Preisi armee – Vikipeedia\nKuninglik Preisi armee (saksa: Königlich Preußische Armee) teenis kui Preisi kuningriigi armee. See sai oluliseks Brandenburg-Preisimaa kui Euroopa suurriigi arengus.\nHohenfriedbergi lahing – Preisi jalaväerünnak, 4. juuni 1745, Carl Röchling\nPreisi armee juured on Brandenburgi palgasõdurite väe tuumikus Kolmekümneaastase sõja ajal 1618–1648. Kuurvürst Friedrich Wilhelm arendas sellest elujõulise alalise armee, samas kuningas Friedrich Wilhelm I kasvatas järsult selle suurust ja parandas selle doktriine. Kuningas Friedrich Suur, suurepärane lahingukomandör, viis distsiplineeritud Preisi väed võidule 18. sajandi Sileesia sõdades ja kasvatas suuresti Preisi kuningriigi prestiiži.\nArmee oli Napoleoni sõdade alguses iganenud ja Prantsusmaa võitis Preisimaad Neljanda koalitsiooni sõjas. Kuid Gerhard von Scharnhorsti juhtimisel hakkasid Preisi reformaatorid Preisi armeed uuendama, mis aitas suuresti kaasa Napoleon Bonaparte võitmisele Kuuenda koalitsiooni sõjas. Konservatiivid peatasid siiski mõned reformid ja seejärel muutus Preisi armee konservatiivse Preisi valitsuse kaitsevalliks.\n19. sajandil võitles Preisi armee edukalt sõdades Taani, Austria ja Prantsusmaa vastu, võimaldades Preisimaal ühendada Saksamaa ja rajada aastal 1871 Saksa keisririik. Preisi armee moodustas keiserliku Saksa armee tuumiku, mille pärast Esimest maailmasõda asendas Reichswehr.\n1 Suur kuurvürst\n1.1 Armee loomine\n1.2 Suure kuurvürsti kampaaniad\n3 Friedrich Suur\n3.1 Sileesia sõjad\n3.2 Armee riigiga\n4 Napoleoni sõjad\n4.3 Kuuenda ja seitsmenda koalitsiooni sõjad\n5.1 Konservatiivsuse kaitsevall\n5.2 Moltke Vanem\n6 Keiserlik Saksamaa\nBrandenburg-Preisimaa kasv, 1600–1795\nPreisimaa armee kasvas välja Brandenburgi kuurvürsti Friedrich Wilhelmi valitsusajal (1640–1688) loodud ühendatud relvajõududest. Hohenzollernite Brandenburg-Preisimaa tugines Kolmekümneaastases sõjas, milles Brandenburg laastati, peamiselt Landsknechti palgasõduritele. Rootsi ja keisri väed läbisid ja okupeerisid riiki õigupoolest nii, nagu ise tahtsid. Pärast kuurvürstitroonile asumist hakkas Friedrich Wilhelm looma alalist armeed ajateenistuse kaudu, et oma riiki 1644. aasta kevadel paremini kaitsta.\nFriedrich Wilhelm, "suur kuurvürst"\nAastatel 1643–44 oli arenevas armees vaid 5500 meest, sealhulgas 500 musketäri Friedrich Wilhelmi ihukaitses. Kuurvürsti usaldusmees Johann von Norprath värbas vägesid Kleve hertsogkonnas ja organiseeris aastal 1646 Reinimaal 3000 hollandi ja saksa sõdurist armee. Garnisonid kasvasid Brandenburgis ja Preisimaa hertsogkonnas samuti aeglaselt. Friedrich Wilhelm otsis abi Prantsusmaalt, Habsburgide Austria traditsiooniliselt rivaalilt, ja hakkas saama prantslastelt toetusi. Ta rajas oma reformid kuningas Louis XIV sõjaministri Louvois omadele. Armee kasv võimaldas Friedrich Wilhelmil saavutada 1648. aasta Vestfaali rahuga märkimisväärseid territoriaalseid ülevõtmisi, vaatamata Brandenburgi suhtelisele edutusele sõja ajal.\nProvintsiseisused soovisid armee suuruse kahandamist rahuajal, kuid kuurvürst vältis nende nõudmisi poliitiliste järeleandmiste, kõrvalepõiklemise ja majandusega. 1653. aasta Brandenburgi mõõnaperioodil Friedrich Wilhelmi ja Brandenburgi seisuste vahel pakkus aadel suveräänile 530 000 taalrit oma privileegide kinnitamise eest. Junkrud kindlustasid sellega oma poliitilise võimu talupoegade arvelt. Kui kuurvürst ja tema armee olid piisavalt tugevad, võis Friedrich Wilhelm survestada Kleve, Marki ja Preisimaa seisusi.\nFriedrich Wilhelm üritas oma sõdureid professionaalsemaks muuta ajal, kui palgasõdurid olid norm. Lisaks isiklikult rügementide loomisele ja kolonelide amatisse nimetamisele kehtestas kuurvürst karmid karistused rikkujatele, nagu poomine rüüstajatele ja kadalipp desertööridele. Vägivallaaktid ohvitseride poolt tsiviilisikute vastu põhjustasid eemaldamise aastaks. Ta töötas aadli jaoks välja kadeti institutsiooni; kuigi ülemklass oli ideele lühiajaliselt vastu, liitis aadli integreerimine ohvitserikorpusega nad Hohenzollerni monarhiaga pikemas perspektiivis. Brandenburg-Preisimaa välimarssalid olid Derfflinger, Johann Georg II, Spaen ja Sparr. Kuurvürsti väed olid traditsiooniliselt organiseeritud ühendamata provintsivägedeks. Aastal 1655 hakkas Friedrich Wilhelm erinevaid väeosi ühtlustama, pannes nad Sparri ülemjuhatuse alla. Ühtlustamine kasvas ka Generalkriegskommissar Plateni nimetamisega varustusülemaks. Need meetmed vähendasid suuresti palgasõdurite kolonelide võimu, kes olid nii silmapaistvad Kolmekümneaastase sõja ajal.\nSuure kuurvürsti kampaaniadRedigeeri\nBrandenburgi Anhalt-Dessau vürsti Leopold I jalaväerügemendi sõdurid, Richard Knöteli järgi\nBrandenburg-Preisimaa uus armee läbis tuleproovi võiduga 1656. aasta Varssavi lahingus Põhjasõdade ajal. Vaatlejad olid vaimustuses Brandenburgi vägede distsipliinist, samuti tsiviilisikute kohtlemisest nende poolt, mida peeti inimlikumaks, kui nende liitlaste, Rootsi armee poolt. Hohenzollernite edu võimaldas Friedrich Wilhelmil saavutada suveräänsus Preisimaa hertsogiriigi üle 1657. aasta Brombergi lepinguga, millega Brandenburg-Preisimaa asus liitu Rzeczpospolitaga. Vaatamata Rootsi vägede territooriumilt väljaajamisele ei omandanud kuurvürst 1660. aasta Oliwa rahuga Ees-Pommeriit, kuna taastati jõudude tasakaal.\n1670. aastate alguses toetas Friedrich Wilhelm keisri püüdeid Elsass tagasi saada ja Louis XIV ekspansioonile vastu seista. Rootsi väed tungisid Brandenburgi aastal 1674, kui lõviosa kuurvürsti vägedest oli talikorteris Frangimaal. Aastal 1675 marssis Friedrich Wilhelm oma vägedega põhja poole ja piiras Wrangeli väed ümber. Kuurvürst saavutas oma suurima võidu Fehrbellini lahingus; kuigi väike lahing, tõi see kuulsust Brandenburg-Preisi armeele ja andis Friedrich Wilhelmile hüüdnime "Suur kuurvürst". See purustas ka müüdi Rootsi armee võitmatusest. Pärast rootslaste tungimist 1678. aasta lõpus Preisimaale ajasid Friedrich Wilhelmi väed Rootsi sissetungijad 1678.–1679. aasta "Suure saanisõiduga" välja; Thomas Carlyle võrdles rootslaste talvist taganemist Napoleoni taganemisega Moskvast.\nFriedrich Wilhelm ehitas Hohenzollernite armee rahuaegse suurusega kuni 7000 ja sõjaaegse suurusega kuni 15 000 – 30 000 meest. Selle edu lahingus Rootsi ja Poola vastu kasvatas Brandenburg-Preisimaa prestiiži, võimaldades Suurel kuurvürstil jätkata ka absolutistlikku poliitikat seisuste ja linnade vastu. Oma poliitilises testamendis aastast 1667 kirjutas kuurvürst: "Liidud, et olla kindel, on head, kuid oma väed on siiski paremad. Neile toetuda on palju turvalisem, ja isandal ei ole midagi järele mõelda, kui tal ei ole oma vahendeid ja vägesid".\nHohenzollernite kasvav võim Berliinis viis Friedrich Wilhelmi poja ja järglase, kuurvürst Friedrich III (1688–1713) aastal 1701 Preisi kuningriigi väljakuulutamiseni endaga kui kuningas Friedrich I. Kuigi ta rõhutas barokkküllust ja kunsti Versailles' imiteerimisel, tunnistas uus kuningas armee tähtsust ja jätkas selle laiendamist 40 000 meheni.\nFriedrich Wilhelm I, "sõdurkuningas", Antoine Pesne'i maal\nFriedrich I järglane oli tema poeg Friedrich Wilhelm I (1713–1740), armeest vallatud "sõdurkuningas", kes saavutas oma riigi enesevarustamise. Uus kuningas vallandas oma isa õukonnast enamuse käsitöölistest ja andis sõjaväeohvitseridele eelise õukonnaametnike ees. Ambitsioonikad ja intelligentsed noored mehed valisid sõjaväeteenistuse õiguse ja halduse asemel. Ajateenistust talupoegade seas suruti järjest rohkem peale, aluseks Rootsi mudel. Friedrich Wilhelm I kandis õukonnas oma lihtsat sinist sõjaväevormi, seda stiili jäljendas nüüdsest ülejäänud Preisi õukond ja tema kuninglikud järglased. Preisimaal asendati enamuses Saksa õukondades tavalised täispõhjaga parukad patsidega.\nFriedrich Wilhelm I alustas oma sõjalisi uuendusi oma Kronprinz rügemendis Hispaania pärilussõja ajal. Tema sõber, Anhalt-Dessau vürsti Leopold I, teenis Preisi armees kuningliku drilliseersandina. Leopold viis sisse rauast püssivarda, kasvatades Preisi tulejõudu, ja aeglase marsi, või hanesammu. Ta kasvatas tohutult ka muusika rolli armees, pühendudes suurele arvule muusikavägedele, eriti trummaritele ja vilepillipuhujatele, et kasutada muusikat moraali tõstmiseks lahingus. Muusika kasulikkust lahingutes märgati esmakordselt Kolmekümneaastases sõjas Brandenburgi ja Rootsi armeede poolt. Uus kuningas treenis ja drillis armeed järeleandmatult, keskendudes ränilukkmusketite laskekiirusele ja rivikorra manööverdusvõimele. Muudatused andsid armeele paindlikkuse, täpsuse ja tulekiiruse, mis oli sel ajal täiesti võrratu. Drillimise ja rauast püssivardaga suutis iga sõdur tulistada kuus korda minutis, kolm korda kiiremini enamusest armeedest.\nKaristused olid loomult drakoonilised, nagu kadalipp, ja vaatamata poomisohule deserteerusid paljud talupoegadest ajateenijad, kui said. Vormiriided ja relvad ühtlustati. Patsid ja, neil rügementidel, mis seda kandsid, habe pidid olema rügemendis ühepikkused; sõdurid, kes ei suutnud piisavalt habet või vuntse kasvatada, pidid näkku kontuurid maalima.\nFriedrich Wilhelm I vähendas Friedrich I kireva kuningliku kaardi suurust ühe rügemendini, keskmisest pikemate sõdurite vägi oli tuntud kui Potsdami hiiglased või lihtsalt Lange Kerls ("pikad kaaslased"), mida ta eraviisiliselt rahastas. Ratsavägi korraldati ümber 55 eskadroniks 150 hobusega; jalavägi muudeti 50 pataljoniks (25 rügementi); ja suurtükivägi koosnes kahest pataljonist. Need muudatused võimaldasid tal kasvatada armee 39 000 mehelt 45 000 meheni; Friedrich Wilhelm I valitsusaja lõpus oli armee suurus kahekordistunud. Peasõjaintendant, kes vastutas armee ja tulude eest, eemaldati seisuste sekkumise alt ja pandi rangelt kuninga poolt nimetatud ametnike kontrolli alla.\nFriedrich Wilhelm I piiras kuulumist ohvitserikorpusse sakslastest aadlikega ja kohustas junkruid, Preisi maa-aristokraatiat armees teenima. Olles esialgu armee suhtes vastumeelsed, nägid aadlikud lõpuks ohvitserikorpuses oma loomulikku elukutset. Aastani 1730 olid sõdurid peamiselt värvatud pärisorjad või Brandenburgist, Pommerist ja Ida-Preisimaalt jõuga värvatud, mis viis paljude põgenemiseni naaberriikidesse. Selle trendi peatamiseks jagas Friedrich Wilhelm I Preisimaa rügemendikantoniteks. Iga noor pidi teenima sõdurina nendes värbamisringkondades kolm kuud igal aastal; sellega täideti põllumajanduse vajadusi ja lisati täiendavad väed regulaararmee toetuseks.\nPeakorter, mis arenes Friedrich Wilhelm I valitsusajal, jätkas tema vanaisaaegseid absolutistlikke tendentse ja kogus sõjaväe laiendamiseks vajaminevaid kasvavaid makse. Linnade keskklass pidi sõdureid korterisse võtma ja bürokraatias registreeruma. Kuna aktsiisi rakendati vaid linnades, ei soovinud kuningas sõjaga tegeleda, kuna tema kalli armee kasutamine välismaal oleks temalt ära võtnud maksud linnapõhiselt sõjaväelt.\nFriedrich Wilhelm I valitsusaja lõpus oli Preisimaal suuruselt neljas armee (80 000 sõdurit) Euroopas, kuid rahvaarvult oli see kaheteistkümnes (2,5 miljonit). Seda hoiti eelarvega 5 miljonit taalrit (väljaspool kogu riigieelarvet 7 miljonit taalrit).\nLäbimurde ründamine Preisi vägede poolt Leutheni lahingus, 1757, Carl Röchling\nFriedrich Wilhelm I järglane oli tema poeg Friedrich II ("Suur") (1740–86). Friedrich vallandas kohe kulukad Potsdami hiiglased ja kasutas nende rahastust seitsme uue rügemendi ja 10 000-mehelise väe loomiseks. Uus kuningas lisas ka 16 pataljoni, 5 husaarieskadroni ja ihukaitseeskadroni.\nArvestamata Pragmaatilist sanktsiooni, alustas Friedrich varsti pärast troonile saamist Sileesia sõdu. Kuigi kogenematu kuningas taganes lahingust, saavutas Preisi armee võidu Austria üle Mollwitzi lahingus (1741) välimarssal Schwerini juhtimisel. Preisi ratsavägi Schulenburgi juhtimisel esines Mollwitzi all kehvasti; kürassiirid, algselt treenitud raskeratsanikeks, treeniti seejärel ümber palju liikuvamateks, kergeratsanikeks. Kindral Zieteni husaarid ja tragunid laienesid samuti. Need muudatused viisid Preisi võiduni Chotusitzi lahingus (1742) Böömimaal ja Austria loovutas Sileesia Breslau rahuga Friedrichile.\nSeptembris 1743 korraldas Friedrich esimese sügismanöövri (Herbstübung), milles armee erinevad osad testisid uut rivikorda ja taktikat; sügismanöövrid muutusid Preisi armee iga-aastaseks traditsiooniks. Austria üritas Sileesiat Teises Sileesia sõjas tagasi võita. Kuigi edukad Friedrichi väljaajamisel aastal 1744, purustati austerlased kuninga enda poolt Hohenfriedbergi lahingus (1745). Preisi ratsavägi paistis lahingus silma, eriti Zieteni husaarid. Oma suurte teenete eest Hohenfriedbergis tõusis esile kuningas Friedrichi lähedane kaaslane Hans Karl von Winterfeldt.