk on luua ja edasi arendada platvormi, mille põhiselt kriitiliselt ja konstruktiivselt analüüsida ideed kollektiivsusest ja kogukonnast. Põhimõte, mida järgime, seisneb selles, et kollektiivsed identiteedid on olulised ja isegi hädavajalikud. Ülesanne on seista nendega silmitsi ning töötada nende viljakamaks ja tolerantsemaks muutmise nimel."\nOsalevad kunstnikud: Petra Bauer, Rootsi; Birgir Birgisson, Island; Igor Grubic, Horvaatia; Mika Hannula, Soome/Saksamaa; Minna Henriksson, Soome/Türgi; Hanna Jaanisoo, Soome; Villu Jaanisoo, Eesti/Soome; Kiba Lumberg, Soome; Kristina Norman, Eesti; Karl Ingar Roys, Norra; Katarina Zdjelar, Serbia/Holland; Ahmet Ögut, Türgi/Holland; YKON (Ulu Braun, Sasha Huber, Tellervo Kalleinen, Oliver Kochta-Kalleinen, Tomas Träskman), Soome.\nÜhtlasi pakub "Happy Together" ka teatud eelvaadet tänavusele Veneetsia biennaalile, kuna tervelt kolme Kunstihoone näitusel osaleva kunstniku loomingut näidatakse seal eeloleval suvel - Norman esineb Eesti, Ögut Türgi ja Zdjelar Serbia rahvuslikul ekspositsioonipinnal. "Happy Together" on avatud 1. märtsini.\nLilleflirt Eesti tarbekunstis\nEesti Tarbekunsti- ja Disainimuuseumi avati kesknädalal "Lilleflirt" - meeleolukas ülevaate lillemotiividest eesti tarbekunstis, kuraatoriteks Kristi Paap ja Dagmar Siida. Näituse pealkiri on laenatud 1930-ndate aastate populaarselt seltskonnamängult.\nTeame kõik, kuidas lilled meelitavad oma värvi, veetlevad kuju ning joovastavad lõhnaga. Lilledel on ka hulgaliselt sümboolseid, mütoloogilisi ning religioosseid tähendusi. Mitmed kultuurid üle maailma seostavad lilli naiselikkuse ja viljakusega. Juba antiikajast alates anti lilledega edasi peidetud teateid, eriti populaarseks muutus lillede keel Victoria-ajastu Inglismaal - see võimaldas inimestel väljendada oma tundeid, mis muidu jäänuksid peitu. Pühakutel olid oma lilled, mis pidid väljendama nende voorusi.\nNäitusel eksponeeritud lilled on võrsunud kunstnike käe alt ja pärinevad Eesti Tarbekunsti- ja Disainimuuseumi kogudest ning kunstnike erakollektsioonidest. Esindatud on nii lillornament kui lillevorm, enamasti möödunud sajandi keskpaigast kuni tänapäevani välja. Alates dionüüsialikust girlandidega kaunistatud krateerist ja Ellinor Piipuu fajanssroosidest Kristine Pärtelpoja romantilise peegliraamini, Ivi Laasi nahkkarpidest, Haivi Raadiku luksuslikest ehtekomplektidest Eve Margus-Villemsi habraste ainuõiteni, Leida Jürgeni graveeritud roosibukettidest kristallil Maret Sarapu klaasherbaariumini, Silvia Vasmuthi lillelistest siidrätikutest ja Peeter Kuutma 70-ndate popilikust dekoratiivkangast Krista Leesi lillerataste ning Lylian Meistri roosipadjakesteni.\n15. märtsini saab Tarbekunstimuuseumis vaadata ka Vesa Varrela väljapanekut "Surfavad kalad".\nEesti esimese professionaalse klaasikunstniku, klaasikunsti eriala alusepanija ja koolkonna rajaja Maks Roosma 100. sünniaasta puhul korraldas Eesti Ajaloomuuseum eile Maarjamäe lossis tema pärandit tutvustava ettekannetepäeva ja avas näituse "Klaasilaste ürgisa. Klaasikunstnik Maks Roosma 100".\nMaks Roosma (1909-1970) õppis kristalli- ja klaasieriala Haida (Novy Bor) rakenduskunstikoolis Tshehhoslovakkias. 1938. aasta sügisel sai ta Riigi Tarbe- ja Kujutava Kunsti Kooli klaasikaunistuseriala juhatajaks, kunstiakadeemia õppejõuna töötas ta kuni 1970. aastani. Roosma saatus oli keeruline, tal õnnestus muutuva riigikorra tingimustes tellimustööna portreteerida 1938. aastal Konstantin Pätsi, kümme aastat hiljem aga Jossif Stalinit. Lisaks originaalteoste loomisele tegi Roosma Teise maailmasõja järgsel perioodil kavandeid vabrikule "Tarbeklaas", tuues ettevõtte toodangusse üleliiduliste näidiskavandite kõrval ka eestipärasemaid motiive.\nTihemetsa Islandi kivid\nVabaduse galeriis on 18. veebruarini näha Evi Tihemetsa "Islandi kivid". Kunstnik eksponeerib meisterlikku värvilist ja monokroomset sügavtrükitehnikat, kohati on sügavtrükk kombineeritud kollaazhina lehtedele ilmuvate digitrükis fotomotiividega. Galerii kuraatori Juta Kivimäe sõnul on Evi Tihemetsa loomingut iseloomustavad selged monumentaalsed kujundid ka Islandi kividest lähtunud graafikas omandamas mingit olulisemat sümboolset tähendust. Musta ja halli tundlikud gradatsioonid ning musta ja punase kontrastsed vastandused mõjuvad lummavalt. Tihemets on mõjutanud oluliselt eesti graafika arengut nii oma suurejoonelise selge vormikõne kui õrna lüürilise kujundlikkusega, saavutanud kaasaegselt mõjuvaid tulemusi klassikalisi graafikakunsti võimalusi tundlikult rakendades.\nKäesolev on omamoodi juubelinäitus - nimelt astus kunstnik 50 aasta eest Eesti Kunstnike Liidu liikmeks. Ning osa ekspositsioonist on pühendatud eelnenud näituse autorile - hiljuti lahkunud graafikakorüfeele Peeter Ulasele.\nVaala preemia sai Rauno Thomas Moss\nVaal galerii tänavuse kunstipreemia sai Rauno Thomas Moss, kes lähetatakse juunis Shveitsis toimuvale rahvusvahelisele kunstimessile Art Basel. Galerii tegevjuhi Kaire Eeriku sõnul otsustati Mossi kandidatuuri kasuks tänu tema Vaalas toimunud isikunäitusele "Silent Tartu aka Clinical", mis äratas tähelepanu kui "terviklik, stiilne ja tundeline käsitlus noore kunstniku suhestumisest kodulinna kuvandiga." Samuti tõstab laureaati noorema põlvkonna kunstnike hulgas esile ka osavus aktimaalijana, meisterlik kehakäsitlus ja semiootiline kujundikeel.\nVaal galerii annab kunstipreemiat välja alates 1991. aastast, preemia saajate hulgas on olnud Marko Mäetamm, Jaan Toomik, Kaido Ole, Ly Lestberg, Kiwa jt.