Inimeste normaalne vererõhk - Tromboflebiit - September\nVererõhk on keha funktsionaalse seisundi üks olulisemaid näitajaid, peegeldades jõudu, millega veri avaldab survet suurte arterite seintele. Surve ilmneb tänu südame pumpamisele vereringesse ja veresoonte seinte vastupidavuse tõttu.\nVererõhku väljendatakse järgmistes kogustes:\nmadalam (või diastoolne) vererõhk - kuvab rõhu jõu veresoontes südamelöökide pausi ajal;\nMillist vererõhku peetakse normaalseks?\nVarem peeti füsioloogiliseks normiks vererõhu füsioloogilist tõusu 40-60-aastaselt kuni 140/90 ja üle 60-aastaseid kuni 150/90. Kuid WHO andmetel peetakse vererõhku alates 1999. aastast normaalseks, kui selle süstoolne näit on vahemikus 110 kuni 130 mm Hg. Art. (sõltumata vanusest).\nSüstoolne vererõhk on normaalne\nSüstoolse vererõhu normi piirid on 110-130 mm Hg. st.\nDiastoolne vererõhk on normaalne\nTervete inimeste normaalse diastoolse rõhu piirid võivad sõltuda vanusest ja olla vahemikus 65-80 mm Hg. Art. 50-aastaselt ja vanemalt võib see piir olla 80–89 mm Hg. st.\nVererõhu pulss on normaalne\nTavaliselt peaksid pulsisurve indikaatorid olema vähemalt 20-25 mm Hg. st.\nMillist vererõhku peetakse normaalseks - video\nVererõhu norm 20–40-aastastel naistel - 120 / 75–127 / 80.\nKuni raseduse kuuenda kuuni püsib raseda noore naise vererõhk normi piires. Pärast kuuendat kuud on kehas toodetud progesterooni mõjul võimalikud lühiajalised vererõhu langused, mida eriti sageli tuntakse kehaasendi järsu muutuse korral ja mis tavaliselt ei ületa 10 mm Hg. Art. Raseduse viimastel kuudel läheneb vererõhk normaalsele tasemele..\nKeskmiselt on vererõhu määr raseduse ajal naistel vahemikus 110/60 kuni 130/80 mm. rt. Art. Spetsialistide hirmud võivad põhjustada vererõhu tõusu vähemalt kaks korda nädalas üle 140/90 mm Hg. st.\nVererõhu vanuse normid\numbes 30-aastane - 126/79;\numbes 40-aastane - 129/81;\numbes 30-aastane - 120/75;\numbes 40-aastane - 127/80;\nNormaalne vererõhk lastel ja noorukitel\nAlla ühe aasta vanused lapsed - 76 + 2n (kus n on elukuude arv);\nüle aasta - 90 + 2n (kus n on aastate arv).\nÜle ühe aasta vanuste laste normaalse süstoolse rõhu maksimaalse lubatud väärtuse saab määrata valemiga 105 + 2 n.\nÜle ühe aasta vanuste laste normaalse süstoolse rõhu minimaalse lubatud väärtuse saab määrata valemiga 5 + 2 n.\nAlla ühe aasta vanused lapsed - 2/3 kuni ½ süstoolse rõhu indikaatoritest;\nüle aasta - 60 + n (kus n on aastate arv).\nÜle ühe aasta vanuste laste normaalse diastoolse rõhu maksimaalse lubatud väärtuse saab määrata valemiga 75 + n.\nÜle ühe aasta vanuste laste normaalse diastoolse rõhu minimaalse lubatud väärtuse saab määrata valemiga 45 + n.\n15-18-aastastel lähenevad vererõhunäitajad järk-järgult täiskasvanu normidele. Süstoolse rõhu määr noorukitel võib olla vahemikus 110 kuni 120 mm Hg. Art., Diastoolse normi norm - 69 kuni 80 mm Hg. st.\nJalgade vererõhu määr\nTavalistes kätes ja jalgades on vererõhu näidud erinevad. Jalaarterite normaalse avatusega pahkluu juures mõõdetud rõhk ei tohiks käsivarre juures mõõdetut vererõhku ületada rohkem kui 20 mm Hg. Selle indikaatori ületamine võib näidata aordi kitsenemist..\nHüppeliigese õige vererõhu saamiseks tehakse mõõtmised patsiendil selili diivanil lamades. Pärast mansett fikseeritakse jalalaba ülaosast 2-3 cm kõrgusel, tehakse kaks või kolm mõõtmist, seejärel arvutatakse nende näitajate vaheline aritmeetiline keskmine, mis on hüppeliigese vererõhu näitaja.\nVererõhk on vere rõhk inimese suurte arterite seinte vastu. Näitajaid, mis jäävad vahemikku 110/70 kuni 130/85 millimeetrit elavhõbeda millimeetrit, peetakse noorte ja keskealiste inimeste jaoks normaalseks. Esimene number ehk ülemine väärtus määrab südamelihase töö ja seda nimetatakse süstoolseks rõhuks, fikseerituna südame maksimaalse koormuse juures. Teine number või madalam väärtus näitab veresoonte elastsust ja seda nimetatakse diastoolseks rõhuks, mõõdetuna hetkel, kui südamelihas on maksimaalselt lõdvestunud.\nHüpertensioon diagnoositakse juhul, kui näitajad tõusevad üle 140/90 mm. rt. sammas ja hüpotensioon, kui need langevad alla 110/60 mm. rt. sammas. Kuid koos vanusega see näitaja muutub. Seetõttu tahavad paljud inimesed teada saada, millist vererõhku peetakse vanematel inimestel normaalseks..\nTuleb märkida, et eaka inimese vererõhu kiirusel pole selgelt määratletud piire. Iga inimese keha on individuaalne ja sellel on oma eripärad. Seetõttu võib indikaator varieeruda sõltuvalt vanusest ja soost, pärilikkusest ja elustiilist, kehakaalust ja hormonaalsest tasemest, füüsilisest ja psühholoogilisest seisundist, kliimatingimustest ja toitumisest..\nKuid sellest hoolimata on teada eaka inimese keskmised rõhu väärtused, mida vanuse järgi peetakse normiks.\nNagu tabelist näha, saavutab 70-aastaste eakate naiste normaalne vererõhk maksimaalse väärtuse, pärast mida hakkab see langema. Meestel registreeritakse kõrgeim määr 80-aastaselt.\nVererõhk määratakse südamelihase pumpamisfunktsiooni järgi ja see sõltub pulsisagedusest. Seetõttu peate teadma mitte ainult vastust küsimusele, milline on rõhu kiirus, vaid ka eakate inimeste pulsisagedust, mis kajastab pulssi. Täiskasvanutel peetakse pulssi normaalseks - 60–90 lööki minutis. 60–70 aasta pärast võib see indikaator pisut väheneda, kuid ei tohiks langeda alla 60. Peaksite tähelepanu pöörama asjaolule, et vererõhu tõusuga kiireneb pulss märkimisväärselt, nii et kõrge vererõhuga inimesed peaksid ka teadma, mida teha kõrge pulsiga.\nEnamikul juhtudest areneb hüpertensioon vanemas eas - vererõhk tõuseb. Statistika näitab, et 60-aastaselt diagnoositakse hüpertensioon 45% -l inimestest. 70–90 aasta jooksul suureneb see arv märkimisväärselt. Seda olukorda seletatakse vanusega seotud muutustega veresoonte seisundis: järk-järgult paksenevad nende seinad, kaotavad elastsuse ja muutuvad habrasteks, moodustuvad verehüübed ja kolesterooli naastud, takistades verevoolu. Selle tagajärjel suureneb südame koormus, muutes selle toimimise raskeks. Kuid mõnel inimesel leitakse vastupidine probleem - vererõhk väheneb, mis viib hüpotensiooni tekkeni.\nkeha dehüdratsioon ebapiisava vee tarbimise tõttu;\nhormonaalsed häired, mis ahendavad veresoonte valendikku;\nKui eaka inimese vererõhk erineb sageli normist, siis ei tohiks te ise ravida, kuna see võib põhjustada tõsiseid tüsistusi ja põhjustada isegi surma.\nPeate nägema terapeuti või kardioloogi. Arst diagnoosib, selgitab välja patoloogia põhjused ja määrab ravimid, et normaliseerida survet eakatel, võttes arvesse individuaalseid omadusi ja kroonilisi haigusi. Samuti valib ta soovitud tulemuse saavutamiseks ja kõrvaltoimete vältimiseks optimaalse annuse..\nTavaliselt võetakse hüpertensiooni korral mitme rühma ravimeid:\nkaltsiumikanali blokaatorid (kaltsiumi antagonistid) - vähendavad südame-veresoonkonna süsteemi koormust, blokeerivad kontraktiilset valku, mis viib vasodilatatsioonini, neid määratakse tavaliselt inimestele, kellel on diagnoositud hüpertensioon, südame rütmihäired, bronhiaalastma ja suhkurtõbi;\nneurotroopsed ravimid - avaldavad kasulikku mõju kesknärvisüsteemile, leevendavad stressi;\nuinutid ja rahustid - pärsivad vaskulaarset kontraktsiooni reguleeriva keskuse aktiivsust;\nbeetablokaatorid - laiendavad veresooni, eriti vajalikud südameinfarkti põdevatel inimestel, samuti tsirroosi ja sagedase kõhukinnisusega inimestel, vastunäidustatud bronhiaalastma ja suhkruhaiguse korral.