Kunst kui investeering emotsioonidesse | NOAR Põhja- ja Baltimaade kaasaegse kunsti keskkond\nKunst kui investeering emotsioonidesse\n„Ma ei osta Tesla aktsiaid, ma ostan pigem Allikut,“ resümeerib kunstnik ja kuraator Sandra Jõgeva. „Kunst on kindlasti emotsionaalne investeering,“ sekundeerib galerist Kristiina Radevall. Neid kahte daami seob käesoleva loo kontekstis omakorda Malle Leis, kelle teoste hiljutised rekordilised oksjonitulemused ongi seemneks alljärgnevale mõttevahetusele kunstiinvesteeringute teemal.\n„Isal oli selline tore fantaasia, et arvatavasti on juba praegu loodud esimene eesti kunstiteos, mis kunagi maksab miljoni, kuigi me veel ei tea, mis teos see täpselt on,“ meenutab Sandra Villu Jõgeva sõnu. Ta on pidanud ka selgitama, miks on tema ema, Malle Leisi töid müüdud kallimalt kui teise kohaliku oksjonitähe, Olev Subbi omi: „Malle kuulub koos mitme teise nimega maailma kunstiajalukku, tema teoseid on 14 muuseumis ja 40 kogus üle maailma, sealhulgas Kreeka rahvusmuuseumis Thessalonikis ja Norton Dodge’i kollektsioonis USAs, mis on kaks suurimat avalikku nõukogude mitteametliku kunsti kollektsiooni Venemaa ja Eesti omade kõrval.“\nSandra leiab, et tema ema on osa suuremast paradigmast, olles loojana tegutsenud paradoksaalses olukorras, kus kunstnikud olid korraga nii põranda all kui põranda peal. Vastupidiselt laialt levinud arusaamale ei pidanud Nõukogude Eestis olema tingimata sotsialistlik realist, et saavutada positsioon ja teha näituseid. Malle Leisi kõige viljakam loomeperiood oli 60ndatest 90ndateni. Sel ajal oli kunstnikel võimalus end oma erialale pühendada ja teha seda täiskohaga. „Kuigi pakkumisi oli, ei olnud Malle näiteks kunagi kuskil õppejõud, sest ta tahtis kõige paremat päevavalguse aega kasutada maalimiseks.“\nTol ajal ei müüdud töid otse ateljeest – see oli keelatud – vaid Liivalaia tänaval asunud ametlikust kunstisalongist, mistõttu ei puutunud kunstnik kokku ka klientide võimalike küsimustega selle kohta, kui palju mingi töö tulevikus maksta võiks. Sandra mäletamist mööda ei arutanud tema vanemad ka koduseinte vahel otseselt oma tööde väärtuse üle, kui välja arvata toosama mõtisklus juba praegu loodud ja tulevikus miljoni maksva eesti kunstiteose teemadel Villu Jõgeva 70ndates eluaastates.\nKui sa omal ajal tegutsed ja lood, siis sa ei mõtle sellele, mis see kõik 50 aasta pärast maksab.\n„Selle perioodi klassikute teosed peaksid maksma tegelikult veelgi rohkem,“ ennustab Sandra siiski ning põhjendab: toonaste autorite stiil oli selgelt eristuv, nad moodustasid teatava vaakumis eraldi skeene, mida võis mõneti võrrelda Moskva avangardistidega, kes tegutsesid tõepoolest põranda all – moskvalaste ja teatud Tallinna kunstnike vahel, kelle hulgas oli Malle Leis, oli ka tihe suhtlus, oldi omavahel väga hea sõbrad ning käidi sageli üksteisel külas. Lääne kunstis ei olevat sellele analooge, mistõttu on tegu olulise ja haruldase osaga mitte üksnes Eesti, vaid kogu maailma kunstiajaloos. Ta ei imesta, et hinnad tõusevad, äsja müüdud tööd polevat sugugi kõige kallimad, sest oksjonitele jõuab veelgi hitte 80ndatest. „Need on alles pungad!“\nPeeter Alliku “Konn”. Foto: NOAR\nViimasel ajal on kunstiturul tekkimas nõudlus aga Peeter Alliku järele – kas teda võib nimetada kunstiklassikuks või kaasaegseks kunstnikuks? Sandra arvab, et mõlemat. „Tema teosed on praegu kohutavalt odavad, aga ma arvan, et see muutub, arvestades tema rolli kunstiajaloos. Teda osta on kindlasti investeering, olen ostnud ühe tema teose ja kavatsen osta veel.“ Teise kaasaegse, investeerimist vääriva autorina toob Sandra välja Katrin Piile, tema töö mahukuse, andekuse, oskused ja kontseptuaalse mõtlemise. „Osad tema tööd on lausa ikoonilised. Samuti varane, 10-13 aasta tagune Piile on huvitav, särav nagu tänagi, aga teistmoodi särav.“\nSandra viitab veel oma USA kunstimänedzerist tuttavale, kelle arvates on tavaline, et kui börs langeb, siis kunsti hakatakse rohkem ostma. „Mul on selline tunne, et investor on harjunud, et tema raha kasvab, ta tahab näha tõusu, ja kui see tavapärasel moel ei toimu, siis ta otsib selleks uusi võimalusi, investeerib millessegi muusse. Teine variant, et inimestel on olnud nüüd rohkem aega omaette olla ja mõelda olulise peale ning kunst on üks olulisemaid asju maailmas.“ Väga paljud inimesed on käesolevatel aegadel ära teinud midagi, mis varem on tegemata jäänud, mõtiskleb Sandra, kes ise kirjutas vahepeal valmis uue meelelahutusliku romaani, milleks muidu poleks aega jäänud.\nMiks üldse investeerida pigem kunsti kui aktsiatesse või kinnisvarasse? Kristiina nõustub oma vastuses varemgi ajakirjanduses kirjeldatuga: juba sajandeid tagasi oli jõukama elanikkonna seas levinud mõtteviis, et vara kindlustamiseks tuli seda hajutada: kolmandik sellest paigutati kunsti, kolmandik kinnisvarasse ja ülejäänud kulda või aktsiatesse. Seega tasuks need variante kombineerida.\nKindlasti ei too kunst nii kiiret ja suurt tootlust kui kinnisvara ja aktsiad, kuid õigete autorite ja teoste valiku korral on ka riskid minimaliseeritud.\nTa toob välja ka teise turuloogika, mille kohaselt määrab investeeringu mõttekuse nõudlus: mida rohkem kogujaid soovivad üht või teist teost saada või mida haruldasem on selle autor, seda väärtuslikumad on ka teosed ise. Tänane olukord maailma kunstiturul näitab, et professionaalse klassikalise kunsti väärtus igal juhul kasvab, mitte ei kahane.\nKristiina 20 aastane kogemus galeristina näitab, et 90% inimest ostavad kunsti rohkem iseenda rõõmuks ehk seda, mis lihtsalt meeldib. Sageli uurivad kogujad enne galeriisse tulekut ise kunstniku tausta ja teoseid, nad otsivad pildiga emotsionaalset sidet, kuid peavad siiski silmas, et ostetud teosel oleks väärtus ka tulevikus. „Tihti arutleme koos, kui palju autor tulevikus võiks väärt olla, ja võrdleme ühe autori erinevaid teoseid, sest iga kunstniku loomingus on erinevad etapid ja selle edu sõltub paljudest faktoritest.“ Sarnaselt Sandrale leiab Kristiina, et mõned autorid või nende teosed on täna pigem alahinnatud. „Soovitan jälgida üht või teist kaasaegset kunstnikku, kelles näen potentsiaali ja kellel võiks olla suur tulevik. Väga oluline on noore kunstniku isiklik ainulaadne käekiri, oma stiil.“\nKatrin Piile “Skulptor modelleerimas minu portreed”. Foto: NOAR\nKunstiklassika on oksjonitel mõnevõrra populaarsem kui kaasaegne kunst. „Pallase koolkond on loomulikult hinnatud ja kindlam valik. Otsitakse kunstiajaloo tippe: Villem Ormisson, Konrad Mägi, Nikolai Triik, Karl Pärsimägi jne. Nende teoseid liigub väga vähe ja nende väärtus ajas ainult kasvab.“ Kristiina toob välja ka 60ndate ja 80ndate perioodi ning eriti hüperrealistlikus stiilis valminud teosed, mis on pigem muuseumi- ja erakogudes. Kuid investeeritakse ka kaasaegsesse kunsti ning on näha, et mõne autori teosed maksavad varasemaga võrreldes juba täna rohkem. Ning nagu eespool öeldud, ostetakse seda, mis endale meeldib.\nInvesteering kunsti on kindlasti investeering emotsioonidesse!\nMalle Leisi kunsti müügiedu viimasel galerii Vernissage oksjonil põhjendab Kristiina mitmeti. „Esiteks oli Malle Leis väga huvitav ja andekas kunstnik, tema maalid on ka praegu väga ajakohased. Seal on kõik paigas, nii vorm, motiiv, tehnika, kompositsioon kui ka värvid. Tema tundlik ja elegantne looming sobib suurepäraselt inimeste kodudesse ja toob positiivset energiat.“ Oksjonil müüdud teosed olid kõik erinevad ja erilised nii motiivide valiku kui perioodi tõttu, kogujatel oli võimalus näha ühe oksjoni raames ühe kunstniku loomingulist kulgemist ja arenemist kolme kümnendi aastate jooksul.\nKõige suurema hinnahüpe tegi neist kõige hilisem, 1994. aastal maalitud „Sukmiti aed“ – 11 000 eur alghinnalt 31 500 eur haamrihinnani. „Teosel on kujutatud kunstnik Sulev Sukmiti ja tema tütre Killu koduaed Rästa tänaval Lillekülas, mis jäi Malle Leisi ateljee lähedusse Nõmme teel. Malle Leis on eeslinnamiljööst teinud mitmeid maastikke, eeskätt härmas puudega talviseid vaateid õhtupunas. Tema hõrk esteetika kätkeb endas ka nostalgiat kaduva loodusläheduse järele kaasaegses linnas.“ Oksjonipublik näitas kõrget huvi ka teiste oksjonil osalenud Malle Leisi tööde vastu, millest varaseim, aastatel 1961–1963 valminud töö „À la Lepo Mikko“ oli autori austusavaldus oma õpetajale Lepo Mikkole, tuli enampakkumisele alghinnaga 3 900 eurot ning müüdi haamrihinnaga 10 250 eurot. „Mitte iga Malle Leisi maal ei ole suuteline sellisteks hüpeteks, temagi teoste eraldiseisvad väärtused sõltuvad mitmetest faktoritest,“ võtab Kristiina tulemused kokku, valmistudes vaikselt rakendama investeerimist vääriva kunsti retsepti juba järgmise, kevadise oksjoni jaoks Vernissage galeriis, kus tegeletakse kunstinäituste- ja oksjonite korraldamisega juba alates 2006. aastast.\nMalle Leisi „À la Lepo Mikko“. Foto: Vernissage