\nAustria asus Diplomaatilises revolutsioonis (1756) liitu oma traditsioonilise rivaali Prantsusmaaga; Austria, Prantsusmaa ja Venemaa liitusid Preisimaa vastu. Friedrich ründas ennetavalt oma vaenlasi 150 000-mehelise armeega, alustades Seitsmeaastast sõda. Austria armeed reformis Kaunitz ja parandused näitasid selle edu Preisimaa üle Kolini lahingus. Kuid Friedrich saavutas ühe oma suurimatest võitudest Roßbachi lahingus, kus Seydlitzi Preisi ratsavägi purustas suurema Prantsuse-Keisririigi armee väheste kaotustega, vaatamata kahekordses vähemuses olemisele. Friedrich kiirustas siis itta, Sileesiasse, kus Austria võitis hertsog Beverni juhitud Preisi armeed. Pärast mitmeid keerukaid formeerumisi ja hargnemisi austerlaste eest varjatult tabasid preislased edukalt oma vaenlase tiiba Leuthenis, kus Friedrich taas kord lahingut juhatas; Austria positsioonid provintsis varisesid kokku, tehes Preisi võidu isegi muljetavaldavamaks, kui Roßbachis.\nPour le Mérite, mille asutas kuningas Friedrich Suur aastal 1740\nKuid Friedrichi manöövrid olid edutud venelaste vastu verises Zorndorfi lahingus ja Preisi väed purustati Kunersdorfi lahingus (1759). Preisimaa oli pikast sõjast kurnatud ja Preisi kokkuvarisemine näis inimkaotuste ja vahendite puudumise tõttu peatne, kuid Friedrichi päästis "Mirakel des Hauses Brandenburg" – Venemaa väljumine sõjast pärast keisrinna Jelizaveta Petrovna äkksurma aastal 1762. Preisi kontroll Sileesia üle kinnitati Hubertusburgi rahuga (1763). Rasked inimkaotused panid kuninga tunnistama keskklassi ohvitsere sõja ajal, kuid see trend pöördus varsti.\nRündava mõtlemisega Friedrich propageeris lahingu kallutatud rivikorda, mis nõudis märkimisväärset distsipliini ja mobiilsust. Kuigi see taktika nurjus Kunersdorfis, kasutati seda suure eduga Hohenfriedbergis ja hiljem Leuthenis. Pärast mõnda esialgset kogupauku edenes jalavägi kiiresti täägirünnakule. Preisi ratsavägi ründas laial rindel mõõkadega enne, kui vastase ratsavägi sai rünnata.\nPealuuga husaar, Richard Knöteli maal\nEsimene garnison loodi Berliinis aastal 1764. Kui Friedrich Wilhelm I tahtis omada peamiselt pärismaist armeed, tahtis Friedrich II omada peamiselt välismaalastest armeed, eeldades, et pärismaised preislased on maksumaksjad ja tootjad. Preisi armee koosnes 1776. aastal 187 000 sõdurist, kellest 90 000 olid Preisi alamad Kesk- ja Ida-Preisimaal. Ülejäänud olid välismaised (nii saksa kui ka mittesaksa) vabatahtlikud või värvatud. Friedrich rajas Gardes du korpus kui kuningliku kaardi. Paljud väed olid ebalojaalsed, nagu palgasõdurid või need, kes saadi sundvärbamisega, samas kantonisüsteemist värvatud väed näitasid tugevat piirkondlikku, ja vastselt rahvuslikku uhkust. Seitsmeaastases sõjas olid armee eliitrügemendid peaaegu täiesti koostatud pärismaistest preislastest.\nFriedrichi valitsusaja lõpus hakkas armee olema Preisi ühiskonna lahutamatu osa ja koosnes 200 000 sõdurist. Kõik sotsiaalsed klassid pidid teenima riiki ja selle armeed – aadel juhtis armeed, keskklass varustas armeed ja talupoegadest koosnes armee. Minister Friedrich Leopold von Schrötter märkis, et "Preisimaa ei olnud riik armeega, vaid armee riigiga".\nPreisi armee sõjalipp, mida kasutati enne 1807. aastat\nFriedrich Suure järglane, tema vennapoeg Friedrich Wilhelm II (1786–97) lõdvendas tingimusi Preisimaal ja tundis vähe huvi sõja vastu. Ta delegeeris vastutuse eakale Braunschweig-Lüneburgi hertsogile Karl Wilhelm Ferdinandile ja armee kvaliteet hakkas lagunema. Juhituna Sileesia sõdade veteranidest, oli Preisi armee halvasti varustatud, et tegeleda revolutsioonilise Prantsusmaaga. Ohvitserid säilitasid sama treeningu, taktika ja relvastuse, mida kasutas Friedrich Suur umbes 40 aastat varem. Võrdluseks, Prantsusmaa revolutsiooniline armee, eriti Napoleon Bonaparte juhtimisel, arendas uusi organisatoorseid, varustamise, mobiilsuse ja käsumeetodeid.\nPreisimaa tõmbus Esimesest koalitsioonist tagasi Baseli rahuga (1795), loovutades Reini territooriumid Prantsusmaale. Pärast Friedrich Wilhelm II surma aastal 1797 oli riik pankrotis ja armee iganenud. Tema järglaseks sai tema poeg Friedrich Wilhelm III (1797–1840), kes sidus Preisimaa hävitusliku Neljanda koalitsiooniga. Preisi armee sai otsustavalt lüüa Saalfeldi, Jena ja Auerstedti lahingutes aastal 1806. Preislaste kuulus distsipliin varises kokku ning viis laiaulatuslikule alistumisele jalaväe, ratsaväe ja garnisonide hulgas. Kuigi mõned Preisi komandörid tundsid end hästi, nagu L'Estocq Eylaus, Gneisenau Kolbergis ja Blücher Lübeckis, ei piisanud neist Jena-Auerstedti peatamiseks. Preisimaa kaotas Tilsiti rahuga (1807) suuri territooriume, alaline armee võis olla vaid 42 000 meest ja sõlmiti liit Prantsusmaaga.\nReformijate kohtumine Königsbergis aastal 1807, Carl Röchling\nKorratu armee kaotus šokeeris Preisi valitsust, kes uskus suuresti võitmatust pärast Friedrichi võite. Kui Stein ja Hardenberg hakkasid uuendama Preisi riiki, hakkas Scharnhorst reformima sõjaväge. Ta juhtis Sõjaväe ümberkorraldamise komiteed, kuhu kuulusid Gneisenau, Grolman, Boyen ning tsiviilisikud Stein ja Könen. Clausewitz abistas samuti ümberkorraldusi. Kohkununa rahva ükskõiksest reaktsioonist 1806. aasta kaotustele tahtsid reformijad riigis patriotismi kasvatada. Steini reformid kaotasid aastal 1807 pärisorjuse ja algatasid aastal 1808 kohaliku linnavalitsuse.\nArmeekindralid uuendati täielikult – 143 Preisi kindralist aastal 1806 jõudsid vaid Blücher ja Tauentzien Kuuendasse koalitsiooni; paljudel võimaldati heastada oma maine 1813. aasta sõjas. Ohvitserikorpus avati aastal 1808 taas keskklassile, samas tõusmine kõrgemale astmele sai põhineda haridusel. Kuningas Friedrich Wilhelm III asutas aastal 1809 sõjaministeeriumi ja Scharnhorst asutas aastal 1810 Berliinis ohvitseride treeningkooli, hilisema Preisi sõjaakadeemia.\nScharnhorst propageeris levée en masse vastuvõtmist, üldine sõjaväeline ajateenistus, mida kasutas Prantsusmaa. Tema loodud oli Krümpersystem, millega kompaniid asendasid igal kuul 3–5 meest, võimaldades kuni 60 lisamehe väljaõpet aastas kompanii kohta. See süsteem andis armeele suure reservi, 30 000 – 150 000 lisasõdurit. Krümpersystem oli ka algus lühiajalisele (3 aastat) kohustuslikule sõjaväeteenistusele Preisimaal, erinevalt pikaajalisest (5–10 aastat) ajateenistusest, mida kasutati 1650. aastatest alates. Kuna okupeerivad prantslased keelasid preislastel moodustada diviise, oli Preisi armee jagatud 6 brigaadiks, millest igas oli 7–8 jalaväepataljoni ja 12 ratsaväeeskadroni. Ühendatud brigaade täiendati kolme suurtükiväebrigaadiga.\nIhunuhtlus oli suuresti kaotatud, kuna sõdureid treeniti väljal ja tirailleur'i taktikaga. Scharnhorst edendas jalaväe, ratsaväe, suurtükiväe ja inseneride (sapööride) integratsiooni läbi kombineeritud relvade, vastupidi eelnenud iseseisvale seisundile. Varustus ja taktika uuendati Napoleoni kampaaniate järgi. Yorcki poolt aastal 1812 välja antud välijuhend rõhutas kombineeritud relvi ja suuremat marsikiirust. Aastal 1813 õnnestus Scharnhorstil kinnitada akadeemias treenitud staabiülem iga välikomandöri juurde.\nMõne reformi vastu olid Friedrichi traditsionalistid, nagu Yorck, kelle arvates õõnestasid keskklassi ohvitserid aristokraatliku ohvitserikorpuse privileege ja edendasid Prantsuse revolutsiooni ideesid. Armeereformi liikumine katkes kohe pärast Scharnhorsti surma aastal 1813 ning üleminek demokraatlikumale ja keskklassi sõjaväele hakkas tagurliku valitsuse silmis hoogu kaotama.\nKuuenda ja seitsmenda koalitsiooni sõjadRedigeeri\nKuningas Friedrich Wilhelm III poolt 1813. aastal kehtestatud Raudrist\nPreisi husaarid 1813. aasta Leipzigi lahingus\nReformijad ja enamus avalikkusest kutsusid Friedrich Wilhelm III üles asuma liitu Austria keisririigiga selle 1809. aasta kampaanias Prantsusmaa vastu. Kui ettevaatlik kuningas keeldus uut Preisi sõda toetamast, viis Schill oma husaarirügemendi Prantsuse okupantide vastu, lootes provotseerida rahvaülestõusu. Kuningas pidas Schilli mässajaks ja majori mäss purustati Stralsundis Prantsuse liitlaste poolt. Prantsuse-Preisi 1812. aasta leping sundis Preisimaad andma 20 000 meest Napoleoni Grande Arméele, algul Grawerti ja siis Yorcki juhtimisel. Prantsuse Preisimaa-okupatsioon sai veel kord kinnitust ja 300 demoraliseerunud Preisi ohvitseri erustus protestiks.\nNapoleoni taganemise ajal Venemaalt aastal 1812 sõlmis Yorck Venemaaga iseseisvalt Tauroggeni konventsiooni, murdes Prantsuse-Preisi liidu. Stein saabus Ida-Preisimaale ja juhtis Landwehri, või miilitsa kasvatamist provintsi kaitseks. Preisimaa ühinemisega kuuenda koalitsiooniga hakkas Friedrich Wilhelm III kiiresti armeed mobiliseerima ja Ida-Preisi Landwehri korrati ka mujal riigis. Võrreldes 1806. aastaga toetas Preisimaa rahvastuik, eriti keskklass, sõda ja tuhanded vabatahtlikud ühinesid armeega. Preisi väed Blücheri ja Gneisenau juhtimisel osutusid elutähtsateks Leipzigi (1813) ja Waterloo (1815) lahingutes. Hiljem avaldasid staabiohvitserid muljet Preisi armee eraldi rühmade üheaegsete operatsioonidega.\nRaudristi kehtestas sõjalise aumärgina kuningas Friedrich Wilhelm III aastal 1813. Pärast oma Vom Kriege avaldamist sai Clausewitzist laialdaselt uuritud sõjafilosoof.\nPreisimaa laienemine (1807–1871)\nSaksa kindralstaap, mis arenes välja Suure kuurvürsti kohtumistest oma vanemate ohvitseridega ja mitteametlikust kohtumisest Napoleoni aja reformijatega, loodi ametlikult aastal 1814. Samal aastal koostasid Boyen ja Grolman üldise ajateenistuse seaduse, mille järgi pidid mehed teenima järjest alalises armees, Landwehris ja kohalikus Landsturmis kuni 39. eluaastani. 156 000-mehelise alalise armee sõdurid teenisid kolm aastat ja olid kaks aastat reservis, samas 163 000-mehelise Landwehri maakaitseväelased teenisid mõne nädala igal aastal seitsme aasta jooksul. Boyen ja Blücher toetasid tugevalt Landwehri 'tsiviilarmeed', mis pidi ühendama militaar- ja tsiviilühiskonna, kui võrdse alalise armeega.\nPõhiseadusliku kriisi ajal, aastal 1819 tunnistas Friedrich Wilhelm III Preisimaa kinnipidamist antirevolutsioonilistest Karlsbadi otsustest. Konservatiivsed jõud Preisimaal, nagu Wittgenstein, seisid vastu ajateenistusele ja demokraatlikumale Landwehrile. Friedrich Wilhelm III vähendas miilitsa suurust ja pani selle aastal 1819 regulaararmee kontrolli alla, mis viis Boyeni ja Grolmani tagasiastumiseni ning reformiliikumise lõpetamiseni. Boyeni ideaal valgustatud kodanik-sõdurist asendati ideega kodanikuühiskonnast eraldi või võõrdunud elukutselisest sõjaväest.\nFrankfurdi barrikaadide ründamine Preisimaa toetatud Hesseni vägede poolt aastal 1848\n19. sajandi keskpaigas nägid paljud Saksa liberaalid Preisimaad sobivaima riigina paljude Saksa riikide ühendamiseks, kuid konservatiivne valitsus kasutas armeed liberaalsete ja demokraatlike tendentside mahasurumiseks 1830. ja 1840. aastatel. Liberaalid panid pahaks armee kasutamist sisuliselt politseitoimingutes. Kuningas Friedrich Wilhelm IV (1840–61) tundus esialgu olevat liberaalne valitseja, kuid ta oli vastu kirjutatud põhiseaduse väljaandmisele, mida nõudsid reformijad. Kui Berliinis kerkisid 1848. aasta revolutsiooni käigus barrikaadid, nõustus kuningas vastumeelselt tsiviilkaitseväe (Bürgerwehr) loomisega pealinnas. Esmakordselt kutsuti kokku rahvuskogu põhiseaduse kokkukirjutamiseks, kuid selle aeglus võimaldas tagurlikel jõududel koonduda. Wrangel juhtis Berliini tagasivallutamist, mida toetas rahvarevolutsioonist väsinud keskklass. Preisi vägesid kasutati järgnevalt revolutsiooni mahasurumiseks paljudes teistes Saksa linnades.\n1848. aasta lõpus andis Friedrich Wilhelm lõpuks välja Preisi kuningriigi põhiseaduse. Liberaalne opositsioon saavutas parlamendi loomise, kuid põhiseadus oli suuresti konservatiivne dokument, kinnitades monarhia ülekaalu. Armee oli pretoriaanide kaart väljaspool põhiseadust, ainult kuninga alam. Preisi sõjaminister oli ainus sõdur, kes nõudis vande andmist põhiseaduse kaitseks, mis viis ministrite, nagu Strotha, Bonin ja Waldersee kritiseerimiseni kas kuninga või parlamendi poolt, olenevalt nende poliitilistest vaadetest. Armee eelarve pidi heaks kiitma parlamendi alamkoda. Armeed ülistavaid romaane ja memuaare, eriti selle osalemisest Napoleoni sõdades, hakati avaldama avaliku arvamuse kõigutamiseks. Liberaalide kava ühendada Saksamaa Preisimaa kaudu lüüasaamine Olmützis julgustas tagurlikke jõudusid. Aastal 1856, rahuajal koosnes Preisi armee 86 436 jalaväelasest, 152 ratsaväeeskadronist ja 9 suurtükiväerügemendist.\nPärast seda, kui Friedrich Wilhelm IV sai insuldi, sai tema vend Wilhelm I regendiks (1857) ja kuningaks (1861–1888). Ta soovis reformida armeed, mida konservatiivid, nagu Roon, pidasid liberalismi tõttu alates 1820. aastast halvenenuks. Kuningas tahtis armeed kasvatada – kui rahvastik oli 1820. aastast kasvanud 10 miljonilt 18 miljonini, olid aastaseid ajateenijaid jäänud 40 000. Kuigi Bonin oli vastu Rooni soovitud Landwehri nõrgendamisele, oli Wilhelm I rahvuslikust Itaalia teisest iseseisvussõjast häiritud. Bonin astus sõjaministri kohalt tagasi ja asendati Rooniga.