\nVäiksema patoloogia korral võib arst välja kirjutada ainult ühe ravimi. Kui tema tegevus osutub ebaefektiivseks, valib ta kompleksi 2-3 ravimit, mis mõjutavad erinevaid mehhanisme. Samal ajal võtab arst arvesse teatud ravimite võtmise vastunäidustusi ja nende kokkusobivust üksteisega, mida ei saa iseseisvalt teha.\nVererõhk (BP) on muutuv väärtus. Väärtused muutuvad päeva jooksul mitu korda, tõustes või langedes mitme punkti võrra. Inimene ei märka neid muutusi, kuna need on ebaolulised ega mõjuta siseorganeid. Rõhk võib üles või alla muutuda ületöötamise, stressi, põnevuse või närvilise erutuse tõttu. Kuid meditsiinis on olemas inimese rõhu norm, millele peate tähelepanu pöörama.\nRõhku 120 kuni 80 ühikut peetakse normaalseks. Ülemine lävi on 120 ühikut ja alumine lävi 80 ühikut.\nKõrvalekalle on väärtuste suurenemine 20-25 ühiku võrra.\nArteriaalseid väärtusi ja kõrvalekalde astet saate jälgida rõhunormide tabeli järgi vanuse järgi.\nLubatavad piirid Kuni 130 Kuni 85\nKerge hüpertensioon 140-159 90-99\nMida vanem inimene, seda kõrgemad on arteriaalsed parameetrid, nii et määr muutub. Imikutel on rõhk normaalne, kui väärtused on 80 kuni 40 ühikut. 60 aasta pärast muutuvad näitajad ja väärtust 140/90 peetakse normiks.\nSüstoolne (ülemine) väärtus suureneb koos vanusega. Normid muutuvad ja seda tuleb hüpertensiooni ravimisel arvestada.\nMugavuse huvides võite kasutada tabelit, milles rõhunormid on ette nähtud vanuse järgi.\nNormaalne vererõhk naistel\n16–19 123/76 116/72\n20–29 126/79 120/75\nAlates 60-aastasest 142/80 159/85\nNäitajad sõltuvad välistest teguritest, elustiilist, toitumisharjumustest ja füüsilisest aktiivsusest. Etendust mõjutab tugevalt pulss.\nRõhu ja pulsi kiirus füüsilise tegevuse ajal\nKui patsiendi vaatlus näitas regulaarset suurenemist, diagnoosib arst "hüpertensiooni". Hüpertensiooni aste sõltub näitajatest. Haiguse raskuse määramisel juhinduvad arstid diastoolsest (alumisest) väärtusest.\nSurve määr lapseeas ja noorukieas\nNoorukite normaalväärtused on palju madalamad kui täiskasvanu normid. Mida noorem laps, seda madalam on normi väärtus.\n12-aastane 110/70 126/82\nVäikestel lastel sõltuvad normaalsed väärtused kehakaalust, pikkusest ja soost..\nLapse puhkehetkel on vaja mõõta näitajaid. Ärge tehke mõõtmisi pärast aktiivseid mänge ega füüsilist tegevust. Mõõtmisi tuleks teha kolm korda intervalliga 10-15 minutit. Pärast kolme mõõtmist valitakse keskmine väärtus.\nViimasel ajal on täheldatud hüpertensiooni nähtude künnise alandamist, sealhulgas näitajate suurenemist. Hobuste võiduajamisi näeb isegi vastsündinutel. Kõige sagedamini vallandavad need südame- ja veresoontefektid..\nRõhku mõõdetakse kahe indikaatori abil: ülemine ja alumine. Süstoolne ehk ülemine väärtus on jõud, millega veri südametegevuse ajal veresoontest läbi voolab. Diastoolne ehk madalam väärtus on jõud, millega veri voolab läbi veresoonte, kui südamelihas lõdvestub.\nKeskmine normaalne arteriaalne väärtus on vahemikus 120 kuni 80. Kuid koguväärtust ei saa võtta normina. Inimese normaalse vererõhu arvutamisel võetakse arvesse vanust.\nHüpertensiooni nähud hõlmavad näitajate suurenemist kuni 140-ni 90 ühiku võrra. Kõrgete väärtuste järsk tõus võib olla ohtlik ja põhjustada hüpertensiivset kriisi. Hüpertensiooniline kriis on teine südameataki tagajärjel tekkinud surm.\nIga päev võivad väärtused hüpata üles või alla. Inimese jaoks on väikesed kõikumised nähtamatud. Puhkeseisundis võivad näitajad olla pisut alla normi ja füüsilise koormuse või närvilise erutuse korral suurenevad.\nAlumine piir muutub vanusega. See on tabelis selgelt näidatud..\n50–59-aastased, mehed 90\n50–59-aastased, naised 85\nVererõhunäitajate kiiruse arvutamise valem\nNormaalsete näitajate arvutamise valemi tuletas NSVL kaitseministeeriumi peaarst Zinovy Moisejevitš Volynsky. Vererõhu normi saamiseks on vaja teha arvutused ülemise ja alumise väärtuse kohta:\nSelline arvutus annab ideaalseid näitajaid ülemise ja alumise väärtuse kohta konkreetses vanuses, kuid see ei võta arvesse iga inimese individuaalseid omadusi, samuti muutusi, mis võivad tekkida päeva jooksul ja ei ole kõrvalekalle normist..\nPäeval võivad ülemised näitajad tõusta 33 punkti ja alumised - 10. Unenäos registreeritakse madalaimad väärtused ja igapäevase aktiivsuse perioodil - kõige kõrgemad..\nTäpsete näitude saamiseks ja hüpertensiooni välistamiseks tuleb mõõtmisi teha erinevatel aegadel. Arstid soovitavad mõõta vererõhku kolm korda päevas: hommikul, pärastlõunal, õhtul. Koduse rõhu mõõtmiseks kasutatakse mehaanilisi või automaatseid vererõhumõõtjaid..\nPeate kordamööda mõõta iga käe survet. Mõõtmiste vahel on vaja teha kolm mõõtmist korraga, intervalliga 10-15 minutit. Enne rõhu mõõtmist peate hoolikalt läbi lugema tonomeetri juhised ja järgima selles täpsustatud soovitusi. Eakad peavad vererõhku mõõtma istudes ja seistes..\nEnne mõõtmisprotseduuri peate lõõgastuma, istuma mugavalt, käsi peaks olema südame tasemel. Kaks tundi enne mõõtmist ei tohi te juua alkohoolseid jooke, kanget teed, kohvi ega füüsiliselt ületreenitust.\nVererõhu kontrolli meetodid\nArstid soovitavad hoida rõhunäidud kontrolli all. Sellest sõltub südame, veresoonte korrektne toimimine ja elundite rikastamine hapnikuga. Veresoonte enneaegse ahenemise või laienemise korral on häiritud vereringe, mis põhjustab hapnikuvaegust, atroofiat ja muid haigusi.\nSuurenenud rõhu korral laevad hävitatakse. Järk-järgult põhjustab see häireid südame, neerude, aju töös..\nSuitsetamine on normaalse vererõhu peamine vaenlane. Suitsetajatel võib isegi väike väärtuste tõus põhjustada isheemiat või ateroskleroosi..\nSuurimad näidud on aordis ja madalaimad näited veenides. Mida kaugemal on aort, seda madalamad on näidud. Näitajad sõltuvad sissetuleva vere mahust, valendikus anumates, pulsist.\nNormaalse jõudluse jälgimiseks kasutatakse mehaanilisi või automaatseid tonomeetreid. Saate seadet osta spetsialiseeritud kaupluses või apteegis..\nKui täheldatakse väikest tõusu, on vaja muuta toitumisharjumusi ja elustiili. On vaja lõpetada rasvaste ja soolaste toitude söömine, treenida, suitsetamisest loobuda ja alkoholist loobuda.\nKui regulaarselt täheldatakse kõrvalekaldeid normist, peate konsulteerima arsti või kardioloogiga. Arst viib läbi uuringu ja määrab sobiva ravi. Algstaadiumis on haigusega võimalik toime tulla ilma tugevate ravimiteta..\nHematoloogilise vereanalüüsi näitajate dekodeerimine\nAlajäsemete arteri stenoos\nABPM: mis see on ja miks vajate vererõhu igapäevast jälgimist\nSõrmekrambid: käte krampimise põhjused ja ravi\nAju vasodilataatorite loetelu: kirjeldus ja näidustused\nKoronaararteri šunteerimine pärast infarkti - mis see on ja kuidas seda teostatakse\nMiks võtta vere koagulogrammi ja mitu päeva on analüüs tehtud?\nVegetatiivne kriis (paanikahoog) - selles seisundis patsiendi esimesed sümptomid ja ravi\nArstid hoiatavad veenilaiendite ravi eest vastutustundetute eest. Sageli tekivad patsiendi sellise käitumise tõttu jalgadel rasked komplikatsioonid.\nVeenide ajuhaiguste olulisuse määramine lastel kliinilises praktikas õigustatud ravi võimalusega\nMis on arsti nimi jalgade veenides?\nKoaguloloogilised uuringud, mis see on\nLastel suurenenud basofiilide sisalduse põhjused ja ohud