Power House Europe : Eesti Korteriühistute Liit\nProjekt “Power House Europe”\nPOWER HOUSE uudiskirjad\nPOWER HOUSE NEWSLETTER – 22.04.2014\nProjekt Power House Europe on lõppenud\nAasta 2011 tähistab üle-euroopalise projekti Power House Europe lõppemist, mis pani aluse samanimelisele riikidevahelisele energiasäästuvõrgustikule ning mis on korteriühistutele suunatud tegevusi mõjutanud viimase kolme aasta jooksul.\nViimase kolme aasta jooksul on projekti raames toimunud tegevused kandnud olulist rolli EKÜLi üldises teavitusprogrammis. Nii jõudsid näiteks 2009. ja 2011. aastal toimunud Balti Elamumajanduse Konverentsile Tallinnasse mitmed välisriikide kogemusi tutvustanud eksperdid just selle projekti vahendusel, projekti toel algas EKÜL „Praktikult praktikule“ seminaride sari, mis on ühistujuhtide seas populaarne tänaseni, selle aasta suvel toimus õppereis Läti korteriühistutega tutvumiseks. Projekti roosa päikesega logo võis kohata paljudel erinevatel EKÜL trükistel, mille väljaandamist projekt toetas. Need on vaid mõned näited edukalt kulgenud projektist.\nVõrgustiku kaudu on liit tutvustanud üle-Euroopaliselt Eestis pakutavaid finantseerimisvõimalusi korterelamute energiasäästlikuks renoveerimiseks, siin läbi viidud energiasäästualaseid uuringuid ning Eestis toimivat korteriühistute juhtide ja liikmete koolitussüsteemi, mis on ainulaadne Euroopas. Kõigi nende teemade vastu on teiste riikide organisatsioonide huvi olnud väga suur. Selle kaudu on Eesti Korteriühistute Liidul olnud meeldiv võimalus tutvustada Euroopas laiemalt Eesti korteriühistuliikumist ning ühistute rolli riigi ja Euroopa eluasemevaldkonna arendamisel ning tänu sellele ka kaasa rääkida Euroopa eluasemevaldkonda ja elamusektori energiasäästu puudutavates üle-Euroopalistes aruteludes.\nProjekti lõpp 2011. aastal ei tähenda lõppu Power House Europe nimelisele koostööpartnerite võrgustikule, kus EKÜL jätkab ühe asutajana tegevust ka edaspidi. Jätkuvalt on kõigil huvilistel võimalus lugeda uut Euroopa eluasemevaldkonna infot veebikeskkonnastwww.powerhouseeurope.eu, rääkida kaasa sealsetes foorumites ning esitada ka enda maja energiasäästu saavutamise näidete andmebaasi. Olulisemaid sealseid uudiseid edastab Eesti Korteriühistule Liit ka edaspidi eesti keeles oma kodulehel ekyl.ee ning Facebooki lehel.\nPOWER HOUSE ABIVAHEND KORTERIÜHISTUTELE/ POWER HOUSE TOOLKIT\nSee on projekti Power House Europe raames loodud abivahend korteriühistutele, kuhu oleme kogunud kokku erinevate Euroopas läbi viidud projektide info, mis on otsesel või kaudsel viisil abiks korterelamu renoveerimisel ja energiasäästu saavutamisel. Loe edasi, vali endale sobiv märksõna ning leiad selle alt teemakohased projektid ning viited informatsiooni algallikale.\nSotsiaalküsimused, elanike kaasamine otsuste tegemisel\nProjekt SHARE on kokku kogunud edukaid näiteid energiasäästu vallast üle Euroopa. Nende hulgas on ka mitmeid parimaid praktikaid elanike eduka kaasamise ja koolitamise kohta.\nFinantsküsimused, renoveerimise rahastamine\nInoFin projekt on välja andnud käsiraamatu juhtnööridega uutele Euroopa Liidu liikmesriikidele elamutes energiasäästu saavutamise finantseerimiseks\nKäsiraamat, kust leiab erinevaid näiteid finantseerimisskeemidest, sh näite ühe Läti korteriühistu kohta leheküljel 54.\nProjekt Nirsepes on esitanud finantsjuhised, mida silmas pidada kortermaja renoveerimisel. Siit leiab infot nii otsustusprotsessi erinevate etappide kohta kui ka tasuvuse arvutamiseks mõeldud kalkulatsioonimeetodite kohta.\nRenoveerimise tehnilised aspektid\nProjekt DEMOHOUSE, mis keskendub Euroopa olemasoleva elamufondi säästlikule renoveerimisele, on kokku kogunud olulisemad tehnoloogiad korterelamute renoveerimiseks\nKataloog olulisematest tehnilistest elementidest korterelamute renoveerimisel\nProjekt EI-EDUCATION on välja andnud renoveerimise juhised\nEdukad korterelamute renoveerimise näited\nInoFin projekti raames on välja antud kogumik edukatest korterelamute renoveerimise näidetest Hollandis, Tšehhis, Poolas, Bulgaarias, Slovakkias, Taanis, Saksamaal ja Lätis\nEdukate renoveerimise näited\nProjekt ROSH on tegelenud elumajade energiasäästu ja säästva arendamise terviklahenduste väljatöötamisega Austrias, Bulgaarias, Saksamaal, Itaalias ja Poolas. Projekt lähtub sellest, et miljonid eluasemed Euroopas on ehitatud kuuekümnendatel, ning selleks, et need vastaksid tänastele ja homsetele nõuetele, on vajalik neis ellu viia renoveerimine energiasäästu saavutamiseks. Allpool on esitatud edukad renoveerimise näited erinevatest riikidest. Näidetega tutvumisel palume arvestada, et projekt ROSH lõppes 2008. aastal, mistõttu kõik soovitatud lahendused ei pruugi täna olla enam kõige uuenduslikumad.\nKogumik edukatest kortermajade renoveerimise näidetest\nProjekt EI-EDUCATION on kokku kogunud renoveerimise häis näiteid 11 riigist\nPower House Europe projekti raames toimub 22.-23. augustil õppereis Lätti\n22.- 23. augustil 2011 on 32 korteriühistute esindajat üle Eesti õppereisil Lätis. Tutvutakse korterelamutega Riias ja Jelgavas ning jõutakse ära käia ka Siguldas. Reis kuulub Power House Europe Eesti platvormi tegevuskavva ning selle korraldab Eesti Korteriühistute Liit koostöös Läti kolleegidega.\nPower House Europe artiklid ajakirjas „Elamu“\nAjakiri “Elamu” 4-5/2011 artikkel õppereisist Riiga ja Jelgavasse\nAjakiri „Elamu“ 3/2011 artikkel VI Balti Elamumajanduse Konverentsist Tallinnas\nAjakiri „Elamu“ 5/2010 „Pildikesi prantslaste eluasemekongressilt ja messilt“\nAjakiri „Elamu“ 3-4/2010 „Uued internetikeskkonnad energiasäästust huvitatutele“\nAjakiri „Elamu“ 3/2009 „Ülesanne nr 1: euroraha efektiivne kasutamine“\nAjakiri „Elamu“ 2/2009 „Energiasäästualane teavitustöö“\nPower House Europe video\nVideot näeb siin!\nRiigikogus loodi korteriühistute toetusrühm, 12.05.2011\n27. aprillil 2011 sõnastasid projekti Power House Europe toetusel toimunud VI Balti elamumajanduse konverentsile kogunenud delegaadid konverentsi lõppdokumendina pöördumise Eesti parlamendile, majandus- ja kommunikatsiooniministeeriumile ning justiitsministeeriumile. Pöördumises sooviti Riigikogus korteriühistute toetusrühma moodustamist ning korteriühistutele toimiva finantseerimisskeemi tagamist.\nPöördumine leidis konkreetse vastuse: korteriühistute toetusrühm loodi Riigikogus 12. mail 2011. Selle koosseisus on 17 liiget. Toetusrühma esimehe Margus Hansoni sõnul peab parlament ühistutele võimaluste piires nende murede lahendamisel abiks olema ja selleks toetusrühm moodustatigi.\nBalti Elamumajanduse Konverentsiks Eestisse tulnud CECODHAS- Housing Europe president kohtus majandus- ja kommunikatsiooniministriga, 28.04.2011, Tallinn\nProjekti Power House Europe poolt toetatud konverentsile järgnenud päeval kohtus Eesti majandus- ja kommunikatsiooniminister Juhan Parts CECODHAS- Housing Europe’i president Vit Vanicekiga, kes rõhutas, et Eesti seadusandlus ja ühistegevuse mõte on Euroopale eeskujuks. Tema hinnangul ei tohiks seadusandlust muuta, tagamaks ühistute tegutsemise järjepidevust.\nHoonete energiatõhususe parandamiseks ette nähtud võimaluste kasutamisest kõneldes kiitis Vanicek Eesti mudelit, kus majandus- ja kommunikatsiooniministeerium on huvitatud ühistute tööst ning renoveerimistöödeks saavad ühistud taotleda KredExi sooduslaenu ning lisaks kuni 35% ulatuses korterelamute rekonstrueerimistoetust, mille abil saab vähendada näiteks renoveerimislaenu omafinantseeringut. CECODHAS- Housing Europe’i president Vit Vanicek kutsus Eesti majandus- ja kommunikatsiooniministrit osalema organisatsiooni korraldataval Euroopa elamumajanduse ümarlaual.\nVI Balti Elamumajanduse Konverents, 27.04.2011, Tallinn\n27.aprillil 2011 toimus Tallinnas 6. Balti Elamumajanduse Konverents „Energiasääst elamusektoris – riikide kogemused“, mis tõi kokku esinejad ja kuulajad Eestist, Lätist, Leedust ja Venemaalt. Konverentsil osales ka CECODHAS Housing Europe president Vit Vanicek.\nSeminar-koolitus Eesti Korteriühistute Liidu töötajatele, 7.-8.12.2010, Rakvere\n7.-8. detsembril kogunesid Eesti Korteriühistute Liidu töötajad Rakverre. Toimus arutelu, milliste teenuste abil saab Eesti Korteriühistute Liit toetada korteriühistute tegevust tänases paljude korteriühistute jaoks majanduslikult keerukas olukorras. Käsitleti ka projekti Power House Europe arengut ja seniseid tulemusi.\nkorteriühistute teravaimad probleemid ning Eesti Korteriühistute Liidu poolt pakutavad lahendused\nTeavitustegevuse korraldamine, Power House Europe projekti võimalused ja edasised plaanid\nKoostöö omavalitsuste ja ministeeriumitega teavitustegevuse paremaks korraldamiseks\nToimumiskoht: Villa Theresa, Rakvere\nOsalejad: Eesti Korteriühistute Liidu töötajad\nSeminari fotod leiad kodulehe Galeriist.\nSeminar „Praktikult praktikule“, 10.11.2010, Tallinn\n8.-12. novembrini toimus Eesti energiasäästunädal, mille eesmärgiks on pöörata rohkem tähelepanu säästlikule eluviisile ja püüda energiat vähem kulutada. Nädala jooksul on võimalus osa võtta energiasäästu seminaridest üle Eesti. Eesti Korteriühistute Liit korraldas nädala raames 10. novembril projekti Power House Europe toetusel korteriühistutele Tallinnas seminari „Praktikult praktikule“.\nEesti Korteriühistute Liit kutsus Tallinna ja Harjumaa korteriühistute juhte seminarile omavahel energiasäästualaseid kogemusi vahetama. Enda ühistu kogemusest kortermaja renoveerimisprotsessi läbiviimisel kõnelesid KÜ Vikerlase 10 juhatuse liige Toivo Orgusaar ning KÜ Puhangu 55 juhatuse liige Valentina Valtson.\nToimumiskoht: EKÜL koolitusklass, Sakala 23A\nOsalejaid: 25 korteriühistu juhti Tallinnast\nSeminar ja õppekäik „Praktikult praktikule“, 9.11.2010, Tartu ja Märja\n8.-12. novembrini toimub Eesti energiasäästunädal, mille eesmärgiks on pöörata rohkem tähelepanu säästlikule eluviisile ja püüda energiat vähem kulutada. Nädala jooksul on võimalus osa võtta energiasäästu seminaridest üle Eesti. Eesti Korteriühistute Liit korraldas nädala raames 9. novembril projekti Power House Europe toetusel korteriühistutele Tartus seminari ja õppekäigu „Praktikult praktikule“.\nEesti Korteriühistute Liit kutsus Tartu ja Tartumaa korteriühistute juhte seminarile omavahel energiasäästualaseid kogemusi vahetama. Enda ühistu kogemusest kortermaja renoveerimisprotsessi läbiviimisel kõnelesid KÜ Märja 12 ning KÜ Pepleri 8 esindajad ning väljasõidul külastati korteriühistut Keskuse 12 Märjal (Tartumaal), mis pälvis Eesti Korteriühistute Liidult tiitli „Edukaim renoveerimisprojekt 2010“.\nToimumiskoht: EKÜL Tartu büroo, Gildi 3 ning KÜ Märja 12 Tartumaal\nOsalejaid: 31 korteriühistu juhti Tartust ja Tartumaalt\nPHE Eesti edukad kogemused näitena Euroopa sotsiaalmajanduse konverentsil, 27.-28. oktoober 2010, Brüssel\n27.-28 oktoobrini 2010 toimus Brüsselis konverents „Sotsiaalmajandus ja Euroopa 2020 Strateegia“, kus keskenduti eelkõige kolmele strateegia teemale – teadmistepõhine majandus, jätkusuutlik areng ja kaasamine. Kokku tuli üle 180 osaleja erinevatest Euroopa Liidu regioonidest, linnadest, ülikoolidest , samuti Euroopa Liidu institutsioonide ja kodanikuühiskonda esindajad.\nSotsiaalmajanduse ja jätkusuutliku tegevuse töörühmas esitles Power House Europe Eesti platvormi koordinaator Anu Sarnet Eesti korteriühistute kogemusi eluasemete kaasajastamisel ja energiasäästu saavutamisel ning suurima Eesti korteriühistuid esindava organisatsiooni Eesti Korteriühistute Liidu kogemusi korteriühistute esindajate kaasamisel. Töötoas tõdeti, et Eestil on eluasemevaldkonda mõjutavas ühistegevuses väga erilisi kogemusi ning potentsiaali olla sel teemal teenäitajaks ka teistele Euroopa Liidu riikidele.\nKoosolek edukamate renoveerimisprojektide, korteriühistute juhtide ning ilusate koduümbruste valimiseks, 15.09.2010, Tallinn\nProjekti Power House Europe Eesti platvormi eesmärgiks on korteriühistute igakülgne teavitus energiasäästu saavutamise vajalikkusest ja võimalustest kortermajades. Projekti toetusel valiti juba kuuendat aastat valiti välja edukamad ühistud, kelle saavutused korterelamu renoveerimisel ning koduümbruse korraldamisel on eeskujuks teistele, ning tunnustati tublisid ühistujuhte, kelle töö väärib laiemat tähelepanu. 15.septembril kogunesid Eesti Korteriühistute Liidu, SA KredExi, Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumi ning Tallinna Linnavaraameti esindajad, et välja valida silmapaistvamad kandidaadid „Korteriühistute konkursile 2010“ laekunud ettepanekute hulgast. Nagu varasematelgi aastatel valiti parimad kolmes kategoorias: edukaim renoveerimisprojekt, parim korteriühistu juht ning ilus koduümbrus.\nKomisjoni poolt välja valitud parimad näited julgustavad ka teisi ühistuid ette võtma korterelamu kompleksseks renoveerimiseks ning koduümbruse korrastamiseks vajalikke mahukaid töid.\nLõpliku otsuse langetas komisjon peale korterelamutega tutvumist. Auhinnad võitjatele anti üle Eesti Korteriühistute Liidu XIII Foorumil Tallinnas.\nToimumiskoht: EKÜL Tallinna büroo, Sakala 23A\nOsalejad: 5 komisjoni liiget\nTöötuba „Praktikult praktikule“, 6.08.2010, Olustvere\n6.-7. augustini Viljandimaal Olustvere mõisas toimuv korteriühistute suveülikool toob kokku ligi 80 osalejat üle Eesti. Ühistujuhtidele suunatud kahepäevasel koolitusel pakutakse energiasäästu saavutamist puudutavate teemade kõrval senisest enam teadmisi psühholoogiast ja konfliktide lahendamisest. Olulisel kohal on ühistujuhtide kogemuste vahetamine.\nEesti Korteriühistute Liidu juhatuse liikme Urmas Mardi sõnul on seekordse suveülikooli teemade valik läbilõige praegu kõige enam korteriühistuid puudutavatest küsimustest. Energiasäästu ja korterelamute renoveerimise ning korteriühistu võlgnikke puudutavate oskuste kõrval on majanduslikult pingelised ajad nõudmas ühistujuhtidelt ka üha rohkem psühholoogiaalaseid teadmisi.\nKorteriühistute suveülikoolid on alati pakkunud võimaluse teadmiste vahetamiseks korteriühistute juhtide vahel. Seekordsetest töötubadest kaks olid suunatud just praktiliste kogemuste jagamisele, kus tutvustati korteriühistute kogemusi energiasäästu saavutamisel ning juriidiliste küsimuste lahendamisel. Tõdeti, et selline vastastikuste praktiliste kogemuste vahetamine on vajalik ka edaspidi.\nKorteriühistute suveülikoole kui ühistujuhtide poolt omaksvõetud õppevormi korraldab Eesti Korteriühistute Liit alates 2007. aastast ning sellest on oodatud osa võtma korteriühistute esindajad üle Eesti.\nEnergiasäästu seminar, 12.11.2009, Tallinn\n12. novembril 2009 toimus Tallinnas Eesti Korteriühistute Liidu poolt korraldatud korteriühistute seminar „Korteriühistute kogemused energiasäästu võimaluste kasutamisel“.\nOsalejad: 40 korteriühistu juhti ja valdkonna spetsialisti\n· hoone energiakulude vähendamine ja siseruumide mugavustunde suurendamine ilmaennustusel põhineva küttejuhtimise abil,\n· loomuliku ventilatsiooni kontrolli alla võtmine, ventilatsiooni soojuse tagastamine hoone keskküttesüsteemi sh sooja tarbevee kütmiseks,\n· soojussõlme reguleerimine ja küttesüsteemi tasakaalustamine,\n· energiaauditi soovitusi järgiva rekonstrueerimistöödeks vajaliku ehitusprojekti sõlmpunktid.\nSeminar toimus üle-eestilise energiasäästunädala raames.\nSeminar Eesti korteriühistute Liidu töötajatele, 16.10.2009, Tallinn\n16.oktoobril 2009 korraldas Eesti Korteriühistute Liit seminari liidu töötajatele, et arutelda korteriühistute teavitustegevuse kaasajastamise ning tõhustamise vajaduse üle ning tutvustada edasisis tegevuskavasid. Seminaril tutvustasid korteriühistutele vajalikku teavet SA KredEx ning Swedbank AS.\nToimumiskoht: Hotell L´Ermitage seminariruum\nOsalejaid: 17, Eesti Korteriühistute Liidu, SA KredEx ning Swedbank AS esindajad.\n· EKÜL edasiste tegevuskavade tutvustus ja arutelu\n· Korteriühistute vajadused projekti Power House Europe küsitluse alusel ning teavitustegevuse korraldamine Tallinnas ja Eesti erinevates piirkondades\n· Renoveerimislaen korterelamute terviklikuks rekonstrueerimiseks- ettekanne SA KredEx\n· Korterelamute finantseerimise kogemused- ettekanne Swedbank AS\n· Suhtlemise strateegiad- loeng ATAK koolituskeskus\nV Balti Elamumajanduse Konverents, 23.04.2009, Tallinn\nProjekti Power House Europe toetusel toimus 23.aprillil 2009 toimus Tallinnas V Balti Elamumajanduse Konverents pealkirjaga „Eluasemevaldkond Balti riikides- uute väärtuste aeg“, mis tõi kokku 200 korteriühistute esindajat ja eluasemevaldkonna spetsialisti nii Eestist kui välisriikidest.\nKõne all oli Euroopa Liidu toetused energiatõhususe suurendamiseks ning Eesti ja teiste Balti riikide võimalused ning väljakutsed elamumajandust puudutavate küsimuste lahendamisel. Konverentsil esinesid Euroopa Elamumajanduse Koostöökomitee CECODHAS president David Orr, koostöökomitee poliitikakoordinaator Julien Dijol ning Suurbritannias asuva Building and Social Housing´u direktor Diane Diacon.\nLäti kogemustest elamumajanduses kõneles Läti Korteriühistute Liidu juhatuse liige Sergejs Sidorko, Sigitas Bubnyse teemaks oli aga „Laenuühistutel põhinev ühistupanganduse süsteem Leedus”.\nÜrituse III osas toimus Euroopa Parlamendi saadikukandidaatide diskussioon teemal „Kuidas kaitsta Eesti elamumajanduse huve Euroopas?“, modereeris Indrek Treufeldt (Eesti Rahvusringhääling). Diskussioonile olid kutsutud Eesti Reformierakond, Erakond Isamaa ja Res Publica Liit, Sotsiaaldemokraatlik Erakond, Eesti Keskerakond, Erakond Eestimaa Rohelised ja Eestimaa Rahvaliit.\nKonverentsi fotod leiad kodulehe Galeriist.\nKorteriühistute suveülikoolis vahetati energiasäästu kogemusi Power House Europe töötoas\n6.-7. augustini 2010 toimus Olustveres Eesti korteriühistute IV suveülikool, kus osales üle 80 korteriühistu esindaja üle Eesti. Suveülikooli korraldaja oli Eesti Korteriühistute Liit. Suveülikooli loengutes käsitletud teemade ring oli lai, hõlmates nii korteriühistu juhi töö psühholoogilist külge\nkui renoveerimisega seotud tehnilisi aspekte. Oluline koht oli seekordses suveülikoolis energiasäästu puudutavatel teemadel.\nLisaks loengutele toimusid suveülikoolis mitmed töötoad, millest üks oli sel aastal suunatud Power House Europe projekti tutvustamisele ning Eesti Korteriühistute praktiliste energiasäästualaste kogemuste vahetamisele.\nTöötoas tutvustas Power House Eesti platvormi koordinaator Anu Sarnet uut veebiportaali powerhouseeurope.eu ning selgitas, millist infot on võimalik eesti ühistujuhtidel sealt leida ning kuidas ise seal infot jagada.\nEnda ühistute kogemusi kortermajade energiasäästliku renoveerimisega tutvustasid korteriühistute juhid kahest Eesti suuremast linnast Tallinnast ja Tartust. Kõneldi nii sellest, millised meetmed on korterelamutes enim energiasäästu toonud kui ka sellest, kuidas on korraldatud renoveerimise finantseerimine. Eriti rõhutati, et energiasäästu saavutmisel tuleks renoveerimine läbi viia kompleksselt ning vajadusel kasutada selleks täna Eestis korteriühistutele pakutavaid soodsaid laenuvõimalusi.\nTöötoas osalejad tõdesid, et selline vastastikuste praktiliste kogemuste vahetamine on vajalik ka edaspidi, sest üksteiselt on palju õppida.\nMis on Power House Europe?\nPOWER HOUSE EUROPE on Euroopa Komisjoni programmi „Intelligentne Energia – Euroopa“ poolt rahastatav projekt, mille eesmärgiks on parandada elanike võimalusi ja professionaalide oskusi vähendamaks elamusektori poolt tekitatavat süsiniku jalajälge*. Toetudes varasematele Euroopa riikide teadmistele, soodustatakse projekti abil omavahelist kogemuste vahetamist.\n*Süsiniku jalajälg- süsinikdioksiidi ja teiste kasvuhoonegaaside (metaani, dilämmastikoksiidi jt) heite koguhulk, mis kaasneb inimese, organisatsiooni või mõne muu üksuse tegevusega või tekib toote või teenuse olelusringi jooksul. Iseloomustab inimtegevuse mõju keskkonnale, eriti kliimamuutustele (“Säästva arengu sõnaseletusi”, Säästva Eesti Instituut).\nEestit esindab projektis Eesti Korteriühistute Liit. Koostöös projektipartneritega Belgiast, Rootsist, Itaaliast, Inglismaalt, Hispaaniast, Prantsusmaalt ja Bulgaariast on seatud eesmärgiks edukate Euroopa Liidus läbiviidud projektide ja praktiliste kogemuste tutvustamise kaudu toetada energiasäästlikku mõtteviisi elamumajanduses.\nVaata kindlasti veebilehte www.powerhouseeurope.eu\nKolm aastat kestva projekti raames kogutakse kokku ja analüüsitakse erinevates riikides läbi viidud energiasäästu saavutamisele suunatud projektide tulemused. Tänane praktika näitab, et tehnilistel põhjustel või ka keelebarjääri tõttu ei jõua teave erinevate riikide edukatest kogemustest ja väljatöötatud tehnilistest lahendustest huvlisteni teistes riikides, kes ka seda kogemust oma praktikas kasutada saaks. Seetõttu jääb vahetamata hulk teavet ja kasutamata energiasäästulalastele probleemidele leitud lahendused.\nProjekti Power House Europe üheks eesmärgiks on teavitusürituste ja infotrükiste kõrval luua internetikeskkond, kus igaüks saab otsida infot teda huvitava energiasäästu puudutava küsimuse kohta ning välja selgitada, kas ja mida on teistes Euroopa Liidu riikides selle probleemi lahendamiseks ette võetud. Tänu projekti toetusele oli võimalus kuulata erinevate riikide spetsialistide kogemusi juba 2009. aasta kevadel Tallinnas toimunud Balti Elamumajanduse Konverentsil.\nProjekt loodab teiste riikide kogemuste tutvustamise kaudu vähendada energiatarbimist, suurendada taastuvenergia kasutamist, energiasäästlikku renoveerimist ning toetada seeläbi energiasäästlikku elamumajandust tervikuna.\nPower House Europe Eesti platvorm\nPOWER HOUSE Eesti platvormi juhib Eesti Korteriühistute Liit. Koostööd tehakse Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumiga, Tallinna Linnavalitsusega ning Krediidi ja Ekspordi Garanteerimise Sihtasutusega KredEx. Platvormi peamiseks tegevussuunaks on eluasemefondi jätkusuutlikuks püsimiseks ja arendamiseks vajalik elanikkonna üldine harimine ja teavitamine eluaseme ning energiasäästu valdkonnas toimuva osas. Sealhulgas pööratakse erilist tähelepanu veebikeskkonnast info otsimise võimaluste suurendamisele, koolituste ja infopäevade korraldamisele ning koostöös SA KredExiga kompleksrenoveerimise finantseerimisvõimaluste tutvustamisele.\n„Kõige enam vajavad korteriühistute esindajad täna abi renoveerimisega seotud tehniliste küsimuste puhul ning finantseerimisvõimaluste otsimisel. Huvipakkuvateks teemadeks on kujunenud energiasäästlik ventilatsioon ja valgustus ning taastuvenergia kasutamise võimalused. Eesti POWER HOUSE platvormi esimesel üritusel, kolme Balti riigi eluasemevaldkonna spetsialistidele suunatud Balti Elamumajanduse Konverentsil tutvustati rahastamisvõimalusi, mis osaliselt toetatud Euroopa Regionaalarengu Fondi poolt. Edaspidi peab Eesti Korteriühistute Liit oluliseks suurendada seni korteriühistute esindajate poolt infokanalina vähekasutatud veebikeskkonna võimalusi nii tehnilisi lahendusi kui ka finantsküsimusi puudutavas teavitustegevuses.“\nAnu Sarnet, Eesti POWER HOUSE platvormi koordinaator.\nPower House Europe Eesti koordinaatori kontaktandmed\nE -post: anu.sarnet@ekyl.ee\nPower House Europe artiklid ja infomaterjalid eesti keeles\nEesti Korteriühistute Liit osaleb Euroopa energiasäästu projektis\nValminud on üleeuroopaline energiasäästuprojektide tulemuste koduleht\nProjekti Power House Europe toetusel toimus 23.04.2009 V Balti Elamumajanduse konverents\nEnergiasäästu nädalal korraldas EKÜL seminari korteriühistutele\nPower House Europe artiklid ja infomaterjalid inglise keeles\nThe big greenhousing exchange