\nVaal galeriis saavad külastajad 17. veebruarini uudistada Priit Pangsepa maalinäitust "Unenägu". Kunstiteadlase Eha Komissarovi sõnul esindab Pangsepp muidu rajude vaadete poolest tuntud Kursi koolkonna liikmena pigem leebelt poeetilist ja kohati melanhoolsetki manerismi. Figuurimaalijana jätkab ta mõõduka modernismi viljelemist, kontseptualiseerides 20. sajandi alguse kultuuriatribuute ning tehes neist sujuvalt käsitletava märgisüsteemi. Selle süsteemi esteetiliste väärtuste dominandiks on Komissarovi hinnangul kompositsioonitaju ja koloriit, mis kannab kunstniku meeleolude ja kogemuste jälgi.\nTallinna Linnagaleriis esitab 8. veebruarini oma loomingut Denes Farkas. Pealkirja all "How The Fuck Are You Tonight" mõtiskleb kunstnik selle üle, et elame mürarikkal ajastul. Kuraator Anders Härmi sõnul on Farkasi viimaste aastate minimalistlike "valgete" fotoseeriate keskseks nimetajaks olnud vaikus. Neis on sageli "nukrat ja vaikset poeesiat, üksi- ja ilmaolekut, kuid veel sagedamini on neis kivistunud julmust, strukturaalset, nüridat ja vaikset vägivalda ning mis seal salata, teatud äratundmist oma võimetusest sellega toime tulla." Farkas armastab jäädvustada paberist makette teatud tüüpi ruumidest, nii ühiskondlikest kui privaatsetest. Teisalt pildistab ta ka seda, mismoodi näevad välja "ruumistunud meeleseisundid, mismoodi isiklik ja personaalne ruum muutub poeetiliseks kujundiks, märgiks."\nDraakoni galeriis on 7. veebruarini Liisi Joala "Hetk". Joala on määratlemaks iseend ja ümbritsevat maailma valinud autoportree vormi. Kunstniku kohalolek ei mõju siiski ainuisikulisena, kuna ta on suhestanud end mitmesuguste eelarvamuste ja kuvanditega tirtsust noore naise, inimese, iseenda - ehk siis määratlematuni. Liisi Joala: "Kõige hirmutavam siin elus on mõelda, jälgida ja analüüsida oma tegemisi ja tegemata jätmisi. Oht kalduda enesehaletsuseni ja kogu olemuse mõttetuseni. Lõpuks saame kaader kaadri haaval kokku filmi, kus on kõik loomutruu, puudub grimm ja poosid. Oleme alasti. Riides oleme vaid nende jaoks, kes meist ei huvitu ega küündi meieni. Ei, me ei ole erilisemad kui teised. Lihtsalt inimestevahelise kontakti jaoks on vaja midagi enamat kui kuiva silmsidet."\nHop galerii näitusel "Hortus Ceramicus" on Viive Väljaots, Ingrid Allik, Kersti Laanmaa, Tiina Kaljuste ja Kaie Pungas koostanud oma keraamikateostest kujuteldava aia, kust leiab nii tehnitsistlikke linnataimi, padjalikke lilleõisi, geneetiliselt muundatud taimi kui lihtsalt savist vihmausse ja liblikaid. Ekspositsioon jääb avatuks 17. veebruarini.\nEKA galeriis saab 6. veebruarini vaadata "Tantsupidu" - seitsme tudengi väljapanekut, millel kohtuvad klaas, nahk, tekstiil ja metall. Osalejad (Inga Radikainen, Olga Jazepova, Karin Kallas, Liina Palkov, Eva-Maria Murel, Ruts, Piret Mägi) on seadnud endale ülesandeks näidata erinevate erialade koostööd moemaastikul - uusi lahendusi ja tehnoloogilisi võimalusi, materjale ning fantaasiarikkaid ideid. Muuhulgas lubatakse vaatajale aksessuaare, mis "annavad välimusele särtsu ning pakuvad silmarõõmu".\nArhitektuuri- ja disainigaleriis on 3. veebruarini EKA arhitektuuri ja linnaplaneerimise üliõpilaste näitus "Luik". Väljapanek kajastab tudengite möödunudsuvisel kunstipraktikal Pedaspeal valminud samanimelise varjualuse lugu. 19 tudengitöö seast valiti välja Larissa Kondina projekt ning nüüd seisab see teostatuna looduses, kaaslasteks kaks varasemat üliõpilastööd - "Torn" ja "Kiik".\nEesti Kunstnike Liidu külalisateljees peatub 30. jaanuarini saksa kunstnik Gerhard Spilgies (s. 1937). Kunstnik on ateljeesse üles pannud näituse oma töödest (foto, maal), mida on oodatud külastama kõik huvilised. Ateljee uksed on avatud ka täna 14-19. Kontakt kunstnikuga telefonil 6443331.\nPärnu Uue Kunsti Muuseumis saab pealkirja all "Elumõnu" uudistada Kihnu käsitöökultuuri ühe alustala Ärmä Roosi (ristinimega Rosaali Karjam) loomingut. Käsitöömeister, kes on oma elu jooksul kogunud üle 300 kindakirja ja enam kui 100 sukakirja, jagab oma tarkusi lahkelt huvilistega - näituse avamisel esitleti ka Ärmä Roosi samanimelist autoriraamatut, mis annab põhjaliku ülevaate Kihnu naiste tikanditest ja õmblustöödest ning kindakirjamärkide ja vöömustrite salakirjast. Näitus jääb avatuks Eesti Vabariigi aastapäevani.\nNarva Muuseumi Kunstigaleriis on 9. märtsini avatud Eduard Zentshiku maalinäitus "Maagia". Maalid on salapärased, sarnased nõidumisele, kaetud müstikaga ja nendes elavad mingid saladused - nii lubavad näituse korraldajad.\nTallinna Kunstihoones toimub homme, 31. jaanuaril kell 14-21 projekt nimega "YKON Game v.0.3". Tegemist on omalaadse simulatsioonimänguga, mille teemaks ei midagi vähemat kui terve maailm ja selle toimimine. Loe lähemalt www.ykon.org\nKäivitub koomiksivõistlus "Euroopa Liit ja selle kodanikud". Konkurss toimub kõikides Euroopa Liidu riikides, osalema oodatakse kunstihuvilisi noori vanuses alates 16 aastast. Võistlustööna tuleb esitada üheleheküljeline sõnadeta koomiks, mis aitaks selgitada kodanikuks olemise tähendust Euroopa Liidus. Konkursitööde esitamise tähtaeg on 27. veebruar 2009. Põhjaliku info konkursi kohta leiab www.eurocartoon.eu\n© Ahmet Ögut\nKlaasikunstnik Maks Roosma 100"\n© Liisi Joala\nKelomehe uurimused vääritimõistmisest\nTallinna Kunstihoone galeriis on terve jaanuarikuu avatud Raivo Kelomehe "Dialood. Uurimus vääritimõistmisest". Kelomees on vaieldamatult kõige järjekindlam ja pühendunum uue meedia - video, e-meedia, interaktiivse kunsti - rakendaja ja propageerija Eesti kunstis. Ta alustas juba 1990ndate alguses Balti-Prantsuse videofestivalidega, oli Eesti Kunstiakadeemia uue meedia keskuse üks loojaid ja tegutseb praegu Tartu Kõrgema Kunstikooli uue meedia keskuse eesotsas.