Hobijooksja jooksujutud: Vinni-Rakvere Talvejooks 2017 (II etapp)\nStardinumbrit 1 polnudki veel seni rinnale kinnitanud...\nTäna testisin taaskord oma hetkevormi jooksurajal, osaledes Vinni-Rakvere Talvejooksu 10 000 meetri II etapil. (Kes pole veel lugenud, siis meenutus sama võistlussarja avaetapist)\nEtteruttavalt võib öelda, et jällegi läks päris hästi - lõpuajaks fikseerisid ajamõõtjad 36:51 (isiklik rekord 35:51) , mis on 37 sekundi võrra parem resultaat võrreldes 8. jaanuariga. Minu hinnangul olid rajaolud veidike raskemad, kui I etapil. Samas, seda ainult grammikese-paari võrra. Pidi ettevaatlikult vaatama, kuhu jalga asetada. Keskenduda oli vaja terve pingutuse vältel. Õnneks ei kukkunud ega libisenud, kuigi tõusukestel ning lahtisel lumel jättis pidamine pahatihti soovida. Lisaenergiakulu võrreldes tavapäraste jooksutingimustega. Siiski, viimased kaks kilomeetrit kulgesid juba lumevabal asfaldil, kus oli lausa lust joosta. See asjaolu kajastus ka kilomeetriaegades (andmed Polar M400 pulsikellast):\n1. km - 3:39,5\n2. km - 3:35,5\n3. km - 3:44,2\n4. km - 3:42,8\n5. km - 3:41,7\n6. km - 3:44,7\n7. km -3:42,4\n8. km - 3:48,6\n9. km - 3:32,9\n10. km - 3:33,2\nParemusjärjestuses sain täna 7. koha (osalejaid kokku 61), kusjuures kuni 8. kilomeetripostini olin koha võrra kehvemal positsioonil. Esitusega võib üldjoontes rahule jääda. Ega varu väga sisse ei jäänudki sel korral, kui nüüd päris aus olla. Loodetavasti 12. märtsiks, mil kavas sarja viimane etapp, õnnestub vormikõverat veelgi paremaks timmida. Näis.\nSel korral olid stardis mitmed tugevad jooksuklubide välejalad ning tase oli märksa tugevam. Üldvõitjaks tuli muljetavaldava ajaga 33:33 kaheaastaselt võistluskeelult seoses keelatud ainete tarvitamisga (st doping) naasnud Ilja Nikolajev. Täpsemalt loe SIIT!\nSarja kokkuvõttes olen enne viimast, otsustavat, etappi liider. Vahe lähima jälitajaga, kelleks vanameister Raido Raspel, hetkel 49 sekundit, teistega natukene kindlam. Ehk siis, kõik veel jätkuvalt lahtine, kuid teda jälgin viimasel osavõistlusel arvatavasti eriti tähelepanelikult ning proovin hambad ristis oma edumaad säilitada või siis ideaalis ka suurendada. Samas, ka tugev Cris Poll, kes mind täna 8 sekundiga edestas, võib veelgi kõvema aja paugutada. Eeldused on tal selleks igatahes olemas, seega ka temaga ei tohi vahe liiga pikaks käriseda. Hetkel mul ta ees edumaa 2 minutit ja 32 sekundit. Tõotab tulla põnev jooks! Can`t wait!\nPostitaja: Hobijooksja kell 20:50


12:32, 01 Dets 2012\nTeema: Kas peale "peeglite" kah midagi müüakse?\nRe: Kas peale "peeglite" kah midagi müüakse?\nkyssa kirjutas: Meil müüakse sellist telerit; Sharp\nmina ei saanud küll aru mida Sa küsisid??\nSiit näeb, et X-GEN UV2A paneeli ikkagi pole LE5 seerial!\nKahju küll, muidu mõistlik ilma viledeta teler vanainimestele, seebikate vaatamiseks.\n11:14, 01 Dets 2012\nMeil müüakse sellist telerit; Sharp LC32LE510E V (E V lõpuga peaksid olema kõik salvestavad, aga neil ei ole jälle UV2A paneeli, vähemalt ei leia selle kohta infot!) http://www.hinnavaatlus.ee/products/Koduelektroonika/LCD+telerid/199178/ Aga Sharpi kodukad ei tunnista omaks? http://www.sharp.eu/cps...\n21:18, 30 Nov 2012\nKas peale "peeglite" kah midagi müüakse?\nOleks vaja uut telerit, poodides ainult "peeglid", mittepeegelduva e. matt ekraaniga ei hakanud ühtegi silma! Ja pole vaja mingit "mersut", piisaks 32 tollisest, Full HD võiks olla, mis Starmani kaabli otsas peale HD ka SD pilti korralikult näitaks, ilma (hüplevate) leinaraamidet...\n23:44, 07 Mai 2010\nTeema: AKAI LCD TV AX3222HDT4\nRe: AKAI LCD TV AX3222HDT4\nmustkass kirjutas: No kui ta Selveris müügil on siis miks ise ei lähe ja ei uuri kas näeb või mitte.\nKuidas Sa seda ette kujutad?\nKus seal kaabeltelevisioon ja saad ainult kinnise kastiga minema tarida!\nNii, seal pidi olema.\n23:06, 07 Mai 2010\nAKAI LCD TV AX3222HDT4\nKas selle teleriga kaabeltelevisiooni kah näeb? Helistas ja küsis üks tuttav. Nii paljukest seda asjalikumat infot leidsingi: Akai AX3222HDT4 klikka seal LCD TV , veel . Akai kodulehel ei ole sellest telerist piuksugi ja digitelekaid nad nagu ei teekski?! Kaablis ju PALL-is kõik, muidugi on ka digip...\n12:57, 09 Jaan 2010\nTeema: DVB-T FTA SD tuuner Strong SRT8010, + STRONG HD SRT 8300 CI\nRe: DVB-T FTA SD tuuner Strong SRT8010, + STRONG HD SRT 8300 CI\nFilmix kirjutas: Kas selle pilliga zoomi krüptitud kanalite heli tuleb või ei tule\nHallo On siin mõni Strong srt8010 omanik ka või\nSiit foorumist peaks üksjagu infot saama!\n12:25, 06 Dets 2009\nTeema: Maapealse digitv levi Loode-Eesti ääremaadel\nRe: Maapealse digitv levi Loode-Eesti ääremaadel\nLink murdunud, kas Uuemõisas on ainult MUX1 ja horisontaalis?\n00:12, 24 Nov 2009\nTeema: Maapealne digitv maapiirkondades ?\n+5? antennitoide nagu siis? antenni toide on sees peale võimu panemist koguaeg, kuigi huvitaval kombel kui välja lülitan ei muutu midagi... näitajad ikka samad ja veel kui võimendi lisasin nädal poolteist tagasi(polnud veel antennitoidet sisse jõudunud lülitada)siis tugevus kohe 50% ja kvaliteet 75...\n14:13, 14 Nov 2009\nStarmaniga on nüüd selline seis, et peagi seotakse kaardid digibokside ja CAM-dega ära. See tähendab seda, et ainult Starmani poolt heakskiidetud seadmetega saab edaspidi nende teenuseid kasutada. Seetõttu soovitan osta CAM-i Starmani esindusest, nendel pidi see seal nüüdsest müügil olema. Vastasel...\n13:46, 14 Nov 2009\nTeema: ETV pilt DVB-T kaudu\nRe: ETV pilt DVB-T kaudu\nmis neid ikka ootab, juba praegu ju etv2 ja tv6 kasutavad 16:9 formaati ja 4:3 teleritest vaadates on üleval ja all mustad ääred. sellisel juhul ei jää pildist midagi nägematta. Milles kyssa? Snoobid ajavad kasvõi juuksekarva lõhki, et HD pilt seinast seinani oleks. Paljudele inimestele oluline, et...\n23:30, 05 Okt 2009\nTeema: Ettevaatust!!! Strong SRT8010\nRe: Ettevaatust!!! Strong SRT8010\nLaadisin täna alla tootja kodulehelt selle softi 8010_v1.2.5_En.zip . Nagu näete, on sellel failil uus nimi. Soft paistab selles olema endine - kuupäevad ja failide suurused on samad, aga on lisatud .pdf fail, inglisekeelse õpetusega, kuidas softi uuendada. Kuna siin foorumis selle softiversiooniga ...\n23:24, 05 Okt 2009\n19:17, 03 Okt 2009\nLõpetage see Strong SRT8010 sõimamine! Väga norm. ja tundlik pill! Softiversiooniga 1.0 töötab nagu kulda! Olenebki sellest, millise softiga keegi selle ostnud! Kui keegi on softe vahetanud ja neid katsetanud andke teada ka laiemale ringile. Hea kui pealoleva softi saaks maha lugeda ja jupsiva uue ...\n18:57, 26 Sept 2009\nTeema: Digi TV pilt hangub\nRe: Digi TV pilt hangub\nKoeru saatjast 35 km kaugusel, S 75%, Q 53%, mõlemad stabiilsed. Kaablil on split vahel box ütleb et signaal on OK. Splitil F ühendused. Kusjuures, kogu aeg ja igal kanalil seda pole, hangub põhiliselt Kanal2 pilt. Järgmisel päeval näiteks ETV. 1. Kas signaal ja Q on piisavad? 2. Kas split võib mõe...\n15:37, 19 Sept 2009\nTeema: Elioni uus õhu kaudu leviv digi-TV (DVB-T)\nRe: Elioni uus õhu kaudu leviv digi-TV (DVB-T)\nKes teab öelda, kas mida rohkem täistopitud mux, seda tugevapat signaali peaks digibox saama, et pilti ikka veel näeks?\nOn selline seos olemas?\nVarsti nutame siis taga ilusat ja jamadeta analoogsignaali pilti.\nOijeh, see ruudutamine ja ülilevi....