Soome HKScani ametiühing: toetame Rakveres streikijaid\nÄripäev • 8. veebruar 2018 kell 9:40\nRakvere lihakombinaadis on streik. Foto: Andras Kralla\nSoome HKScani usaldusisikud ja sealne toiduainetöötajate ametiühing SEL toetavad Rakveres streikivaid töölisi ja avaldavad tööseisakule toetust.\nSoome ametiühingute esindajad avaldasid toetust pressiteate vahendusel, milles nad selgitavad Soome avalikkusele, et Rakvere lihakombinaadi tapamaja töötajad alustasid teisipäeval streiki pärast seda, kui tehase juhtkond keeldus nende nõudmistega arvestamast. Töövõtjad olid nõus lepitaja pakutud ettepanekutega, tööandja aga ei olnud, märkis Soome liit.\nStreik vastab kõigiti Eesti seadustele, kuid töötajad on saanud tunda tagakiusamist, näiteks ähvardas tööandja streikijaid teatud tagajärgedega, kirjutavad ametiühingud. Rakvere lihakombinaadi juhtkond olevat ka lubanud hakata tooma liha Lätist, kui töötajad streikimist jätkavad, jätkub soomlaste pöördumine.\nSoome ametiühingute hinnangul on Eesti tööandja tegevus lubamatu ning põhjanaabrite AÜd lubavad seista eestlaste seljataga ning vajadusel neid igati aidata.\n„On oluline, et te ei allu tööandja ähvardustele, vaid seisaksite kindlalt selle eest, et teil oleks ametiühingusse kuulumise õigus ja et tööandja võtaks teid kui läbirääkimiste võrdset osapoolt,“ kirjutasid Soome ametiühingud oma toetusavalduses Rakvere streikijatele.\nToiduainetööstuste AÜ nimel kirjutasid Rakvere streigi toetusavaldusele alla esimees Veli-Matti Kuntonen ja sekretär Henri Lindholm, samuti HKScani Soome töötajate usaldusisikud Eira Ylitalo-Salo (Eura ja Rauma), Tommi Stenberg (Forssa), Ville Vatka (Vantaa), Miika Homin (Outokumpu), Jarno Pystynen (Mikkeli) ja Petteri Honkanen (Paimio) ning Euroopa ametiühingute EWC esindajad Taina Jakonen ja Karol Kula.\nRakvere lihakombinaadis algas 6. veebruaril tähtajatu streik, milles osalejad nõuavad 16 protsenti palgatõusu 1. veebruarist, mis annab tunnitasuks 4,34 eurot brutona, ning 16 protsenti palgalisa juulist, mis annab tunnitasuks 5,03 eurot bruto.


Väike õllekann on eriline kingitus mehele\n> Fotokruusid>Suured tassid ja kannud>Väike õllekann\nVäike õllekann Teie foto ja kirjadega\nKui mees või sõber armastab vahest juua õlut, siis mõnusa pühendusega või laheda oma pildiga väike õllekann on väga hea kink.\nKingitus isale või vanaisale\nKäesolev väike õllekann on sobilik kingitus isale või vanaisale, kuid loomulikult ka teistele, kes suurtest jooginõudest lugu peavad. Isale või vanaisale võib antud väikse õllekannu kinkida nii isadepäevaks kui ka sünnipäevaks, kuid miks mitte üllatada sõbrapäeval ka oma kallimat laheda kingitusega. Ja kuigi antud toote nimi on õllekann ei tähenda, et sealt alkohoolseid jooke pruukima peaks. Võite sama hästi ka kalja või ka teed sellest kannust juua, sest sisuliselt on tegu ikka lihtsalt suure ja erikujulise fotokruusiga.\nValge õllkannu suurus on ca 500 ml, kannule pandava pildi kõrgus on maksimaalselt 9 cm. Kannu enda kõrgus on 16cm ja läbimõõt umbes 8cm.\nTeie pilt ja tekst trükitakse tassile vastupidavas sublimatsioonitehnikas, tassi on soovitatav pesta käsitsi.