\nBismarck, Roon ja Moltke 1860. aastatel\nValitsus esitas Rooni armeereformi kava veebruaris 1860. Parlament oli vastu paljudele selle sätetele, eriti Landwehri nõrgendamisele, ja esitas muudetud kava, kust oli kadunud palju valitsuse soovitud reforme. Rahandusminister Patow võttis 5. mail järsku kava tagasi ja selle asemel lihtsalt nõudis esialgse eelarve kasvatamist 9 miljonit taalrit, mida ka tehti. Wilhelm oli juba alustanud 'kombineeritud rügementide' loomist Landwehri asemele, protsessi, mis kasvas pärast täiendavate vahendite saamist Patowi poolt. Kuigi parlament oli nendele toimingutele vastu, säilitas Wilhelm uued rügemendid Manteuffeli juhendamisel. Liberaalide ja keskklassi Landwehr oli seega allutatud regulaararmeele, mis koosnes peamiselt Hohenzollernite monarhiale ja konservatiivsetele junkrutele ustavatest talupoegadest.\nMoltke Vanem, kindralstaabi ülem aastatel 1857–88, uuendas Preisi armeed oma ametiajal. Ta laiendas kindralstaapi, luues rahuaja allüksused, nagu mobilisatsiooni, geograafilis-statistilise ja sõjaajaloo jaod. 1869. aastal andis ta välja sõjapidamise käsiraamatu operatsioonide tasemel, "Juhised suurte üksuste komandöridele", kus kirjutas: "Kaasaegset sõjategevust iseloomustab püüe suurele ja kiirele otsusele". Moltke oli tuline sõjamängude pooldaja ohvitseridele ja võttis vägedes kasutusele padrunisalvega laetava nõelpüssi, mis võimaldas neil tulistada märkimisväärselt kiiremini, kui nende vastastel. Moltke kasutas raudteetranspordi eeliseid, juhatades raudteeliinide ehitamist Preisimaal tõenäolistesse kasutuselevõtu kohtadesse. Kuna kaasaegsed armeed olid liiga suured ja kohmakad ühele komandörile kontrollida, toetas Moltke mitut ja sõltumatut väiksemat armeed kontsentrilistes operatsioonides. Kui üks armee kohtas vaenlast ja sidus selle, võis teine armee saabuda ja rünnata vaenlase tiiba või tagalat. Ta soovitas ümbritsemislahingut (Kesselschlacht).\nMoltke teoses "Juhised suurte üksuste komandöridele" oli tema kontseptsioon eraldi armeedest, milles me hakkasime nägema kaasaegse Saksa doktriini tekkimist. Üksuste eraldi liikumise ja enne lahingut armeeks koondumise süsteem tõi kaasa tõhusama varustamise ja väiksema haavatavuse kaasaegsest tulejõust. Eduka tiibrünnaku võimaldamiseks kinnitas ta, et koondumine võib toimuda alles pärast lahingu algust. See oli Scharnhorsti kontseptsiooni "Marsi eraldi, võitle koos" edasiarendus.\nSelle uuenduse peamine tagajärg oli komandöri üleüldise kontrolli kaotus oma vägede üle tema võimalike sidevahendite tõttu, mis tol ajal oli visuaalne (vaateväli) või kullerid, kas ratsa või jalgsi. Traditsiooniline mõiste ebakindluse kõrvaldamisest "täieliku kuulekuse" abil oli nüüd iganenud ning operatiivne initsiatiiv, suunamine ja kontroll tuli eraldada käsuahelas edasi allapoole. Selles uues kontseptsioonis nõuti kaugemate üksuste komandöridelt initsiatiivi kasutamist oma otsuste tegemisel ja Moltke rõhutas arenenud ohvitseride eeliseid, kes võisid seda teha vanema komandöri kavatsuse piirides.\nSamal ajal töötas Moltke välja marsi ja armee varustamise tingimused. Ainult üks armeekorpus võis samal päeval liikuda piki ühte teed; kahe või kolme korpuse panemine samale teele tähendas, et tagumist korpust ei saanud kasutada ees lahingus. Mitut väikesel alal lähestikku paiknevat korpust ei saanud toita rohkem kui päev või kaks. Seega ta järeldas, et strateegia olemus seisnes korras korpuse eraldamiseks marssimiseks ja õigeaegselt lahingusse koondumiseks. Et teha suur armee kontrollitavaks, tuleb see lõhkuda eraldi armeedeks või korpuserühmadeks, iga rühma komandöril oli lubatud reguleerida oma liikumisi ja tegevuskava vastavalt ülemjuhataja juhistele, mis puudutab tegevuse suunda ja eesmärke.\nMoltke põhitees oli, et sõjaväelisest strateegiast tuleb aru saada kui võimaluste süsteemist, kuna vaid sõjalise operatsiooni algus oli plaanitav. Seetõttu pidas ta sõjaväejuhtide peaülesandeks osaleda kõigi võimalike tulemuste laialdases ettevalmistuses. Tema teesi saab kokku võtta kahe avaldusega, ühe kuulsa ja teise mitte nii väga, operatsioonide kava ei laiene kindlalt pärast esimest kohtumist vaenlase peamise tugevusega ja strateegia on arvestuste süsteem.\nKuid nagu näha tema planeerimise kirjeldustest sõjas Austriaga ja sõjas Prantsusmaaga, oli tema sõja planeerimine väga detailne ja võttis arvesse tuhandeid muutujaid. On ekslik arvata, et Moltke mõeldud sõjaplaanid olid kasutud.\nMoltke pani alguse värvide kasutamisele (sinisega sõbralikud väed ja punasega vaenulikud väed) strateegias või sõjamängudes.\nTa saavutas selle direktiivide abil, mis teatasid tema kavatsustest, mitte detailsetest käskudest, ja ta nõustus kõrvalekalletega etteantud direktiivist, kui see oli missiooni üldises raamistikus. Moltke hoidis seda seisukohta kindlalt ja sellest sai hiljem alus kogu Saksa sõjaväe teooriale.\n"Königgrätzi lahing", 1866, Georg Bleibtreu\nPreisi armee purustas Taani väed Dybbøli lahingus Teise Schleswigi sõja ajal (1864), mis võimaldas Preisimaal ja Austrial nõuda vastavalt Schleswigit ja Holsteini. Preisi ministerpresidendi Otto von Bismarcki korraldatud vaidlused viisid Austria-Preisi sõjani (1866). Preisi jalaväe nõelpüssid olid ülimalt edukad austerlaste vastu, keda võideti Königgrätzi lahingus. Moltke juhtimisel osutus Preisi armee võidukaks Prantsusmaa vastu Prantsuse-Preisi sõjas (1870). Erinevalt austerlastest oli prantslastel võimas Chassepot vintpüss, mis ületas Preisi nõelpüssi. Kuid Preisi suurtükivägi oli tõhus prantslaste vastu, kes piirati mobiilsete preislaste poolt sageli ümber. Patriotism võitudest hakkas Preisimaal kahjustama liberaalide vastupanu absolutismile.\nPreisimaa edu lahinguväljal võimaldas aastal 1871 Saksamaa ühendamise ja Preisimaa kuninga Wilhelm I keisriks kroonimise. Preisi armee moodustas põhiosa Reichsheerist, Saksa keisririigi armeest.\nKeiser Wilhelm II vaatab üle Preisi vägesid, Carl Röchling\nKeiserlik Saksa armee päris enamuse oma traditsioonidest ja mõistetest Preisi armeelt, mis oli selle suurim osa. Vastavalt keiserliku põhiseaduse artiklile 61 tuli Preisi sõjaväekoodeks kasutusele kogu Saksa Riigis. Konservatiivsed armeejuhid võtsid üha kasvava rolli nii sise- kui ka välispoliitikas.\n19. sajandi lõpus võis enamuse Preisi ohvitseridest jagada kahte rühma: need, kes kiitsid vaprust ja eneseohverdust, ning need, kes soovitasid inimkaotuste vähendamiseks tehnoloogiat ja manöövrit. Esmakordsalt Prantsuse-Preisi sõja ajal esinenud uued tehnoloogilised sõjalised uuendused, nagu kuulipilduja, suurendasid kaitseüksuste jõudu. Preislastele, kes pooldasid rünnakuoperatsioone, võisid jalaväerünnakud osutuda ohverdavateks rünnakuteks.\nSeoses võimaliku tulevase kahel rindel sõjaga tegi Schlieffen, kindralstaabi ülem aastatel 1891–1906, ettepaneku võtta kasutusele plaan, mis sai tuntuks kui Schlieffeni plaan. Muudetuna Moltke Noorema poolt, osutus selle kavatsus kiiresti Prantsusmaad võita võimatuks teostada. Esimese maailmasõja tegelikkuses, Läänerindel sumbus Saksamaa edenemine kaevikusõtta pärast Marne'i lahingut. Kuid Idarindel olid Preisimaa operatsioonid edukad venelaste ümberpiiramisel ja purustamisel Tannenbergi lahingus. Võimetuna murdma läbi Prantsuse ja Briti liinide Läänerindel, kaotavad sakslased lõpuks kurnamissõja.\nKeiserlik Saksa armee asendati pärast Esimest maailmasõda vabatahtliku Weimari vabariigi Reichswehriga. Kuigi Versailles' rahu püüdis Saksamaad relvitustada, säilitas Reichswehr vaikselt palju Preisi armee traditsioone. Kindralstaap maskeeriti mittemidagiütlevaks Truppenamtiks (vägedeamet), samas sõjaakadeemia asendati detsentraliseeritud allüksuste koolidega. Seeckt, Reichswehri ülem, määras uued sõjaväe pataljonid Preisi rügementide traditsioonide õigusjärglasteks.\nSõdadevahelisel perioodil kaalusid Saksa ohvitserid, kuidas kasutada manöövrisõda pärast Suure sõja kogemusi. Uuendused soomusväeosades ja õhujõududes võeti kasutusele mobiilses sõjas, mis väljendus doktriinis Blitzkrieg.\nAlates 17. sajandist iseloomustas Brandenburg-Preisimaa armeed selle algatusvõime, juhitavus ja agressiivne juhtimine sõja operatiivtasandil. Hohenzollernite riigil oli sageli vähem ressursse ja elavjõudu, kui selle rivaalidel, ja seega keskendusid preislased kiiresti saavutatavale otsustavale võidule, et hoiduda kurnamissõjast. Preislased rakendasid manöövrisõda (Bewegungskrieg), püüdega rünnata vaenlase tiibu või tagalat. Preislased rõhusid otsustavatele lahingutele kurnamissõdade asemel, mis tegi nad piiramissõjas kogenematuks, ebakompetentseteks.\nSuur kuurvürst rakendas palju kontseptsioone, mida Preisi armee hilisematel sajanditel kasutas, sealhulgas tiibrünnakud Varssavi lahingus ja valmisolek rünnakuks Fehrbellini lahingus vähemuses olles. Kuurvürst toetas kampaaniaid, mis olid "lühikesed ja elavad".\n1740. aastatel andis Friedrich Suur välja rea uusi eeskirju ja dokumente vastavalt tema armee kogemustele esimese kahe Sileesia sõja ajal ja kuidas nad on seotud tuleviku sõdadega. Tema poolt omaks võetud doktriinid keskendusid kiirusele ja pealetungile. Kergem ja kiirem ratsavägi oli eelistatud raskeratsaväe ees; kui Friedrich Wilhelm I pidas husaare luksusvägedeks, tegi tema poeg neist armee lahutamatu osa. Suurtükivägi pidi kasutama kergeid kolmenaelaseid torusid, mille jõu puudumise asendas mitmekülgsus. Olles austerlaste poolt Teises Sileesia sõjas liikuma aetud, hakkas Friedrich rõhuma võimsale rünnakule kurnamissõja asemel. Frontaalrünnaku asemel püüdis Preisi kuningas kasutada kallutatud lahingurivistust, mille järgi oli tema armee tugevam tiib suunatud vaenlase nõrgema tiiva vastu, samas piirates oma nõrgema tiiva liikumist. Friedrich Suur võttis Preisi sõjastiili kokku Leutheni lahingus, pooldades vaenlase ründamist "isegi siis, kui ta oleks Zobtenbergi tipus".\nPreisi rõhuasetus rünnakule oli ohvitserikorpuses hästi sisse töötatud. Flies läks Langensalza lahingus edutult pealetungile, vaatamata sellele, et oli hannoverlaste suhtes vähemuses ja Falckensteini väed olid lähedal. Sarnaselt oli Kirchbach valmis taluma liigseid kaotusi Wörthi lahingus abivägesid ootamata. Moltke tahtis kiiret kampaaniat Böömimaal Austria vastu, nii et Venemaa või Prantsusmaa ei oleks Austria-Preisi sõtta kaasatud. Kuigi Moltke pidas prints Friedrich Karli marssi läbi Böömimaa liiga aeglaseks, leidis Hans Delbrück "Punase printsi" lõpprünnaku Königgrätzis olevat Preisi traditsiooni järgi, "mis oma julgusega kaotada lahing, võitis selle".\nOtto von Bismarck kandmas kürassiiriohvitseri metalset kiivrit\nPreisi stiilis manöövrisõda ja kiired löögid olid hästi kavandatud kampaaniatele, mis kasutasid Lääne- ja Kesk-Euroopa arenenud taristut, nagu ühendamissõdades, kuid nurjusid, kui neid kasutati Wehrmachti poolt Nõukogude Liidus ja Põhja-Aafrikas. Preisi ja hiljem Saksa süsteeme peeti luures, vastuluures ja logistikas nõrgaks, kuid Esimese maailmasõja ajal oli Saksa armee sageli võimeline Briti ja Prantsuse lahinguplaanidele käppa peale panema. Kui vaenlane tõrjus edukalt algsed operatiivrünnakud, oli Preisi süsteemil raske positsioonisõjas (Stellungskrieg), kuigi Esimese maailmasõja ajal ei olnud see nii märgatav.\nPreisi armeed on sageli peetud paindliku Auftragstaktik (missioonitaktika) käsu kasutajaks, millega alluvad ohvitserid juhtisid, kasutades isiklikku initsiatiivi. See arenes välja suhetest junkruaristokraatia, kes moodustasid enamuse ohvitserikorpusest, ja monarhia vahel. Poliitilise toetuse eest aadlikelt andsid monarhid neile suuremaid privileege nende mõisates ja suurema initsiatiivi lahinguväljal. Vastavalt Auftragstaktik teooriale oleks komandör andnud missiooni oma alluvatele ohvitseridele, kes pidid jätkama direktiivi, nagu paremaks pidasid. Gneisenau oli varajane Auftragstaktik pooldaja ja Moltke tõlgendas teooriat kui "mida kõrgem võim, seda lühem ja üldisem" käsk; märkimisväärselt suur vabadus anti alluvatele, et jätkata eesmärki. 19. sajandi ajaloolased nägid Leutheni lahingus ühte Auftragstaktik parimat näidet ja kombineeritud relvade varaseimat näidet.\nSageli stereotüüpselt Preisi armeega seotud oli teravikuga kiiver (Pickelhaube), kasutusel 19. sajandil ja 20. sajandi alguses. Võidukaid lahinguid tähistati sõjaväemarssidega, nagu Der Hohenfriedberger, väidetavalt kirjutatud Friedrich Suure poolt pärast Hohenfriedbergi lahingut, ja Königgrätzer Marsch, mille kirjutas marsihelilooja Piefke. Preisi Großer Zapfenstreich sõjaväeline tattoo on tänapäeval kasutusel Bundeswehris. Raudrist oli kasutusel Saksa keisririigis ja selle järglasriikides, ja kasutatakse veel Bundeswehri tunnusena.\nVoltaire ütles Preisi armee kohta: "Kui mõned riigid omavad armeed, siis Preisi armee omab riiki."\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Preisi_armee&oldid=5931563"\nLehekülje viimane muutmine: 17. juuli 2021, 16:03\nSelle lehekülje viimane muutmine: 16:03, 17. juuli 2021.


