küsimus 16. veebruar 2014, kl 08.36\nkui palju peaks olema reisil raha kaasas. Ma mõtlen ootamatuteks väljaminekuteks?\nöö 17. veebruar 2014, kl 14.28\nKõik pidi ju hinnas olema, miks siis veel lisa anda?\nvõta 17. veebruar 2014, kl 14.30\nVõtad niipalju kui on võtta...maksta saab ju kaardiga.\njaan 20. veebruar 2014, kl 14.44\nSeal pidi hästi dollarid peale minema,kuid ka eurol hea minek...saab ju vahetada kohalikku raha ka...seda hea anda tipiks.\nreisija 22. veebruar 2014, kl 16.24\nKäisin Nikal Traveliga sügisesel reisil Kõik oli tip-top. Teisi rahatähti peale EUR-ide pole üldse tarvis. Kui on ringreis, siis peatuskohtades kõikjal kaardiga maksta ei saa. Parem kui oleks kaasas sularaha. 300EUR kindlasti.\n& 22. veebruar 2014, kl 22.19\nTurul saab osta vaid kohaliku raha eest.\nk 23. veebruar 2014, kl 11.51\nSaab turul maksta nii dollarites kui eurodes,vähemalt Antalias ja ka teel olevates peatustes, aga ise pead olema tähelepanelik ja arvutama peast kurssi, sest nagu ikka, kiputakse enda kasuks tugevalt arvutama :D Käisin sügisel samuti sellel reisil ja kulus ca 120 eurot. Nahka ja vaipu ei ostnud :D\nMina 07. märts 2014, kl 09.11\nReisin üksi 2. aprillil, on ehk sama saatusekaaslast?\nToromen 16. märts 2014, kl 12.01\nHuvitav, kuidas Ukraina kriis meie reisi mõjutab? Lendame ju üle Ukraina.......\nNeiu 19. märts 2014, kl 18.07\nKes läheb Lüükia 2 aprill? :)\nNeiu 21. märts 2014, kl 19.03\nOn ka minek 2-sel aprillil, aga mitte üksi :)\nL. 30. märts 2014, kl 19.07\non ka minek kahekesi Lüükia ringreis, bakkeri kaudu 23. aprill\nEne Auendorf 04. aprill 2014, kl 09.55 Registreerus: 8 aastat tagasi\nKäinud ära ringreisil ja väga rahul hotellidega ja toitlustamisega. Kaasa osta ei tasu lukumi- maiustusi karpides, nende sisu ei ühti pakendil oleva pildiga.Vabrikupoodide müügimehed on väga agressiivsed, nende esinduslikke poodide külastused on orienteeritud teid kindlasti ostma meelitada. Kui midagi meeldib, siis ikka tugevalt alla tingida !Kui on plaanis odavat riide jm kaupa osta, siis Antalyat külastades küsige giidilt kaubamaja asukohta. Meie sinna ei jõudnudki, kogu aeg kulus bazaaril ja vanalinnas käies,kus ühetaoline kaup. Ka hotellide läheduses on poed ja saab osta sama hinnaga türgile omaseid tooteid.\nAili 06. aprill 2014, kl 15.23\nAjalooliselt on reis huvitav,aga kahjuks on sellele reisile palju peale surutud ostlemis kohti,kuhu viiakse,ainult turistidele mõeldud kallid kohad.Hinnad on neis kohtades mitu korda kallimad,kui kuskil tänaval või poes.Reis on korraldatud nii,et sa ei saagi sellest ostlemise tsirkusest loobuda.Kui õhtul on hotelli lähedal mõni pood,siis saad ka kommid mitu korda odavamalt,kui reisil viidud kohtadest.Reisijuht sellist infot ei jaga ja ka seda ei rääkinud,et kui eestisse jõuate tuleb tollis maksta,kes mingi kalli tagi ostis.Linnast tava poest ostes,poleks keegi küsinud tollis.Mõned nutsid eesti tollis Tallinna lennujaamas,et oleks nad seda teadsnud varem.\nÕhtusöögi soovitan kindlasti võtta,sest mitu õhtut õõbitakse sellises kohas kus pole ühtegi poodi ega toidlustust kuskil.Lõunasööki küll ei soovita võtta,sest see on väga vilets ja kohutav.Küsitakse lõuna eest 15e ja klaas vett ka ei saa selle eest tasuta juurte.Lõunased sõõgikohad on ka eraldi kuskil põllu peal vanas laudas ja toit on väga vilets.Ekskursioonidest ei soovita võtta seada mägiküla reisi,kui on veini tegusteerimine.See oli selle reisi kõige suurem pettus.\nmari 06. aprill 2014, kl 19.11\nKui lisaekskursioone ja toitu lõunaks ei võta, mida tegite kui teised sõid või olid ekskursioonil. Kas ekskurs hinnad tuli ise lisaks maksta, palju maksis Pamukkale. Aili mis tähendas, sõite laudas, keset põldu.