Põlvkonnad kohtuvad raamatukogus - 2012 - Põltsamaa Raamatukogu\nPõlvkonnad kohtuvad raamatukogus\nRiina Mägi Vooremaa (2012), 18. oktoober, nr. 120, lk. 6.\n20.-30. oktoobrini peetakse kogu Eestis taas raamatukogupäevi. Nagu mullugi, on nende motoks "Kohtume raamatukogus".\n"Mullune moto osutus nii heaks, et raamatukogupäevi korraldav Eesti Raamatukoguhoidjate Ühing otsustas seda kasutada ka tänavu," ütles Jõgeva Maakonna Keskraamatukogu peaspetsialist Siiri Õunap. "Raamatukogu on ju inimeste kokkusaamiskoht nii meil kui mujal. Et tänavune aasta on Euroopas kuulutatud aktiivsena vananemise ja põlvkondade vahelise solidaarsuse aastaks, on motole lisatud alateema "Põlvkondade sidusus"."\nSiiri Õunapi sõnul võib raamatukogupäevi nimetada raamatukogude mainekujundus- ja turundusürituseks. Ning aastate jooksul on raamatukogurahvas harjunud selleks puhuks üha uusi ja huvitavaid ettevõtmisi välja nuputama ja nende jaoks eelarves ka raha planeerima.\n"Tagantutsitamist keegi ei vaja, kõik lasevad oma fantaasial niigi lennata," ütles Siiri Õunap.\nNagu ikka, korraldatakse raamatukogupäevade puhul kohtumisi kirjanikega. Seekord on meie maakonda oodata nii ulme- ja kriminaalromaanide kui ka seriaalistsenaariumide kirjutamisega tuntust kogunud Indrek Harglat (tuleb Jõgevale ja Põltsamaale), Imbi Paju (tema toob Mustvee linnaraamatukogusse tulles kaasa ka oma filmi "Soome lahe õed"), Heiki Vilepit (kohtub Aidu ja Pajusi lugejatega) jt. Keeleinspektsiooni peadirektor ja kirjanik Ilmar Tomusk käis aga Siimusti raamatukogus juba üleeile.\nLisaks kohtumisõhtutele korraldatakse luulepärastlõunaid (Adaveres, Kaareperes ja Elistveres), reisimuljete õhtuid (Aidus räägib Rutt Rimmel Iisraelist, Tabiveres Tiina Teder Ameerika Ühendriikidest ja Maarja-Magdaleenas Aivo Prükk Hawaii saartest), vestlusringe (Mustvees, Maarja-Magdaleenas, Palamusel, Puurmanis ja Saarel). Mustvee linnaraamatukogus võtavad gümnaasiumide kirjandusõpetajad ja raamatukogutöötajad näiteks vaatluse alla eesti kirjanike sulest tänavu ilmunud raamatud ja kirjandusauhindu võitnud raamatud. Saarel hakatakse vaagima paber- ja e- raamatute eeliseid ja puudusi, Palamusel ja Maarja-Magdaleenas toimuvad vestlusringid rõhuvad aga põlvkondade sidususe teemale: neis räägitakse eri põlvkondade lemmikraamatutest.\nTeevad võistu näitusi\nRaamatu- ja muid näitusi toimub peaaegu igas raamatukogus. Põltsamaal saavad noored lugejad ise näituse koostamise alal kätt proovida: sealne lasteraamatukogu kuulutas 7.-9. klasside õpilastele välja-sellealase võistluse. Nii loodetakse hoida raamatuhuvi alal ka neis, kes lasteraamatueast välja hakkavad kasvama. Noori näitusekoostajaid on valmis abistama õpetajad ja raamatukogutöötajad ning võistlus kestab, kuni huvilisi jätkub. Võitjad saavad auhinnaks ekskursiooni Tallinnasse Eesti Lastekirjanduse Keskusesse.\nRaamatukogupäevadesse mahub ka töötube, viktoriine, infootsingu ja teatmeteoste kasutamise võistlusi. Ning mõistagi võtavad meie raamatukogud osa üleriigilistest aktsioonidest, nagu ettelugemispäev ja infokirjaoskuse päev. Ettelugemispäeval soovitatakse tänavu keskenduda kevadel juubelit tähistanud Aino Perviku loomingule, ent mitmel pool loetakse ka teiste autorite tekste. Tabivere gümnaasiumis korraldatakse koguni öölugemine.\nSel aastal korraldatakse ettelugemise alal ka võistlusi. Ülehomme Eesti Lastekirjanduse Keskuses toimuvas ettelugemiskonkursi üleriigilises finaalis (seal loetakse tõesti ainult Aino Perviku loomingut) esindab Jõgevamaad Helena Stroom Põltsamaa ühisgümnaasiumist.\nInfokirjaoskuse päev on 25. oktoobril ning siis korraldatakse raamatukogudes kasutajakoolitusi laiale ringile inimestele. Kasutajakoolitustest saab osa tegelikult ka teistel raamatukogupäevade sisse jäävatel päevadel. Õpitakse tundma RIKSWEBi ja muid andmebaase, aga ka arvutikasutamise algtõdesid.\nNagu mitmel viimasel aastal, saavad tänavugi raamatukogupäevade ajal raamatukoguhoidja tööd proovida inimesed, kes tavaliselt muud ametit peavad ning kes on ka avalikkusele natuke rohkem tuntud. Kui ettevõtmine omal ajal käivitati, oli põhirõhk omavalitsustöötajatel. Tänavu tulevad aktsiooni nende kõrval rahvale raamatuid laenutama ka õpetajad, kultuuritöötajad, kirikuõpetaja, mittetulundusühingute eestvedajad, aga ka õpilased.\n27. oktoobril tähistatakse rahvusvahelist kaisukarude päeva. Mujal maailmas on seda tehtud juba üle kolmekümne aasta, nüüd on kommejõudnud ka meile. Raamatukogupäevade ajal toimubki karude ja karuraamatute näitusi, karujuttude ettelugemisi ja muid kokkusaamisi, millel peategelaseks kaisukaru. Raamatukogupäevad annavad nii mõnelegi lugejale võimaluse tasuta kirjavara hankida. Jõgeva ja Elistvere raamatukogus seatakse selleks ajaks. sisse tasuta raamatute riiul, Põltsamaal maakonna keskraamatukogus korraldatakse aga suisa tasuta raamatute laat. Mõne raamatu võrra rikkamaks võib saada ka see, kes end raamatukogupäevade ajal Palamuse raamatukogu lugejaks registreerib: selliste inimeste vahel loositakse välja raamatupoe kinkekaart. Mustvee raamatukogus on nõuks võetud kuulutada välja oma piirkonna tublim lugejaperekond. Põltsamaal maakonna keskraamatukogus saab aga tuleval neljapäeval filmi vaadata: seal näidatakse uut eesti komöödiat "Seenelkäik".\nNagu varasematel aastatelgi, ei taha raamatukogupäevad, piltlikult öeldes, oma ajalistes raamides püsida. Et raamatukogud on aktiivsed osalised ka praegu käimas oleva Täiskasvanud Õppija Nädala tegemistes, võib öelda, et raamatukogupäevad on sisuliselt juba alanud. Paljud lastele mõeldud raamatukoguüritused toodi aga selle nädala peale lähtuvalt asjaolust, et järgmisel nädalal on lastel koolivaheaeg. Kultuuriministeeriumi, Eesti Kirjanike Liidu ja rahvaraamatukogude koostöös toimuv kirjanike raamatukogutuur saab jälle teoks mõnevõrra hiljem, novembris. Tuur jõuab meie maile 9. novembril ning toob Jõgeva ja Põltsamaa kirjandussõprade ette Jürgen Rooste, Sulev Olli ja Veronika Kivisilla.\nRaamatukogupäevi peetakse Eestis juba 22. sügist järjest. Nende homsel avamisel Haapsalu kultuurikeskuses osalevad ka Jõgevamaa raamatukogutöötajad. Neist kolm - Maili Ernits Põltsamaa valla raamatukogust. Nele Tõnissoo Torma raamatukogust ja Ene Sööt Jõgeva linnaraamatukogust - löövad kaasa raamatukoguhoidjate üle-eestilises mälumängus, kõigil ülejäänutel on võimalik kaasa rääkida paneeldiskussioonis, mis jätkab kultuuriminister Rein Langi poolt mulluste raamatukogupäevade avamisel paraja "pauguga" algatatud mõttevahetust raamatukogudes pakutava kirjavara üle. Raamatukogupäevad lõpevad 30. oktoobril Alatskivi lossis maaraamatukoguhoidja päevaga.\nTäpsemat infot raamatukogupäevade kohta leiab huviline RIKSWEBist (http:// riks.microlink.ee/index.asp?action=223), aga ka maakonna raamatukogude kodulehtedelt ja blogidest.


Internetikasiinosid on rohkem kui jõuaks kahe käe sõrmedel üles lugeda, kuid kõik neist ei ole sugugi turvalised. Mängijate privaatsuse hoidmiseks ja probleemide vältimiseks asus Maksu- ja Tolliamet aastaid tagasi kahtlaste netikasiinode jahile, blokeerides ligipääsu taolistele veebilehtedele. Sellest hoolimata on mitmeid kasiinosid, kus mängimine ei pruugi olla täiesti turvaline ega võidud garanteeritud. Selleks, et saaksid eemale hoida taolistest mängukohtadest, anname paar ...\nInternetiajastu on toonud kaasa tohutud muutused ka kasiinomaailma. On küll neid, kes eelistavad endiselt ühel või teisel põhjusel maapealseid kasiinosid, kuid aina enam mängijaid on avastamas internetikasiinode võlusid. Toome siin välja mõned põhjused, miks võiksid samuti eelistada pigem online kasiinosid. 1. Maja eelis on madalam Maja eelis on kasiinomängijate suurim vaenlane. Siinkohal on aga internetikasiinod paremas seisus, kuna teadatuntult on ...\nKasiinomänge on erinevaid, ent mänguautomaadid on neist kõige populaarsemad, peamiselt mängude lihtsuse tõttu. Isegi, kui sa pole kunagi slotikaid mänginud, on mõned märgid, mis võivad tähendada, et slotikad võiksid just sobida sulle kasiinomängude hulgast kõige paremini. 1. Sa mängid juba teisi õnnemänge Kui sa oled kunagi bingot või teisi lotomänge mänginud, on slotikad nagu naturaalne edasiminek. Põhimõte on sama, aga ...\nKasiinod on põnevad ja omamoodi adrenaliinirohked. Sähvivad tuled, meeleolu, klõbisevad mündid – kellele ei meeldiks tunda pisut joovastust? Kasiinokogemuse nautimiseks tuleks aga vältida mõningaid tegevusi, mis võivad täielikult kogemuse rikkuda või hoopis omajagu probleeme kaela tuua. Räägime alljärgnevalt paarist sellisest asjast – mõned neist käivad küll maapealsete kasiinode kohta, kuid mõned kehtivad ka internetikasiinodes mängimise puhul. 1. Kaotuste tasategemine Üks ...\nÜks kasiinode võlusid on kahtlemata kasiino boonused. Sajad eurod, tasuta spinnid, tasuta bingopiletid – ainuüksi boonustega on võimalik kokku kraapida mitmekohalisi summasid. Ükski asi maailmas ei ole aga tasuta ning isegi, kui tegemist on tasuta boonusega, tuleb teha mõningaid mööndusi tingimuste paindlikkuses. Siin on 5 levinud tingimust, mistõttu ei ole boonused niivõrd ahvatlevad, kui need esmapilgul tunduvad. 1. Läbimängimisnõue Pea ...\nKas oled alles nö kasiinovõhik ja soovid teada, kuidas netikasiinod toimivad või kuidas paremini kasiinod mängida? Või oled juba vana kala, kellel on omad mängueelistused juba välja kujunenud? Tegelikult vahet ei ole – meil on midagi põnevat igaühele! Gruuvi.ee on sisuliselt kasiinomaailma teejuht, kust võid leida õpetussõnu, mis aitavad sul oma oskuseid lihvida või saad lugeda huvitavaid fakte kasiinomaailma kohta, mida sa varem võib-olla ei teadnud.


Tere. Küsimus - miks ei saa lugeda tagasisidest, mida on erinevad kliendid kommenteerinud.\nnatuke nördinud reisija 2015 kirjutab:\n06-13.07.2016 taas avastama Põhja-Norrat ja ikka sama reklaam, mis eelmise suve kohta- võimalus sõita paadiga ja püüda kala ja kalameestel võtta kaasa ookeanitamiil. See reklaam tuleks kindlasti maha võtta.See on reklaamitrikk! Tegelikkuses saab mootorpaadiga minna avamerele uudistama ja kalale vaid koos lubadega paadimehega, kui see on seltskonnal kaasas. Teiseks saab minna vaid väike seltskond, giidile lähedalseisev kamp. Küsimusele- mis ma tegema pean, kui tahan ka tulla, järgnes vaikus. Kamp kadus vaikselt minema. Kuigi see oli (nagu pärast öeldi)soolase lisatasu eest, olin ma nõus selle maksma- paadisõit ja kalapüük sellises kohas, oli ka üks selle reisi tõmbepunkte minu jaoks. Ja hilisem elamusega kiitlemine ülejäänud seltskonna ees bussis, polnud ka just kõige viisakam tegu. Ma olen Tensi reisidega mitu korda reisinud ja alati reisi nautinud, aga eelmisel suvel sain küll pettumuse osaliseks. Leian, et tegemist oli ka giidi poolt ebaõige info andmisega, kui tegelik olukord oli ju teada.\nKäisin 28. märtsist 4. aprillini toimunud Lanzarote reisil. Lanzarote on väga huvitav ja ilus sihtkoht, sooviksin sinna veel kunagi minna. Loodetavasti teete sinna reise ka edaspidi. Oli hea, et sai piisavalt puhata ja ise ringi käia. Giid Krista on väga sõbralik ja tore. Kahjuks ei vedanud ilmaga ja ka hotell oli külm, kuigi seal oli väga vastutulelik personal. Costa Teguise on väga armas kuurort, kahjuks tuuline, käies Puerto del Carmenis oli hoopis soojem ilm. Maha jäänud kohvri sain tagasi pärast helistamist kolmapäeva, 13. aprilli hommikul, kuigi aeg oli kokku lepitud 12. aprilli poole kolmeks. Reisikaaslase kohver viidi algul valesse kohta. Kuna olen Hispaania-huviline, oleksin väga rõõmus Gran Canaria kultuuri- ja puhkusereisi üle ööbimisega Puerto Ricos või Playa del Inglesis, sama ootab ka üks reisikaaslane. Ja kui reaalne on teha Sitsiilia reisi suvel, nt pärast jaanipäeva. Tänan põneva reisi eest ja taaskohtumiseni!\nTere! Mida tähendab ooteleht?\nTiina Kivil kirjutab:\nTere! Tõenäoliselt soovime broneerida Tsehhi 29.06-03.07 reisi 4-le aga sooviks enne teada, kus asub öömaja Prahas, linnas, äärelinnas, linnast väljas?\nTahaks lugeda tagasisidet.\nÜlle Ruusoja kirjutab:\nTere! Alles eile oli Madeira reis ( 18.04-24.04) ootelehel. Täna kahjuks ei ole enam. Oleksin sellest reisist VÄGA huvitatud. Kui veel mahub üks inimene , siis palun mind sinna reisile broneerida. Lugupidamisega Ülle Ruusoja\nKogu Tensi perele soovime kauneid pühi ja edukat UUT AASTAT! Meeldivate kohtumisteni!\nMida tähendab teie reklaamis "2016 reiside ..." Tundub, et tegu on labase kirjaveaga. Palun parandage ära! Mina ei osta vigases keeles reklaamitud kaupa. Edu!\nMaigi Kuus kirjutab:\nTere! Eile õhtul sain teada et Tartu Raatuse gümnaasiumi õpilastel Saksamaa reis jääb ära,kuna ma maksin 2 kuu eest reisi eest.Palun tagastage summas 140 euri ,Ette tänades!\nKas tuleb meiliaadress läbi?\nAavo ja Natalya kirjutab:\nOsalesime Jordaania ringreisil 18.10.-26.10.2015. Jäime väga rahule reisi korralduse ja programmiga, eriti meeldisid Wadi Rumi kõrb ja Petra.Kõik kulges ladusalt ja rahulikult, polnud kiirustamist. Majutustingimused olid head.Giid Erki Kurrikoff oli suurepärane, väga heade teadmistega minevikust ja tänapäevast, oskusega neid edasi anda, igati kompetentne ja füüsiliselt heas vormis. 5+\ntere, teil on lapimaa reis 3-6 detsember. lugesin aga tingimusi, et mis saab siis, kui juhtub haigestumine enne reisi ja reisi alguseks ei saa terveks? pean silmas just lapsi, kuna meil on 2 last. tingimustes on küll erinevad punktid selle kohta, mis juhtub, kui reis tühistada teatud aeg enne algust, aga mis juhtub haigestumise korral? kui tõesti laps peaks haigeks jääma, mida külmal ajal ei saa välistada kunagi, siis minu arvates oleks see vägagi mõjuv põhjus, et reisikorraldaja tagastab kogu ettemakstud reisi summa. kas mul on õigus? tahaksin selle kindel olla, siis on ka endal rahulikum, kui laps peakski haigestuma, siis saan kindel olla, et järgmisele reisile saab minna, mitte et raha lihtsalt ära võetakse.