Toiduseaduse ja riigilõivuseaduse muutmise seadus–Riigi Teataja\nToiduseaduse ja riigilõivuseaduse muutmise seadus\nVastu võetud 10.12.2009\nVabariigi Presidendi 15. detsembri 2009. a otsusega nr 583\nI. Toiduseaduses (RT I 1999, 30, 415; 2009, 49, 331) tehakse järgmised muudatused:\n§ 1. Paragrahvi 16 lõige 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:\n« (1) Lisaaine käesoleva seaduse tähenduses on Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1333/2008 toidu lisaainete kohta (ELT L 354, 31.12.2008, lk 16–33) artikli 3 lõike 2 punktis a sätestatud aine.»\n§ 2. Paragrahvi 31 täiendatakse lõigetega 3 ja 4 järgmises sõnastuses:\n« (3) Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1935/2004 artikli 2 lõike 2 alapunktis c nimetatud ettevõtte puhul esitab ettevõtja majandustegevuse registri registreerimistaotluses lisaks kaubandustegevuse seaduse § 13 lõike 3 punktis 3 sätestatud andmetele ka andmed toiduga kokkupuutumiseks ettenähtud materjalide ja esemete rühma kohta.\n(4) Andmeid toiduga kokkupuutumiseks ettenähtud materjalide ja esemete rühma kohta ei pea registreerimistaotluses esitama, kui Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1935/2004 artikli 2 lõike 2 alapunktis c nimetatud ettevõttest tuleb teavitada käesoleva seaduse § 7 kohaselt või kui nimetatud ettevõte kuulub tunnustamisele käesoleva seaduse § 8 kohaselt.»\n§ 3. Paragrahvi 34:\n1) lõige 5 tunnistatakse kehtetuks;\n« (51) Enesekontrolli raames võetud proovide analüüsimise korral rakendatakse asjakohast kvaliteedisüsteemi.»\n§ 4. Paragrahvid 42–44 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:\n« § 42. Piiripunkt ja imporditava toidu üle järelevalve teostamise koht\n(2) Veterinaar- ja Toiduamet määrab isiku taotluse alusel piiripunkti, mille kaudu on lubatud toitu importida, ja imporditava toidu üle järelevalve teostamise koha, kui nende määramise õigus on Euroopa Liidu asjakohase õigusakti kohaselt pädeval asutusel või liikmesriigil. Järelevalve teostamise koht peab asuma Maksu- ja Tolliameti aktsepteeritud kohas.\n(3) Piiripunktide ja imporditava toidu üle järelevalve teostamise kohtade loetelu avalikustatakse Veterinaar- ja Toiduameti veebilehel.\n(4) Käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud piiripunkti või imporditava toidu üle järelevalve teostamise koha lõikes 3 nimetatud loetellu kandmise otsuse tegemiseks hindab Veterinaar- ja Toiduamet selle nõuetekohasust nii taotleja esitatud andmete alusel kui ka piiripunktis või järelevalve teostamise kohas kohapeal.\n(5) Kui piiripunkt või imporditava toidu üle järelevalve teostamise koht vastab Euroopa Liidu asjakohases õigusaktis sätestatud nõuetele, teeb Veterinaar- ja Toiduamet selle kohta piiripunktide ja imporditava toidu üle järelevalve teostamise kohtade loetellu kandmise otsuse.\n(6) Kui piiripunkt või imporditava toidu üle järelevalve teostamise koht ei vasta Euroopa Liidu asjakohases õigusaktis sätestatud nõuetele, teeb Veterinaar- ja Toiduamet selle kohta piiripunktide ja imporditava toidu üle järelevalve teostamise kohtade loetellu kandmisest keeldumise otsuse.\n(7) Veterinaar- ja Toiduamet teeb käesoleva paragrahvi lõigetes 5 ja 6 nimetatud otsuse 30 tööpäeva jooksul piiripunkti või imporditava toidu üle järelevalve teostamise koha lõikes 3 nimetatud loetellu kandmise taotluse saamisest arvates.\n(8) Veterinaar- ja Toiduamet teeb piiripunkti või imporditava toidu üle järelevalve teostamise koha piiripunktide ja imporditava toidu üle järelevalve teostamise kohtade loetelust väljaarvamise otsuse, kui:\n(9) Käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud piiripunkti ja imporditava toidu üle järelevalve teostamise koha piiripunktide ja imporditava toidu üle järelevalve teostamise kohtade loetellu kandmise taotluse sisu nõuded, taotlusele lisatavate dokumentide loetelu ning taotluse menetlemise korra kehtestab põllumajandusminister.\n§ 43. Järelevalve korraldamine toidu Eestisse toimetamise ja eksportimise korral\n(1) Toidu Eestisse toimetamise korral teostatakse järelevalvet üksnes imporditava toidu nõuetekohasuse üle.\n(2) Sellise teabe puhul, mis annab alust kahtlustada imporditava toidu mittenõuetekohasust või ohtlikkust, või muu põhjendatud vajaduse korral teostatakse toidu järelevalvet piiripunktis.\n(1) Sellise toidu importimisest, mille suhtes tuleb Euroopa Liidu asjakohasest õigusaktist tulenevalt teostada järelevalvet piiripunktis või imporditava toidu üle järelevalve teostamise kohas, teavitatakse Veterinaar- ja Toiduametit vähemalt 24 tundi enne toidu esitamist järelevalve teostamiseks.\n(2) Kui Euroopa Liidu asjakohases õigusaktis ei sätestata importimisest teavitamise vormi, kasutatakse teavitamiseks Veterinaar- ja Toiduameti veebilehel avaldatud teavitamise näidisvormi.»\n§ 5. Paragrahvi 48 lõige 41 tunnistatakse kehtetuks.\n§ 6. Paragrahvi 49 lõige 5 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:\n« (5) Kui laboratoorsete analüüside tulemuste põhjal ei vasta toit või muu analüüsitu nõuetele, kannab lisauuringutega seotud kulud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 882/2004 artikli 28 kohaselt isik, kelle proov ei vasta nõuetele.»\n§ 7. Seadust täiendatakse §-dega 491–495 järgmises sõnastuses:\n« § 491. Toidujärelevalve tasu\n(1) Toidujärelevalve tasu (edaspidi järelevalvetasu) on Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 882/2004 artiklites 27–29 sätestatud põhimõtteid arvestades käesolevas seaduses kehtestatud määras tasutav summa tunnustamisele kuuluva või tunnustatud ettevõtte, ettevõtte, millest on teavitatud, toidu käitlemise ja imporditava toidu nõuetekohasuse hindamisega seotud järelevalvetoimingu tegemise eest. Järelevalvetasu makstakse ka toiduga kokkupuutumiseks ettenähtud materjalide ja esemetega seotud järelevalvetoimingu tegemise eest.\n(2) Toiduga seotud järelevalvetoimingute puhul makstakse järelevalvetasu üksnes veterinaarkorralduse seaduse §-s 351 nimetamata toiduga seotud järelevalvetoimingu tegemise ning jaekaubandusettevõttes järelevalvetoimingu tegemise eest. Järelevalvetasu ei maksta esmatootmisega seotud järelevalvetoimingu ning riigi- või kohaliku omavalitsuse üksuse eelarvest rahastatava haridusasutuse, sotsiaalasutuse või tervishoiuteenuse osutaja asutusesisese toitlustamisega seotud järelevalvetoimingu tegemise eest.\n(1) Järelevalvetasu maksmiseks kohustatud isik (edaspidi kohustatud isik) on isik, kelle suhtes on järelevalveametnik teinud käesoleva seaduse §-s 491 sätestatud järelevalvetoimingu.\n(3) Kohustatud isik maksab tunnitasu toidujärelevalve toimingu tegemisele kulunud aja eest, kuid mitte rohkem kui kaheksa tunni eest järelevalvetoimingu kohta. Järelevalveametniku kulutatud aeg arvestatakse tunni täpsusega ja iga alustatud tund loetakse järgmiseks täistunniks. Arvesse ei võeta järelevalvetoimingu tegemise paika kohalesõiduks kulutatud aega.\n(4) Tunnitasu määra arvutamisel võetakse aluseks järelevalveametniku keskmine töötasu ja toidujärelevalve toimingutega seotud keskmine majandamiskulu. Järelevalveametniku keskmise töötasu arvutamisel lähtutakse Veterinaar- ja Toiduameti kohalikes asutustes ja piiripunktides töötavate järelevalveametnike keskmisest palgast järelevalvetoimingu tegemisele eelnenud kalendriaastal. Toidujärelevalve toimingutega seotud keskmise majandamiskulu arvutamisel lähtutakse Veterinaar- ja Toiduameti keskmisest Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 882/2004 lisa VI punktis 2 nimetatud kulust järelevalveametniku kohta järelevalvetoimingu tegemisele eelnenud kalendriaastal.\n(5) Toidujärelevalve toimingu tegemise eest võetava tunnitasu määra igaks aastaks kehtestab põllumajandusminister.\n(6) Sellise toidu puhul, mille üle tuleb Euroopa Liidu asjakohasest õigusaktist tulenevalt teostada järelevalvet piiripunktis või imporditava toidu üle järelevalve teostamise kohas, tasub kohustatud isik järelevalvetoimingu tegemise eest ühe tariifse klassifikatsiooni kohta ühel tollideklaratsioonil järelevalvetasu tunnitasuna, millele lisandub vajalike analüüside maksumus.\n(7) Toidujärelevalve toimingu tegemise käigus on Veterinaar- ja Toiduametil õigus võtta hilinenud kaubasaadetise ooteaja ning väljaspool tööaega isiku taotlusel tehtud järelevalvetoimingu eest lisatasu järgmiselt:\n1) hilinenud kaubasaadetise ooteaja eest tööajal võetakse lisatasu tunnitasuna järelevalveametniku kohta käesoleva paragrahvi lõike 3 kohaselt;\n2) hilinenud kaubasaadetise ooteaja eest väljaspool tööaega ning isiku taotlusel väljaspool tööaega tehtud järelevalvetoimingu eest võetakse lisatasu kahekordse tunnitasuna järelevalveametniku kohta käesoleva paragrahvi lõike 3 kohaselt.\n(9) Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 882/2004 artiklis 28 sätestatud juhul maksab kohustatud isik järelevalvetasu täiendavate järelevalvetoimingute eest tunnitasuna käesoleva paragrahvi lõike 3 kohaselt. Täiendava lisauuringuga seotud kulud kantakse käesoleva seaduse § 49 lõike 5 kohaselt.\n(1) Veterinaar- ja Toiduamet teeb eelmise kalendrikuu jooksul tehtud toidujärelevalve toimingute eest järelevalvetasu sissenõudmise otsuse iga kalendrikuu viiendaks kuupäevaks.\n(3) Kohustatud isik kannab järelevalvetasu üle otsuses näidatud pangakontole kümne kalendripäeva jooksul järelevalvetasu sissenõudmise otsuse saamisest arvates. Kohustatud isikul on õigus esitada Veterinaar- ja Toiduameti otsuse peale vaie käesoleva seaduse §-s 51 sätestatud korras.\n(6) Enammakstud järelevalvetasu tagastamise korra kehtestab Vabariigi Valitsus.»\n§ 8. Paragrahvi 50:\n« (11) Kohustatud isik maksab maksmata järelevalvetasu sissenõudmiseks tehtud ettekirjutuses määratud summa kümne tööpäeva jooksul ettekirjutuse saamisest arvates.»;\n« (5) Maksmata järelevalvetasu sissenõudmiseks tehtud ettekirjutuse täitmata jätmise korral ettekirjutuses märgitud tähtaja jooksul on Veterinaar- ja Toiduametil õigus pöörduda kohtutäituri poole, kes nõuab maksmata järelevalvetasu kohustatud isikult sisse täitemenetluse seadustikus sätestatud korras.»\n§ 9. Paragrahvi 52 lõige 2 tunnistatakse kehtetuks.\n§ 10. Seadust täiendatakse §-dega 632 ja 633 järgmises sõnastuses:\n« § 632. Toiduga kokkupuutumiseks ettenähtud materjalide ja esemete rühma kohta andmete esitamine sellise ettevõtja puhul, kelle sellekohase tegevuse kohta on majandustegevuse registris registreering 2010. aasta 1. jaanuaril\nEnne 2010. aasta 1. jaanuari Veterinaar- ja Toiduameti veebilehel piiripunktide ja imporditava toidu üle järelevalve teostamise kohtade loetelusse kantud piiripunkt ja järelevalve teostamise koht on nimetatud loetelus kuni Veterinaar- ja Toiduameti poolt piiripunkti või järelevalve teostamise koha nimetatud loetelust väljaarvamise otsuse tegemiseni.»\n§ 11. Seaduse normitehniline märkus muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:\n«1 Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/39/EÜ eritoiduks ettenähtud toiduainete kohta (ELT L 124, 20.05.2009, lk 21–29);\nkomisjoni direktiiv 1999/21/EÜ meditsiiniliseks eriotstarbeks mõeldud dieettoitude kohta (EÜT L 91, 07.04.1999, lk 29–36), muudetud direktiividega 2006/82/EÜ (ELT L 362, 20.12.2006, lk 94–96) ja 2006/141/EÜ (ELT L 401, 30.12.2006, lk 1–33);\nEuroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2002/46/EÜ toidulisandeid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (EÜT L 183, 12.07.2002, lk 51–57), muudetud direktiiviga 2006/37/EÜ (ELT L 94, 01.04.2006, lk 32–33) ja määrusega (EÜ) nr 1137/2008 (ELT L 311, 21.11.2008, lk 1–54);\nnõukogu direktiiv 1989/396/EMÜ toidupartiide tähistamise ja märgistamise kohta (EÜT L 186, 30.06.1989, lk 21–22), muudetud direktiividega 1991/238/EÜ (EÜT L 107, 27.04.1991, lk 50) ja 92/11/EMÜ (EÜT L 65, 11.03.1992, lk 32);\nEuroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2000/13/EÜ toidu märgistamist, esitlemist ja reklaami käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (EÜT L 109, 06.05.2000, lk 29–42), muudetud direktiividega 2001/101/EÜ (EÜT L 310, 28.11.2001, lk 19–21), 2003/89/EÜ (ELT L 308, 25.11.2003, lk 15–18), 2006/107/EÜ (ELT L 363, 20.12.2006, lk 411–413), 2006/142/EÜ (ELT L 368, 23.12.2006, lk 110–111) ja 2007/68/EÜ (ELT L 310, 28.11.2007, lk 11–14) ning määrustega (EÜ) nr 1332/2008 (ELT L 354, 31.12.2008, lk 7–15), (EÜ) nr 1334/2008 (ELT L 354, 31.12.2008, lk 34–50) ja (EÜ) nr 596/2009 (ELT L 188, 18.07.2009, lk 14–92);\nkomisjoni direktiiv 2006/141/EÜ imiku piimasegude ja jätkupiimasegude kohta ning millega muudetakse direktiivi 1999/21/EÜ (ELT L 401, 30.12.2006, lk 1–33), muudetud määrusega (EÜ) nr 1243/2008 (ELT L 335, 13.12.2008, lk 25–27).»\nII. Riigilõivuseaduses (RT I 2006, 58, 439; 2009, 59, 386) tehakse järgmised muudatused:\n§ 12. Paragrahvi 15 lõikes 4 asendatakse tekstiosa «§ 212 kohaselt» tekstiosaga «§ 210 lõigete 4 ja 6 kohaselt».\n§ 13. Paragrahv 35 tunnistatakse kehtetuks.\n§ 14. Paragrahvi 210:\n« (4) Sööda käitleja, kes impordib loomset päritolu sööta Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 882/2004 artikli 2 punkti 15 tähenduses, tasub riigilõivu järelevalvetoimingute tegemise eest ühe tariifse klassifikatsiooni kohta ühel tollideklaratsioonil lähtuvalt imporditavast kogusest:\n1) kuni 30 tonni puhul 0,05 krooni iga kilogrammi kohta;\n2) üle 30 tonni puhul 1500 krooni ja lisaks 0,03 krooni iga kilogrammi kohta, mis ületab 30 tonni.»;\n2) lõikest 6 jäetakse välja tekstiosa «või käesoleva seaduse §-s 212».\n§ 15. Paragrahvid 212 ja 213 tunnistatakse kehtetuks.\n(2) Käesoleva seaduse §-d 1 ja 11 jõustuvad 2010. aasta 20. jaanuaril.