\nAili 07. aprill 2014, kl 17.00\nPamukkale sissepääs teritooriumile oli tasuta,aga muuseomi pilet oli tasuline.Söömiskohad olid ehitatud sellised spetsiaalsed kõrvalistes kohtades,kus toidlustati ainult turiste.Tihti oli 10 bussi korraga.Mõni oli nagu vana kolhoosi laut ümber ehitatud.Kes ei ostnud lõunasööki,siis ootas teisi.Ostis 3eurost jäätist,või kohvi.Meie bussis ostsid kõik vist need lisa ekskursioonid ja need maksid 110 eurot.Seal on ,nii organiseeritud,et kui ostad ekskursioonid,siis on lõunasõõk selle sees.\nL.P. 26. juuni 2014, kl 21.11\nKäisime ka soodusmüügiga 19.märtsi Nikal Traveli Lüükia ringreisil. Loodus ja vaatamisväärsused meeldisid,kuid Nikal traveli poolt pealesurutud Denizli vaibapood, nahapood ja Argos juveelipood olid agressiivsete müügitehnikaga kohutavad. Müügimehed käisid sul lausa järel,et sa ainult midagi ostaksid. Hinnad 3-4 korda kallimad kui Eestis. Kaup (vaibad) saabub 3-4 kuud hiljem Eestisse ja lõpuks pole see kaup, mille eest maksid. Kogemus omast käest. Eesti Tarbijakaitseamet ei aitanud,sest Türgi ei ole EU-s.\nL&M 09. oktoober 2014, kl 10.04\nKäisime 24.09-01.10.14 Lüükia ringreisil. Oleme väga rahul. Kõik sujus probleemivabalt. Äge kultuurireis oli, hommikul vara juba reisisime ja õhtul enne sööki lõpetasime ning neile, kes laiselda ja rannal lebotada soovivad, see reis kohe kindlasti ei sobi. Aga rahul oleme väga, sest nii sisutiheda programmiga ja nähtuga on selle raha eest Nikal Traveli reis ikka paljudele silmad ette andnud. Jah, siin eespool keegi johanna kribas, et lausa määritakse neid söögikordi hirmutades pähe, viiakse hullkalleid asju ostma (kullakeskus, tekstiilikeskus, nahavabriku tehasepood). No mitte keegi ei sunni sind ju midagi ostma ega rahakotiraudu väevõimuga avama. Aga, kes piriseda tahab, see piriseb alati-eks see ole piriseja probleem. Meie grupis jumal tänatud vingujaid polnud. Kes tahtis, see kauples ja ostis. Tegime seda isegi. Mina soovitan reisida Nikal Traveliga sellel, kes tõesti tahab hea giidiga palju näha ja endale talletada. Kui aga sellest lah mõnele väheks jääb, siis tuleks mõelda iseseisvalt ja rendiautoga reisimise peale. Aga vaatamisväärsused on huvitavad ja kui millegi üle vinguda, siis selle üle, et oleks igal pool märksa kauem tahtnud ringi koterdada. Aga mitte ühtegi halba sõna pole selle reisifirma ja tema giidi kohta öelda. Alates reisi broneerimisest kuni Tallinna tagasijõudmiseni. Ka meie kartsime ja tegime eelnevalt spiooniuuringut firma kohta, sest oleme aastaid tagasi ühe väljamaalase reisifirmaga petta saanud. Ei ole vaja karta Ńikal Traveli poolt seda. Kui midagi karta, siis pigem väga tihedat kultuuriprogrammi. :) Aga toredaid reise teilegi, kes te peale meid reisima lähete.\nL&M 09. oktoober 2014, kl 10.18\nNo kuulge, selle ostmisega on ju nii, et kultuur on teine. Seal on palgalised müüjad, keda nimetatakse "varjudeks" ja nemad saavad selle eest palka, et on sul pidevalt sabas ja olemas, kui sul mingi küsimus tekib. Nad lastakse lahti, kui nad su sabas ei ole. Tore nali oli ka eestlaste seas, kus üks vanem mees teisele pajatas: "Saime omale poes "vaimu kraesse". Jooksime naisega tal eest ära, ikka jõudis meile järele, ei saanud me temast lahti!" Noh, võib ette kujutada, kuidas siis eestlased liduvad poes selle müüja-"varju" eest ja see, keel vestil neile järele lidub, sest teda on ju palgatud sabas passijaks-müüjaks. :) Noh, tuleb tunnistada, et eestlastele on jah see asi võõras, oleme ju harjunud, et meie ostukeskustes otsid müüjat taga ja tihti jääb asi tema puudumisel ostmata, kuna keegi sulle mingit infot ei jaga kauba kohta. Noh, fantaasiale voli andes, hirmus naljakas on mõelda, mida see türklane eesti grupist küll mõelda võib, niimoodi tund aega eestlasest ostja taga ringi lidudes. :) Jube naljakas ja kahju, et küsida ei saa. :) Ja veel, kauplemisega on nii, et näiteks nahkjakk, mille hind on 1700 eur, õnnestus kaubelda 350 eur peale. Nii käib ka kuldehetega kauplemine. Türgi ongi sellise kultuuriga, kauplemine on neile kaasasündinud oskus. Aga, meile on võõras. Mina näiteks panin kauba letile, sest ei saanud enda algselt