SEE TÜDRUK PANEB ELULOOKIRJELDUSE, AFÄÄR, VALLALINE, NETOVÄÄRTUS, RAHVUS, PALK, VANUS, RAHVUS, PIKKUS, RÄPPAR, HIP-HOPI KUNSTNIK, SOTSIAALMEEDIA ISIKSUS - BIOGRAAFIA\nPõhiline Biograafia See tüdruk paneb munema Bio\n(Räppar, hiphopi kunstnik, sotsiaalmeedia isiksus)\nÜksik Allikas: BSCkids\nFaktidSee tüdruk paneb\nSee tüdruk paneb\n28. jaanuar , 2007\n6 000–8 000 dollarit\n4 jalga 7 tolli (1,40 m)\nAnglosaksi inglise keel\nRäppar, hiphopi kunstnik, sotsiaalmeedia isiksus\nSuhete statistikaSee tüdruk paneb\nMis on The Girl Lay Lay perekonnaseis? (vallaline, abielus, suhtes või lahutus):\nKas sellel tüdrukul ei ole mingit suhet?:\nKas see tüdruk asetab lesbi?:\nSee tüdruk Lay Lay on vaid 12-aastane. Ta on endiselt oma noores eas, et olla praeguse seisuga igas suhtes. Tema elus pole veel selliseid asju.\nPraegu töötab räppar muusikukarjääriga leppimiseks kõvasti tööd. Tulevastel päevadel võib teda õnnistada ilusate suhetega.\n4See tüdruku panus: palk, puhasväärtus\n5See tüdruk paneb: kuulujutt, poleemika\nKes on see tüdruk, kes paneb?\nAlaya High, paremini tuntud kui That Girl Lay Lay, on hiphopi artist. Ta on üks noorimaid naisräppareid, kes on sõlminud plaadilepingu ettevõttega Empire Records.\nTema debüütsingel kannab nime “ Mine Lay Lay Go . ” 2020. aastal sõlmis ta Nickelodeoniga üldlepingu.\nSee tüdruk paneb: vanus, vanem, rahvus, haridus\nTa oli sündinud 28. jaanuaril 2007. Tema sünnikodu on Houston, Texas, USA. Lay sünninimi on Alaya High.\nTema isa oma nimi on Acie High. Acie pole mitte ainult inspireerinud teda lauljaks saama, vaid on motiveerinud ka veganiks muutuma. Ta on juba mitu aastat järginud vegantoitu ja Lay Lay on tema jälgedes.\nÜksikasjad tema ema kohta pole siiani teada. Rääkides oma rahvusest, ameeriklasest ja ta kuulub anglosaksi inglise rahvusse.\nhai paak lori greiner vanus\nTa on alles noores eas ja võib-olla õpib keskkooliharidust.\nSee tüdruk paneb: karjäär, tööelu\nSellel tüdrukul Lay Layl on oma omanimeline YouTube'i kanal, mille ta avas 28. mail 2018. Praeguseks on ta platvormil omandanud umbes 1,5 miljonit tellijat.\nTa postitab kanalile oma muusikavideod. Kanali kõige populaarsemad videod on VANA LINNA TEEKONDLIKKUS, ’RAHA AUTOS VÕIMALIK ORIGINAAL’, ’RAHA SIIN ÜLES RAHASTAMINE,’ Tüdruk Lay Lay - Mama (ametlik video) ’ja‘ THOTIANA FREESTYLE 2. osa. '\nFilmi „THOTIANA FREESTYLE” esimene osa on teeninud rohkem kui kuus miljonit vaatamist, olles tema kanali kõige kõrgema vaatamise videod. Ta alustas oma piltide ja videote jagamist Instagramis alates 2017. aastast. Lay oli viiruslik pärast BlocBoy JB filmi 'Shoot' vabatehnikas esinemist. EI varem, ta oli üks noorimaid kuulsusi, kes teenis üleöö kuulsust.\nTema sotsiaalmeedia kuulsus aitas tal teenida lepingu ettevõttega Empire Records , ’Tehes temast noorima artisti, kellele on alla kirjutanud silt, jättes maha räpiduo‘ Kriss Kross ’. Selle teised liikmed on Chris “Mac Daddy” Kelly ja Chris “Daddy Mac” Smith, vastavalt 13 ja 14, kui ‘Ruffhouse Records’ oli neile alla kirjutanud.\nLay jagas Instagrami postituse kaudu 2. augustil 2018 uudist, et avaldab oma albumi. Ja tema esimene album “Tha Cheat Code” ilmus sildi “Empire” all koos debüütsingliga “Go Lay Lay Go”.\nVarem on ta avaldanud vabatehnikaetenduse Drake’i filmis ‘I'm Upset’. Lay on töötanud muusikas koos Dillon Francisega ja T-Painiga ka filmis The LEGO Movie. Räppar esines isegi LEGOLANDis ja isegi The Ellen Showl.\nLay esines 13. detsembril 2019 ka Illinoisi keskosas Bank Of Springfieldi keskuses. Ta on esinenud Nick Cannoni Wild-n-Outis. Nick postitas, et osaleb koos temaga ka teistes projektides.\nTema populaarsus jõudis teistsugusele tasemele, kui ta esituses 'The Ellen DeGeneres Show' esituses osales. Etenduse ajal oli näha, et Lay Lay matkis mõne kaasaegse räppari stiili.\nSaates loetles ta ka selliseid kuulsusi nagu Cardi B , Lil Baby , Gunna ja Rihanna tema lemmikmuusikakunstnike ja inspiratsiooniallikatena.\nLay on teinud ka autode reklaame. 2018. aastal käivitas Mitsubishi uue videokampaania ametlikult. Pioneerivideos on Jon Bailey, teises videos aga Lay Lay.\nTal oli isegi ehtebrändi Alex ja Ani partnerlus. Samuti äratab see nii palju tähelepanu, et sait kukkus kokku. Temast sai üleöö sensatsioon, mis on nüüd üks tuntumaid noorimaid vabastiilis kuulsusi.\nLisaks on Layl oma veebisait, kus ta müüb huuleläikevaliku kollektsiooni nimega ‘Lyrics’. See on atraktiivses mikrofonikujulises metallpakendis ja mitmesugustes maitsetes koos tema allkirjaga.\nPraeguse seisuga sõlmis ta üldise lepingu Nickelodeon aastal 2020 ja nendega koostööd tehes.\nSee tüdruku panus: palk, puhasväärtus\nLühikese aja jooksul on ta oma karjäärist kogunud korraliku summa. Lay netoväärtus on väidetavalt umbes 90 miljonit dollarit.\nTema sissetulekuallikas on tema muusikakarjäär, erinevad soovitused, videoreklaamid ja YouTube.\nlee min-ho naine\nTõenäoliselt on tema palk hinnanguliselt umbes 6–8 000 dollarit. Lisaks elab ta oma luksuslikus ja ilusas eluasemes USA-s Texases.\nSee tüdruk paneb: kuulujutt, poleemika\nTa pole olnud juhtumis, mis võiks tema kohta kuulujutte tekitada. Pealegi pole staar siiani kaugeltki poleemikas.\nSee tüdruk, kes paneb munema, seisab a-ga kõrgus 4 jalga 7 tolli (140 cm). Tõenäoliselt on tema kaal 33kg (84lbs).\nTema keha mõõt on 20–16–21 tolli. Tal on lokkis pruunid juuksed ja tumepruunid silmad. Ta kannab 5 (USA) suuruses kingi ja 20 (EL) kleiti.\nAlaya on oma Instagrami kontol teeninud enam kui 1,2 miljonit jälgijat. Ta on aktiivne ka Twitteri kontol, mille Facebooki lehel on rohkem kui 2K ja üle 50K jälgijat.\nLay on oma TikToki kontole kogunud rohkem kui 2K jälgijat, kuid ta pole veel ühtegi videot avaldanud. Pealegi on tal oma YouTube'i kanal umbes 1,5 miljonit tellijat.\nSamuti tutvuge Mia Hayward , Addison Rae ja Larray .\non colin o donoghue abielus\nnimetatakse ühe riigi vääringu hinda teise valuutana\nkui pikk on don diamont\nkui pikk on jerry purpdrank\narmon ja trey netoväärtus


Ma olen väga hea tervisega. 52 ja ei ole tarvitanud regulaarselt ühtegi ravimit.\nKõik näidud siiani korras.\nOmeti on mul erivajadusega lapsed. Ühel ka õnneks kergemat sorti liikumispuue lisaks.\nSt ma ise olen ok aga minu lapsed on peale minu elu lõppemist ühiskonnale koormaks….\n“Ravim” on ka nt beebipillid.


Valitsus leevendab turismisektori kriisitoetuse tingimusi - Majandus\nValitsus leevendab turismisektori kriisitoetuse tingimusi\n9. märts 2021, 15:06\nTurismiettevõtjad saavad toetusraha. FOTO: Marko Saarm\nValitsus toetas ettevõtlus- ja infotehnoloogiaminister Andres Suti ettepanekut leevendada Ettevõtluse Arendamise Sihtasutuse (EAS) kaudu turismisektorile suunatava toetuse tingimusi.\nMinister Sutt selgitas, et muudatuste eesmärk on suurendada EAS-i kriisitoetustele ligipääsu just väiksemate ettevõtjate seas. «Alandasime toetusele kvalifitseerimise lävendit ja laiendasime sihtgruppi, et toetuseid saaks taotleda ka mittetulundusühingud, sihtasutused ja füüsilisest isikust ettevõtjad,» ütles Sutt pressiteates.\nTurismisektori kriisitoetus on jätkuvalt suunatud ettevõtjatele, kes on erinevatest piirangutest enim mõjutatud. Toetuse peamisteks sihtgruppideks jäävad endiselt majutusettevõtjad, reisiettevõtjad, Tallinna vanalinna toitlustusettevõtjad ning käsitöö- ja suveniirimüüjad üle Eesti.\nVastavalt teisipäevasele otsusele lisanduvad sihtrühmana ka Eesti disaini müüjad. Kõikides sihtgruppides – välja arvatud toitlustus – saavad nüüd toetust taotleda ka füüsilisest isikust ettevõtjad, mittetulundusühingud ja sihtasutused. Ühtlasi leevendati nõudeid tasutud tööjõumaksude osas.\nToetuste suurus ettevõtte kohta on maksimaalselt 60 000 kuni 180 000 eurot sõltuvalt ettevõtte tegevusvaldkonnast, käibekaotusest ja tööjõumaksudest.\nTurismisektorile suunatud toetuste eelarve on 8,5 miljonit eurot. EAS avab toetused kohe pärast toetuse määruse jõustumist ja riigiabi loa saamist Euroopa Komisjonilt, eeldatavalt märtsi teises pooles.\nRiik toetab EAS-i kaudu ka reisijate maismaaveo ettevõtteid 1,2 miljoni euro ulatuses. Toetusmeede avaneb aprillis kohe pärast riigiabi loa saamist Euroopa Komisjonilt.