\nKelomehe praegust projekti võib vaadata kahe positsiooni - looja ja mõtestaja - ühitamisena. Kunstihoone galeriis on tegemist rakendusliku interaktiivse kunsti näitusega, mille abil püütakse uurida ja modelleerida vääritimõistmise tekkemehhanisme. Kommunikatsiooniuuringutes, psühholoogias ja semiootikas kõneldakse möödakommunikatsioonist (miscommunication), mille all mõeldakse olukorda kommunikatsiooniaktis, kus teade ei jõua saatjalt vastuvõtjani soovitud kujul. Häirete tekkepõhjused ja iseloom sõltuvad inimestest ja kontekstist. Näitus "Dialood" pakub vaatajatele osalemisvõimaluse nii õnnestunud kui ka häiritud suhtluses. See on vääritimõistmise visualiseering ja selle kommentaar.\nEestist Veneetsia biennaalile Kristina Norman\nKaasaegse Kunsti Eesti Keskuse teatel esindab tänavusel 53. rahvusvahelisel Veneetsia kunstibiennaalil Eestit Kristina Norman projektiga "After-War", Eesti ekspositsiooni kuraatoriks on Marco Laimre. Näituse toimumiskohaks on Palazzo Malipiero ning avatud on see 7. juunist 22. novembrini 2009.\nKristina Norman tegeleb poliitilise, provokatiivse, dokumentaalse ja uurimusliku kunstiga. Kuraator Anders Härmi sõnul on Normani looming ülimalt kontekstikeskne, see sünnib suhestumisel teda ümbritseva keskkonnaga. "After-War" on terviklik videotest, fotodest ja objektidest koosnev installatiivne keskkond, mis avaldub viie erineva ruumisituatsioonina. Teos baseerub pronkssõduri teisaldamisel 2007. aasta aprillikuus, selle pealkiri viitab olukorrale, kus sõda on küll läbi, aga konflikt kestab edasi. Ekspositsiooniga kaasneb kunstniku poolt illustreeritud mahukas tekstikogumik, milles käsitlevad monumendikonflikti ja projekti "After-War" filosoof ning Kesk-Euroopa ülikooli rahvusvaheliste suhete õppejõud Aleksander Astrov, kultuuriteoreetik Airi Triisberg, arhitektuuriteoreetik Andres Kurg, kuraator Marco Laimre ja kunstnik ise.\nSaksa ekspressionistliku arhitektuuri varamust\nEesti Arhitektuurimuuseumis saab praegu vaadata näitust saksa ekspressionistlikust arhitektuurist 20. sajandi ühe mõjukaima arhitekti Erich Mendelsohni (1887-1953) loomingu näitel. Tema kavandatud hooned Saksamaal, Poolas, Venemaal, Norras, Suurbritannias, Iisraelis ja USA-s avaldasid kaasajal suurt mõju ja leidsid elavat vastukaja. Mendelsohni looming erineb oluliselt teistest moodsa arhitektuuri suundadest kunstipärase ja maailmatunnetusliku lähenemisega, mis proovis ühendada ida ja lääne mõtteviise. See tingis ehitiste rõhutatult väljendusrikka välis- ja siseilme, mis arvestas nii paiknemist linnaruumis kui ka kultuurilis-geograafilist konteksti. Mendelsohn ei loonud aga oma koolkonda, mistõttu langes tema isik ja looming pärast tema surma unustusse. Alles viimasel ajal on hakatud tema tähendust jälle taasavastama.\nKäesolev väljapanek annab ülevaate Erich Mendelsohni elutööst ning tutvustab tema kavandatud hooneid eskiiside, plaanide, fotode ja Stuttgarti Ülikoolis valminud makettide näitel. Saksa Välissuhete Instituudi poolt koostatud näitus jääb avatuks 1. märtsini. Samuti saab Rotermannis praegu vaadata näitust "Arhitekt ja tema aeg. Voldemar Herkel".\nKunstnikelt kunsti ja iseenda kohta\nHobusepea galeriis on praegu "Doings or Not Eesti Versioon". Projekt tegeleb kunstniku tööga kaasaegses ühiskonnas. Kas kunstniku vastutus on osutada, viidata, näidata, tõlgendada, tegutseda? Näitus eeldab aktiivset suhestumist nii kunstnikult kui vaatajalt. Esitletud tööd kutsuvad muuhulgas mõtlema kunstitöö taga olevast masinavärgist ja mõtestama kunstiinstitutsiooni piire. Vaataja seisab silmitsi olukorraga, kus kinnitusmaterjalist saab eksponaat, masinast materjal, kunstnikust ekspordiartikkel. Veel elab ta kaasa kunstniku solidaarsusaktile näituse valvuritega ning suutmatusele suhestuda kunstiklassika eksponaatidega. Turvaliste tõlgendusmustrite kõigutamine paneb mõtlema, mida kunstnik saab teha ja mida mitte.\nHobusepea näituse näol on tegemist möödunud aastal Sloveenias, Ljubljanas toimunud näituse kohandatud versiooniga. Osalevad Johnson ja Johnson, Krõõt Juurak, Iti Kasser, Karel Koplimets, Triinu Lille, Erkki Luuk, Marge Monko, Ott Pilipenko, Taaniel Raudsepp, Indrek Sirkel, Anna Shkodenko ja Triin Tamm. Kuraatorid: Margit Säde ja Laura Kuusk. "Doings or Not Eesti Versioon" jääb avatuks 2. veebruarini.\nErootilise kunsti tulv Rakveres\nRakvere Näitusemajas saab rahvusvahelise naistepäeva, 8. märtsini kaeda näitust "Elu 69. Erootika eesti kaasaegses kunstis". Teet Veispaku kureeritud väljapanek kaasab maineka autoriteringi - Jüri Ojaver, Terje Ojaver, Jaan Toomik, Liina Siib, Lembit Sarapuu, Valeri Vinogradov, Marko Mäetamm, Leonhard Lapin, Ado Lill, Tõnis Vint, Paul ja Anna-Daniela Rodgers jmt.\nKorraldajad rõhutavad, et erootiline kunst on ajastuspetsiifiline, sõltudes ühiskonna mentaliteedist, selle filosoofilistest ja religioossetest arusaamadest ning aktsepteeritud seksuaalkäitumise normidest. Nii esitatakse väljapanekuga küsimus, milline on erootilise sisuga kunsti väljunud tänases Eestis ning mis on selle esmaseks funktsiooniks - kas seksuaalse köitvuse rõhutamine, vaataja seksuaalfantaasiate kergitamine või sootumaks muu problemaatika (näit. sotsiaalne, poliitiline) käsitlemine, mida esitatakse domineerivate erootiliste (pornograafiliste) kujundite abil.\nPärnu Uue Kunsti Muuseumis üllatab Eesti tekstiilikunsti grand old lady Anu Raud uuendusliku vaibaloomise tehnikaga. Nime all "Mulgikuue graafika" tutvustab traditsioonilise põimetehnika elushoidmisele pühendunud vaibakunstnik nüüd novaatorlikku meetodit, mis peaks võimaldama lausa lastelgi luua suhteliselt lihtsate ja odavate vahenditega muljetavaldavaid vaipu. Vaja läheb üksnes paksu riiet ning värvilisi paelu, tööriistadeks on käärid ja niit-nõel.