Vooremaa Aktiivsed naised teevad Kurista Kauni Kodu vääriliseks\nAktiivsed naised teevad Kurista Kauni Kodu vääriliseks\nIga kolmapäeva pärastlõunal kogunevad Kurista lasteaeda Karukell ümbruskonnas elavad aktiivsed käsitööhuvilised naised, selleks, et õppida uusi nippe, jagada kogemusi ning arutada ka maailma asjade üle.\nKogunemistele pani alguse MTÜ Airaan, eesotsas juhataja Aita Saksinguga. Mittetulundusühing korraldas eelmise aasta suvel mitmeid loodusretki ja õppepäevi, mis talve tulekuga jäid üha harvemaks. Selleks, et kooskäimist uuesti aktiveerida, otsustati selle aasta jaanuaris hakata kogunema regulaarselt, iga nädala kolmapäeval Kurista lasteaeda külakogukonna kasutusse antud ruumidesse.\nLühikese ajaga moodustus kindel grupp, kuhu kuulub tosinkond usinat naisterahvast, kes käivad igal nädalal Kurista lasteaia õpperuumis koos käsitööd tegemas, kogemusi jagamas uusi tehnikaid teistele õpetades ning nädala uudiseid ja tervislikku teed nautimas.\nTegemist pole siiski sellise käsitöö ringiga, kus tullakse kokku ja keegi peab mingi loengu või õpetab ülejäänud grupile mõnd kindlat uut käsitöötehnikat. Seal teeb igaüks seda, mis ise tahab. Kel on kaasas kudumisvardad, kes vildib, kes teeb pärlitest ehteid, ehk mida hing ise ihkab, igal ühel on oma spetsialiteet ja omad kindlad huvid. Samas ei kehti kogunemistel käibefraas “iga kingsepp jäägu oma liistude juurde,“ mis tähendab, et üksteisele õpetatakse erinevaid käsitöönippe. Viimase aja trendiks on seltsingus pärlitest ehete valmistamine. Üks seltsingu liikmeist tegeleb ise aktiivselt pärlite ostmise ja ka nende vahendamisega.\nKunst ja taaskäitlus käsikäes\nReeglina juuakse igal koosviibimisel ka tervislikku teed ning tavaliselt on keegi naistest kodus valmistanud ka midagi tee kõrvale hammustamiseks. Liikmete endi sõnul on kooskäimisel käsitöö tegemine boonuseks, sest nemad peavad tähtsamaks koos käimise võimalust.\n“Varem, kui siin see metsamajand oli, ei olnud sellist kogunemist tarvis, sest seal käisid kõik ümberkaudsed inimesed tööl ning kõik päevad veedeti koos ühes kollektiivis. Kui see asutus oma töö ära lõpetas, läksid kõik igale poole laiali ning nüüd ma ei tea isegi, kes mul naabriteks on,“ meenutas Kurista elanik ning käsitööringi aktiivne liige Tiiu Hirse, kes on Aita Saksingule sellise käsitööringi loomise eest äärmiselt tänulik.\nMTÜ Airaani juhataja ise end grupi liiderliikmeks ei pea. “Mina ei ole siin juhendajaks, õpin samamoodi nagu teisedki,“ selgitas Saksing, lisades, et tegevusest ja ideedest Kurista käsitöörühmas puudus ei tule. “Igaühel on siin oma kindlad nipid ja nii-öelda leivanumbrid. Malle teeb näpunukke ja väikelastele kindaid ning sokke, Anneliis on spetsialiseerunud maalimisele jne jne..“ selgitas Aita Saksing, kes ka ise hea meelega näputööd teeb.\nÜheks aktiivsemaid seltsingu liikmeid Ene on meister kanga ja lõnga taaskäitlemises. Enamik asju, mida proua on käsitööringis valmistatud, on millestki vanast tehtud. “Kui linna kaltsupoodidesse satun, siis vaatan seal sellis pilguga ringi, et millest saaks midagi ilusat teha,“ selgitas Ene, demonstreerides samal ajal enda valmistatud tarbeesemeid.\n“Näed, leidsin kodust ühed vanad kardinad, ajasin käärid sisse, tegin nendest hoopis põlle,“ sõnas Ene, sidudes endale ette peenpitsilise riideeseme. Veel näitab vanaproua ka mitmeid kaunitstaud kandekotte, mis peaasjalikult on valmistatud secon-hand poest ostetud kangast, riietest või endal seisma jäänud rõivaesemeist.\nPlaan saada Kauni Kodu auhind\nEsimesed neli tegutsemiskuud on olnud Kurista käsitöö tegijatele niivõrd produktiivsed, et aprilli keskel jõuti ka esiknäituseni, mille pealkirjaks “Kuninglikud kingid“. Selleks ajaks sai Kurista lasteaia tagumistesse ruumidesse lausa kahe toa jagu käsitööd, mida seltsiliikmed kooskäimise aja jooksul olid valmistanud. Ka näitust avama tulnud vallavolikogu esimees Aivar Kokk leidis, et selliseid meeneid oleks uhke kinkida valla sõpradele ja koostööpartnereile. Juba praegu mõlgutab juhataja Aita Saksing mõtteid uue näituse avamise suunas, mis peaks reaalseks saama sügisel. “Põhiideeks sügisese näituse puhul oleks esivanemate aegne käsitöö ja tehnika,“ lisas Saksing.\nKevade ja soojade ilmade tulekuga kipuvad kõigi mõtted liikuma toast välja poole, erandiks pole ka aktiivsed Kurista käsitööhuvilised. Peagi asendatakse tubased näputööd õues riisumise, istutamise, istikute vahetamise ning ümbruskonna korrastamisega. MTÜ juhataja Aita Saksingu sõnul on järgmiseks plaan ühiselt korrastada küla võrkpalliplats ning külakeskuse tagune Ämbumäe lõkkekoht ja selle ümbrus. “Eks me tasapisi jõudumööda siin liigutame, ja püüame üheskoos ümbruskonda ilusamaks muuta. Tahame selle külaseltsiga jõuda Kauni Kodu auhinna saajate hulka,“ rääkis helgest unistusest MTÜ juhataja Aita Saksing.\nMTÜ Airaan ajalugu\n*asutati 2009. aasta märtsis\n*registreeriti 2009. aasta juulis\n*looduslähedase eluviisi propageerimine\n*keskkonda säästva arengu toetamine\n*kohaliku küla-ja kultuurielu elavdamine\n*rahvusvahelise koostöö arendamine


Väike saiaraamat 2009 -- Raamatukoi raamatupood\n96-leheküljeline tavaformaadis ja kõvas köites raamat sarjast 100 rooga\nOled hädas pärmitainaga, mis ei taha korralikult kerkida? Põhjusi võib olla mitmeid. Ehk on toorained liiga külmad. Võib-olla on vesi, milles pärmi lahustad, liiga soe või külm. Või siis peitub kurja juur ülearuses jahukoguses.\nRaamatus on 45 uut saiaretsepti, mille peal saadud teadmisi kohe katsetada. Valikus on nii suured saiad, sealhulgas soolased ja magusad kringlid, kui ka väikesed saiad – näiteks kohupiima-, martsipani- ja šokolaadi-vanillikreemitäidisega saiakesed. Jaan Heinmaa meeleolukate fotodega illustreeritud retseptiraamat on kena ja praktiline kingitus nii emale, vanaemale kui ka küpsetamishuvilisele tütrele.\nMõõdud 170 × 207 mm


Kaido Pajumaa: kuidas meeskonnas säravate "staaridega" toime tulla? – Edasi - Innustav ja hariv ajakiri\nKaido Pajumaa 9. sept. 2021 Eksklusiiv, Tööelu\nKaido Pajumaa: kuidas meeskonnas säravate “staaridega” toime tulla?\nMe kõik oleme töö juures kokku puutunud “staaridega”, mölakatest töökaaslastega. Paljud ka mölakatest juhtidega.\nSelle koleda tiitli alla kipuvad kuuluma siis inimesed, kes küll “üksiku hundi” või “kangelasena” oma tulemustega silma paistavad (ja seetõttu ka teiste üle teatavat autoriteeti omavad), aga samas oma käitumisega alalõpmata teisi alla suruvad, pisendavad või lihtsalt solvavad. Kas meenus keegi?\nKas mölakad on meeskonna tulemuse kordistajad või lahjendajad?\nMuidugi oleks lihtne mõelda, et pigistame mölakate käitumise osas silma kinni, sest nende tulemused teevad kõikidele teistele silmad ette, mistõttu võiks isegi selliseid inimesi teistele eeskujuks tuua. Siiski võib niimoodi mõelda ainult väga lühikese vaatega juht, sest üldjuhul päädib selliste isikute meeskonnas hoidmine (rääkimata nende õigustamisest ja kaitsmisest) loodetud tulemuste kordistamise asemel tulemuste lahjendamisega.\nKaido Pajumaa on meeskondade ja juhtide koolitaja. Tema peamiseks huviks on, mida töötajad ja juhid saaksid ära teha selleks, et tööl veedetud aeg oleks põnevam, positiivsem ja tulemuslikum. Loe artikleid (39)\nTõrjutuse tunne on meile kõigile tuttav. Oleme kõik tundnud, kuis on olla, kui sind ei…\nRuti Einpalu: arenguvestluse "sada häda" ja kuidas sellega toime tulla\nOlen selle aastal tegelenud üllatavalt palju arendavate vestluste ja arenguvestluste mõtestamise, värskendamise, loomise, elluäratamise ja…\nPosted in Eksklusiiv, Tööelu and tagged juhtimine, käitumine, meeskonnakultuur, tööelu, tulemuslikkus. Bookmark the permalink.