Riigikogu 15.11.2000 seadus; jõustumiskuupäev 01.01.2001\nredaktsioon 01.04.2019 [RT I, 15.03.2019, 11]\n§ <!- END 1 -!> 2. Seaduse reguleerimisala\n(1) Avalik teave (edaspidi teave) on mis tahes vii <!- START 3 -!> sil ja mis tahes teabekandjale jäädvustatud ja dokumenteeritud teave, mis on saadud või loodud seaduses või selle alusel antud õigusaktides sätestatud avalikke ülesandeid täites.\n§ 31. Avaliku teabe taaskasut <!- END 3 -!> amine\n(1) Teabe taaskasutamine on füüsilise või juriidilise i <!- START 3b1 -!> siku poolt sellise avaliku teabe kasutamine, mille üldist kasutamist ei ole seadusega või seadusega kehtestatud korras piiratud (edaspidi avaandmed), ärilisel või mitteärilisel eesmärgil, mis ei lange kokku algse eesmärgiga, mille jaoks see teave avalikke ülesandeid täites saadi või loodi. Teabevaldajate vahel teabe vahetamine oma avalike ülesannete täitmiseks ei ole teabe taaskasutamine.\n(81) Käesoleva paragrahvi lõigete 7 ja 8 avaandmeteks mitteolevate isikuandmete täpsustava loetelu kehtestab Vabariigi Valitsus või valdkonna eest vastutav minister määrusega.\n(1) Demokraatliku riigikorralduse tagamiseks ning avaliku huvi ja igaühe õiguste, vabaduste ja kohustuste <!- END 3b1 -!> täitmise võimaldamiseks on teabevaldajad kohustatud tagama juurdepääsu nende valduses olevale teabele sea <!- START 4 -!> duses sätestatud tingimustel ja korras.\n3) eraõigu <!- END 4 -!> slik juriidiline isik ja füüsiline isik käesoleva paragrahvi lõi <!- START 5 -!> kes 2 sätestatud tingimustel.\n(2) Eraõiguslikule juriidilisele isikule ja füüsilisele isikule laienevad teabevaldaja kohustused, kui isik täidab seaduse, haldusakti või lepingu alusel avalikke ülesandeid, sealhulgas osutab haridus-, tervishoiu-, sotsiaal- või muid avalikke teenuseid, - teabe osas, mis puudutab nende ülesannete täitmist.\n1) ettevõtja, kes on kaubaturul valitsevas seisundis, omab eri- või ainuõigust või loomulikku monopoli, - teabe osas, mis puudutab kaupade ja teenuste pakkumise tingimusi, hindu ja nende muudatusi;\n2) füüsilisest isikust ettevõtja, mittetulundusühing, sihtasutus või äriühing, - teabe osas, mis puudutab riigi või kohaliku omavalitsuse eelarvest avalike ülesannete täitmiseks või toetusena antud vahendite kasutamist.\n[RT <!- END 5 -!> I, 06.01.2016, 1 - jõust. 16.01.2016]\n<!- START 6 -!> ong>§ 7. Teabenõudja\n(1) Juurdepääs teabele võimald <!- END 6 -!> atakse teabevaldaja poolt:\n1) tea <!- START 7 -!> benõude täitmisega;\n(2) Teabe avalikustamine <!- END 7 -!> on teabevaldaja poolt seadusega sätestatud korras teabele juurdepääsu <!- START 8 -!> võimaldamine, ilma et selleks peaks teabenõuet esitama.\n<!- END 8 -!> (2) Teabele juurdepääsu võimaldamisel on teabevaldaja kohustatud:\n1) tagama juurdepääsu neile dokumentidele, millele teabenõudja juurdepä <!- START 9 -!> äsu taotleb ja millele teabenõudjal on juurdepääsuõigus;\n(2) Teabevaldaja võib asjaajamis <!- END 9 -!> korra või muude dokumentidega määrata kindlaks teabenõuete täitmise ja teabe avalikustamise eest vastutav <!- START 10 -!> ad struktuuriüksused ja ametnikud või töötajad ning teabenõuete või avalikustamisele kuuluva teabe asutusesisese menetlemise korra.\n(1) Asutuse dokumendiregister on digitaalselt peetav andmekogu, mida asutusse saabunud ja asutuses koostatud dokumentide registreerimiseks ja neile juurdepääsu tagamiseks peab riigi- või kohaliku omavalitsuse asutus või avalik-õi <!- END 10 -!> guslik juriidiline isik.\n<!- START 12 -!> > 2) asutuses koostatud ja allkirjastatud õigusaktid hiljemalt nende allakirjutamise või sellele järgneval tööpäeval;\n<!- END 12 -!> > 2) kirjalikult, andes teabenõude üle isiklikult või edastades selle posti, faksi või elektronpostiga.\n(1) Teabenõudes tuleb suuliselt või kirjalikult esitada <!- START 13 -!> järgmised andmed:\n3) teabenõudja sideandmed (posti- või elektronpostiaadress võ <!- END 13 -!> i faksi- või telefoninumber), mille kaudu teabevaldaja saaks teabe väljastada või teab <!- START 14 -!> enõudjaga ühendust võtta;\n(3) Teabeval <!- END 14 -!> daja ametnik või töötaja, kellel ei ole pädevust teabenõuet täita, on kohustatud viivitamata juha <!- START 15 -!> tama teabenõudja ametniku või töötaja juurde, kellel on vastav pädevus, või edastama viivitamata kirjaliku teabenõude nimetatud ametnikule või töötajale.\n(3) Teabenõuet ei pea reg <!- END 15 -!> istreerima, kui:\n<!- START 16 -!> ="para16lg3p2"> 2) see on esitatud suuliselt või elektrooniliselt ja täidetakse viivitamata.\n2) dokumendi koopia või ärakirjana paberkandjal kas vahetult teabenõudjale või tema postiaadressil;<!- END 16 -!> r> 3) faksi teel;\n<!- START 17 -!> a>6) muul viisil, arvestades teabekandja tüüpi.\n(3) Käesolevas seaduses sätestatud teabenõude menetluse tähtaegu arvestatakse alates <!- END 17 -!> teabenõude registreerimisele järgnevast tööpäevast.\n§ 19. Teabenõude <!- START 18 -!> täitmise tähtaja pikendamine\nTeabenõue loetakse teabenõude saanud teabevaldaja poolt täidetuk <!- END 18 -!> s, kui:\n1) teave on teabenõudjale edastatud seaduses sätestatu <!- START 19 -!> d viisil;\n§ 21. Teabenõud <!- END 19 -!> e edastamine vastavalt kuuluvusele\n(1) Kui teabeval <!- START 20 -!> daja ei valda taotletud teavet, selgitab ta välja pädeva teabevaldaja ja edastab talle teabenõude viivituseta, kuid mitte hiljem kui viie tööpäeva jooksul, teatades sellest samal ajal teabenõudjale.\n(3) Eraõiguslikust juriidil <!- END 20 -!> isest isikust ja füüsilisest isikust teabevaldaja võib jätta teabenõude edastamata, teatades sell <!- START 21 -!> est teabenõudjale viivituseta, kuid mitte hiljem kui viie tööpäeva jooksul.\n<!- END 21 -!> ame="para23lg1"> (1) Teabevaldaja keeldub teabenõude täitmisest, kui:\n3) teabenõude täitmine ei ole võimalik, kuna teabenõud <!- END 22 -!> e täpsustamisel ei selgu, millist teavet teabenõudja taotleb;\n( <!- END 23 -!> 2) Paberkandjal koopiate valmistamise ja väljatrükkide eest tasub teabenõudja kuni 0,19 eurot iga väljastatud lehekülje eest alates 21. leheküljest, kui seadusega ei ole teabe väljastamise eest riigilõivu ette nähtud.\n(3) Riigi- ja kohaliku omavalitsuse asutuse esitatud teab <!- START 25 -!> enõude täitmise kulud katab teabevaldaja.\n§ 27. Kulude k <!- END 25 -!> atmise kord\n(1) Teabenõudja tasub teabevaldajale e <!- START 26 -!> nne teabe väljastamist.\n4. peatükk TEABE AVALIKUS <!- END 26 -!> TAMINE\n1. jagu Av <!- START 27 -!> alikustamisele kuuluv teave\n3) riigi- ja kohali <!- END 27 -!> ku omavalitsuse asutuste ning nende struktuuriüksuste põhimäärused;\n5) riigi ja kohaliku <!- START 28 -!> omavalitsuse ametnike ametijuhendid;\n[RT I, 06.01.2011, 1 - jõu <!- END 28 -!> st. 16.01.2011]\n2) dokumendi väljapanekuga <!- START 29 -!> üldiseks tutvumiseks kohaliku omavalitsuse asutuses või rahvaraamatukogus;\n(3) Käesoleva seaduse § 28 lõike 1 punktides 1-4, 7, 8, 10-13, 15-24, 26, 27, 311 ja 312 nimetatud teave on avaandmed, mille peab teabevaldaja avalikustama käesoleva seaduse § 31 lõikes 4 sätestatud viisil.\n(2) Kui teabe avalikustamise viis on ette nähtud eriseaduse või välislepinguga, kohaldatakse teabe avalikustamisel eriseaduses või välislepingus sätestatud viisi ja avalikustatakse teave ka veebilehel, kui selline kohustus tuleneb käesole <!- END 29 -!> va seaduse §-st 31.\n(3) Teabevaldaja on kohustatud viivita <!- START 30 -!> mata avalikustama teabe inimeste elu, tervist või vara või keskkonda ähvardava ohu kohta, valides selleks kiireima ja sobivaima viisi, et ohtu vältida ja võimalikke tagajärgi leevendada.\n(2) Linna- ja vallavalitsus korraldab veebilehe pidamise oma linna või valla organite ja asutuste tegevuse kajastamiseks ja nende valduses oleva teabe avalikustamiseks. Linna- ja vallavalitsused võivad lepingu alusel korraldada ühise veebilehe pidamist.< <!- END 30 -!> /p>\n5) rakendab v <!- END 31 -!> iivitamata abinõusid veebilehele või mobiilirakendusele juurdepääsu takistavate tehniliste probleemide kõrvaldamiseks;\n6) teeb veebilehe või mobiilirakenduse käesoleva paragrahvi lõike 2 alusel kehtestatud nõuete <!- START 32 -!> le vastavalt ligipääsetavaks, välja arvatud juhul, kui see nõuab ebaproportsionaalselt suurt pingutust;\n(3) Käesoleva paragrahvi lõike 1 punktis 6 sätestatud ligipääsetavuse kohustus ei laiene Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2016/2102, mis käsitleb avaliku sektori asutuste veebisaitide ja mobiilirakenduste juurdepääsetavust (ELT L 327, 02.12.2016, lk 1-15), artikli 1 lõikes 4 nimetatud veebilehtede ja mobiilirakenduste sisule.\n(4) Teabevaldaja tagab ennast puudutava teabe aktuaalsuse ja ülevaatlikkuse Eesti teabevärav <!- END 32 -!> as ning teabe edastamise.\n(1) Teabevaldaja on kohustatud tunnistama asutusesiseseks kasutamiseks mõeldud teabeks: <!- END 32b1 -!>\n1) kriminaal- või väärteomenetluses kogutud teabe <!- START 33 -!> , välja arvatud vastavalt väärteomenetluse seadustikus ja kriminaalmenetluse seadustikus sätestatud tingimustel avaldatava teabe;\n2) riikliku järelev <!- END 33 -!> alve, haldusjärelevalve ja teenistusliku järelevalve menetluse käigus kogutud teabe kuni selle kohta tehtud otsuse jõustumiseni;\n31) teabe sisejulgeoleku tagamise, riigikaitsepoliitika kujundamise, riigikaitse korraldamise, <!- END 34 -!> sealhulgas riigi sõjalise kaitse planeerimise, ettevalmistamise ja juhtimise, või riigisaladuse <!- START 35 -!> ja salastatud välisteabe kaitse korraldamisega tegeleva teabevaldaja struktuuriüksuse ülesannete ja koosseisu, ametniku ja töötaja ning tema ülesannete kohta, kui sellise teabe avalikuks tulek ohustaks riigi julgeolekut või riigisaladuse ja salastatud välisteabe kaitset;\n[< <!- END 35 -!> a href="https://www.riigiteataja.ee/akt/113032019002">RT I, 13.03.2019, 2 - jõust. 15.03.2019] < <!- START 36 -!> br> 7) tarbija huvide kaitsest lähtuvat teavet kaupade ja teenuste kvaliteedi kohta;\n(3) Asutusesiseseks kasutamiseks mõeldud teabeks tunnistatud teabele on juurdepääsuõigus riigi ja kohaliku omavalitsuse ametnikul või töötajal oma ametiülesannete täitmiseks. Seda teav <!- END 36 -!> et ei tohi edastada kolmandatele isikutele juurdepääsupiirangu kehtestanud asutuse loata.\n<!- START 37 -!> (31<!- END 37 -!> up>) Kui seadusega sätestatud juhul taotletakse avalike ülesannete täitmiseks juurdepääsu a <!- START 38 -!> sutusesiseseks kasutamiseks mõeldud teabeks tunnistatud teabele, teatatakse teabevaldajale teabele seaduses sätestatud juurdepääsu alus ja eesmärk.\n(1) Teabevaldaja võimaldab juurdepääsu tema valduses olevatele isikuandmetele Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) 2016/679 füüsiliste isikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise ning direktiivi 95/46/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta (isikuandmete kaitse üldmäärus) (ELT L 119, 04.05.2016, lk 1-88) või seaduses sätestatud aluse olemasolul käesolevas seaduses sätestatud korras.\n( <!- END 38 -!> 1) Asutusesiseseks kasutamiseks mõeldud teabele kehtestatakse juurdepääsupiirang alates dokumendi koostamisest või saamisest ning kuni vajaduse möödumiseni või sündmuse saabumiseni, kuid mitte kauemaks kui viieks aastaks. Asutuse juht <!- START 39 -!> võib seda tähtaega pikendada kuni viie aasta võrra, kui juurdepääsupiirangu kehtestamise põhjus püsib.\n§ 41. <!- END 39 -!> ame="para41"> Teabe asutusesiseseks tunnistamise kord\n(3) Teiste riikide või rahvusvaheliste organisatsioonide poolt edastatud juurdepääsupiirangu märkega dokumentidele, mida ei loeta vastavalt riigisaladuse ja salas <!- END 40 -!> tatud välisteabe seadusele salastatud välisteabeks, märget ei tehta, välja arvatud juurdepääs <!- START 41 -!> upiirangu põhjuse äralangemisel sellise piirangu kehtetuks tunnistamiseks.\n1) terviklust - juhusliku või tahtliku volitamata muutmise eest;\n2) käideldavust - juhusliku hävimise ja tahtliku hävitamise eest ning õigustatud isikule andmete kättesaadavuse takistamise eest;\n3) konfidentsiaalsust - juhusliku või tahtliku volitamata juurdepääsu eest.\n(2) Organisatsi <!- END 41 -!> oonilisi, füüsilisi ja infotehnilisi turvameetmeid tuleb rakendada asutusesisese teabe kaitseks <!- START 42 -!> olenemata teabe vormingust nii digitaalkujul kui ka paberkandjal teabe osas.\n[RT I, 06.01.2016, 1 - jõust. 16.01.2016] <!- START 43 -!>\n(1) Riigi infosüsteemi kuuluvad andmekogud, mis on infosüsteemi andmevahetuskihiga liitunud ja riigi infosüsteemi haldussüsteemis registreeritud, ning andmekogude pidamist kindlustav <!- END 43 -!> ad süsteemid.\n(2) Valdkonna eest vastutav minister võib määrusega kehtestada riigi infosüsteemi infotehnoloogilise auditeerimise korra ja nõud <!- START 43b1 -!> ed riigi infosüsteemiga seotud arendusprojektide algatamisele, läbiviimisele ja aruandlusele.\n[RT I, 21.05.2014, 2 - <!- END 43b1 -!> jõust. 31.05.2014]\n(4) Ainult organisatsioon <!- START 43b2 -!> i sisemise töökorralduse vajadusteks või asutustevaheliseks dokumentide menetlemiseks peetavat ja riigi infosüsteemi mittekuuluvat andmekogu ei pea käesoleva paragrahvi lõikes 3 sätestatud korras kooskõlastama.\n[RT I, 21.05.2014, 2 - jõust. 31.05.2014] < <!- END 43b2 -!> /p>\n§ 434. Andmekogu vastutav ja <!- START 43b3 -!> volitatud töötleja\n<!- END 43b3 -!> (3) Volitatud töötleja on kohustatud täitma vastutava töötleja juhiseid andmete t <!- START 43b4 -!> öötlemisel ja andmekogu majutamisel ning tagama andmekogu turvalisuse.\n(3) Andmete põhiandmeteks olek määratakse kindlaks käesoleva seaduse § 433 lõike 3 kohaselt kooskõlastatud tehnilise dokumentatsiooni alusel riigi infosüsteemi haldussüsteemis. Põhiandmete kindlaksmääramise <!- END 43b4 -!> l lähtutakse andmekogu asutamise eesmärgist.\n(4) Õigusl <!- START 43b5 -!> ik tähendus antakse andmetele seadusega.\n(2) Enne riigi infosüsteemi kuuluva andmekogu registreerimist kontrollib ja kooskõlastab vastavat pädevust omav Riigi Infosüsteemi Ameti ametnik või töötaja andmekogu tehnilise vastavuse ning kogutavate andmete koosseisu ja allikate vastavu <!- END 43b5 -!> se seaduse või selle alusel antud õigusaktiga kehtestatud nõuetele.\n[ "https://www.riigiteataja.ee/akt/121052014002">RT I, 21.05.2014, 2 - jõust. 31.05.2014]\n§ 439. <!- END 43b6 -!> e="para43b9"> Riigi infosüsteemi kindlustavad süsteemid\n<!- START 43b7 -!> >(1) Andmekogude pidamiseks kehtestab Vabariigi Valitsus määrusega järgmised kindlustavad süsteemid:\n(3) Riigi infosüsteemi kindlustavate süsteemide kasutamine on kohustuslik kõigi ri <!- END 43b8 -!> igi ja kohaliku omavalitsuse andmekogude pidamisel. Käesoleva seaduse § 433 lõikes 4 nimetatud and <!- START 43b9 -!> mekogule on kohustuslikud käesoleva paragrahvi lõike 1 punktides 1, 2, 4 ja 6 nimetatud kindlustavad süsteemid.\n11) veebilehe ja mobiilirakenduse pidamise nõuete täitmisel;\n(4) Andmekaitse Insp <!- END 43b9 -!> ektsioon võib anda soovituslikke juhiseid käesoleva seaduse rakendamiseks.\n[RT I, 19.12.2 <!- START 44 -!> 012, 2 - jõust. 29.12.2012]\n(2) Kui Andmekaitse Inspektsioon jätab vaide rahuldamata, siis on vaide esitajal õigus pöörduda teabevaldaja vastu haldu <!- END 44 -!> skohtusse.\n[RT I, 13.0 <!- START 45 -!> 3.2019, 2 - jõust. 15.03.2019]\n<!- END 45 -!> 3>§ 51. Andmekaitse Inspektsiooni ettekirjutus\n4) ei ole teabenõuet menetlenud nõuetekohaselt;< <!- END 46 -!> br> 5) on jätnud avalikustamisele kuuluva teabe nõuetekohaselt avalikustamata;\n7) on teabele ebaseaduslikult <!- START 47 -!> kehtestanud juur <!- END 47 -!> depääsupiirangud;\n< <!- START 48 -!> p> (2) [Kehtetu - RT I 2002, 61, 375 - jõust. 01.08.2002]\n(3) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud ettekirjutuse täitmata jätmisel <!- START 49 -!> võib Andmekaitse <!- END 49 -!> Inspektsioon rakendada sunniraha asendustäitmise ja sunniraha seaduses sätestatud korras. Sunniraha ülemmäär on 9600 eurot.\n[RT I, 12.07 <!- START 50 -!> .2014, 1 - jõust. 01.01.2015]\n§ 53. Andmekaitse Inspektsiooni ta <!- START 51 -!> otlus teenistusliku järelevalve korraldamiseks\n(2) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud riikliku järelevalve teostamisel võib Riigi Inf <!- START 52 -!> osüsteemi Amet kohaldada korrakaitseseaduse §-des 30, 31, 32, 49, 50, 51 ja 52 sätestatud riikliku järelevalve erimeetmeid korrakaitseseaduses sätestatud alusel ja korras.\nStat <!- END 52 -!> istikaamet teostab haldusjärelevalvet andmehalduse nõuete täitmise üle.\n(4) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimeta <!- END 53 -!> tud korralisele ettekandele lisaks võib Andmekaitse Inspektsiooni juht esitada Riigikogu põhiseaduskomisjonile ja õiguskantslerile ettekandeid käesoleva seaduse täitmise üle teostatud järelevalve käigus ilmnenud oluliste, ulatusliku mõjuga või kiir <!- START 53b1 -!> et lahendamist vajavate probleemide kohta.\n(1) Teadvalt ebaõige avaliku teabe väljastamise või asutusesiseseks kasutamiseks ettenähtud teabe avalikustamise või väljastamise eest -\n(3) Käesolevas paragrahvis sätestatud väärtegude kohtuväline menetle <!- END 53b2 -!> ja on Andmekaitse Inspektsioon.\n[RT I <!- START 54 -!> 2003, 26, 158 - jõust. 01.10.2003]\n(1) Pärast 2018. aasta 23. septembrit esimest korda avaldatud veebilehtede suhtes kohaldatakse käesoleva seaduse § 32 lõike 1 <!- END 54 -!> punktides 6 ja 7 sätestatut alates 2019. aasta 23. septembrist.\n(3) Käesoleva seaduse §-s 32 sätestatud mobiilira <!- START 54b1 -!> kenduse pidamise nõudeid kohaldatakse alates 2021. aasta 23. juunist.\n(1) Vabariigi Valitsus kehtestab riigi <!- END 54b1 -!> - ja kohaliku omavalitsuse asutuste ning avalik-õiguslike juriidiliste isikute asjaajamiskorra alused 2001. aasta 1. märtsiks.\n(2) Teabevaldajad viivad oma asjaa <!- START 55 -!> jamiskorrad käesoleva seadusega kooskõlla 2001. aasta 1. juuniks.\n§ 581. Seaduse 51. peatüki rakend <!- END 55 -!> amine\n(1) Andmekogude seadusega kooskõlas asutatu <!- START 56 -!> d riiklike registrite pidamise põhimäärused ja nende alusel peetavad andmekogud ning muud riigi ja kohalike omavalitsuste andmekogud viiakse käesoleva seadusega kooskõlla kuue kuu jooksul andmekogude seaduse kehtetuks tunnistamisest arvates.\n(11) Riigi infosüsteemi <!- END 56 -!> kindlustavate süsteemide rakendamiseks võib käesoleva seaduse § 439 lõike 1 alusel kehtestatud määrustes näha ette <!- START 56b1 -!> käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud tähtajast pikemaid tähtaegu.\n<!- END 56b1 -!> (3) Käesoleva paragrahvi lõigetes 1 ja 2 sätestatud üleminekut koordineerib Majandus ja Kommunikatsiooniministeerium.\n(4) Enne käesoleva seaduse 51. peatüki jõustumist andmekogude riiklikus registris registreeritud andmekogu loetakse registreerituks riigi infosüsteemi halduss <!- END 57 -!> üsteemis käesoleva seaduse 51. peatüki jõustumisel. Andmekogu haldaja peab aktualiseerima andmek <!- START 58 -!> ogu andmed riigi infosüsteemi haldussüsteemis hiljemalt kolme kuu jooksul pärast käesoleva seaduse 51. peatüki jõustumist. Andmekogu andmete aktualiseerimisel määratakse kindlaks andmekogu põhiandmed.\n[RT I 2007, 12, 66 - jõust. 01.01.2008] <!- END 58 -!>\n(5) Käesoleva paragrahvi lõike 4 esimest lauset ei kohaldata andmeko <!- START 58b1 -!> gude riiklikus registris registreeritud, kuid infosüsteemi andmevahetuskihiga liitumata andmekogule.\n§ 59. - § 68. [Käesolevast tekstist välja jäetud.]\n1 Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2003/98/EÜ avaliku sektori valduses oleva teabe taaskasutamise kohta (ELT L 345, 31.12.2003, lk 90-96), muudetud direktiiviga 2013/37/EL (ELT L 175/1, 27.06.2013, lk 1-8);\nEuroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv (EL) 2016/2102, mis käsitleb avaliku sektori asutuste veebisaitide ja mobiilirakenduste juurdepääsetavust (ELT L 327, 02.12.2016, lk 1-15).\n<!- END 58b1 -!> <!- START 58b2 -!> <!- END 58b2 -!> <!- START 69 -!> <!- END 69 -!>