\nNäitusel on vaadata paarkümmend Raua poolt tema mulgikuue graafikaks ristitud tehnikas loodud teost. Eriliselt mõjukas on Anu Raua juhendamisel sündinud laste tikitud vaip, mis kujutab nende unistusi. 29. veebruarini avatud väljapanekul mängib ka Mark Soosaare dokumentaalfilm, mis annab ülevaate kunstniku loometeest ning elust Mulgimaal asuvas Kääriku talus.\n22. jaanuaril tähistatava ungari kultuuri päeva puhul avati Ungari Instituudi galeriis maalikunstnik Janos Korodi näitus "Under construction". Korodi kunstimaailm on visuaalsete faktide kogum, mida iseloomustab jõuline värvikasutus, valguse vaieldamatu kohalolek, valgustatud ja varjusoleva pinna kahetisus, materjalide soojus ja ruumi avarus.\nTallinna Tehnoloogiapargis Küberneetika Maja galeriis on tänasest veebruari lõpuni Milvi Torimi akvarellinäitus.\nGaleriis SooSoo näitab 10. veebruarini oma valgusteid Anni Varm - muuhulgas on nende loomisel kasutatud vanu elektripirne!\nEesti Teatri- ja Muusikamuuseumi Assauwe tornis on 8. veebruarini eksponeeritud helilooja Alo Põldmäe loodusfotode näitus "Semiootiline Neeruti".\nRahvusraamatukogus on 29. veebruarini Maldon Otsa loodusfotode näitus "RabaV".\nTartu Kunstimuuseumis on 8. veebruarini üleval kaks viimast väljapanekut näituse "Kirg ja valu" raames - Peeter Lauritsa fotod ning Tiit Jaansoni maalid. Lauritsalt on väljas tema ülimenukad lavastuslikud kompositsioonid, Jaanson pakub taaskohtumist nauditava värvimeelega loodud abstraktsete maalidega. Näitusega "Kirg ja valu. Eesti kunstiklassika Mart Lepa ja Rene Kuulmanni erakogudest" annavad kaks tuntud kunstikollektsionääri omanäolise sissevaate eesti kunsti viimase saja aasta loole. Nii jõuavad publiku ette Kristjan Raua, Ants Laikmaa, Konrad Mägi, Nikolai Triigi, Karin Lutsu, Johannes Greenbergi, Elmar Kitse, Aleksander Vardi, Endel Kõksi, Tiit Pääsukese, Jaan Toomiku ja paljude teiste kunstnike tööd, mida tavapäraselt muuseumis näha ei saa.\nVõru Linnagaleriis on kaks uut näitust - Andrus Raagi ja Irina Krivonogova ühisnäitus "Kosmos ja Maa. Floora või fauna? Postmutatsioon" ning Aavo Ermeli graafikanäitus "4. Ermel". Ermel oli üks esimesi Eestis, kes hakkas 80ndatel kasutama arvutit kunsti loomiseks. Võrus eksponeeritud giclee-tehnikas printidega kutsub ta vaatajat "kombates maitsma, kuulates nägema ning silmadega sööma". Raag ja Krivonogova on seekord miksinud naivismi fantasy artiga. Kunstnikud usuvad, et fantastika on puudutanud igaüht ning Eestis seni vähe viljeldud fantaasiakunstil võiks olla teraapiline ja puhastav mõju.\nNarva Muuseumi kunstigaleriis on 2. märtsini kohalike kunstnike näitus "Viis+". Välja on pandud Shamil Alijevi maastikud ja natüürmordid, Boriss Uvarovi filosoofilised kompositsioonid, Kuzja Zverevi originaaljoonistused ning Gennadi Kurlenkovi ja Anatoli Romanovi maalilised teosed.\nKumus alustab animaürituste sarja ANIMATEEK uut hooaega 26. jaanuaril kell 18 Shveitsist pärit noor väljapaistev animaator Denise Hauser, kes esitleb oma mitmekülgset loomingut.\nAdamson-Ericu muuseumis saab 26. ja 27. jaanuaril vaadata etendust kunstniku teest - "Adamson-Eric ad astra". Etenduse tegi valmis Uus Vana Teater ning see pakub värsket lähenemist mitmekülgse looja isiksusele, eneseotsingutele ning kunstist kõnelemise võimalustele laiemalt. Aimu saab ka 20. sajandi keerulistes poliitilistes oludes üles kerkinud inimlikest paradoksidest. Kahest vaatusest koosnevat etendust mängitakse Adamson-Ericu muuseumi 25. juubeli näituse "Kunstisisesed dialoogid ajapeeglis" teoste keskel.\n© Kristina Norman. Monoliit (videostill, 2007)\nErich Mendelsohn. Einsteinturm, Potsdam\nFoto: Doris Antony (Wikipedia)\n© Voldemar Herkel\n© Ott Pilipenko\nNäitus "Doings or Not"\n© Alo Põldmäe\nEtendus "Adamson-Eric ad astra\n10. jaanuaril anti Viljandis Pärimusmuusika Aidas üle tänavused Eesti kultuurkapitali aastapreemiad. Kujutava ja rakenduskunsti sihtkapitali preemia pälvisid Elin Kard Hobusepea ja Draakoni galerii juhtimis- ja kureerimistegevuse ning galerii ajalugu kajastava kataloogi koostamise eest; Reeli Kõiv ülevaatenäituse "Eerik Haamer: kahel pool merd" kureerimise eest Kumus ja Tartu Kunstimuuseumis ning Eerik Haameri monograafia koostamise eest; Tõnis Saadoja personaalse mälu ja elukeskkonna vahelisi suhteid uuriva kontseptualistliku maalinäituse "Kodulinn Tallinn" eest ja Anu Juurak multimediaalse näitus-installatsiooni "Mis tunne on surra?" eest Linnagaleriis.\nPärnu - Eesti graafikapealinn\nIN Graafika ja Pärnu Nüüdismuusika Päevade Suur Festivalipäev läheb lahti laupäeval, 17. jaanuaril kell 14 Pärnu Kunstihallis.\nKui eelmise aasta IN Graafika põhinäitus oli New Yorgist, siis tänavune toob Eestisse kireva valiku tegijaid ja kunstnikerühmitusi Ameerika eri paigust - sealhulgas koloriitselt marginaalseid ja rajult radikaalseid. Ent korraldajate sõnul ei tasu seda "hullumeelset alternatiivplejaadi" jälgides unustada, et Ameerika on eelkõige mitmekihiline. Nii on eelnevale vastukaaluks Eesti Litograafiakeskuse kureeritud USA kõrgemate kunstiõppeasutuste professorite väljapanek "Ajamasin/Time Machine", mis tõestab, et ka sealsel kunstimaastikul käib kompromissitu võitlus oma koha eest päikese all.