Alkeemia lugemisnurk. Tuletage endale iga päev meelde, et õnneni ei vii ükski tee, sest õnn ise ongi tee - ALKEEMIA\nAlkeemia lugemisnurk. Tuletage endale iga päev meelde, et õnneni ei vii ükski tee, sest õnn ise ongi tee\n19.november 2016 09:07\nUsaldage oma sisemist pühameest\nDr Wayne W. Dyer tutvustab lugejale oma raamatus "Muuda oma mõtteid - muudad oma elu", kuidas rakendada Laozi muistset tarkust tänapäeva moodsas maailmas.\nKui ülendate suurmehi, hakkab rahvas võistlema.\nKui ülehindate omandit, hakkab rahvas varastama.\nKui ihaldatav pole nähtaval, jääb rahva süda rahule.\nPühamees valitseb, tühjendades meeled ja südamed, nõrgestades soove, tugevdades luid.\nHarjutage mittetegemist ...Kui tegu on puhas ja isetu, asub kõik oma täiuslikule kohale.\nDaodejingi kolmas värss annab meile nõu hinnata ümber oma prioriteedid, et meid valdaks rahulolu. Kui keskendume aina enamate ihaldusobjektide kättesaamisele, annab see välistele teguritele üha rohkem võimu. Kui tähtsustame staatust, kas rahalist või võimuga seonduvat, varjab see meie eest suhte igavese Taoga ja rahulolust täidetud elu, mis sellega kaasneb. Omandi ja saavutuste ülehindamine tuleneb meie ego soovist üha enama järele - olgu selleks rikkus, asjad, staatus, võim vms. Tao soovitab sedasorti rahulolematust elust loobuda, kuna see viib varastamise, riiakuse ja segaduseni. Me ei peaks tahtma aina enamat, vaid Tao kohaselt harjutama tänulikkust, sest see viib elamiseni rahulolus. Peaksime asendama isiklikud ihad Taole keskenduva küsimusega: Kuidas ma võiksin teisi teenida? Mõtteid muutes näeme elus aset leidvaid suuri muutusi.\nNõuanne harjutada "mittetegemist", usaldades kõike omale kohale asetuvat, võib paista retseptina, mis viib laiskuse võidukäigu ja ühiskonna kokkuvarisemiseni, kuid ma ei usu, et Laozi peab siin silmas seda. Ta ei taha, et meist saaks tööpõlguritest mittemidagitegijad; pigem leiab ta, et Tao usaldamise kaudu jõuame oma loovuse lätetele, kus meid juhib mingi kõrgem printsiip kui vaid egoistlikud ihad.\nEgole keskendumine takistab kõrgema olemuse esilekerkimist, seega harjutage ego käest pääsemist, et Tao juhiks teie tegusid. Upute töösse? Usaldage Taod. Üritage kuulata, mis teid juhib, kui vabanete ego valitsemise alt, ning paradoksaalsel kombel saate nõnda rohkem tehtud. Lasete kerkida esile sisemisel, surudes alla maised püüdlused. Nõnda pole te enam üksinda omaelu dirigent.\nSuur osa kolmandast värsist annab nõu, kuidas valitseda. Ma ei peaks neid poliitilisteks või administratiivseteks nõuanneteks, vaid pigem seondub see meie ja meie toetust vajavate pereliikmete isikliku eluga; laiemas plaanis aga kõigi inimestega, kellega iga päev kokku puutume.\nJulgustage oma sugulasi, et nad tühjendaksid oma meeled mõtetest staatuse ja omandi kohta ning mõtleksid pigem teiste teenimise ning kõikide tervise ja heaolu eest hoolitsemise peale. Olge ise näiteks sellisest kooskõlast; igaüks soovib saada innustust. Loovuse allikat ei huvita maised varad ega staatus. See annab, mida vaja - see pakub juhatust, motiveerib ja mõjutab teid ning kõiki teisi. Ego (ja selle alatine ihade nimekiri) vajab ilmselt nõrgestamist, et tunnetada Tao ilu. Näidake seda teistele, olles juht, kes eemaldab egotsentrilised ahvatlused, mis soodustavad kadedust, viha ja võistlemist. Kui Laozi saaks 2500 aasta tagant vaadelda meie igapäevast elu, arvanma, et ta annaks Daodejingi kolmanda värsi põhjal seesugust nõu.\nTuletage endale iga päev meelde, et õnneni ei vii ükski tee, sest õnn ise ongi tee.\nTeil võib olla pikk nimekiri eesmärkidest, mille saavutamine tooks teie arvates rahulolu, ent kui uurite oma õnneseisundit praeguses hetkes, siis märkate, et eelmiste ambitsioonide elluviimine ei toonud kaasa kestvat rõõmu. Ihad võivad tuua ärevust, stressi ja võistluslikkust, ning seda peab märkama. Üritage ise tuua igasse elutee hetke õnne ja ärge oodake, et rõõmu tekitaksid välised sündmused. Kui püsite kooskõlas Tao teega, siis hakkab teie ellu voolama kogu rahulolu, millest alati unistasite - õiged inimesed, vahendid oma eesmärkide rahastamiseks ja kõik muud tegurid. "Ärge sundige end tagant," ütleks Laozi, "ning tundke tänulikkust ja aukartust praeguse ees. Teie elu kontrollib miski, mis on teie kõrgelennuliste püüdluste tühistest detailidest palju suurem ja tähenduslikum."\nUsaldage igavese Tao täiust, sest see on 10 000 asja ülim Allikas\nTao töötab teie eest ja teiega koos, nii et sellele pole vaja tuletada meelde, kui midagi ihaldate või kui arvate, et see on mõne teie soovi unustanud. Usaldage Tao harmoonilisust. See hoolitses kõige eest, mida läks vaja teie loomisel ja teie olemasolu üheksa esimese kuu jooksul, ilma mingi teie abita, täiesti sõltumatult teie soovidest. Tao teeb seda ka edaspidi, kui seda usaldate ning harjutate mittetegemist.\nVaadake oma ihad üle ning andke need üle nimetamatule. Jah, and keneed ära; teil pole vaja teha muud, kui vaid usaldada. Samal ajal kuulake ja vaadake, kuhu teid juhatatakse, ning ühendage end täiusliku energiaga, mis saadab vajamineva teie ellu. Teie (ehk teie ego) ei pea tegema midagi. Laske Tao igavesel täiuslikkusel teie kaudu töötada. See on Laozi sõnum meie praegusele maailmale.\nHenry David Thoreau tegi 19. sajandi keskel Waldeni tiigi ääres kirjutades järgmise tähelepaneku, mis võiks minu arvates hästi iseloomustada Daodejingi kolmandat värssi. Veetkem üksainus päev sama ruttamata kui Loodus, laskmata end rööpast välja lüüa igal teele sattunud pähklikoorekesel või sääsetiival ... Undab masinavile - laskem tal unnata, kuni tal jääb hääl pingutusest kähedaks. Heliseb kell - milleks joosta? ... Ma olen alati kahetsenud, et ma pole sama tark nagu siis, kui ma sündisin.\nUsaldage oma sisemist pühameest. Ärge laske ihadel häirida oma igavest sidet Taoga.\nÜritage täna panna tähele, kas teil on kavas midagi osta. Valige Tao harjutamise tee ning kuulake, mida see ütleb. Olge tänulik, et teil on vahendid ostu sooritada, kuid harjutage iseenda kuulamist ja mittetegemist. Tao näitab teile sel hetkel teed teie tunnete kaudu. Usaldage seda. Vahest soovitatakse teil see asi osta ning selle üle tänulikkust tunda, või siis see kellelegi annetada, või muretseda üks endale ja teine kellelegi teisele või ostmise asemel raha hoopis heategevuseks annetada või lihtsalt ostmisest loobuda. Harjutage Taod igapäevastes olukordades, sest õpite nõnda tundma sügavamat rahulolu. Nagu värsis öeldud: "Kui tegu on puhas ja isetu, asub kõik oma täiuslikule kohale." Ma leian, et rahulolu oleks raske paremini kirjeldada!\nKatkend on pärit kirjastus Pilgrim poolt välja antud Dr Wayne W. Dyeri raamatust "Muuda oma mõtteid - muudad oma elu"\nSelle erakordse raamatu jaoks vaatas menukirjanik dr Wayne W. Dyer läbi sadu Daodejingi tõlkeid ning pani kirja 81 esseed, kuidas rakendada Laozi muistset tarkust tänapäeva moodsas maailmas. Iga peatükk pakub juhiseid Tao ehk "Suure Kulgemise" ellurakendamiseks tänapäeval. Wayne veetis terve aasta Laozi õpetusi lugedes, uurides ja nende üle mediteerides, harjutades neid iga päev ja pannes viimaks kirja need lühiesseed, mis annavad Laozi sõnu edasi viisil, nagu ta uskus olevat teile kasulik.\nDr Wayne W. Dyer on rahvusvaheliselt tuntud kirjanik ja kõneleja enesearengu teemadel. Ta on kirjutanud mitmeid menuteoseid ning loonud ka audio- ja videokursusi. Ta on esinenud tuhandetes tele- ja raadioprogrammides, sealhulgas "The Today Show" ja "Oprah ".\nMÄRKSÕNAD Alkeemia lugemisnurk Daodejing ego Kirjastus Pilgrim rahulolu Wayne W. Dyer õnn\nAlkeemia lugemisnurk. Tuletage endale iga päev meelde, et õnneni ei vii ükski tee, sest õnn i...