Maksumaksja portaal - FIE-del usin tibude loendamise aeg. Gaily Kuusik - 2010 > veebruar (nr 2) - EML ajakiri MaksuMaksja\nEML ajakiri MaksuMaksja > 2010 > veebruar (nr 2) > FIE-del usin tibude loendamise aeg. Gaily Kuusik\nFIE-del usin tibude loendamise aeg. Gaily Kuusik\nAasta algus tõi uudise, et FIE-sid on 2010. aastaks järgi jäänud poole vähem, mille põhjuseks ilmselgelt töö kadumine ja liiga kõrge sotsiaalmaksu kohustus. Tulud ja kulud tuleb aga deklareerida kõigil neil, kes veel 2009. aastal tegutsesid.\nKiire elu ja infotehnoloogia võidukäigu juures kipub ununema, et tuludeklaratsiooni vorme A ja E sai paberkandjal esitada juba varem, kuid alates 15. veebruarist saab deklaratsioonid esitada elektroonselt e-maksuametis, mis on kindlasti internetikasutajate jaoks kiirem ja mugavam viis. Deklaratsioonide viimane esitamise tähtaeg on 31. märts.\nJätkuvalt kehtib reegel, et hiljemalt 30 päeva enne maksu tasumise tähtaega peab MTA esitama kõigile isikutele, kellel tuleb riigile makse juurde maksta, maksuteate (MKS § 88 lg 2). Juurdemaksmisele kuuluv tulumaks tuleb tasuda hiljemalt 1. oktoobriks 2010. Sama tähtaeg kehtib ka tulumaksu tagastamisel. Seega peavad FIE-d olema kannatlikumad kui tavapärased füüsilised isikud, kes oma tulumaksu tagastamist ootavad. Neile on riik jätkuvalt lubanud tagastada tulumaksu 5 tööpäeva jooksul, alates 26 märtsist.\nEi väsi kordamast, et lisaks FIE-dele peavad vormi E tegelikult esitama ka isikud, kes ei ole end varasemalt maksuhalduri juures või nüüdsest äriregistris registreerinud, kuid on saanud ettevõtlustulu. Ettevõtlust iseloomustab eelkõige iseseisev majandustegevus, turul osalemine, investeeringud ja eesmärk teenida kasumit.\nFIE-na registreerimist ei tasu karta kui katku. Tegelikult võib see nii mõnelgi juhul anda maksumaksjale hoopis soodsama tulemi, sest FIE-na registreerimata isik ei saa teha oma tuludest muidu FIE-dele lubatud mahaarvamisi. Seega kuulub maksustamisele kogu tulu, mitte aga teenitud kasum. Ja seda nii tulu- kui ka sotsiaalmaksuga. Seega tuleks hoolikalt oma äritegevuse sisu peale mõelda ja vajadusel end kindlasti õigel ajal ettevõtjana registreerida, isegi kui aasta lõpus selgub, et mingit tulu deklareerida ei olegi.\nFIE peab vormid A ja E esitama ka juhul, kui\n· 2009. aastal ettevõtlustulu ei saadud;\n· ettevõtlustulu oli väiksem kui maksuvaba tulu (27 000 aastas);\n· maksumaksja oli ettevõtluse peatanud või lõpetanud 2009. aastal.\nRaamatupidamise seaduse § 2 paneb FIE-le ka raamatupidamise kohustuse. FIE võib valida, kas pidada arvestust kassa- või tekkepõhiselt, kuid tuludeklaratsiooni vorm E täidetakse alati kassapõhiselt, seega võetakse ettevõtluse tulud ja kulud maksustamisel arvesse sellel maksustamisperioodil, millal tulu laekus või kulutus tehti. Kui FIE peab tekkepõhist raamatupidamise arvestust, peab ta oma raamatupidamisarvestuse iga aasta lõpus korrigeerima kassapõhiseks tulude-kulude arvestuseks, sest vorm E täidetakse alati kassapõhiselt.\nFIE ja käibemaksuarvestus\nTuludeklaratsiooni vormi E täitmisel võetakse kõik tulud ja kulud arvele koos käibemaksuga, samuti läheb kassapõhiselt arvesse käibemaksu tasumine ja tagastamine. Siinjuures ei ole oluline, kas FIE peab käibemaksuarvestust üldkorras või kasutab KMS §-st 44 tulenevalt kassapõhise käibemaksuarvestuse erikorda. Olgu mainitud, et 250 000 krooni piirmäära arvestust võib samuti kassapõhiselt pidada.\nRendi- ja üüritulu maksustamisel saab maksumaksja valida, kas tegemist on tema ettevõtlusega või mitte (TuMS § 14 lg 4). Vormil E tuleks rendi- ja üüritulu deklareerida juhul, kui üürimine või rentimine on isiku ettevõtluseks. Sel juhul saab teha tuludest mahaarvamisi (nt vara soetusmaksumus või remondikulud) ning saadud tulem maksustatakse nii tulu- kui ka sotsiaalmaksuga (võimalik on ka kohustusliku kogumispensioni makse kohustus, kui isik on kohustatud isik). Kui maksumaksja on oma ettevõtluse kuludesse arvestanud vara soetamise ja haldamisega seotud kulud, siis on ta ka kohustatud vara üüritulud ettevõtluse tulude hulgas deklareerima.\nKui rendi- või üüritulu saaja ei tegele ettevõtlusega, siis deklareeritakse tulud vormi A real 5.1 või 7.1 (sõltuvalt sellest, kas tulumaksu on kinni peetud või mitte) ning mingeid mahaarvamisi teha ei saa, samuti ei tule maksta sotsiaalmaksu. Valiku tegemisel tulebki igaühel ise välja arvutada, kui suuri kulusid üüritulu saamiseks tehakse ning sellest saab teada, kumb maksustamise variant soodsama tulemuse annab. Eriti kinnisvara puhul tuleb aga silmas pidada võimalikku müügitulu, sest kui vara soetamine on ettevõtlustulust maha arvatud, tuleb ka vara müük või ettevõtluses kasutamise lõpetamine deklareerida ettevõtlustuluna. Samuti tuleks suuremate investeeringute tegemisel meeles pidada, et tuludest suuremaid kulusid saab edasi kanda ainult 7 aastat (TuMS § 35). Seega võib olla mõeldav ka “vahevariant”, mille puhul deklareeritakse E vormil üüritulu ja vara korrashoiu kulusid, aga mitte üürileantud vara soetamismaksumust.\nEttevõtluses kasutatud vara müük\nKui maksumaksja müüb vara, mille soetamismaksumuse on ta oma ettevõtlustulust maha arvanud, loetakse vara müügihind või vahetuse teel saadud vara turuhind maksumaksja ettevõtlustuluks (TuMS § 37 lg 2). Kui vara on ettevõtluses kasutatud, aga mingil põhjusel ei ole soetamismaksumust tulust maha arvatud, võib deklareerida vara võõrandamisest saadud kasu ettevõtlustuluna. See võib osutuda vajalikuks näiteks siis, kui on vaja suurendada tulusid, et katta 7 aastaga aeguvaid edasikantud kulusid. Kui FIE-na registreerimata isik on saanud tulu kauba müügist, mis oma mahult vastab ettevõtluse mõistele, arvutatakse tema ettevõtlustulu samuti vara võõrandamisest saadud kasu reeglite (st TuMS § 37 lg 1) alusel.\n2009. aasta oli paljudele FIE-dele tegevuse lõpetamise aasta. Loodan, et isikud, kes otsustasid end mitte äriregistrisse kanda, ka mõistsid, et FIE tegevuse lõpetamine võib neile kaasa tuua maksukohustuse. Nimelt vara isiklikku tarbimisse võtmisel (nii ettevõtlusega tegelemise ajal kui ka ettevõtluse lõpetamisel) lisatakse selle vara turuhind maksumaksja ettevõtlustulule (TuMS § 37 lg 4). Kui FIE oli käibemaksukohustuslane, peab ta registrist kustutamisel tasuma käibemaksu ka kaupadelt, mille soetamisel ta on sisendkäibemaksu maha arvanud (KMS § 29 lg 10). See ei tähenda nüüd küll, et kõik varem tehtud kulud “keeratakse tagasi”, sest tuleb arvestada vara turuhinda ettevõtluse lõpetamise hetkel. Näiteks 7 aastat tagasi ostetud sülearvuti hind võib praegu olla olematu. Tõeline tragöödia võib tabada neid, kes omal ajalt ostsid kokku odavat kinnisvara, arvasid selle kõik ettevõtluse kuludesse ega taibanud enne registrist kustutamist teha mitterahalist sissemakset. Samuti läheb ettevõtluse lõpetamise seisuga erikontole kogunenud raha jääk ettevõtlustuluna deklareerimisele ja maksustamisele (TuMS § 36 lg 8).\nIsiklikku tarbimisse võtmiseks ei loeta FIE ettevõtte hulka kuulunud vara mitterahalise sissemaksena üleandmist äriühingule, kui selle eesmärgiks on ettevõtte tegevuse jätkamine (TuMS § 37 lg 7). Mitterahalise sissemaksega omandatud osaluse soetamismaksumus on aga sellisel juhul null (§ 38 lg 51). See tähendab, et osaluse hilisemal võõrandamisel või äriühingu likvideerimisel maksustatakse kogu saadud tulu tulumaksuga, kuid erinevalt tavaolukorrast pääseb ettevõtja sotsiaalmaksu tasumisest. Mitterahalise sissemaksena ei saa paraku üle anda erikontol olevat raha (eeldatavasti 2011. aastal see võimalus tekib). Samuti on kavas alates 2011. aastast lisada säte, mis välistab igasugused korrigeerimised ettevõtte pärimise või lähisugulasele üleandmise korral (kuigi EML kahtleb sügavalt, et säärased juhtumid ka praegu maksukohustusi kaasa tooks).