\nKontserdimaja on tervenisti Eesti Noore Graafika päralt - muuhulgas leiab sealt Kaarel Kütase kuraatoriprojekti "Viie aastaga viie rikkama riigi sekka" ning Liina Siibi juhendatud EKA interdistsiplinaarsete kunstide tudengid esinemas fotodega pealkirja all "Mälutagused". Endlas näeb "Eesti Vabagraafikute Ühenduse raskekahureid" eestotsas Viive Tolliga - kõiki neid, kelle loometööd ei pidurda "artworldi trendivirvendused". Avo Keerend, Leonhard Lapin, Silvi Liiva, Ülle Marks, Jüri Kass, Naima Neidre, Maret Olvet, Kaljo Põllu, Virge Jõekalda, Evi Tihemets, Maria-Kristiina Ulas... Kunstnike Majas jätkab oma iga-aastast müstilise konseptualismi võidukäiku Raul Meel. Ent see pole kaugeltki kõik. Kogu info www.nongrata.ee\nVaatajaga suhtlev videokunst Tartus\nTartu Kunstimajas avati eile Tartu Kõrgema Kunstikooli ja Eesti Kunstiakadeemia tudengite näituseprojekt "CHANGING!". Väljapanek koosneb interaktiivsetest videoinstallatsioonidest, mis traditsioonilise hiireklikkamise kõrval nõuavad näiteks "filmi" valgustamist valguskiirega. Näituse kuraatoriteks on Chris Hales ja Raivo Kelomees. Koostöö sai alguse 2002. aastal, kui Hales juhtis TKK-s interaktiivse kino töötuba ja organiseeris hiljem samateemalise rahvusvahelise seminari.\nKelomehe sõnul viitab näituse nimi esmalt ekraanil aset leidva muutumise füüsilisele aspektile, teisalt aga filmide metafoorilisele sisule. Nii portreteeritakse hommiku muutumist õhtupoolikuks, viimastel aastatel toimunud muutusi Tartu linnapildis ...ning "muutusel" võib olla ka poliitilisem tähendus. Näitus jääb avatuks 1. veebruarini.\nEsther Roode Hausis\nHaus Galeriist leiab praegu Esther Roode (1923-2007) mälestusnäituse. Eksponeeritud on mitmekesine valik kunstniku loomingust 1950. kuni 1990. aastateni - näeb portreid, maastikke ja linnavaateid nii õlimaali- kui akvarellitehnikas.\nRoode alustas Tallinna I Naiskutsekoolis moekunsti erialal ja Tallinna Riiklikus Tarbekunsti Instituudis, 1947. aastal jätkusid kunstiõpingud Tartu Riikliku Kunstiinstituudi maaliosakonnas, kus tema juhendajateks olid Johannes Võerahansu, Juhan Püttsepp, Aleksander Vardi jt. Tartus kuulusid kunstniku lähemasse sõpruskonda peale tulevase abikaasa Henn Roode veel Ülo Sooster, Heldur Viires, Lembit Saarts, Valve Janov, Lüdia Vallimäe-Mark ning teised pärastised mõjukad kunstnikud. 1949. aastal kunstnik arreteeriti ning saadeti Venemaale vangilaagrisse. Peale rehabiliteerimist 1956. aastal jätkasid Esther ja Henn Roode õpinguid, Eesti NSV Riikliku Kunstiinstituudi lõpetamisest kuni pensionieani töötas Esther Roode loovkunstnikuna, samuti maali ja joonistamise õppejõuna ning tegi illustraatorina kaastööd erinevatele kirjastustele.\nDraakonis saab vaadata Tartu Ülikooli maalikunsti eriala magistrantide ühisnäitust "Maal/dekonstruktsioon - väikesed inimesed". Osalevad Veiko Klemmer, Laura Põld ja Nadezhda Tshernobai, kureeris Jaan Elken. Elkeni sõnul on väljapanek "sootsiumi mudeldamisele pürgiv näitus, mida on võimalik vaadelda kui eri kunstiliikidel (maal, video, installatsioon, skulptuur) ja kunstnike rühmatööl põhineva interaktsioonina, kus ühe kunstniku kangelased siirduvad teise autori kunstitöö statistideks ja vastupidi".\nArtDepoos on 7. veebruarini grupinäitus "Lendva", mis koondab õhu, lendamise ja tuulega seotud kolmemõõtmelisi töid. Esinevad Aleksandr Zverev, Dmitri Gerassimov, Saskia Järve, Ingrid Aasoja, Sigrid Viir, Stanislav Popkov, Timo Toots, Taaniel Raudsepp ja Elo Liiv. Kunstnikud seletavad: "Meie hinges asub haigus nimega lendva, mis rabab inimesi ja loomi. Haigus seisneb pidurdamatus soovis midagi tuule ja tormi käes lendamas näha, seda suunata ja tunda selle ning enda vabadust. See haigus ei ole ravitav, kuni me pole suutelised valmistama midagi selliselt, mille üle meil oleks võim".\nEesti Panga kuppelgaleriis näeb veebruari lõpuni avatud Priit ja Olga Pärna graafiliste tööde näitusel "Elu ilma Gabriella Ferrita". Näha saab samanimelise, suurt rahvusvaheliselt tähelepanu pälvinud 45-minutilise animafilmi tegemisel valminud originaaljoonistusi, eskiise ja filmikaadrite suurendusi. Galerii kuraatori Eha Komissarovi sõnul on Priit Pärn leidnud Olga näol endale uue mõttekaaslase. Kunstnike koostöö ei kulge mitte vana lõhkumise, vaid uue laienemise, teisenenud graafilise stiili nimel: "Priit Pärn on soostunud muutma oma väljakujunenud käekirja ning võtma omaks uusi tegelaskujusid, kuid tema isikupära ja kunsti parimad omadused on säilinud".\nDeco galeriis on kuu lõpuni Valev Seina maalid nime all "Ükskaks".\nA Galeriis on 2. veebruarini Margareth Sandströmi ehtenäitus.\nGaleriis Aatrium saab 7. veebruarini kaeda Frank Koobi Kreeka-õpingute ajast inspireeritud maalinäitust "Yeah, 1 Year".\nEKA galeriis on fotoosakonna III kursuse üliõpilaste näitus (Tanja Muravskaja juhendatud aktifotograafia kursuse raames valminud seeriad).\nKastellaanimajas saab kuu lõpuni näha noore kunstniku Lea Tomsoni nii Eestis kui Hollandis maalitud pilte pealkirja all "Rosinavaras rohelisel pargipingil".\nRahvusraamatukogus on 27. jaanuarini Prantsusmaal elava Pamela Peepsoni naivistlike joonistuste näitus "Infinitimacy"; eksponeeritud tööd on sümbioos intiimsusest ning autori soovist väärtustada kunsti, muusikat, sõpru ja armastust.\nTallinna Keskraamatukogu galeriis (Estonia pst 8) saab vaadata Okeiko (Annika Maior) "Okeiko pildiraamatut" - väljas on autori "oma mõtete ja emotsiooniga suured väikesed joonistused, kus olulised OM, kõiksus, õnne- ja rahulolutunne".\nTartu Kunstimaja monumentaalgaleriis saab kuu lõpuni vaadata Tartu Ülikooli maaliosakonna tudengite väljapanekut "Maalin kaunilt". Noored kunstnikud tahavad anda vaatajale võimaluse hetkeks peatuda ja mõelda sellele, mis on maalimises kaunist. Teise ja kolmanda kursuse üliõpilaste pildid valmisid õppetöödena, juhendajateks professor Jaan Elken, Jaan Punga ja Rauno Thomas Moss. Kunstimaja väikeses galeriis avatud Leho Rubise "Jälg" toetub kunstniku India-reiside ajal kohatud inimeste "visandite ja visuaalkujundite sümbioosile, mille sisuliseks teljeks on vana kultuuri tunnetus kultuurilise "teise", eurooplase, tajudes". Figuratiivsed tööd Indiale omaste vanade mustritega vahelduvad kompositsioonidega, mis on autorit mõjutanud "kultuurimustrite" visuaalseks jäljeks.