Sotsiaalmeedia klienditeeninduse nõuanded (+ Integratsioonid)\nMis on sotsiaalmeedia?\nSotsiaalmeedia – Mõned statistikad\nMiks on sotsiaalmeedia niivõrd võimas?\nMiks on sotsiaalmeedia klienditeenindus oluline?\nKliendid eeldavad seda\nSee võib Teie ettevõtte edule kaasa aidata või selle nurjata\nKuidas jälgida oma seotust sotsiaalmeedias?\nSotsiaalmeedia klienditeenindus praktikas\nPole kaduma läinud kommentaare ja sõnumeid\nMilliseid sotsiaalmeedia integratsioone LiveAgent toetab?\nFacebook ja Facebook Messenger\n7 näpunäidet sotsiaalmeedia klienditeeninduse kohta\n1. Valige oma platvorm\n2. Püsige oma päringutega järjel\n3. Määrake oma meeskonna jaoks KPI-d ja juhised\n4. Veenduge, et teate, mida ja kuidas vastata\n5. Kasutage roboteid targasti\n6. Kasutage oma andmeid targalt\n7. Kontakteeruge alati\nSotsiaalmeedia on veebisaidid ja rakendused, mis võimaldavad kasutajatel luua ainulaadset sisu ja jagada seda teiste veebikasutajatega. Sotsiaalmeedia on interaktiivne ja edendab eneseväljendust fotode, videote, tekstpostituste ja GIF-ide kujul.\nSotsiaalmeedia pioneerid olid MySpace, Facebook ja YouTube, millele järgnesid Twitter ja Instagram. Tänapäeval on tuhandeid populaarseid sotsiaalmeedia rakendusi ja veebisaite, sealhulgas LinkedIn, TikTok, Medium ja LINE.\nAasta 2020 suurimad sotsiaalmeedia platvormid on Facebook, Twitter, LinkedIn, Instagram, Snapchat, Pinterest ja Reddit. Et mõistaksite sotsiaalmeedia mõju, on ainuüksi Facebookil üle 2,45 miljardi aktiivse igakuise kasutaja.\nVastavalt Statista’le, teatas Facebook viimase kvartali jooksul, et 3,14 miljardit inimest kasutas igakuiselt vähemalt üht ettevõtte põhitoodetest (Facebook, WhatsApp, Instagram või Messenger).\nArvestades, et 2020. aasta septembri seisuga on maailma rahvaarv praegu 7,8 miljardit, on ligi pool maailmast aktiivne mingil Facebookile kuuluval sotsiaalmeediaplatvormil. Kui suudate neist numbritest aru saada, võite tõeliselt hakata mõistma sotsiaalmeedia võimu.\nSotsiaalmeedia võib käivitada suundumusi ja lõpetada karjääri. Sotsiaalmeedia rolli võib vaadelda kui sõnavabaduse ja eneseväljenduse laiendust, inimesed ei karda oma arvamust millegi kohta avaldada. Meemikontod, ilu YouTuberid, isegi keskmine Twitteri kasutaja, sõna otseses mõttes igaüks ning neid kõiki võib tundmatute, rassistlike või poliitiliselt ebakorrektsete käitumiste ja ütluste eest korrale kutsuda.\nSelle täiuslik näide on tühistamiskultuur, mida paljud avaliku elu tegelased on kogenud solvavate postituste tõttu, mille nad varem sotsiaalmeediasse tegid. Sotsiaalmeediasse postitamine jätab digitaalse jalajälje. Kõik, mlle olete kunagi veebi postitanud, jääb sinna igavesti, isegi pärast selle kustutamist. Teised kasutajad saavad ekraanipilte teha, videoid alla laadida ja neid uuesti veebis ja muus sotsiaalmeedias uuesti postitada.\nVeel üks näide sellest, kui võimas on sotsiaalmeedia, on kõik ilmuvad trendid. See võib olla kas TikToki tants, Harlem Shakes või Ice Bucket Challenge – ükskõik mis. Igaüks saab teadvustada mis tahes probleemi, kui tal on teiste mõjutamiseks piisavalt palju jälgijaid.\nSotsiaalmeedia klienditeenindus on kohustuslik, kuna see on kanal, mida kasutab enamik maailmast. Seetõttu ootavad kliendid vastuseid oma sotsiaalmeedia päringutele palju varem kui traditsioonilistelt kanalitelt, näiteks e-posti teel. Tegelikult eeldavad sotsiaalmeediat kasutavad kliendid, et ettevõtted vastavad nende päringutele tunni aja jooksul.\nLisaks pöörduvad kliendid sageli sotsiaalmeedia poole viimase abinõuna, et klienditoega ühendust võtta. Sageli jäävad e-kirjad vastuseta ja kõned suunatakse otse kõneposti. Kliendid saavad aru, et ettevõtted on piletitega üle ujutatud, kuid kui nad näevad ettevõtet sotsiaalmeedias aktiivselt postitamas, ignoreerides sotsiaalmeedia sõnumeid, pettuvad kliendid kiiresti.\nOma pettumuse tõttu võivad nad tormata “Teie musta pesu avalikult tuulutama.” Näiteks võivad nad öelda, et nad on Teilt toote tellinud, see saabus katkisena ja Te keeldute neile tagasi maksmast. Kui teised kliendid sellest kuskilt kuulevad või kommentaare loevad, rikutakse Teie ärilist mainet.\nPotentsiaalsed kliendid kipuvad vähem Teie käest ostma ja olemasolevad kliendid saavad oma negatiivsete kogemustega õli tulle valada. Seda kõike saab aga vältida, kui lihtsalt teadvustate oma kliente ja nende probleeme, vastates nende kommentaaridele ja sõnumitele sotsiaalmeedias.\nLisaks võib klientide küsimustele vastamine ja vaatajaskonnaga suhtlemine suurendada Teie kohalolekut sotsiaalmeedias, bränditeadlikkust ja isegi müüki. Kui suhtlete oma klientidega sotsiaalmeedias, annavad Teie vastused Teile positiivset tõmmet.\nSotsiaalmeedia seotuse jälgimiseks vaadake postituste kommentaaride, meeldimiste ja jagamiste arvu.\nKui aga soovite minna pinna alla ja näha, mida Teie ettevõtte kohta sotsiaalmeedias räägitakse (milles pole Teid selgelt märgitud ega mainitud), peate kasutama sotsiaalse kuulamise tööriistu.\nSotsiaalse kuulamise tööriistad võimaldavad Teil jälgida konkreetseid märksõnu ja teavitada Teid iga kord, kui neid sotsiaalmeedias kasutatakse. Näiteks kui valite sõna „LiveAgent” jälgimise, saadetakse see automaatselt Teie sotsiaalse kuulamise juhtpaneelile iga kord, kui antud sõna säutsus või kommentaaris mainitakse (isegi kui see pole märgistatud #räsimärgiga või mainitud @-ga).\nSealt saate säutsu vaadata ja hinnata, kuidas peaksite sellele reageerima.\nSotsiaalse kuulamise tööriistad võimaldavad Teil klientidega suhelda. Kuid see pole veel kõik. Täiustatud tööriistad, nagu LiveAgent, võivad parandada Teie agendi tööviljakust ja tõhusust. Kuidas?\nTäiustatud sotsiaalse kuulamise tööriistad, nagu LiveAgent, ühenduvad Teie lemmikvõrgustikega. LiveAgent toob seejärel nendelt platvormidelt üle kõik kommentaarid, sõnumid ja mainimised ühtsele juhtpaneelile ja teisendab need piletiteks.\nSellise süsteemi olemasolu vähendab segajaid, sest tugiagendid saavad vastata kõikidele päringutele otse süsteemi juhtpaneelilt. Sisuliselt ei pea agendid klientidele vastamiseks ise platvormidele sisse logima.\nMiks see kasulik on? Agente ei häiri sotsiaalmeedia vood. Selle asemel saavad nad vastata järjepidevalt päringutele ilma häirivate meemide või viiruslike videodeta.\nKuna sotsiaalmeedia klienditeeninduse tööriistad koondavad ja ühtlustavad kõik klientide päringud ühele armatuurlauale, on märksa väiksem võimalus kommentaare, sõnumeid ja mainimisi kaotada.\nKui agendid peavad vastama sotsiaalmeedia päringutele käsitsi (igale platvormile sisse logides), on Teiele tulnud sadade märguannetega raske kursis olla. Selline tööriist nagu LiveAgent salvestab kõik sotsiaalmeedia piletid ja märgib need lugemata, kuni pilet on vastusena käsitsi märgitud.\nTänu sellele on veelgi väiksem võimalus, et agendid avavad kogemata pileti ja unustavad sellele vastata.\nSellised tööriistad nagu LiveAgent tagavad Teie kliendi andmete turvalisuse. Kuna kõik piletid tuuakse ühele armatuurlauale, ei pea Teie tugiagendid erinevate sotsiaalmeediakontode sisselogimismandaate üksteisega jagama.\nSee vähendab võimalust jääda sotsiaalvõrgustiku kontost, sattuda häkkimise ohvriks ja jätta seade ebaturvalisse arvutisse sisse logituks jne.\nNiisiis, kuidas see kõik toimib? Kuidas ühendada oma suhtlusvõrgustikud sotsiaalmeedia klienditeeninduse tööriistaga, nagu LiveAgent? See kõik töötab rakenduste programmeerimisliidese (API) kaudu.\nAPI võti määratleb mitme tarkvara vahelise suhtluse. Sisuliselt määratleb API võti, kuidas andmeid edastatakse, näidatakse ja milliseid toiminguid saab teha. Näiteks võib Facebook/LiveAgent API võti määratleda, et LiveAgent saab Facebookist andmeid hankida ja LiveAgenti kasutajad saavad oma LiveAgent armatuurlaualt Facebooki postitustele vastata.\nMilliseid sotsiaalmeedia klienditeeninduse tööriistu pakub LiveAgent?\nLiveAgenti Facebooki integratsioon võimaldab kasutajatel:\nJälgida mitut Facebooki lehte\nVaadata ja vastata Messengerist saadetud otsesõnumitele\nVaadata oma postituste kommentaare ja vastata neile\nLisada kommentaaridele meeldimisi või saata laike Messengeris\nVaadake oma mainimisi lehe kommantaarides ning vastake neile ja teiste poolt tehtud postitustele\nLooge Facebooki postitusi\nLisateave meie Facebooki integreerimise kohta.\nLiveAgenti Twitteri integratsioon võimaldab kasutajatel:\nÜhendada ja jälgida ühelt juhtpaneelilt mitut Twitteri kontot\nJälgida unikaalseid märksõnu ja koguda neid piletitena (isegi ilma otsese mainimiseta)\nVastata säutsudele ja kommentaaridele ühest kohast\nLisateave meie Twitteri integreerimise kohta\nLiveAgenti Instagrami integratsioon võimaldab kasutajatel:\nÜhendada ja jälgige mitut Instagrami kontot ühelt juhtpaneelilt\nVastata oma postituse kommentaaridele\nVastata kommentaaridele, kus Teie kontot mainitakse\nVaadake lisateavet meie Instagrami integreerimise kohta.\nLiveAgenti Viberi integreerimine võimaldab kasutajatel:\nÜhenduda ja jälgida ettevõtte Viberi kontot\nVõtta vastu ja vastata Viberi tekstisõnumitele\nVaadake lisateavet meie Viberi integreerimise kohta.\nKui inimesed pöörduvad klienditeeninduse saamiseks sotsiaalmeedia poole, peavad ettevõtted kuulama ja võtma olukorrast maksimumi.\nKuid see pole kõik, sest sotsiaalne klienditeenindus ulatub ostust palju kaugemale. Tihti vaatavad inimesed sotsiaalmeediat veendumaks, et nad räägivad tõelisest kaubamärgist, millel on tegelikud ja tõelised reitingud ning päringutele ei vasta robotid.\nSeetõttu on sotsiaalmeedia muutnud klienditeeninduse tegelikku toimimist. Kogu potentsiaalse kliendi-müügivihje-kliendi tsükkel hakkab veidi teistsugune välja nägema, kuna väljavaadet tuleb tänapäeval kohelda nagu juba olemasolevat klienti.\nAllpool oleme kogunud mõned kõige olulisemad näpunäited ja nipid, mis aitavad kõiki kaubamärke nende klienditeenindusstrateegia ja ettevõtmistega, kui tegemist on suurepärase klienditeenindusega läbi sotsiaalmeedia kanalite.\nTeie brändil on profiilide jaoks sotsiaalmeedia platvorme rohkem kui piisavalt. Kuid on igati loogiline, et keskendute peamisele platvormile, olgu see siis Facebook või Twitter.\nNiisiis, esmalt kontrollige oma andmeid kahe põhikomponendi osas: esiteks peate leidma, kus Teie platvormi kõige rohkem mainitakse.\nTeiseks peate vaatama oma sihtrühma, looma ostjafiguure ja vaatama, millist platvormi Teie ideaalne klient kõige enam külastab.\nSamuti näete korduvalt üht nõuannet: looge klientide päringute jaoks eraldi konto. Minu arvates oleks see Nike-sugusele ettevõttele kasulik.\nPõhjus on selles, et peate oma brändi välja tooma, seetõttu ei saa Te oma väljavaateid paljude erinevate kontodega segi ajada. Igatahes mitte veel.\nSee võib olla keeruline, kuid peate veenduma, et ei jäta ühtegi küsimust vastamata ja ühtegi mainimist kasutamata.\nPeate seda tegema, et kõigepealt aidata oma potentsiaalsetel klientidel veenduda, et Teie klienditeenindusmeeskond on pühendunud agentide, mitte robotite rühm.\nSee ongi kogu reaalajas vestluse ja kliendid hindavad elava inimesega rääkimist, sest see paneb nad tundma end väärtuslikuna ja elava kogukonna osana.\nVeelgi enam, väljavaated ja kliendid vajavad asjade kiiret ja tõhusat lahendamist, kuid mitte näotul kujul. Niisii on vähim, mida bränd teha saab, tunnistada potentsiaalse kliendi sotsiaalmeedia päringut hiljemalt sama päeva jooksul, kuna eeldatav keskmine reageerimisaeg on enamvähem 60 minutit.\nKui 60-minutiline varu ei tundu olevat piisav, saate midagi teha, kasutada integratsioone ja tööriistu, nagu LiveAgenti Facebooki ja Twitteri kanalite integreerimine, mis aitavad Teil kõige jälgitavaga sammu pidada kõigega.\nKPI-d on põhiliselt Teie ettevõtte ja eesmärkide saavutamise edu näitajad.\nEnne juhiste seadistamist peate kindlaks määrama oma KPI-d , kuna need on need, mis edendavad või nurjavad mis tahes plaanitava strateegia.\nNiisiis proovige välja selgitada ja määrata paar asja:\nKui palju aega kuluks Teil vastamiseks?\nKas olete lõbus ja nooruslik bränd või tõsine, kel ainult äri eesmärgid silme ees?\nKuidas kavatsete kasutada andmeid, mida saate kasutajate tagasisidest (kommentaarid, küsitlused jne)?\nNende küsimuste vastustest saavad Teie meeskonna juhised.\nMida me selle all mõtleme, ei tähenda loomulikult Teie klientide mainimiste ja päringute ignoreerimist.\nPeate tegema kindlaks, kas võite võtta aega, et teadvustada kõiki või mitte.\nVKEde puhul võib kõikidele positiivsetele või negatiivsetele mainimistele vastamine kaasa tuua kaasamise määra suurenemise. Seega, kui kuulute VKE kategooriasse, peaksite kaaluma sotsiaalse kuulamise kaasamist.\nTeie agendid peaksid olema teadlikud sõnumitest, mida Teie sotsiaalmeedia lehed saavad, vastama mainimistele (positiivsetele või negatiivsetele, kaasamise suurendamiseks), hoolitsema päringute eest ja nii edasi.\nSiiski võib suur hulk Teie päringuid jääda märkamatuks. Seetõttu teeks Teie avalehele lingitud KKK leht kindlasti imesid.\nJa veenduge, et viite vestluse kuskile privaatsesse kohta, mis veelgi parem, võrgust välja, kui klient peab Teile andma mis tahes isikuandmeid.