– 23/07/2014Rubriik: Maakond\nAlates eilsest kuni reedeni saab iga Kadi raadio kuulaja taas mingis mõttes osa Saaremaa ooperipäevadest.\nNimelt toimub saate “Keskpäevatund” ajal veel täna, homme ja ka ülehomme pikem otselülitus Arensburgi ooperikohvikusse, kus vesteldakse nii artistide kui korraldajatega.\nKadi muusikatoimetuse juhi Ahto Nellise sõnutsi kasutavad nad otseülekandeks esmakordselt Skype’i. “Kadi raadios pole Skype’i ülekannet varem kasutatud, seepärast on väike ootusärevus hinges, et kuidas see ikkagi välja tuleb,” tunnistas Nellis vahetult enne esimese otseülekande algust.\nTa uskus siiski, et kõik kulgeb kenasti. Kui esimene Skype’i-ülene saatelõik seljataga, tõdes ta, et kõik toimis ja katkestusi polnud. “Kvaliteet raadiokuulajate jaoks oli kindla peale parem kui varem!”\nEhkki Kadi raadio jaoks oli otseülekanne Skype’i vahendusel esmakordne, on Nellise sõnul tegelikult tegemist juba levinud viisiga. Otseülekanded ooperikohvikust toimuvad reedeni alates umbes kell 11.15 ning kestavad kuni pool tundi.\nKa “Keskpäevatunni” saatejuhi Tõnis Kipperi sõnul läks otseülekanne ooperikohvikust viperusteta.\n“Võrreldes eelmise aastaga tegime tehnilises plaanis tohutu sammu edasi. Nemad kuulsid, mis meie rääkisime ja meie kuulsime, mis nemad rääkisid,” kinnitas ta. “Kõige olulisem – publik kuulis ka, mis rääkisime.”\nEile vesteldi ooperipäevade korraldajatega – Eesti Kontserdi direktori Jüri Leiteniga, ooperipäevade kunstilise juhi Aarne Mikuga ja ooperipäevade pressi- ja kommunikatsioonijuhi Lauri Aavaga. Kuna eile jõudis saarele ka Ukraina rahvusooper, on täna võimalik ooperiraadios kuulda vestlust kellegagi Ukraina esindusest.\nKadi raadio teeb Saaremaa ooperipäevade ajal nn ooperiraadiot teist aastat.


Heiksi blogi: "Võidutants koos Vedruga"\nInimene on teinekord väheke imelik. See käib ka minu kohta ja näiteks nendest loomadest, kes minu juures olnud, hoian üsna eemale. Aastas korra annan ehk näole, aga sedagi alles mõne aja pärast. Enda hingel lihtsam ja loomal ka parem. Nimekiri on pikk ning Mia, Tibi ja Vedru on vaid osake sellest.\nKoerad on kohe eriti veidrad tegelikult - kuigi nad elavad maailma parimates kodudes, siis ometigi ootavad nad isegi aastaid hiljem justkui käsku, et kaasa tulla ja on valmis koos minuga välja astuma. Imelik, väga imelik ja väga ülekohtune nende perede suhtes. Vedruga oli aga kõik teisiti.\nVedru sai päriskoju mõnda aega tagasi ja algselt pidasime uue perenaise Anneli Jõgisega päris tihedat sidet. Ajapikku sai selgeks, et Anneli ja Vedru saavad hästi hakkama ning seejärel võtsin rahulikumalt. Kuigi hing kripeldas koera näha, siis hoidsin end tagasi ja rääksin isegi ühe meie vabatahtlikuga, et viigu lepingud ja pass ise ära.\n"Lähen umbes aasta pärast. Siis on koer juba raudpoltkindlalt leppinud ning ei teki mingit igatsemise ja kaasa tulemise jama!", oli mu raudne veendumus.\nPaar nädalat tagasi käisin aga Mial üle kahe aasta külas ja see päev osutus ülimalt positiivseks. Kuigi Mia perenaine on maailma toredaim inimene ja koer elab praegu lausa paradiisis, siis ometigi enne äraminekut hakkas ta mind pingsalt jälgima. Tegin korraga kogemata käega selllise hooletu liigutuse ja Miast käis justkui nähtav värin läbi ning ta oleks ukse poole startinud. See oli ainuke nõme moment, aga ei mingit muud hingepiina ei minul ega ka koeral. Miast kirjutan teile varsti ka pikemalt.\nJärgmisena võtsingi ette külaskäigu juba minu juurest viimasena lahkunud Vedru juurde ja sättisin oma teekonna pärast Jesperi "ära peitmist" tema uuest kodust mööda. Tuppa astudes käitus aga Vedru nii nagu poleks mind elu sees näinud - puges peitu, hiilis ja tahtis põgeneda! Arusaamatu! Nii pole kunagi juhtunud ja ega ma nüüd nii halb peremees ka ju olnud?!\n"Ta kardabki meeletult mehi ja väikeseid lapsi! Kui päästeametnik käis ahju kontrollimas, siis Vedru tahtis läbi seina põgeneda!"\n"Mulle on see esmakordne taoline kogemus. Enamasti lähevad koerad ikka pööraseks kui mind näevad!"\nVedru on jätkuvalt ikka naljanumber küll ja see polnud mulle üldse uudiseks, et ta nii kodukitsi kui kanu mängima kutsub ning taga ajab. Hirnu herneks, aga kanadel on nii siiber temast, et hakkavad maas lamades "surnut teesklema" kui seda hullu enda poole jooksmas näevad!\n"Ta iga päevaga kuulab aina rohkem sõna ja on üleüldse väga hea koer!", kiitis Anneli edusamme. Seda oli suur rõõm kuulda, sest eelmine peremees nimetas teda ju maailma lollimaks koeraks, kes rohkem jooksus on kui kodus püsib. "Viige minema see koer ja leidke talle hea kodu! Meie temast puudust ei tunne!"\nÕnneks ei tundnud ka Vedru neist puudust ja maja eest ära sõites ei pööranud isegi pilku endise pere poole. Põlvitasin köögis maas ja Vedru, mida ma pläran, Koljat on ikka ta uus nimi, tuli üliettevaatlikult nuuskima. Andsin talle aega ja siis see juhtus - pagana ohmakas tundis mu lõpuks ära ja siis läks ülemeelik trall lahti! Mul on kombeks lastelastega ikka niimoodi, et lauamängu kaotaja, kelleks enamasti olen ma ise, peab võitjale tantsima Võidutantsu.\nNagu videost näha, siis sedapuhku tantsisime juba Võidutantsu koos Vedru-Koljatiga ja oli ka põhjust - täiesti üleliigseks osutunud halvaks tembeldatud koer osutus imeheaks ning leidis armastava kodu. Absoluutselt kõik osapooled on ülimalt rahul ja see on ju üht vägevat Võidutantsu väärt! Eks ole mul ju õigus?


Robert F. Kennedy – Vikipeedia\nRobert Francis Kennedy (tuntud ka initsiaalide RFK all; 20. november 1925 Brookline, Massachusetts – 6. juuni 1968 Los Angeles) oli Ameerika Ühendriikide poliitik, kes oli jaanuarist 1961 kuni septembrini 1964 justiitsminister. Ta oli president John F. Kennedy noorem vend.\nAmeerika Ühendriikide Senati liige New Yorgi osariigist\n3. jaanuar 1965 – 6. juuni 1968\nAmeerika Ühendriikide 64. justiitsminister\n21. jaanuar 1961 – 3. september 1964\n6. juuni 1968 (42-aastaselt)\nRobert F. Kennedy kuulus alates 3. jaanuarist 1965 kuni surmani Ameerika Ühendriikide Senatisse, kus ta esindas New Yorgi osariiki.\nKennedy oli Demokraatliku partei liige. Ta oli tuntud kodanikuõiguste eestkõneleja ning organiseeritud kuritegevuse (maffia) vastase võitluse aktivist.\nTa oli hariduselt jurist ning töötas justiitsministeeriumis ja Adlai Stevenson II nõunikuna. 1960. aastal oli ta John F. Kennedy presidendikampaania juht. Pärast John F. Kennedy võitu ja ametisse astumist nimetas ta Robert F. Kennedy oma valitsuse justiitsministriks.\n1968. aastal osales ta Ameerika Ühendriikide presidendivalimiste eelvalimistel, et saada Demokraatliku Partei kandidaadiks.\nRobert F. Kennedy suri Los Angeleses 6. juunil 1968 pärast atentaati 5. juuni öösel. Teda tulistati Ambassadori hotelli köögis, kui ta oli teel ballisaalist, kus ta oli tänukõnet pidanud, pressikonverentsi ruumi. Atentaadi sooritanud palestiina immigrant Sirhan Sirhan võeti kohapeal kinni.\n1950. aastal abiellus ta Ethel Skakeliga. Nad said 11 last, kellest viimane sündis pärast Roberti surma.\n↑ Schlesinger, Arthur M. Jr. (1978). "Robert Kennedy and His Times"\nElulugu Ameerika Ühendriikide Kongressi kodulehel\nElulugu Ameerika Ühendriikide justiitsministeeriumi kodulehel\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Robert_F._Kennedy&oldid=5747719"\nLehekülje viimane muutmine: 8. november 2020, 22:26\nSelle lehekülje viimane muutmine: 22:26, 8. november 2020.


Taimsoo tahab olümpiamedalit: „Loodame, et ohverdused pere ja teiste tegemiste arvelt tasuvad ennast ära!“ | Sport\nOliver Lomp, 2. juuni 2021 20:07\nSõudmise paarisaeruline neljapaat peab praegu tugevat treeninglaagrit Viljandis, mis on üks osa tugevast olümpiamängude ettevalmistusest. Paatkonna liige Kaspar Taimsoo avas Õhtulehele paatkonna plaane enne Tokyo OMi ning ütles välja ambitsioonika eesmärgi.\nTaimsoo koos Tõnu Endreksoni, Allar Raja ja Jüri-Mikk Udamiga olid kevadel heas vormis ning kirsiks tordil võideti mai keskel Luzerni regatt, millega kindlustati koht Tokyos. Pärast seda veidi puhati, ent nüüd ollakse juba teist nädalat Viljandis treeninglaagris.\n„Praegu oleme laagris pannud rõhku just aeroobsele ja laome uuesti kõvemat põhja ühepaatidel. Pärast võistlusi läbisime arstliku kontrolli ja oli tunda, et oleme end kõvasti kulutanud,“ põhjendas Taimsoo ühepaatidel treenimist.


Teadlased: tõeline elu algab 40-aastaselt! - Forte - Põnevad tehnika- ja teadusmaailma uudised\nTeadlased: tõeline elu algab 40-aastaselt!\nEdusammud tervishoiu, hariduse ja eeldatava eluea vallas on keskeakriisi fenomeni ajaloo prügikasti läkitanud, väidab Tel Avivi ülikooli psühholoogiadoktor Carlo Strenger ja lisab, et neljakümneselt elu alles algab.\n“Millegipärast on meie ühiskonnas tõmmatud keskeakriisi eraldusjoon just 40ndate eluaastate keskpaika ja lõppu. Kui elu esimesel poolel kogutut ja leitut viljakalt rakendada, kujuneb elu teine pool vägagi rahuldustpakkuvaks,” vahendab Strengeri sõnu The Daily Mail.\n„Kuid sedamööda, kuidas inimesed elavad üha pikemaid ja täielikumaid elusid, peame selle stereotüübi kõrvale heitma, loobuma “keskeakriisi” mõistest ja hakkama mõtlema “keskea-üleminekuperioodist” (ingl mid-life transition).”\nAjakirjas Harvard Business Review avaldatud artiklis juhib ta tähelepanu sellele, et suurem osa meist on juba umbes 30. eluaastaks abiellunud, kodu rajanud ja karjääri valinud. Nüüd, mil need rasked otsused on seljataga, võime hakata elu nautima ja oma vigadest õppima.\nStrenger ütleb, et ehkki edaspidises elus võib endiselt ette tulla raskusi, on meil nendega hakkamasaamiseks vanemas eas kujunenud märksa tõhusamad vahendid.\nSamuti pole mingit mõtet kaotatud noorust taga nutta. “Arvamus, et võimalused libisevad aja möödudes käest, rajaneb väärale eeldusele. Noorte inimeste võimalused pole kaugeltki piiritud — see on meelepete, mida tekitavad meie piiratud teadmised iseendast ja maailmast sellal, kui oleme noored. Juba maast madalast teeme me otsuseid väga piiratud tõendite põhjal meie tegelike võimete kohta. Lõppude lõpuks teame me teismeea lõpus ja 20ndate eluaastate alguses väga vähe sellest, milles me osavad oleme ja mida me naudime,” nendib doktor.\n„Meelepete nooruse vabadusest rajaneb lisaks ka retroaktiivsele idealiseerimisele. Me unustame pinged, mis meid selles vanuses ahistasid: pidime saama sisse heasse kooli, tooma koju häid hindeid, saama esimeseks töökohaks ihaldusväärse ameti, jõudma 30ndaks eluaastaks mingile konkreetsele positsioonile, jne. Kõigi nende nõudmiste keskel olime sunnitud kujundama oma isiksust, arendama võimeid ja kehtestama eneseväärikust.”\nInimesed, keda kummitab kiusatus kontoritööle käega lüüa ja popstaariks hakata peaksid aga meeles pidama, et radikaalsed ümberkorraldused on määratud nurjumisele.\n“Meil kõigil on unistused sellest, milliseks oleks võinud kujuneda teistsugune elu: näitlejana, kirjanikuna, magnaadina, riigijuhina. Kui inimesed hakkavad uskuma sõnumit, mille kohaselt kujutab fantaasia endast potentsiaalset tegelikkust, satuvad nad omadega ummikusse,” ütleb Strenger.\nStrengeri uurimus satub vastuollu hiljutise Suurbritannias läbi viidud uurimusega, mille kohaselt on keskiga inimeste jaoks kõige armetum eluperiood. Miljonit britti hõlmanud uurimuse kohaselt jõuab õnnetunde kõige sügavam langus kätte 44ndal eluaastal ning enamiku inimeste ellusuhtumine ei hakka reipamaks muutuma enne 50ndaid eluaastaid.