\nTartus Tampere Majas saab 2. veebruarini uudistada seni peamiselt kirjasõnaga tuntust kogunud Marko Kompuse, Mehis Heinsaare ja Jaan Malini näitust nimega "Sisejuured".\nTänasest on Rakvere Teatri fuajees avatud VEDELIKU näitus. Rühmituse ühe eestvedaja Erki Kasemetsa sõnul on väljapaneku sisuks "viimaste aastate läbivaade: valitud lehti numbrist "International" (2006), Mooste kollazhilaagrist (2007) ning värskest ajakirjast "Moe-eri"(2008). Kell 21 saab alguse VEDELIKFEST, tegevust ja aktsioone näeb juba alates avamisest kell 14.\nKuressaare Raegaleriis on 24. veebruarini Anna Litvinova-Merilo Mehhikos ja Californias valminud maalide ja joonistuste näitus.\nPühapäeval kell 15 toimub Kumu hariduskeskuse auditooriumis Anneli Porri loeng "Kosmonaudi kujutise tõus ja langus Eesti kunstis".\nEesti kunstnikepere on tabanud kaks kaotust. On lahkunud skulptor Ants Mölder (27.XII 1939-04.I 2009), kelle loomingu märksõnadeks jäävad abstraktsed dekoratiivsed puuvormid, üldistusjõulised marmorfiguurid ning tuntud kultuuritegelastele pühendatud mälestusmedalid. Mölderi monumentaalloomingus on olulised 1970. aastail loodud II maailmasõja monumendid Tartu Raadi kalmistul ning Pärnu-Jaagupis, tema taastatud on ka üks kaunimaid Vabadussõja mälestusmärke - Juhan Raudsepa loodud monument Koerus.\nLahkunud on ka teenekas sisearhitekt, EKL-i liige 1959. aastast Linda Arike (14.X 1921-13.I 2009). Arikese kavandatud autorimööbel on saanud Eesti interjöörikunsti ajaloo osaks; omamoodi märgiliseks saavutuseks jääb näiteks Ilja Ehrenburgi kabinetile loodud mööbel Moskvas. Tööstusprojekti arhitektina osales Arike Tartu Ülikooli uue raamatukogu interjööri kujundamises (projekt 1972-76, valminud 1982). Linda Arike kuulub põlvkonda, kelle mõttelend sai vabamalt teostuda omaaegsete legendaarsete "Ruum ja vorm" näituste formaadis.\n© Cannonball Press\n© Esther Roode\nNäitus "Väiksed inimesed"\n© Frank Koop\nAnna Litvinova-Merilo näitus\nVana mees ja mere kujund\nVabaduse galeriis näeb hiljuti lahkunud eesti graafika suurkuju Peeter Ulase (1934-2008) mälestusnäitust "Vana mees ja mere kujund". 28. jaanuarini saab tutvuda töödega, mis kunstnik oma juubelinäituseks valmistudes veel ise välja valis. Eksponeeritud kümmekond suureformaadilist lehte on valminud möödunud aastal. Mitme plaadiga ületrükid ja metsotintotehnikas sümbolistlikud kinniskujundid lehtedel tekitavad salapärase eepilise ruumi, mida võiks galerist Juta Kivimäe sõnul võrrelda ehk Kristjan Raua elufilosoofiast kantud teostega 20. sajandi algusaastatest.\nPeeter Ulas on andnud tõsise ja mõjuva panuse eesti modernistliku kunsti arengusse, mõjutades oluliselt meie graafika uuenemist 1960.-1970. aastatel. Ühtlasi on ta suutnud luua omanäolise, panteistliku monumentaalsete kujunditega pildimaailma, mis avab kunstniku sisemise rikkuse ja müstilise kokkukuuluvustunde maailma kõiksusega.\nEestimaa lagunenud ja hüljatud kultuurimälestised\nTäna avatakse Eesti Ajaloomuuseumis, Suurgildi hoones näitus "Ultima memoria. Eestimaa lagunenud ja hüljatud kultuurimälestised". Teadaolevate andmete põhjal on halvas või avariilises seisundis tervelt 1156 objekti - 26,3% kõigist Eesti arhitektuurimälestistest. Selle kurva statistika põhjuseks on tihti omanike teadmatus, kehv muinsuskaitse-poolne teavitustöö, riigi suutmatus abistada ja pakkuda tuge mälestiste omanikele. Sageli ei näe muinsuskaitse omanikes ja omanikud muinsuskaitses oma partnereid ja liitlasi kultuuripärandi kaitsmisel ja tutvustamisel.\nNäitusel käsitletakse kokku 20 objekti - nende hulgas on mõisaid, elamuid ja tööstusrajatisi 18. sajandist tänapäevani. Need hooned ja rajatised on kaotanud oma funktsiooni ning seetõttu hüljatud ja lagunenud. Olulise osa väljapanekust moodustab videoinstallatsioon, mis tutvustab intervjuude kaudu muinsuskaitse hetkeseisu; teiste hulgas saavad sõna Laine Jänes, Peeter Kreitzberg, Trivimi Velliste ja Jaan Tamm. Näituse kuraatoriteks on Eesti muinsuskaitse ümarlaua esimees Mika Orava ja ajaloomuuseumi teadur Olev Liivik. Väljapanek Suurgildi hoones jääb üles 28. märtsini, alanud aasta jooksul on näitust võimalik näha ka Narvas, Pärnus ja Tartus.\nVaal galeriis saab 27. jaanuarini uudistada fotonäitust "Pildi Pank". Väljapanek toob vaatajani ajatud teemad Eesti eri põlvkondade fotograafide töödes, liikudes 19. sajandi keskpaiga elu talletanud rariteetidelt läbi Vabadussõja ja EW ajastu tänavusuviste hetkedeni. Teemade valik ei ole juhuslik, vaid põhineb dominantidel, mida kaamerasilm ümbritsevas ikka ja jälle jäädvustab - inimene töös ja tegevuses, sõjas ja rahus, inimene teel ja kodus, ootuses ja unistustes, tema aeg,koht ja rahvustunne, pärimus ja ajalisus traditsioonides, tema arusaam ilust ja õnnest, lootusest ja edasiminekust.\nTööd pärinevad erakogudest ja pildipangaarhiivist Focus, esindatud on Friedrich Schlater, Johannes Pääsuke, Kalju Suur, Arvo Iho, Toomas Tuul, Assar Jõepera, Jarek Jõepera, Ingmar Muusikus, Tiit Aunaste, Indrek Ilomets, Margit Kurvits ja teised. Korraldajad nendivad, et fototehnika arenedes ja odavnedes on fotograafiast saanud Eestis justkui rahvasport, mistõttu on hägustumas ka arusaamad visuaalse esteetika piirjoontest. Käesoleva väljapanekuga tahetakse seda inimestele taas meelde tuletada...\nHop galeriis näeb 27. jaanuarini näitust "De-IKEA". Tegemist on koostööprojektiga Islandi kuraatori (disainer ja õppejõud Hrafnkell Birgisson) ning Eesti disainerite (Kärt Ojavee, Kadri Viires, Liisa Soolepp, Andres Labi, Janno Roos ja Monika Järg) vahel.