\nEttevõtlusega seoses saadud rahalised toetused ja stipendiumid tuleb kajastada ettevõtluse tuludes. Seega tuleb deklareerida ka näiteks PRIA-lt saadud põllumajandustoetused.\nMaksustamise seisukohalt on oluline, et maksuvabade tulude arvelt tehtud kulutusi ei saaks maha arvata maksustatavatest tuludest. Seega tuleb FIE-del arvestada kulutuste raamatupidamises kajastamisel, et need kulud oleks kindlasti tehtud ka maksustatavate tulude jaoks.\nEttevõtlustuluna tuleb deklareerida ka kõik muud ettevõtluse käigus tekkinud tulud, nagu näiteks ettevõtluses kasutatud varaga seotud kahjuhüvitised, müüdud kaupade järelmaksu intressid jne. Mingil juhul ei saa ettevõtlusena näidata väärtpaberite võõrandamist (TuMS § 14 lg 3). Väärtpaberite võõrandamisest saadud kasu saab deklareerida ainult kasuna vara võõrandamisest tuludeklaratsiooni vormi A real 6.1.\nVälisriigist saadud tulud\nErinevalt palgatulust (TuMS § 13 lg 4) ei ole välismaal teenitud ettevõtlustulule maksuvabastust ette nähtud, vaid välisriigis tasutud tulumaks arvatakse Eestis tasutavast tulumaksust maha vastavalt TuMS §-le 45. Kõik välisriigist toimuva ettevõtlusega seotud tulud ja kulud kajastatakse vormi E tabelis 1. Muud välismaalt saadud tulud kajastatakse aga vormi A lisalehel.\nNagu juba eelnevalt mainitud, saavad mahaarvamisi oma ettevõtlustuludest teha vaid registreeritud ettevõtjad. Seda EML arvates niigi põhiseadusevastast sätet oskab maksuamet tõlgendada veelgi põhiseadusevastasemalt, väites, et kõik kulutused tuleb teha sellel ajal, millal isik oli registreeritud. See ei lähe just kõige paremini kokku kassapõhise arvestusega. Seda, et näiteks tulu võib laekuda pärast ettevõtluse lõpetamist (mõni klient maksab arveid hilinemisega), peetakse küll loomulikuks, aga seda, et ka näiteks kulusid võidakse hiljem teha (kas makseraskustest tingituna või tulenevalt klientide hilisematest nõuetest ja pretensioonidest), millegipärast mitte.\nEttevõtlustulust saab maha arvata ettevõtlusega seotud ja dokumentaalselt tõendatud kulusid (TuMS § 32). Igasuguse kulu mahaarvamise aluseks on eelkõige dokument. Riigikohus on rõhutanud, et FIE, kes ei ole käibemaksukohustuslane, ei pea täitma käibemaksuseaduses arvetele sätestatud nõudeid, vaid piisab raamatupidamise seaduse üldnõuetest. Sellest tulenevalt ei ole raamatupidamise algdokumendil nõutav märkida tehingu mõlema poole nimesid ja aadresse, oluline on tehingu teise poole (müüja) nime ja aadressi olemasolu. Kulutuse teinud maksumaksja (ostja) on alati tuvastatav, sest dokument on maksumaksja valduses ning seda on kajastatud maksumaksja raamatupidamises ja maksuarvestuses. Samuti ei pea raamatupidamise algdokumendil olema müüja allkirja.\nÜheks füüsilisest isikust ettevõtjate levinud probleemiks on jätkuvalt tehingud abikaasade vahel. Kuigi maksuhalduri karm pilk selliseid tehinguid alati jälgib, ei tähenda see, et tegemist oleks keelatud tehingutega. Abikaasad peaksid lihtsalt jälgima, et arved vastaksid nõuetele ja et maksuhaldurile suudetaks tehingu tegelikku toimumist ka tõestada. Kui füüsilisest isikust ettevõtja on abielus, saab ta oma ettevõtluse tulust maha arvata üksnes enda tehtud kulutusi — ka siis, kui kulutus tehti abikaasade ühisvara arvelt ja soetatud vara kuulub samuti ühisvara hulka. FIE ettevõtluse tulude ja kulude raamatupidamis- ja maksuarvestus on iseseisev. Seetõttu peab ettevõtlusega seotud kulutust tõendavale kuludokumendile olema märgitud kulutuse tegijana abikaasa nimi, kes on füüsilisest isikust ettevõtja.\nKui ettevõtlusega seotud kulutuse on teinud teine abikaasa, tuleb täiendavalt vormistada dokument kulutuse jagamise või hüvitamise kohta. Kulutuse jagamise või abikaasale hüvitamise kohta koostatud kirjalik dokument peab vastama raamatupidamise algdokumendi nõuetele. Sellise algdokumendi kui tõendi kontrollimise ja hindamise õigus on nii maksuhalduril kui kohtul.\nTasub ilmselt üle korrata, et maksuametisse deklaratsiooni esitama minnes ei pea kõiki kuludokumente kaasa vedama. Kui peaks tekkima vajadus kulutuste tõendite järele, võtab maksuhaldur maksumaksjaga kindlasti ise ühendust. Sama reegel kehtib ka elektrooniliselt E vormi esitades. Maksuhaldurile ei pea saatma väljavõtteid oma tulude ja kulude arvestusest enne, kui seda küsitakse. Raamatupidamine tuleb igal maksumaksjal aga ikka ise ära teha (st maksuhaldur teie eest kulusid-tulusid kokku lööma ei hakka).\nKulude seotus ettevõtlusega\nEnne kui mõni tšekk FIE kuludesse panna, tasuks hoolega järele mõelda. Seda just osas, mis puudutab ostetud kauba või teenuse ettevõtluses kasutamist. Linnalegendides on jätkuvalt arusaam, et FIE-d saavad kuludesse panna mida iganes. Tegelikult see aga nii ei ole.\nSelleks et tunnistada kulutus ettevõtlusega seotuks, peab olema tõendatud seos tehtud kulutuse ja sama isiku ettevõtluse eesmärgi vahel. Kulutus on ettevõtlusega seotud, kui selle tegemise tingis otseselt maksumaksja ettevõtlus ja see oli vajalik tema ettevõtluse alustamiseks, säilitamiseks või arendamiseks. Iga üksiku kulutuse seotust ettevõtlusega tuleb hinnata ettevõtluse sisust lähtudes. Tuleb arvestada, et tõendiks kulutuse ettevõtlusega seotuse kohta ei pruugi olla asjaolu, et maksumaksja oli seadusest või lepingust tulenevalt kohustatud seda kulutust tegema.\nEttevõtlusega osaliselt seotud kuludest saab maha arvata ettevõtlusega vaid otseselt seotud osa, kusjuures maksumaksja on kohustatud ise iga ettevõtluses tehtava kulutuse puhul määrama, kas see on seotud ettevõtlusega täies ulatuses või osaliselt. Näiteks kui FIE-l on kodus internet, mida ta kasutab oma tööks, kuid samas saavad internetti kasutada ka tema lapsed igapäevaseks surfamiseks ja suhtlemiseks, siis ei saa väita, et tehtud kulutus oleks 100% ettevõtlusega seotud. Seega ei saa unustada asjaolu, et MTA-l on alati õigus proportsiooniarvestust kontrollida ja muuta, ning mida korrapäratumalt raamatupidamist peetakse, seda lihtsamalt saab maksuhaldur oma äranägemise järgi maksu määrata.\nKui kuludokumendile märgitud tehingu sisust ei nähtu kulutuse seotust ettevõtlusega, peab maksumaksja esitama täiendavaid tõendeid. Tihti võib see piirduda suulise seletusega. Täiendavaid tõendeid tuleb maksumaksjal esitada ka siis, kui maksuhalduril on kulutuse ettevõtlusega seotuse osas põhjendatud kahtlus. Seega tuleb maksumaksjal kindlasti arvestada, et vajadusel peab ta suutma maksuhaldurile selgitada, miks üks või teine kulutus tehtud on.\nMaksumaksjad peaksid kulutuste kandmisel kuludesse meeles pidama kaht olulist tähtaega — 3 ja 6 aastat. Tegemist on maksusumma määramise aegumistähtajaga ehk siis perioodiga, mille jooksul MTA-l on õigus kontrollida maksude tasumise õigsust ning vajadusel ka täiendavalt maksu määrata. Kui üldjuhul saab maksuhaldur maksu määrata kuni 3-aastase perioodi kohta, siis tahtlikult maksusumma tasumata jätmise korral on aegumistähtaeg 6 aastat.\nAegumistähtaeg algab selle maksudeklaratsiooni esitamise tähtpäevast, milles esitatud andmete alusel maksusumma valesti arvutati (MKS § 98). Kahjumi edasikandmisel algab aegumisperiood kahjumi deklareerimisest.\nKui ettevõtja on unustanud eelmiste perioodide kulud õigel ajal maha arvata või on deklareerinud ekslikult tulusid, mis tegelikult ei ole ettevõtlustulu, siis tuleb parandada vanu tuludeklaratsioone. Seda saab teha kolme aasta jooksul (MKS § 33).