\nKui Teil on tingimata vaja roboteid kasutada, programmeerige need lihtsatele küsimustele vastama. Kui nad ei saa vastata, andke neile võimalus oma kogukonda teavitada, et agent võtab nendega peagi ühendust.\nJa kuna robotid ei saa kõike ise teha, veenduge, et Teie klienditeenindus või kogukonna haldusmeeskond alati kontrolliks neid päringuid. Te ei soovi, et potentsiaalsed kliendid vaataksid Teie kirju iga päev selleks et Teilt pärast nädalat vastus saada.\nVäike empaatia tuleb suureti kasuks ja potentsiaalsed inimesed tunnevad end väärtustatuna, kui nad näevad, et Te ei kasutanud oma töö tegemiseks robotit.\nKõik need suhtlused, nagu juba varem mainitud, aitavad Teil koguda andmeid. Peaksite olema võimelised ja valmis neid andmeid targalt kasutama.\nTreenige oma meeskondi nende andmete järgi ja veenduge, et neil oleks enne jätkamist kõik selge.\nMida selle all mõtleme? Kõigepealt treenige oma meeskondi vastavalt sihtrühma vanusele. Erinevad vanuserühmad nõuavad erinevat tüüpi tähelepanu:\nBeebibuumi põlvkonna liige vajab hoopis teistsugust abi võrreldes Gen-Z või Millennial kasutajaga, kes peab välja mõtlema keerulisemad asjad.\nTeie andmed näitavad teile ka seda, kuidas oma teisi platvorme ja veebisaiti täiustada.\nSee annab Teile ka ülevaate sellest, kuidas täiustada oma e-turunduse strateegiat, kuidas oma loendeid segmentida, isegi millised meilimallid võivad töötada iga vanuse ja asukoha või sissetulekugrupi jaoks.\nSee aitab Teie brändil saada lisaks kõigele muule tuntust ja positiivseid arvustusi.\nOlenemata sellest, kas lahendate probleemi või mitte, peaksite alati oma potentsiaalsete klientide päringutega tegelema.\nMõned kaubamärgid loobuvad püüdlustest, kui nad probleemiga tegelevad ja nende väljavaade ei pöördu nende poole, mis pole tugeva sotsiaalmeedia kogukonna loomiseks parim viis\nPeaksite alati veenduma, et probleem on lahendatud ja Teie potentsiaalsel kliendil ei ole midagi rohkemat vaja. Kui Teie meeskond suudab anda kõikidele küsimustele vastused, saavad neist kindlasti lojaalsed kliendid.\nKlienditeenindus sotsiaalmeedia kaudu on muutumas põhiliseks ja see ei tohiks jääda märkamatuks.\nIga sotsiaalmeediakanal on erinev, mõnda pole paljud kasutajad ja kaubamärgid veel uurinud, kuid klienditeeninduse oskused, mis igal agendil peaksid olema, jäävad samaks.\nAktiivne kuulamine, empaatia, kohanemisvõime ja tõeline huvi, et klient saaks lõpuks kõik vajaliku.\nTeadmised on olulised, kuid ainult siis, kui neid praktikas rakendatakse. Testige kõike meie akadeemias õpitut otse LiveAgentis.\nTagasi Akadeemiasse Looge konto TASUTA


BMW originaal klaasipuhastid -40%\nMINI originaal klaasipuhastid -40%\nUnited Motors teostab erinevaid hooldus- ja remonditöid kõikidele BMW ja MINI sõidukitele. Samuti hooldame ja remondime mittegarantiilisi FIAT sõidukeid.\nMIKS EELISTADA KAHJUKÄSITLUSEL JA REMONDIL UNITED MOTORSIT?\nUnited Motorsi põhiliseks prioriteediks läbi aastate on olnud nii pakutavate toodete kui ka teeninduste kvaliteet. Meie spetsialistide käsutuses on Põhjamaade moodsaim tehnoloogia nii kahjustuste kindlaksmääramiseks, kui ka nende kõrvaldamiseks. Meie hooleks usaldatud avariiline auto saab remonditud BMW AG kõrgeimat kvaliteedistandardit järgides ja läbides karmi kavaliteedikontrolli, mis tagab meie klientidele turvalisuse ja muredevaba sõidurõõmu.\nMeie spetsialistid on saanud parima väljaõppe. Samuti on täiendõpe pidev protsess, mis kindlustab selle, et me töötajad on alati kursis uusimate tehnoloogiatega nii autode remontimisel kui ka kahjude hindamisel.\nBMW Service Maine\nTänu pikaajalisele kogemusele ja koostööle kõikide kindlustusseltsidega saame pakkuda oma klientidele otsekäsitlusteenust. Enam ei pea te ise kindlustustega suhtlema ning saate kogu kahjuregistreerimise protsessi meie kätesse usaldada – teavitame kindlustusselte, saadame ise kogu kahjuga seotud dokumentatsiooni, teeme autole avariijärgse põhjaliku kontrolli, esitame kindlustusseltsidele remondikalkulatsiooni ja hoolitseme, et remont oleks tehtud vastavalt margitehase nõuetele.\nUnited Motorsi spetsialistid on valmis osutama täiskomplektset autoremondi teenust nii United Motorsi poolt müüdavatele sõidukitele kui ka teistele automarkidele. Teostame sõidukitele nii hooldus- kui ka remonditöid, klaasiparandust ja klaaside vahetust, kerevenitus- ja mõõtmistöid, pleki- ja värvitöid ning ka värvkattehooldust.\nMeie poolt kasutatavad tehnoloogiad ning väljaõppinud tööjõud lubab pakkuda tippklassi teenust vägagi konkurentsivõimeliste hindadega. Küsi personaalset pakkumist meie esindustest!\nMida teha kui Teie auto on sattunud õnnetusse?\nLiikluses ning väljaspool garaaži võib teie sõiduvahend kokku puutuda erinevate ohtudega:\nNende tagajärjel võivad sõidukit tabada erinevad kahjustused.\nVähendamaks antud situatsioonide poolt tekitatud stressi ning võimalikke kahjusid, soovitame järgida allpool olevaid juhtnööre.\nKuidas käituda avarii korral?\nHoidke alati autos liikluskahjust teatamise blanketti. Kui avariis on ka teine osapool, siis püüdke kohapeal välja selgitada süüdlane. Kokkuleppe korral allkirjastab süüdlane liikluskahjust teatamise blanketi. Ühtlasi vahetavad mõlemad avarii osalised oma kontaktandmeid (nimi, auto number, telefoninumber jms). Kokkuleppe puudumisel tuleb kutsuda politsei, kes selgitab välja süüdlase.\nKui süüdlane peale avarii tekitamist põgeneb, on oluline üles märkida põgenenud auto number, mark ja värvus.\nJärgnevalt veenduge, kas Teie autoga on võimalik ohutult ja edasist kahju tekitamata edasi liikuda. Vähimagi kahtluse korral kutsuge välja puksiir või autoabi ning toimetage auto lähimasse United Motorsi esindusse, kus hinnatakse kahjud ning edastatakse see hinnang teie kindlustusseltsile.\nJuhul, kui autoga on võimalik turvaliselt edasi liikuda, siis tuleb selle kahjustuste hindamiseks ja eemaldamiseks külastada meie teenindust juba esimesel võimalusel.\nLoomulikult tuleb auto kahjustuste kõrvaldamiseks toimetada United Motorsi esindusse ka kõigil teistel eelpool mainitud juhtudel nagu varguskahjustused, vandalism jms.\nMillal kontakteeruda politseiga?\nHelistage viivitamatult politseisse kui:\navariis on saanud vigastada inimesed\navarii süüdlane on ebaselge\non kahtlus, et avarii teine osapool on alkoholi- või narkojoobes\nteisel osapoolel puudub juhtimisõigus\navarii tagajärjel vajab liiklus reguleerimist\nteie sõiduk on kokkupõrganud metsloomaga\nauto on langenud varguse või vandalismi ohvriks\nPolitseisse helistades kirjeldage võimalikult rahulikult toimunut ning oma asukohta.\nPolitsei korrapidajaga saab ühendust numbril 110.\nUnited Motors soovib Teile turvalist teekonda!\nKahjujuhtumist teavitamiseks palun pöörduge esimesel võimalusel United Motors Peetri keskusesse.\nKus ja kuidas kõrvaldada kahjustused?\nGarantiitingimuste säilitamiseks ning kõrgeima kvaliteediga remonttööde sooritamiseks soovitame tungivalt sõidukit remontida ainult autoriseeritud teeninduses.\nUnited Motorsi autoteenindus asub Tallinna lähedal Peetris.\nUnited Motorsi Peetri keskuses on võimalik avarii või vandalismi tagajärel tekkinud ebameeldiv olukord võimalikult kiiresti ja mugavalt lahendada. Tänu pikaajalisele kogemusele ja koostööle kõikide kindlustusseltsidega saame pakkuda oma klientidele otsekäsitlusteenust. Enam ei pea Te ise kindlustustega suhtlema ning saate kogu kahjuregistreerimise protsessi meie kätesse usaldada – teavitame kindlustusseltse, saadame ise kogu kahjuga seotud dokumentatsiooni, teeme autole avariijärgse põhjaliku kontrolli, esitame kindlustusseltsidele remondikalkulatsiooni ja hoolitseme, et remont oleks tehtud vastavalt margitehase nõuete järgi ning kvaliteetselt. Remonttööd teostatakse Eesti Keretöökodade Liidu poolt tunnustatud United Motorsi Peetri keskuse kere- ja värvitööde osakonnas, mis on üks Põhjamaade moodsamaid töökodasid.\nMeie poole pöördudes võtke kaasa:\nliiklusõnnetuse korral täidetud blankett "Teade liiklusõnnetusest"\nsõidukit juhtinud isiku juhtimisõigust tõendav dokument\nkindlustuspoliisid: liikluskindlustus, omavastutuskindlustus (kasko)\nmuud õnnetusjuhtumiga seotud dokumendid\nEesti Keretöökodade Liit on koostöös Kindlustusseltside Liidu ja Liikluskindlustus Fondiga välja töödanud ühtse sõidukikahjudest teavitamise vormi. Enam ei pea iga kindlustusseltsile eraldi esitama vastavat kahjuteadet vaid kõikides meie esindustes saab täita kohapeal LKF-i kahjuteate, mida aksepteerivad kõik seltsid. Kahjuteadet saab esitada kahel viisil, kas läbi kindlustusselti kodulehe (online teavitus) või täita meie esindustes kahjuavaldus:\nOnline teavitus. Enamustel kindlustusfirmadel on kodulehel võimalik täita kahjuteate ankeet.\nLKF-i ja EKSL kahjuteade, mida on võimalik täita esinduses kohapeal.


Kommentaarid - Kui võtaks õige tööle... venelase? - Eesti Päevaleht\nKui võtaks õige tööle... venelase? - kommentaare 1-19\nOleneb muidugi elueast ja ametist- noortel venelastel on tööturul isegi eelis.\nMa pean silmas et siinsed noored venelased valdavad päris puhtalt eesti keelt, noored eestlased aga enamasti vene keelt ei valda. Ülejäänud võõrkeeli vallatakse võrdselt. Mis tähendab et kui amet sisaldab suhtlemist (ka arvutis), siis noored eestivenelased valdavad ühte keelt rohkem ja see võib määravaks saada.\nOota. Eesti ON rahvusriik ja siin PEAB rahva elukorraldust vedama ikkagi oma rahva esindaja. Venelastel on oma rahvusriik, kuhu mingil juhul ei võetaks eestlast tippametnikuks, osaku ta nii head vene keelt kui iganes. Venelastel võivad tekkida võimalused Eesti riigis otsustajaks olemisel alles siis, kui nad mõistavad, kus riigis nad elavad, on võtnud omaks kõik selles riigis elava rahva kombed, räägivad puhast põlisrahva keelt ja on nõus koos selle rahvaga tegema kõik selle riigi heaks. Ja kindlasti peavad nad lõpetama vene riigi ehitamise Eesti riigi sees, nagu praegu näha on.\nKeel keeleks, aga kui üks "venekeelse emakeelega" kõrge ministeeriumiametnik teatab tõsimeeli, et kütuseaktsiisi tõstmine ei mõjuta jaehindasid kauplustes?! ...ja järgmine "venekeelse emakeelega" veelgi kõrgem ametnik saadab maksuraha miljonid Lätti?! ...siis poleks nagu põhjust katsetada kolmanda "venekeelse emakeelega" ametnikuga!!!\nKas meil on tõsiseks probleemiks venelaste eesti keele oskus? Kas pole meil suuremaks probleemiks eestlaste eesti keele oskus? Lugege meie seadusi või kuulake poliitikute sõnavõtte ja kirjutisi. On need lugejatele/kuulajatele ühemõtteliselt arusaadavad? Ehk tuleks keelealane põhirõhk panna meie endi keeleoskuse vajalikule tasemele viimisele, mitte sellele, et enamik Eestis elavatest noortest venelastest ei oska korralikult eesti keelt. Kui ei oska, ei leia lihtsalt tööd riigiametis. Meil on vaja hoida seal eesti keelt vajalikul tasemel mitteoskavaid eestlasi.\nEi tea. Nad võivad ju olla haritud ja viisakad ja osata keelt aga lõpuni ei usalda ma neist kedagi.\nOma raha võiksin ma neile laenata aga oma riiki ma nende kätte ei usalda.\nEi saa mu kommentaari mõttest aru, mingi puudulik oled või :D\nMuidu, raha laenamine inimesele keda sa karvavõrdki ei usalda kõlab geniaalselt, aga kas see sanktsioonidega vastuollu ei lähe :D\nkui nüüd Meie Jurat vaadata, siis oleks päris venelane kindlasti targem -\nKas eestis, kui euroopa riigis nõutakse CV-s rahvuse kohta andmete esitamist?\nReegilna küsitakse kodakondsuse ja keeleoskuse kohta. On ka emakeele küsimine või põhilise keele küsimine. Kuid see pole rahvuse näitaja.\nMuide riigiasutustes töötab üsna palju vene keelse nn elanikkonna esindajaid ja saavad suurepäraselt hakkama.\nNii, et ehk lõpetaks selle venelase ila ajamine. Kas samasugust jama kirjuataks ka, et võtaks õige tööle aafriklase? Moslemi? Hindu? Jne\nKui ta töö ära teeb siis miks mitte?\nTööle pole ju vaja rahvust vaid oskust\nKahjuks siinsed tibIadest firmaomanikud kel georgi lint bemmi maasturi küljes ripub nii ei arva - pigem vähesemate oskustega "oma" kui paremate oskustega eesti fašist.\n"Kui ta töö ära teeb" - tõesti, kõik umbkeelsed venkud PPAsse tööle ja kõik moslemid lasteaiakasvatajateks või naistearstideks, siis lähevad ka viimased eestlased siit minema. Eesti 100... meie esiisad keeravad hauas ringi.\nMind on kogu aeg huvitanud, miks on pintsakurevääril nööpauk.\nMõtlesin enese jaoks välja, et ju siis on uuriketi tarbeks.\nAga miks on pintsakurevääril KAKS nööpauku?\nNe zrja dedõ vojevali!\nReigstagi "vabastajal" oli käel kakss kella...\nKuid koguni mõlemal käel,seega kokku neli.Kella ta muidugi ei tundnud,kuid ikkagi trofee.Kui keegi ei tea,siis kõige rohkem koju saadetud kraamiks olid klaasikillud.Nuh kodus kleebivad midagi kokku ja siis on hea,kui aknal ikka päris klaas ees on.\nVene oma klaas oli selline,mis ei kandnud kriitikat isegi omadele.Üks Ivan sai isegi 25+5,sest oli kellegile tähtsamala kurtnud,et kui Usa maasturiga läbi augu sõidan,siis jäävad autol klaasid terveks,kuid mei klaas läheb kohe katki.\nVenelane,need kes on "eesti" omad nagu on väga usinalt end seadnud istuvale baka haridusega tööle,kus raha tuleb "seinast" ja töö konti ei murra.Kui need nüüd muru niitma panna,siis oleks pargis heinamaa.