\nKorraldajate selgitusel on projekti ideeks sekkuda globaliseeruvasse ja seeläbi traditsioone, kohalikke tavasid, arusaamu ja toimemehhanisme eiravasse disainiprotsessi. Sellise suuna ilmekaim näide on nende sõnul Rootsi sisustushiid Ikea - "isikupäratu, aga kõikjale pugev ja maad haarav bränd". Nagu sama kuraatori poolt varem Berliinis ja Los Angeleses, sekkuti ka Tallinnas Ikea toodete elukäiku, muutes ja ümber disainides nii nende visuaalset väljanägemist kui tähendust. Oluline oli rõhutada kohalikku kultuurikonteksti, disaineri tausta ja kogemusi - seda mis on tähtis isikupärase toote sünniks. Muuseas, manipuleeritud tekid ja padjad olid toodetud Eestis...\nTam Galeriis on 7. veebruarini avatud Lemming Nageli "Vaikelu pronksööga". Nageli loomingus on läbi aegade mänginud olulist rolli nii autobiograafilisus kui loodusteadused - nii üritab ta tänagi eelkõige kartograafia abil luua oma teoste ebakindlasse maailma mingit korda. Tulemuseks on omavahel segunevad miraazhid, peegeldused, hallutsinatsioonid ja laialivalguvad värvilaigud. Kunstniku enda sõnul on tegemist Eesti depressiivses väikelinnas, Tallinnas, toimuva depressiivse näitusega, kuhu ilu otsima ei ole mõtet tulla.\nTallinna Linnagaleriis saab 25. jaanuarini tutvuda Laura Kuuse ja Anna-Stina Treumundi loominguga, mille ühisosa on galerii kuraatori Anders Härmi sõnul "kergesti äratuntav aga raskesti sõnastatav". See näib seisnevat teatavas arusaamises, et Teise, Ühiskonna, Superego ideaalpeeglist näeb inimene ennast kummaliselt ebatäiuslikuna. Kuusk ja Treumund kui kaks "patoloogilist ootajat" aga kutsuvad oma kahest videost ja ühest ruumiinstallatsioonist koosneva projektiga vaatajat piiluma inimlikkuse intiimsfääri.\nHobusepea galeriis saab 19. jaanuarini vaadata Maria Arusoo ja Herlet Elvisto ühisnäitust "PAIN T(H)ING". Kunstnikke ühendab nende elukutsega kaasnev nõutus - Arusoo ja Elvisto ei vaevle värvi- ja vormiprobleemide küüsis, vaid otsivad kõige lihtsamini (ja ehk labaseltki) väljendudes võimalusi enese "müümiseks" ja positsioneerimiseks.\nFahle kohvik-restoranis saab praegu vaadata Eduard Zentshiku maale pealkirja all "Other time". Sillamäel elav kunstnik on lõpetanud graafilise disaini eriala Eesti Kunstiakadeemias. Esialgu paelus teda kunstnike eluviis, millest kasvas välja sügavam huvi ja veendumus hakata ka ise kunstnikuks. Tema tänased maalid kutsuvad vaataja slaavipäraste sugemetega muinasjutumaailma, mille autor ise loodab mõjuvat pigem romantilise kui naiivsena.\nY galerii Tartus avab oma kuuenda hooaja TÜ maalikunsti õppetooli magistriõppe üliõpilaste näitusega. Huviline saab 24. jaanuarini vaadata Katrin Paometsa, Piret Kullerkupu ning HuupI ühisnäitust "Eksistentsialism". Teemad on tõsised - maaliseeria "Kuuli ees ja kuuli taga" tõukub eksistentsialistlikuks mõtiskluseks koolitulistamiste temaatikast, "Vaba tahte surm" vaatleb Venemaa suhteid oma naaberriikidega ning "Die Liebe" ei midagi vähemat ega enamat kui armastust.\nPõltsamaa galeriis pART saab jaanuari lõpuni tutvuda kohaliku kunstikooli õpilaste sügispoolaasta töödega. Nagu pealkirigi "Omapäi. Inimene" ütleb, keskenduti otsesemalt või kaudsemalt inimese kujutamisele.\nNarva Muuseumis saab 16. märtsini vaadata Madli Lääne fotonäitust "Kohtudes Kuubaga". Kuuba Rahvusvahelises Filmi- ja Telekoolis õppinud Lääne kajastab oma töödes suletud süsteemiga riigi kodanike igapäevast elu-olu. Topeltühiskonnas, kus turistile on kõik uksed valla, letid lookas ja kohtlemine aupaklik, saavad kohalikud ilusat elu vaid Tuhkatriinu kombel aknast kaeda.\nHelsingis, Korjaamo galeriis (Töölönkatu 51 b) avati eile eesti noorema põlvkonna hüperrealisti Maarit Murka tööde näitus. Murka uurib, eksperimenteerides oma keha ja vaimuga, kunstniku kuvandit kaasajal - ja ühtlasi ka enese olemust.\nTallinnas kestab 25. jaanuarini järjekordne Valgusfestival. Ei puudu roheliste laternate tänav, valgusmatkad, kuuskede põletamine ega mitut sorti valgusobjektid mitmel pool linnaruumis.\nFoto näituselt "Pildi Pank"\nTaies näituselt "De-IKEA"\n© Lemming Nagel\n© Laura Kuusk ja Anna-Stina Treumund\n© Maria Arusoo\n© Eduard Zentshik\nMaarit Murka näitus\nLaikmaa uues kuues\nTartu Kunstimuuseumis saab 1. märtsini vaadata uut näitust "Ants Laikmaa pastellmaalid". Väljapanek tutvustab klassiku teoseid, mis läbisid muuseumi ja Eesti Kunsti Toetusfondi ühisprojekti raames konserveerimisprotsessi. Laikmaa looming on valdavalt pastellitehnikas, mis võimaldab kiiret töötamist ja muljete elavat edasiandmist - ent teoste säilimise aspektist on tegemist ühe kõige problemaatilisema tehnikaga. Tartus eksponeeritud tööde puhul parandati mehaanilised kahjustused kuivparandusmeetodil. Kõik tööd raamiti uuesti, kasutades kvaliteetseid arhiivipüsivaid materjale, vanad klaasid asendati UV-kaitsega mittepeegeldava nn. muuseumiklaasiga.\nAnts Laikmaa on eesti kunsti üks alustalasid, kes tegutses aktiivselt ka 20. sajandi alguse rahvuslikes ettevõtmistes. Möödunud sajandi künnisel oli ta üks esimesi eesti soost kunstnikke, kes pöördus välismaalt õppimast-tegutsemast tagasi kodumaale, et siin luua ning õpetada. 1903. aastal Tallinnas avatud ateljeekoolis jagas Laikmaa tarkust kokku enam kui neljasajale inimesele. Teiste hulgas said tema käest õpetust sellised eesti kunstiajaloos olulist rolli mänginud kunstnikud nagu Oskar Kallis, Aleksander Krims, Paul Burman ja Nikolai Triik.\nSoomlane mängib ruumi ja vaatajaga\nKumu kaasaegse kunsti galeriis saab 15. veebruarini tutvuda rahvusvaheliselt tunnustatud soome kunstniku Lauri Astala teostega. Astala kunstilooming koosneb peaasjalikult skulptuuridest, videotest ja arvutipõhistest videoinstallatsioonidest, mis puudutavad teemasid nagu ruumi mõiste ja aistingud ning neid kujundavad ja raamistavad kultuurilised struktuurid. Kumus esitleb Astala kolme videoinstallatsiooni: "Vaatamisest", "Väike näitemäng pildi näivusest" ja "Väike näitemäng helendusest".