ATH laps on koolis teise lapse poolt kiusatav - Perekooli Foorum\nEsileht › Koolilaps › ATH laps on koolis teise lapse poolt kiusatav\nTeema: ATH laps on koolis teise lapse poolt kiusatav\nMul on selline mure, et minu 10 – aastast poega klassis üks teine poiss meelega kiusab ja ärritab. Poisile kohe meeldib minu last narritada ja igati ärritada kuni minu laps endast välja läheb. Laps saab küll ravimit, kuid sellegipoolest on kergesti ärrituv. Lisaks on tal välja kujunenud väga suur viha selle kiusaja vastu. Nagu välja tuleb, on asi kestnud aastaid. Kui tal enam närv vastu ei pea, siis lõpuks läheb kakluseks. Kuna teine laps on parema enesevalitsuseega, oskab ta süü alati minu poja kaela ajada. Kodus eitab igasugust kiusamist ja mängib ise ohvrit. Tema ema süüdistab ainult minu last tekkinud konfliktides, väidab et kiusamine on minu poja ettekujutuse vili ainult.\nKas teil on sellist olukord olnud ja kuidas olete teemat lahendanud ?\nRE: ATH laps on koolis teise lapse poolt kiusatav\nMeie psühholoog ka kinnitas, et paljud ATH-ga lapsed satuvad sagedasti kiusamise ohvriks. Põhjuseks nende kerge ärrituvus ja piiratud suhtlemisoskused, mis teistele sageli \_”nalja\_” valmistavad. Meie proovisime hea ja halvaga paar aastat, kuni lõpuks siiski kooli vahetuse kasuks otsustasime. Poiss sai alustada \_”puhtalt lehelt\_” ja on nüüd uude seltskonda kenasti sisse elanud ning ei tunne end endam tõrjutuna.\nVarasemalt oli see nagu nõiaring, teised tõrjusid teda, sõpru oli vaid üks, see aga tõi kaasa tähelepanu otsimise muul viisil. Ja pahandused aina kuhjusid … Tema aga sellest aru ei saanud, et klassi ees veiderdades ja tundi segades populaarsete poiste sõprust ei võida. Uues koolis enam seda probleemi pole, tunni segamine ja muud moodi lisatähelepanu otsimine on pea olematuks muutunud, on jäänud vaid keskendumisraskused.\nminu tütrega (8a) sama lugu juba lasteaiast saati. kui keegi saab aru, et tüdruk on kergesti ärrituv, hakatakse meelega provotseerima.\nkoolis kui uues keskkonnas ja uute laste hulgas oli esialgu olukord hea, kuid nüüd, 2. klassis, on hakanud vaikselt kiusamist ette tulema.\nlähedasti sõpru on tal vist 1 või 2. mul on lapsest nii kahju, sest ta väga soovib sõbrustada, aga ei oska vist nii nagu peab. tema hääletoongi kõlab halvakõlaliselt, kuigi tegelikult ta halba ei soovi.\nsünnipäevadele kutsub teda klassist ainult 1 laps, keda ta juba \_”sünnist saati\_” tunneb.\nka kodus teised lapsed kipuvad teda narritama ja see lõppeb alati vihastamisega.\nõpetaja on lapse eripärast teadlik ja arvestab sellega. klassikaaslastega on keerulisem. tõrjutud on ta igal juhul.\npsühhiaatri juures me veel käinud ei ole, ravi seega ei saa. käitumishäire põhjus on ilmselt raske hapnikupuudus sündides.\nÕpetaja abi. Ja teise lapsega rääkimine- kõik koos- õpetaja, teine pool koos lapsevanematega ja teie. Vajadusel ringi sotsiaalpedagoog, psühholoog. Ärge laske oma lapsi kiusata ja neist patuoinaid teha!\nMinu pojal sama seis rohud peal. Laps rahulik aga kaks poissi klassis ei sa kohe rahule jätta, õpetaja teadlik sellest. Ning lahendusi otsitud ja vanematega kohtutud. Aga ikka kiusavad ja tulevad lööma. Veeretavad süü minu poja kaela aga õnneks oma õpetaja usub teda. Oma õpetaja tundides probleeme pole. Teiste õpetajate tundides natuke on kunas need kaks poissi togivad tagant ja viskavad pliiatsitega. Kui poiss läheb õpetajale ütlema siis öledakse ära valeta ja pannakse märkus.\nmul tavaline poiss kellel lasteaias oli juba ühe poisiga probleeme, kuna mõlemad on \_”kõvad mehed\_” ja kumbki ei taha alla anda oma teadmistes ja oskustes.Aga tean seda teist poissi lähemalt ja tema sõnavara on kohutavalt räme ja äärmiselt jõhker, ta on pahatahtlik ja kiuslik. Nüüd 1.klassis sattus minu poeg temaga ühte klassi ka veel.Ja hakkaski jälle pihta, et munu poiss muudkui rääkis iga päev kodus, et õiendab jälle temaga ja targutab koguaeg. Alguses ei reageerinud eriti ja ütlesin ikka, et ära tee tast välja ja te ei pea suhtlema üldse omavahel, kuid lõpuks poeg rääkis, et tema ei taha enam kooli minna kui see poiss ka koolis on. Siis võtsin kätte ja läksin kooli ootasin seda kiusupunni koolis rääkisin temaga pikalt mis juhtub kui selline asi edasi läheb jne.Palusin neil omavahel ära leppida kuid see kiusaja ei soovinud leppida, ütlesin siis selle peale, et mina kea enam ei taha kuulda, et minu poeg ei taha enam koolis käia tema pärast ja kui veel kuulen läheb asi klassijuhataja ja direktori juurde. Nüüd lõppes ära selline käitumine tema poolt ja laps kohe palju rõõmsam. Alati tuleb reageerida kohe ja just selle olukorra põhjustajaga otse näost näkku, ei mingit ninnu-nännutamist, kui muidu ei saa tuleb ähvardada.\nKasutaja on kirjutanud teemasse 2 korda. Täpsemalt 27.01 14:18; 04.02 19:02;\nMeil ka rohud peal ja ülejäänud klassikaaslastega saab laps läbi. See üks on selline, kes naudib kohe kui saab minu poisi närvi ajatud. Aga koolivahetust arst ei soovitanud, sest talle just sobib stabiilsus ja kindlustunne ning talle teised klassikaaslased meeldivad ka ning oleks kahju lahkuda.\nSelle asja nimi on koolivägivald. Pole vahet, kas kiusatav on ATH või mitte. Siia alla käivad igasugused togimised, riietest sikutamised, solvavad märkused jne.\nKusjuures väga sageli on sellised vaikselt urgitsejad just tüdrukud. Kes pärast vaatavad õpetajale suurte pärani silmadega otsa, et tema ei ole küll midagi teinud, ja süüdi jääb poiss, sest tüdrukule ju liiga teha ei tohi.\nIlmselt vaiksemat sorti laps lihtsalt nutaks kodus patja ning kannataks vaikselt solvamisi ja togimisi edasi, kergemini ärrituv aga tõenäoliselt hakkab ägedamalt vastu, nii et ka õpetaja märkab.\nMeil aitas veel õpetaja vägivallale kaasa, uskudes alati suurte silmadega tegelikke kiusajaid, kes süü minu lapse kaela veeretasid. Jube kurb oli, laps oli oma õpetajas niiiii väga pettunud. Kui lõpuks psühholoogi abiga sai välja selgitatud tõde, oli juba hilja – klassi laste lemmikmeelelahutuseks (õpetaja õhutusel) oli saanud minu lapse narrimine, togimine ja suskimine, kuni ta endast välja läheb – et siis siiraste nägudega õpetajale tema peale kaebama minna. Lisaks sattusin mina õpetaja kohutava pahameele alla (ja jällegi kannatas seeläbi laps), et julgesin psühholoogi ja direktsiooni asjasse segada. Vahetasime kooli.\nMnjah tuttav olukord. Minu lapsel oli ka eelmises koolis selline patuoina renomee. Tal viskas kergesti nö kaane pealt ära kui mingi ütlemine kuskilt tuli. Tihti esines klassivendadega lausa kähmlusi (ise tüdruk). Muidugi oli alati tema see, kes süüdi jäi kuigi ta polnud ise alustaja. Siis kui teised taipasid kukupaisid mängida, kuna märkasid õpetaja tulemist, siis temal oli temal juba hoog sees ning sellisel ju pidureid pole. Uues koolis on kläitumine eeskujulik, ma ei uskunud ise ka oma silmi kui tunnistust nägin. Laps on justkui ümber vahetatud. Ainult ühe poisiga oma uuest klassist on probleeme. Häda on selles, et see poiss tunneb teda juba lasteaia vanusest alates ja nad on koos juba aastaid ühises huvialakoolis käinud. See poiss võtab teda ikka veel endisena ja teab, et teda on lihtne endast välja viia ja provotseerida. Sel poisil on kahjuks oma klassis suur mõjuvõim, mistõttu muretsen siiski oma lapse tuleviku pärast väga. Igapäevaselt sisendan oma lapsele enesekindlust ja provokatsioonidest üle olemist. Esialgu loodame ikkagi kunagised probleemid jäädavalt seljataha jätta. Selle norija klassivenna suhtumisega tegeldakse ka uues koolis ja huvialakoolis nii, et olukord ei ole vast päris lootusetu.\nMa ei saa aru, kuidas nii paljudel lastel on rohud peal. vabandage, aga nii ehmatab! Hakkan nii endagi laste juures igasugu jooni otsima.


Circle K kahtlustab Alexelat riigiabi reeglite rikkumises\nEsmaspäev, 07 Oktoober 2019 11:26\nCirkle K hinnangul võis Alexela rikkuda riigiabi reegleid, kui müüs klientidele 16. septembri hommikul surugaasi (CNG) hinnaga 0,001 eurot kilogrammi kohta.\nAlexela teatas samal päeval meediale saadetud pressiteates, et kell 10-11 saab rohegaasil sõitvatesse sõidukitesse tankida biometaani nullhinnaga ja seda Tartus, Võrus, Jüris ning Tallinnas Sikupilli ja Pääsküla tanklates.\nKeskkonnainvesteeringute Keskus (KIK) on teinud Alexela Oil AS-ile ja Alexela Tanklad OÜ-le riigiabi andmise otsused metaanitanklate rajamiseks ning kohalikule taristule antava investeeringuabina, kokku umbes 1,5 miljoni euro ulatuses.\n"Biometaani kasutuselevõttu toetab riik ka veel muude jooksvate soodustatavate meetmetega nagu selle vabastus aktsiisist, biometaani tootmise toetused, kohustus kasutada biometaani munitsipaaltranspordis. Seega on äärmiselt oluline, et riigiabi biometaani tootmise ja transpordisektoris kasutuselevõtu toetamismeetmete raames kasutatakse õiguspäraselt, turumoonutusi vältides ning riigi ressursse õiguspäraselt kasutades," seisab Circle K'd esindava advokaadibüroo Nove OÜ pöördumises majandus- ja kommunikatsiooniministeeriumile, rahandusministeeriumile ja Keskkonnainvesteeringute Keskusele.\n"Riigiabi mittesihipärase kasutamise tuvastamise korral on vajalik rakendada finantskorrektsioone ning nõuda riigiabi tagasi," märgib Cirlce K. Alexela käitumine riigiabi toel rajatud taristu kaudu riigiabi toel toodetud biometaani CNG tasuta võõrandamisel ei saa konkurendi hinnangul olla kooskõlas biometaani tootmise ja tarbimise toetusmeetmetega.\nCirckle K teatel on meetmete eesmärk tõepoolest soodustada biometaani kasutuselevõttu, kuid seda üksnes proportsionaalselt ja viisil, mis ei moonuta konkurentsi – vastasel juhul tekib vastuolu Euroopa Komisjoni üldise grupierandi määrusega ja selle alusel kehtestatud siseriiklike õigusaktidega.\nKonkurent märgib, et riik maksab biometaani tootjale toetust transpordis tarbitud biometaanilt 100 eurot ühe megavatt-tunni kohta, millest lahutatakse maagaasi jooksva kuu keskmine turuhind, umbes 15 eurot.\n"Tootjale tehakse toetuse väljamakse gaasimüüja poolt antud tarbimisse lastud gaasi koguse andmete põhjal (päritolutunnistuste kustutamine). Seega on võimalik tootjal saada ligikaudu 85 eurot tulu isegi juhul, kui lõpptarbimisse lastakse biometaani tasuta," märgib Circle K.\nBiometaani tasuta äraandmine ning selle eest rahalise toetuse või rahaliselt hinnatava statistika vastusaamine on Circle K'd esindava advokaadibüroo hinnangul toetusmeetmete kuritarvitamine.\n"Kuritarvituse vältimiseks on toetusmeetmete puhul ette nähtud regulatsioon, et toetuse osakaal ei tohi ületada teatud protsenti abikõlbulikest kuludest, millest arvatakse maha taotleja realistlike prognooside alusel tegevuskasum. Biometaani tasuta võõrandamisel on toetuse saaja kunstlikult vähendanud oma tegevuskasumit, mis viib põhjendamatult suurema toetuse saamiseni," märgib Circle K.\nSamuti jääb Alexela käitumisel CNG tasuta võõrandamisel riigil laekumata käibemaks ning tasuta võõrandamine on võimalik, kuna riik on otsustanud tinglikult CNG torustiku kaudu transpordivahendisse jõudnud biometaani mitte maksustada aktsiisimaksuga.\nTasuta müügist tekib tanklaomanikele statistika, mida saab raha eest võõrandada hinnaga 50–70 eurot megavatt-tunni kohta. "Piltlikult on biometaani tanklatel otstarbekas kehtiva toetuste ja statistika võõrandamise skeemi korral lasta tanklates biometaani õhku, kui kogu toodetud kogust ei suudeta ära müüa – või siis jagada seda gaasisõidukitesse tasuta," seisab pöördumises.\nArvestades Alexela grupi ettevõtetele märkimisväärselt osutatud riigiabi ning nende hiljutist tegevust biometaani tasuta võõrandamisel, palub Circle K'd esindav advokaadibüroo Nove OÜ rahandusministeeriumil koostöös rakendusüksustega teostada järelevalvet Alexelale määratud riigiabi õiguspärase kasutamise osas ning rikkumise korral keelduda edasistest väljamaksetest või nõuda toetus tagasi.