\nKohalikud haritud venelased töötavad igal pool, milleks selline teemapüstitus? Taas vajadus vaenu õhutada?\nMahhima omanik kirjutab alla.\nMahhima omanikas on Baltikumi rikkaim mees, leedukas btw\nAga milles probleem,on ju Jegorov slaavi juurtega,haritud ja jõudnud\nkõrgele ametikohale,samuti Jevgeni Ossinovski ja paljud teised.\nMinuteada rahvuse põhjal pole eestimaal kedagi taga kiusatud,pigem\non soositud ...\nOk aga kui palju üldse Eestis venelasi on? Suur enamik neist, keda venelasteks kutsutakse, on juurteta vandid, Eestit vihkavad sovjetid. No ei taha selliseid tööle.\nEestis elavate venelaste "arvamusliidrid" üritavad panna kõik ühe nimetaja "venelased" alla! Sama nagu üldistatakse "pagulasi" ja "homoseksuaale"! Justkui, selline grupp on midagi erilist ja neisse peab suhtuma, kuidagi teistmoodi!\nEesti venelased jagunevad esmalt kolme gruppi: Eesti kodanikud 8%, Venemaa kodanikud 9% ja "halli passiga" 7%! Vaid Eesti kodanikud on meie inimesed, teised kaks on selline grupp, kelle heaks ei pea me mitte midagi tegema! Peaksime ainult muret tundma, et neid nii palju siia tulnud on, ja kas nad on ohuks meie julgeolekule!\n9. Mai on tulemas! Jegorov saab oma vastused!\nEesti venelased jagunevad esmalt kolme gruppi: Eesti kodanikud 8%, Venemaa kodanikud 9% ja "halli passiga" 7%!\nTegelikult moodustavad teine ja kolmas grupp ühe kategooria - tegu on okupeeriva riigi õigusjärgsete kodanike ja nende järeltulijatega kelle pole mitte vähimatki juriidilist õigust EV-s viibida.\nTäiesti arusaamatu miks on kõik senised Eesti valitsused seda karjuvat rahvusvahelise õiguse rikkumist vaikides talunud ega pole teinud isegi mitte ühtegi sellekohast avaldust. Eesti enda valitsused on püüdnud seadustada okupatsiooni tagajärgi. Teist sellist näidet maailmast ei leidu!\nEt siis sõnum on: Jätaks eestlase tööle võtmata, vale rahvus.\nSee peaks juba rahvusliku diskrimineerimise alla käima, pealegi veel põlisrahvuse alavääristamise paragrahvi alla....\nSlaavi- Eesti tytred ja pojad on kenasti esindatud.\nTänases olukorras tuleks luua ugri-slaavi liit,et säilitada oma nägu\ntulevase 200 aasta perspektiivis.Kysimused?\nJegorov valdab eesti keele nüansse, aktsent on vaevumärgatav (Ossinovskil pole seda üldse). Paraku on sellised kõvas vähemuses; näiteks juba Korbi või Repinskit on pikemalt väga väsitav kuulata.\nRiigisektoris töötab paraku ka selliseid, kellele uurimine-üürimine, karu-käru on suht sama. Algul võib olla koomiline, aga kui peab loengut, on peagi tüütu.\nMa olin sihitise väärkasutuse koha pealt enne pigem mõistev. Mulle öeldi, et see on võõramaalaste jaoks väga raske.\nNüüd olen ma aga kuri nõiamoor. Ei taha kuulda "see", "selle" ja "seda" väärkasutust. Millest selline meelemuutus? Avastasin juhuslikult, et aistingute filosoofia on eesti ja soome keeles erinev. Ometi olen ma kogu elu automaatselt ja ILMA MÕTLEMATA öelnud pärast "ma nägin" eesti keeles "seda" ja soome keeles "selle". Muu tunduks lihtsalt väga vale. Kui mina kasutan soome keeles ilma mõtlemata õiget varianti (tegin seda juba enne teada saamist, et käänded on olemas), siis mis on "sedastavate" venelaste probleem? Kus on nende instinktid???\nOlukord. Inimene saabub tööintervjuule. Ta räägib eesti keelt sama hästi kui mina. Kuidas ma peaksin aru saama, et ta on venelane?\n1. Vaatan nime. Aga see võib näidata kauget päritolu. Nt vaarisa oli venelane.\n2. Vaatan näkku. Aga mis siis saab, kui mulle jõllitavad vastu soomeugri geenid?\n3. Vaatan riideid. Aga mis siis saab, kui inimene ei kanna Adidase spordirõivaid ja/või helkiva ketiga käekotti?\n4. Küsin paar küsimust Teise maailmasõja kohta. Aga mis siis saab, kui talle ei meeldi punaarmee?\n5. Räägin Irmast ja kärbsepaberitest. Kui ta ei reageeri, siis mis vahe on temal ja noorel eestlasel?\nEhk siis, määravad on oskused. Kui tüüp ikka eesti keelt korralikult ei oska ning otsib endale tööl kohe grupi rahvuskaaslasi, kellega diasporaa moodustada, siis pole Eesti firma (eriti veel riigiamet) tema jaoks õige koht.\nEhk tooksin sellise võrrandi :Taavi Aas versus Dmitri Jegorov,\nkumb oleks õiglasem linnapea?\nÕnneks on ka paremaid valikuid. Eestlaste pink on pikk.\nMeil enamus kõik venekeelsed tööl. ka koolitused on vene keeles. pean end vene keeles arusaadavaks tegema. ELAGU EESTI!\nhea Räästas,sul on õigus esitada kysimusi ja saada vastuseid oma emakeeles,\nselleks peab olema selgroogu ja jõudu.\nOle tugevam edasises elus.terv. UK\nEestis ei PEA keegi end vene keeles arusaadavaks tegema. Rohkem selgroogu, mees!\nRiigiametis juhtivatel kohtadel... Okupeeritud Eestis ,olid riigiametis vanasti venelased . Eestlatel ligipääs puudus ,v.a.KOMMUNISTIDEL Kuhu see venestamine meid viis ? Lõhkist küna lapime siiani. Tolerantsus maksab kiiresti kätte. Riigi reeturiteks kipuvad kätte minema. Ei aita nime eestistamine .No võtke või Jana Toomi.Eestit esindades -külvab vaenu ,ja ei suuda mõista ,et Eesti on väike maa ,väikse rahvaga ja OMA keelega omal maal. ÕÕNESTAJATEKS muutuvad . Me peamegi ise hakkama saama. Aitäh pakkumast !\nVenelased ametitesse oma mõttelaadi,kasvatuse ja traditsioonidega ja lõpuks,mille poolest hakkab Eestimaa siis erinema Venemaast?Või polegi oluline?\nRiigiametid paljud seotud riigisaladusega.KaPos on olnud venelased ja sovetid ametis".Mis neist küll on saanud ... ?".Kui ida poole piiluvaid,rusikat taskus hoidvad sovetid ametisse lasta,on tagajärg teada.\nJa mis siia puutub eesti keel kui Kaitseväkkegi saab ilma riigikeeleta (ehkki ma ei tea,paiguti tundub,et ka vene keele on Kremlilepinguline valitsus riigikeeleks kuulutanud).\nÕppinud siis eesti koolis. Aga mingil kildkonnal on vaja seda vene koolide laulu laulda j ateistel jälle pole mune, et neid koole kinni panna.\nNiikui sibul vette kasta, hakkab kohe roheliseks kasvama....


Reklaamiuputusest ja natuke ka cookie’dest | UR\nReklaamiuputusest ja natuke ka cookie’dest\nAlles see oli kui Paber-Postimees (paljud teised lehed muidugi ka) muutus loetamatuks tänu selles sisalduvale reklaamile ja mõtetutele uudistele. Julgelt võis kolmveerand ajalehte otse ahju pista ilma et oleks tekkinud tunne nagu oleks millestki ilma jäänud (teistpidi öelduna: päevalehtedes oli tihtilugu ühes numbris lugeda ainult 2..3 artiklit + paar pisikest uudisnuppu). Sama on toimunud nüüdseks ka enamustes uudisteportaalides kus vilkuvat ja sagivat sodi on suurem osa ekraanipinda täis topitud. Kui füüsiliste postkastide puhul aitab vähemalt suvalise läbu-lend-lehe vastu postkontorist ostetav kleepekas, siis mida teha veebis?\nEsimeseks vastuseks on muidugi vabavara. Eks suures osas on igasugu reklaami laias levikus süüdi microsoft, kes on teinud imelise browseri mis mitte ainult ei näita veebi-reklaami vaid lausa võimaldab selle sügavale süsteemi süstida, nii et seda sealt enam kuidagi kätte ei saa. Niisiis, vabavara. Firefox on täiesti imeline browser mille populaarsust saab põhjendada lihtsalt – geniaalne. Ta on lihtne, kiire ja mugav kasutada. Ning maailm on täis igasugu entusiaste kes on sellele browserile hulga kasulike jubinaid juurde kirjutanud. Arvutikaitse.ee lehelt leiab väikse jutukese paari väga vinge addon’i kohta. Olen Adblock’i kasutanud juba päris kaua, vist enamvähem selle väljatulekust alates, ja tuleb tõdeda, et elu on ikka ilusamaks läinud küll. Aru saab sellest siis, kui juhtun delfit või postimeest lugema arvuti taga kus on ainult IE või ilma vastavate pluginate ja konfiguratsioonita Firefox.\nBlokkimise vastu muidugi üritatakse. Näiteks on ehe näide portaal delfi kes ei lase sisestada nende süsteemi enam kommentaare kui nende cookie on keelatud. Cookie aga, nagu me teame, on ju imeline vahend kasutajate järel nuuskimiseks.\nNu igatahes, ma panen siia oma adblock read, arvatavasti on sellest ka teistele kasu.\nselle “http://*/*banner*” reaga on mul probleeme olnud, nimelt oracle appserveri urlides kasutatakse ka banner nimetust ja siis tuli sellest palju nuputamist, et miks asjad ei tööta.\nOne thought on “Reklaamiuputusest ja natuke ka cookie’dest”\nPingback: Firefoxi ja Adblock’i teema jätkuks - Firefoxi blokeerimine? « UR


Kodulaenud | Kodulaenu taotlemine ja tingimused\nKodulaen on mõeldud elu ühe suurima sündmuse elluviimiseks, mis on oma kodu soetamine. Pangalaen võimaldab osta omale kodu ka suurema summa eest, mida endal hetkel pole. Selleks piisab vaid igakuisest sissetulekust ning korrektsest maksekäitumisest minevikus.\nKodulaenu intress ning tagasimakseperiood\nKodulaenu saab enamasti parimatel tingimustel just suurematest pankadest nagu Swedbank, SEB, LHV või COOP Pank, aga kodulaene pakuvad ka erinevad laenufirmad. Peamiseks erinevuseks laenuandja valimisel on kodulaenu eest makstav intress, mis on pankade puhul 2-5% ning laenufirmades 5-18%.\nKodulaenu tagasimakseperiood oleneb sellest, kuidas teile paremini sobib ning millised on teie eelistused või sissetulek. Kodulaenude tagasimakseperiood võttes laenu laenufirmast võib jääda kümne aasta kanti, samas kui võtate kodulaenu mõnes suuremast pangast, saate sõlmida ka pikaajalise lepingu näiteks kuni kolmekümneks aastaks.\nSiinkohal tasub meeles pidada, et laenu tagasimakseperiood ning makstav intress võib olenevalt laenuandjast suuresti erineda. Lisaks määravad lõpliku intressimäära ning tingimused erinevad faktorid ning enamasti tehakse laenupakkumised individuaalselt juhtumipõhiselt.\nKas kodulaen on sama mis hüpoteeklaen?\nHüpoteeklaen on laenutoode, mis sarnaneb kodulaenule, sest laenu tagatiseks jääb kinnistu või kinnisvara. Nende peamine erinevus seisneb aga laenu sihtotstarbest, mida hüpoteeklaenu puhul pole sätestatud. Kui võtate kodulaenu, on laenatud raha mõeldud kodu soetamiseks või näiteks juba olemasoleva maja renoveerimiskulude katmiseks. Hüpoteeklaenu võite aga kasutada nii nagu ise soovite.\nTänapäeval on kodulaenu taotlemine tehtud õnneks väga lihtsaks. Selleks, et taotleda kodulaenu, peaksite täitma esmase laenutaotluse vastava panga või laenupakkuja kodulehel. Tänu erinevatele Eestis võimalikele digitaalse verifitseerimise võimalusele saate kodulaenu taotluse teha isegi kodust lahkumata.\nLaenutaotluses peaksite kindlasti välja tooma erinevad andmed teie kulutusharjumuste kohta, aga ka näiteks tõenduse teie sissetulekute kohta. Lisaks eelpoolmainitule soovib laenuandja ka info tagatiseks jääva kinnisasja kohta.\nKuigi, laenude taotlemise protsess võib laenuandjate puhul erineda, soovivad enamus laenupakkujad soetatava kinnisvara hindamisakti. Kinnisvara hindamisakti saate tellida laenuandja poolt aksepteeritud kinnisvaramaakleri- või kinnisvarabüroo poolt. On ka panku, kes pakuvad endapoolset hindamisakti teostamist. Vastava info leiate sellisel juhul kindlasti laenuandja kodulehelt.\nKui te olete ülalmainitud sammud läbinud võib minna veidi aega ning laenuandja võtab teiega ühendust, et küsida täpsustavaid küsimusi misjärel tehakse teile juba individuaalne laenupakkumine, seda loomulikult, kui kõik tingimused on täidetud.\nTihti küsitakse, miks on kodulaenude omafinantseeringud niivõrd kõrged. Seda eelkõige sellepärast, et laenuandja soovib nii ennast kui teid kaitsta juhul kui kinnisvara peaks minema hiljem sundmüüki. Kinnisvara odavneb iga aastaga ning juhul kui teil peaksid aastate pärast tekkima makseraskused, on laenuandja sunnitud kinnisvara müüki panema. Peale aastaid on kinnisvara väärtus langenud ning vastasel juhul ei saaks pank või laenuandja oma laenatud summat tagasi ning see tekitaks teile veel lisakohustusi.\nSellepärast annavadki pangad ja laenufirmad laenu 70-85% kinnisvara väärtusest ning ülejäänud summa tuleb teil panustada omafinantseeringu näol. Enamasti pakuvad just suurpangad suurema protsendi ulatuses laenu, võrreldes laenufirmadega.


Buduaar - TUULI DIEEDIBLOGI: 12 päevaga -3,7 kg, enesetunne on hea ja dieet polegi raske\nMinu Dr Simeonsi dieet on nüüdseks kestnud 12 päeva, millega olen algkaalust kaotanud juba 3,7 kg. Algus on läinud üldiselt positiivselt - esimesed päevad olid küll keerulisemad, kuid mida edasi, seda lihtsam. Mis täpsemalt toimus ning millised on mu lemmikretseptid, sellest juba lähemalt.\nKui lõpuks kurjakuulutav reede kätte jõudis, oli mul hirm nahas. Reede on tavaliselt see päev, kus ma kõikide toitumisprogrammidega libastun ja patustan. Katsetasin ja tegin omale grillil kanavardaid - hämmastavalt head! Ma arvasin, et kanarind jääb kuivaks, aga väga mõnus oli. Järgmine reede plaanin suure portsu neid endale valmis teha. Pean muidugi tunnistama, et sellest hoolimata ei suutnud ma pisikesest patustamisest hoiduda ja haarasin väikese sealihatüki järele. Õppetund olemas! Kalorinorm läks lõhki ja järgmisel päeval vaatasid kaalult lisagrammid vastu. Juba sellisest väikesest asjast! Edaspidi targem, tõesti - kui reeglitest kõrvale kalduda, võib arvestada kaalutõusuga. Tavaliselt ma väga ei muretseks kui mõnisada grammi on juurde tulnud, kuid Dr Simeonsi dieeti õigesti tehes peaks kaalunumber kogu aeg langema.\ntšillihelbed, Cayenne'i pipar, sool\n20.00€ Uus! WillowTree inglikuju '' Thank You ''\n8.00€ Rohekas-sinakas kleit M