\nTuMS §-d 33 ja 34 sätestavad teatud liiki kulude mahaarvamisele piirangud. Ettevõtlustulust saab maha arvata külaliste või äripartnerite vastuvõtuga seotud dokumentaalselt tõendatud kulutusi vaid kuni 2% ulatuses ettevõtlustulust, millest on tehtud lubatud mahaarvamised. FIE-dele ei laiene 500-kroonine maksuvaba vastuvõtukulude piirmäär, mis on kehtestatud äriühingutele (TuMS § 49 lg 4). Teine piirang on seotud FIE poolt oma töötajatele tehtavate erisoodustustega — kulutusi saab tuludest maha arvata alles siis, kui sellelt on tasutud tulumaks.\nTäiendav mahaarvamine põllumajandussaaduste või metsamaterjali müügi tulust\nFIE võib omatoodetud töötlemata põllumajandussaaduste realiseerimisest saadud tulust, millest on tehtud lubatud mahaarvamised, veel täiendavalt maha arvata 45 000 krooni (TuMS § 32 lg 4). Samuti võib FIE maha arvata talle kuuluvalt kinnisasjalt metsamaterjali võõrandamisest saadud tulust, millest on tehtud lubatud mahaarvamised, maksustamisperioodil täiendavalt kuni 45 000 krooni. Mõlema tulu olemasolu korral saab teha mahaarvamise kuni 90 000 krooni, kuid vajaliku tulu puudumisel ei saa mahaarvamist edasi kanda ei teist liiki tuludele ega teistele aastatele. Kui registreerida kogu pere ettevõtjaks ja tulud nende vahel jagada, saab vastavalt ka suurendada mahaarvamist.\nErikonto kasutamine peaks nutikamatele FIE-dele olema juba igapäevane, sest erikontole paigutatud raha arvatakse tulust maha ning erikontolt välja võetud raha liidetakse jälle ettevõtlustulule juurde (TuMS § 36 lg-d 7 ja 8). Erikontolt teenitud intressid tuleb deklareerida ettevõtlustuluna ning ettevõtluse lõpetamisel liidetakse kogu erikonto jääk ettevõtlustuludele.\nVarasemate aastate kahjumi edasikandmine\nTuMS § 35 lubab ettevõtlustulu ületavate kulude summat edasi kanda kuni seitsmele järgnevale maksustamisperioodile. Edasikantavad kulud võetakse arvele aastate kaupa vastavalt tekkimisjärjekorrale. Kui ettevõtja on teinud suuri investeeringuid ja seitsme aastaga ei ole suudetud kulusid katta, tasub mõelda selle peale, et deklareerida osa ettevõtluses kasutatud vara isiklikku tarbimisse ning tuua tulud sellega nulli. Hiljem saab vastava vara maksuvabalt võõrandada. Teine võimalus oleks vältida vara soetamise näitamist ettevõtluse kuluna ning hiljem deklareerida vaid vara müügist saadud kasu.\n2009. aastal oli FIE minimaalne sotsiaalmaksukohustus 17 226 krooni ja maksimaalne sotsiaalmaksukohustus 204 930 krooni kalendriaasta kohta. Minimaalne sotsiaalmaksukohustus, mis tagab isikule pensioni- ja ravikindlustuse, ei sõltu isiku tegelikest tuludest ja kuludest. Kui isik on maksustamisperioodi kestel kantud ettevõtjana äriregistrisse, kustutatud äriregistrist, või muutunud riikliku pensioni saajaks, kehtib minimaalne sotsiaalmaksu kohustus proportsionaalselt füüsilisest isikust ettevõtjana registreeritud kuude arvuga või riikliku pensioni saajaks saamisele eelnenud kuude arvuga (sotsiaalmaksuseaduse § 2 lg 6). EML ei väsi riigile kordamast, et sotsiaalmaksu miinimumkohustus on suurele osale FIE-dele üle jõu käiv ning ettevõtluse arendamiseks tuleks seda piiri langetada.\nSotsiaalmaks on FIE jaoks kulu ja seetõttu saab tasutud sotsiaalmaksu oma ettevõtluse tulust maha arvata, jagades enne tulumaksuga maksustamist saadud tulu 1,33-ga (st sotsiaalmaks arvatakse maha tekkepõhiselt kohe sama aasta tuludest). E-vormi alusel arvutab MTA vajadusel täiendavalt tasumisele kuuluva sotsiaalmaksu ja saadab selle kohta ka maksuteate hiljemalt 30 päeva enne maksu tasumise tähtaega, milleks on 1. oktoober 2010.\nKohustusliku kogumispensioniga liitunud füüsilisest isikust ettevõtjal on üldjuhul kohustus tasuda oma ettevõtluse maksustatavalt tulult (vormi E real 12 kajastatud summalt) 2% kohustusliku kogumispensioni makseid. Kuna 2009. aastal kehtis kogumispensioni makse üksnes 1. juunini 2009, saavad kogumispensioniga liitunud FIE-d sel aastal maksuteate üksnes 5/12 osa ulatuses. Kogumispensioni makse tuleb tasuda 1. oktoobriks 2010 ning selle saab maha arvata 2010. aasta tuludeklaratsiooni A-vormil. Ettevõtlustulust ei saa kogumispensioni makset maha arvata.\nLõppkokkuvõtteks tahaksin hoopis meenutada oma hea kolleegi Lasse Lehise sõnu — tulumaksuseadust ja selle juhendmaterjale tasub lugeda mitte tulude deklareerimise ajal, vaid varem — siis kui tehingute tegemist alles kavandatakse. Jõudu ja kannatlikkust kulude ja tulude kokkuklappimiseks, kallid FIE-d.\n Lasse Lehis. FIE-de maraton sai läbi, pooled võistlejad finišisse ei jõudnud. – MaksuMaksja 2010, 1, lk 6-7.\n Maksu- ja Tolliameti kodulehel avaldatud info „Abiks tulude deklareerijale“: www.emta.ee/index.php?id=26828.\n MTA kodulehel on ka tegelikult ettevõtlustulu ja vara võõrandamisest saadud tulu eristamise kohta õpetlik materjal, kuid seda ei pruugi igaüks üles leida. Selle kohta vt MTA juhendmaterjali „Metsa võõrandamisest saadud tulu maksustamine.“ Kättesaadav MTA kodulehel www.emta.ee/public/FIE_metsa_v_randamisest_saadud_tulu.pdf.\n EML on juba ammu välja öelnud seisukoha, et mahaarvamiste seotus registreerimisega ei ole põhjendatud ja tuleks ära kaotada. Maksevõimelisuse printsiibist lähtudes peaks kulutuste tegemisel piisama selle seotusest ettevõtlusega. Ilmselt tuleb siin oodata vaid mõne julge teed kohtusse, käibemaksu osas juba analoogiline kohtuotsus on. Vt Martin Huberg. Kas tulumaksuseaduse § 14 lg 5 on põhiseadusega kooskõlas? – MaksuMaksja, 2002, 5, lk 22–25.\n RT I 2002, 102, 600; 2009, 54, 363.\n Vt Riigikohtu halduskolleegiumi 28.06.2004 otsust kohtuasjas nr 3-3-1-30-04. Riigikohtu maksualased lahendid on avaldatud EML kodulehel www.maksumaksjad.ee MAKSUINFO rubriigis.\n Vt Riigikohtu halduskolleegiumi 12.06.2003 otsust kohtuasjas nr 3-3-1-55-03.\n Vt Riigikohtu halduskolleegiumi 14.01.2009 otsust kohtuasjas nr 3-3-1-70-08.\n Selle kohta vt Anonüümne FIE. Registreeri ennast ja hoia ära õnnetus. – MaksuMaksja, 2009, 12, lk 6.\n Igaks juhuks olgu lisatud, et vastavad korrigeerimised tuleb teha ka siis, kui isik on FIE-na registreeritud, aga faktilise tegevuse lõpetanud (käibemaksukohustus tekib sel juhul omatarbe sätte alusel, vt KMS § 2 lg 6). Praktikas peaksid maksuriskiga arvestama eelkõige need, kes on registrist kustutatud ja teinud enne seda suuremaid investeeringuid. Vt FIE-na tegutsemise lõpetamisel tuleb põhivara korrektselt deklareerida. – MaksuMaksja, 2009, 9, lk 4-5.\n Tegemist võib olla nii uue äriühingu asutamisega või olemasoleva äriühingu kapitali suurendamisega. FIE ei pea olema selle äriühingu ainus osanik. Samuti ei pea FIE oma tegevust täielikult lõpetama, ta võib muu vara baasil või muul tegevusalal oma tegevust jätkata.\n Üldreegli kohaselt loetakse mitterahalise sissemakse teel omandatud osaluse soetamismaksumuseks sissemaksena üleantud vara soetamismaksumuse.\n Sellest ei maksa järeldada, justkui saaks välismaal teenitud tuludest maha arvata ainult samas riigis tehtud kulud. Loomulikult võib välistulude saamiseks teha kulutusi Eestis ja vastupidi. Eraldi tabeli täitmine on vajalik selle pärast, et saaks teada välismaal teenitud puhastulu suurust, et hinnata, kas kogu välismaal tasutud tulumaksu saab Eestis arvesse võtta.\n Riigikohtu halduskolleegiumi 19.06.2002 otsus kohtuasjas nr 3-3-1-26-02.\n Riigikohtu halduskolleegiumi 15.01.2001 otsus kohtuasjas nr 3-3-1-57-00.\n Riigikohtu halduskolleegiumi 17.05.1999 määrus kohtuasjas nr 3-3-1-21-99.\n Riigikohtu halduskolleegiumi 03.11.2004 otsus kohtuasjas nr 3-3-1-40-04.\n Töötlemiseks ei loeta põllumajandussaaduste puhastamist, sorteerimist, tükeldamist, kuivatamist, jahutamist ja pakendamist (TuMS § 32 lg 5). Selle kohta vt ka Martin Huberg. Põllumajandussaadus, metsamaterjal ja abrakadabra. – MaksuMaksja, 2008, 3, lk 12-14.\n Füüsilisest isikust ettevõtjaks saab registreerida ka alaealist.\n Madis Uusorg. Suured muudatused FIE sotsiaalmaksuarvestuses. – MaksuMaksja, 2006, 8, lk 22-23.