\nNeid kõiki iseloomustab suhete katkestamine traditsiooniliste vaatamisviisidega; Astala installatsioonid eiravad filmi (või kunstiteose) ja selle vaatajaskonna eraldamist, mille puhul vaataja on üksnes passiivne kõrvalseisja. Tema teosed hägustavad piiri reaalse ja virtuaalse vahel ning tõstatavad küsimusi kohaloleku ja puuduoleku kohta seoses kaasaegsete tehnoloogiliste keskkondadega.\nRotermanni urbanistlik park\nEesti Arhitektuurimuuseumi korraldatud Rotermanni soolalao esise urbanistliku pargi konkursile laekus 49 tööd. Zhürii eesotsas arhitektuurimuuseumi direktori Karin Hallas-Murulaga valis võitjaks Villem Tomiste projekti "Piazza", teise preemia sai Ott Kadarik ning kolmanda Jürgen Lepper.\nEsikohatöö lahenduse kohaselt rajatakse Rotermanni soolalao ette, Mere puiestee poole soolalao põhiplaaniga sama suur, korrapärane tänavatasandist allpool paiknev väljak. Neutraalne, liiklusest eraldatud väljakuruum pakub häid võimalusi arhitektuurimuuseumi väliekspositsiooniks ning mitmesugusteks tegevusteks. Näitus võistlustöödest on eksponeeritud Rotermanni soolalao keldrisaalis.\nDraakoni galeriis näeb 10. jaanuarini Andres Sütevaka isikunäitust "Aja algus". Autori sõnul on tema jaoks endiselt olulised ekspressiivsus ja "värvid, vastanduvad, karjuvad ja lummavad".\nGaleriis 008 saab 20. jaanuarini uudistada Anton Aunma maalide väljapanekut. Aunma kujutab järjekindlalt minimalistlikke merevaateid ja lakoonilisi maastikke, mentaalseid kujutisi füüsilisest reaalsusest. Kunstitegelase Kiwa sõnul on Aunma tegevus kunstnikuna "hoolimata näiliselt konservatiivsetest enesepiirangutest ja samas just nende tõttu omamoodi seisukohavõtt - vastandumata kaasajale tegeleb ta kujutamise probleemiga, ideaalse pildi maalimisega".\nEesti Ajaloomuuseumi Maarjamäe lossis näeb Tartu Ülikooli Kunstimuuseumi väljapanekut "Pühapildi sünd. Vanavene ikoonitraditsioon". Näitus annab ülevaate ikooni loomise protsessist, tutvustab TÜ Kunstimuuseumi kogudest pärit vanausuliste ikoone ning Peipsi-äärses Raja külas meistri Gavriil Frolovi juhendamisel tegutsenud töökojale kuuluvaid ikoonide eeskujujooniseid. Näitusekülastajad pühendatakse Bütsantsist pärit ikoonitraditsiooni iidsetesse saladustesse. Näha saab ikooni valmistamise erinevaid etappe ja selleks kasutatud materjale. Muuhulgas on välja pandud vanim Eesti muuseumides säilitatav ikoon - 16. sajandi algusest pärinev teos Pühast Nikolaist ja tema elust, mis esindab klassikalise vene ikoonimaali õitseaega. Näituse koostas Külli Valk ning see jääb avatuks 12. aprillini.\nRahvusraamatukogu peanäitusesaalis ja fuajees saab 12. jaanuarini vaadata F. R. Kreutzwaldi loomingule pühendatud näitust "Kullaketrajad". Osaleb 27 kunstnikku, teiste hulgas Jüri ja Piret Mildeberg, Ülle Meister, Regina Lukk-Toompere, Juss Piho, Naima Neidre, Marje Üksine ja Maara Vint. Kõik tööd on loodud just selle näituse tarvis. Ühtlasi esitleti Kreutzwaldi muinasjutukogumikku "Lopi ja Lapi" ning Eesti illustraatorite kataloogi.\nTartu Lastekunstikooli galeriis saab 9. jaanuarini uudistada vanameister Kaljo Põllu loomingut nime all "Abstraktsuse mõtestamine". Eksponeeritud on 21 teost, millega kunstniku sõnade kohaselt "püütakse stiililiselt üle oma varju hüpata". Kaljo Põllu on üks suuremaid uuendajaid ja mõtlejaid Eesti kunstiloos - op-kunsti uurija ja rakendaja 60ndatel, kunstirühmituse Visarid üks asutajaid ja eestvedajaid, Tartu Ülikooli kunstikabineti juhataja ning kunstiakadeemia soome-ugri ekspeditsioonide võtmefiguure.\nNarva linnuses saab 2. veebruarini vaadata Õnne Pärli fotonäitust "Armastatud Afganistan". Vabakutseline ajakirjanik Õnne Pärl elas koos eestlasest abikaasaga Afganistanis aastatel 2006-2008, tegi koostööd erinevate organisatsioonidega, kajastades teemasid alates laste olukorrast ning lõpetades niisutuskanalite rajamisega. Näitusel eksponeeritud 70 pilti valis autor eesmärgiga tutvustada selle peamiselt konfliktikoldena tuntud maa erinevaid ja hoopis helgemaid tahke - afgaanide väärikust, traditsioone austavat elustiili ja suurejoonelisi maastikke.\nKuressaares, Ajamaja galeriis näitavad 19. veebruarini pealkirja all "Tallinna tuul" oma loomingut maalikunstnik Tamara Breideks ning keraamikud Marget Tafel ja Viive Väljaots. Tsiteerides Ilmar Laabanit ütlevad autorid, et tööd on valminud " läbi vee ja kivi ja savi\n". Kolm kunstnikku esindavad igaüks omal viisil ka Eestimaa erineva iseloomuga regioone - Breideks edastab kunstitõdesid noortele Jõhvi Kunstikoolis, Väljaots tegutseb Põltsamaal ning Tafel peab talustuudiot Muhu saarel.\nNäitusel "Screenplays for the Eye of the Camera" Saksamaal (Ausstellungshalle zeitgenössische Kunst Münster) eksponeeritakse selliste kuulsuste nagu Marina Abramovic ja Bruce Nauman kõrval programmis "Contemporary Positions" ka eestlaste Jaan Toomiku ja Ene-Liis Semperi videotöid. 11. veebruarini avatud väljapaneku saatesõnas nendivad korraldajad, et kui videoperformansi pioneerid olid tabude ületamiseks valmis minema enesevigastamiseni, siis vähemasti osa kaasaegseid kunstnikke võtab enese identiteedi uurimist juba tunduvalt kergemalt.\nGraafik Benjamin Vasserman pälvis oma tänavu valminud digitrükkide "Diagnoos IX" ja "Diagnoos X" eest zhürii kiituse Poolas toimuval I Rahvusvahelisel digitaalgraafika biennaalil Gdynia 2008. Näitusel on väljas 99 tööd 67 kunstnikult ning see on avatud 11. jaanuarini.\nRepro: Eesti Kunsti Toetusfond\nKristus Kõigevalitseja. 19. saj lõpp\nNäitus "Abstraktsuse mõtestamine"