Video: elu kaotanud jalgpallitreener osutus Florida koolitulistamise kangelaseks - Kirev elu - Elu24\nVideo: elu kaotanud jalgpallitreener osutus Florida koolitulistamise kangelaseks\n15. veebruar 2018, 8:10\nAmeerika jalgpalli treener Aaron Feis\nAmeerika Ühendriikides Floridas Parklandis asuvas Majory Stoneman Douglas High Schoolis leidis eile aset tulistamine, milles hukkus vähemalt 17 inimest ja kümned said haavata.\nTulistamises kahtlustatav on selle kooli endine õpilane, 19-aastane Nikolas Cruz, kes koolist halva käitumise tõttu mõni aeg tagasi välja visati, teatab Reuters.\nFlorida Parklandi koolitulistamises kannatada saanu\nPolitsei teatel kasutas tulistaja, kes üritas pärast veresauna korraldamist põgeneda, poolautomaatrelva AR-15. Cruzil ei õnnestunud kuigi kaugele jõuda, korrakaitsjad tabasid ta kiiresti.\nParklandi politseijuhi Scott Israeli teatel õnnestus neil 12 hukkunut kiiresti kindlaks teha. Nende seas on ka selle kooli ameerika jalgpalli treener Aaron Feis, kes kaitses oma kehaga õpilasi kuulide eest.\n«Tulistamises hukkus selle kooli üks populaarsemaid õpetajaid, jalgpallitreener Aaron Feis, keda jäävad leinama nii õpilased kui kolleegid,» teatas politsei esindaja.\nFeis viidi pärast tulistamist kiiresti haiglasse, kuid arstidel ei õnnestunud ta elu päästa, kuna elutähtsad organid olid vigastada saanud.\nFeis töötas nimetatud koolis kaheksa aastat, olles nii ameerika jalgpalli treener kui turvateenistuse juht.\nSelles koolis ujumis- ja veepalli treenerina töötav Andrew Hofman sõnas, et Feis suhtus kooli ja õpilaste turvalisuse tagamisse tõsiselt, kuid ta ei osanud ette näha, et mõni hullunud endine õpilane seal ootamatult tule avab.\nHofmani sõnul tegi Feis oma tööd hästi, olles samas hea huumorimeelega, mis on kasulik omadus kui tegemist on teismelistega.\nÕpilaste teatel oli tulistaja Cruz üsna vaikne, kuid kui ta vihastas, siis hakkas ta kaklema ja ründas teisi, olles ettearvamatu käitumisega.\nPolitseiuurimine näitas, et tulistaja poseeris sotsiaalmeedias relvadega ja kunagised kaasõpilased pidasid teda relvahulluks.\nCNNi teatel on Florida koolis aset leidnud tulistamine USAs sel aastal juba kaheksas. Rahvusvahelise meedia andametel on nüüdne koolitulistamine ohvrite ja kannatada saanute arvu poolest USA koolitulistamiste seas kaheksandal kohal.\nÕpilaste evakueerimine Florida Parklandi koolist\nFOTO: Amy Beth Bennett/AP/Scanpix\nÕpilaste evakueerimine Floridas Parlandis asuvast koolist, kus leidis aset tulistamine\nFOTO: Mike Stocker/AP/Scanpix\nUSAs Floridas Parklandi koolis leidis aset tulistamine\nFOTO: GASTON DE CARDENAS/AFP/Scanpix\nTuletõrje ja politsei koolitulistamise sündmuspaigas\nFOTO: RHONA WISE/AFP/Scanpix


Selgusid Tallinna XL koolinoorte spordimängude meistrid võrkpallis > Tallinn\nSelgusid Tallinna XL...\nSelgusid Tallinna XL koolinoorte spordimängude meistrid võrkpallis\nEesti Võrkpalli Liidu, Tallinna Haridusameti ja Tallinna koolide koostöös toimusid esmakordselt koolivõrkpalli turniirid nii gümnaasiumi kui ka põhikooli vanuseastmele.\nGümnaasiumi turniiri alustati pärast koroonapiirangute leevenemist veebruari teises pooles. Võistlustulle asus ligi 30 poiste ning 30 tütarlaste võistkonda üle terve linna. Koolides toimusid alagrupiturniirid, seejärel vahegrupid ning turniiri lõpetas aprilli alguses Õismäe Sportmängudehallis toimunud finaalturniir neljale parimale koolile.\nPoeglaste turniir oli äärmiselt tasavägine, sest esikohaomanik Tallinna Tehnikagümnaasium vajas kõikide vastaste vastu võitja selgitamist otsustavad geimis. Neile järgnes Tallinna Inglise Kolledži võistkond, kellele omakorda juba kahe kaotusega leppima pidanud Tallinna Õismäe Gümnaasium. Võiduta, kuid siiski Tallinna arvestuses kõrge neljanda kohaga pidi leppima Vanalinna Hariduskolleegiumi võistkond.\nTütarlaste võistluse läbis täiseduga ning geimigi kaotamata Tallinna Lilleküla Gümnaasium, kellele järgnes Gustav Adolfi Gümnaasium. Tasavägise 2:1 mänguga saavutas kolmanda koha Tallinna Humanitaargümnaasium, kes alistas Tallinna Kuristiku Gümnaasiumi.\nTallinna XL koolinoorte spordimängude meistrivõistlustel võrkpallis gümnaasiumi tütarlaste võistkondlikus arvestuses saavutas:\nI koha Tallinna Lilleküla Gümnaasium\nII koha Gustav Adolfi Gümnaasium\nIII koha Tallinna Humanitaargümnaasium\nTallinna XL koolinoorte spordimängude meistrivõistlustel võrkpallis gümnaasiumi noormeeste võistkondlikus arvestuses saavutas:\nI koha Tallinna Tehnikagümnaasium\nII koha Tallinna Inglise Kolledž\nIII koha Tallinna Õismäe Gümnaasium\nPõhikoolide turniir sai alguse märtsis, kui võistlustulle asus ligi 30 poiste ning 30 tütarlaste võistkonda üle terve linna. Koolides toimusid alagrupiturniirid, seejärel vahegrupid ning turniiri lõpetas 18. aprillil Õismäe Sportmängudehallis toimunud finaalturniir neljale parimale koolile.\nPoiste turniiril saavutas kolme kindla võiduga esikoha Tallinna Humanitaargümnaasiumi võistkond, neile järgnes Tallinna Nõmme Gümnaasium, kes pidas kolmanda koha saavutanud Tallinna Kristiine Gümnaasiumiga tasavägise kolmegeimilise mängu. Neljanda kohaga pidi sel korral leppima Tallinna Lilleküla Gümnaasiumi meeskond.\nTüdrukute turniiril määras kuldmedaliomaniku taaskord kolmegeimiline mäng, mille suutis enda kasuks kallutada Tallinna Kuristiku Gümnaasiumi võistkond. Hõbemedalid sai kaela Tallinna Humanitaargümnaasiumi võistkond. Kolmanda koha omanikuks sai Püha Miikaeli Kool, kes alistas Arte Gümnaasiumi 2:0.\nTallinna XL koolinoorte spordimängude meistrivõistlustel võrkpallis põhikooli tütarlaste võistkondlikus arvestuses saavutas:\nI koha Tallinna Kuristiku Gümnaasium\nII koha Tallinna Humanitaargümnaasium\nIII koha Püha Miikaeli Kool\nTallinna XL koolinoorte spordimängude meistrivõistlustel võrkpallis põhikooli noormeeste võistkondlikus arvestuses saavutas:\nI koha Tallinna Humanitaargümnaasium\nII koha Tallinna Nõmme Gümnaasium\nIII koha Tallinna Kristiine Gümnaasium\nKoole autasustasid: Tallinna Haridusamet, Eesti Võrkpalli Liit ja Super Skypark\nSuured tänud kõikidele koolidele, kes aitasid turniiri õnnestumisele kaasa!\nHead tervise, liikumise ja koolispordi teema-aasta jätku!


Heiksi blogi: „Kes peab Kristiine kandis korteris lehma?“\nAsi on tõsine ja sestap küsin uuesti: „Kes peab Tallinna kesklinnas, Kristiine kandis lehma?“\nIlus nädala algus ja läksime Miaga hommikul jalutama nagu ikka. Päike paistis. Linnud laulsid. Inimesed tulid vastu ja naeratasid. No lihtsalt tore.\nMia tuuseldas ringi ja kadus mingiks ajaks ära. Ja siis ta tuli ülimalt õnnelikuna. Hais oli juba 100 meetri kauguselt tunda! Seekord oli ta ikka korralikult kellegi pasas püherdanud, sest niiiiii must pole ta veel varem kunagi olnud. No seda manti ikka jagus nii pea peale kui külgedele. Nii kõhu alla kui saba otsagi. Ise õnnelik-õnnelik. Heiki kuri-kuri. Pärisin ta käest tõsiselt, et kas talle sellised sõnad nagu koduarest, kuuletuskoolitus ja varjupaik midagi ütlevad? Rõõmsalt otsa vaadates ja saba liputades, ei teinud ta mu küsimusest väljagi:\n„Ole nüüd semu! Keda see väike hais ikka häirib? Ära ole nii pips!“\nSelge see, et taolise laadungi sai maha paotada vaid suurem loom. Lehmast väiksemad loomad ei tule kõne allagi. On ju teada, et maainimesed kolivad linnadesse. Aga, et mõni ka lehma korterisse kaasa tarib...vat see läheb nüüd küll juba üle piiri! Ma olen 3 nädalat olnud maal ja säh sulle – kohe kasutatakse olukorda kurjasti ära ning hakatakse tegelema tont teab millega ja kellega!\nEga mul muud üle jäänud kui Mia jälle ujuma viia. Õnneks olid pardid kohal ja need pakkusid talle tegevust oma paarikümneks minutiks. Siis küürisin ta korra veel ise ka üle ja saatsin uuesti vette. Sealt välja tulles ta muidugi raputas ennast otse minu kõrval, tulemuseks, et Mia puhas-puhas, Heiki aga must-must, ehk pruunikas-kollase veega korralikult üle kastetud. Nii nummi ja nämma!\nRäigelt tigedaks ajas. Mul puha kirikus käimise riided seljas! Sestap palungi teie abi, et selle lehmaomanikuga rääkida. Kui te olete märganud oma trepikojas või maja ees lehma või kuulnud naaberkorterist ammumist, siis andke julgelt teada.\n„Ma talle ehitan linnas lehma pidamist! Ja mu riided peseb ka puhtaks!“