väljamõeldud hinda, jalutasin poest välja ja unustasin juba olnu, sest olin teises poes. Tuli see "vari", ütles, et tema boss pakub vat sellist hinda ja kui mina ikka pead raputasin, siis küsis, et mis hinda mina siis mõtlesin ning üllatuslikult saingi selle. Viidi tagasi kaupa ostma. :)\nkäidud 16. oktoober 2014, kl 09.26\nTuleb nõustuda ülalkirjutanud johannaga. Oli üsna läbinähtavalt kommertslik reis. Sisuliselt viimasel päeval anti aega omal käel ringi vaadata, näiteks seda mis asjad tegelikult maksavad. Enne seda kulla-, naha, vaiba jm. keskused, kus toimus küllaltki pealetükkiv müügiprotsess (eelnes sissejuhatav osa, mis oli huvitav). Ja giid (Aita) väljendas grupi suhtes korduvalt avalikult pahameelt (küll läbi lillede, aga väga arusaadavalt), et osteti viletsalt, "raske" grupp :). Enamus inimesi olid vanemas eas, keegi ei tahtnud osta midagi, mida tal tegelikult vaja pole...Suur osa reisi ajast selle nahka läks, millest on kahju.\nKorralduse sujumise, ajaloo, taustainfo jm. suhtes ei saa nuriseda. Selles osas kõik toimis, ilus maa...kokkuvõttes siiski positiivsed muljed.\nvaatleja 16. oktoober 2014, kl 14.47\nKui Teil oli kòik hàsti aga eelkirjutajal mitte , vòib tegu olla antud reisibyroo t99tajaga v9i tehakse hotelli kategoorias vahet ..\nlilleke 24. oktoober 2014, kl 12.41\nKäisin ka nüüd sügisel Lüükia ringreisil Nikal traveliga. Kohad olid ilusad, aga need pealesurutud ostlemiskohad ei meeldinud. Reisile minejatele soovitan õhtusöögid Nikalilt võtta, sest te peatute sellistes hotellides, kus läheduses pole võimalik süüa osta. Lõunasöök maksis 15eur ja see pole oma hinda väärt ja arvestage, et kohapeal te saate osta ainult kohvi-teed-vett, aga näiteks söödavat midagi, sest söögikohad, kus peatuvad asuvad kusagil põllu peal või äärelinnas. Ma tegin nii, et ostsin eelneval päeval või mõnes bensukas, kus peatusime mõne küpsisepaki kaasa.\nTäiendavatest ekskursioonidest soovitan laeva reisi merel ja Türgi õhtut. Kõige mõttetum oli küla külastus, sest see oli täielik turistikas. Türgi saunaga jäin ise rahule, kuigi eks ta üks konveier oli, samas kuna polnud varem seda proovinud siis võrdlusmoment puudub.\nSOOVITUS- Uurige enne reisi türgi vaipade, kulla ja nahktoodete hindasid Eestis, siis minge Türki shoppama! Lisaks vaadake tollieeskirju.\nLugege teiste kommentaare siit: http://trip.ee/content/t%C3%BCrgi-ringreisid-nikal-traveliga.html\n69 26. oktoober 2014, kl 01.38\nEi pea mingit kauplemist kemplema. Ütled kõve häälega enda hinna ja küsid kes on nõus selle hinnaga müüma (seal on tavaliselt sama kauba müüjad reas) ja ülla-ülla 9 juhul 10-st leidub müüma nõustuja. Hind paku muidugi vähemalt 5-6 korda odavam kui nad küsivad.\nM.U. 16. november 2014, kl 14.34\nPaluksin tagasisidet Hispaania reisi kohta Nikal Traveliga!\nmuhv 31. detsember 2014, kl 19.31\nVingujatele ütleks seda, et reisi programm oli ju kohe teada.Keegi ei ole neid naha,kulla ja vaibatehaseid peale surunud.Käisime ka hiljuti ja meie grupist väga paljud ostsid neist kohtadest endale kulda,vaipu,nahku.Ja uskuge või mitte aga enamus ostlejad olid pensinärid.Õnneks oli meie giid Greta ja tema rääkis kohe,et kui Tallinnas toll kontrollib siis tuleb öelda, Türgi turult ostetud 200-300 euro eest.meie giid seletas absoluutslt kõik lahti.kevadel käis samal reisil tuttav ja nende giid ei olnud midagi seletanud.Igal juhul tahan veel Nikaliga reisile minna.\nja jah 02. jaanuar 2015, kl 01.33\nPensionärid ongi enamuses lollid.\nvander-sell 15. jaanuar 2015, kl 21.08\n10.-17-12 2014 Lüükia tripp Nikaliga:\nvõiks öelda, et paremini nädalat kaugel maal sisustada oleks raske...\npõnev programm-, lisaks ,,tellitud´´ ilmad ja huvitav kogemus säilitamaks meelekindlust kohalike ostukeskuste personalkonna suhtes.\ntänud- ja tervitused reisisaatja Aita-Leidale ja tervele bussikampaaniale meeldiva seltskonna eest.\nkahtleja 20. jaanuar 2015, kl 10.23\nKäisin ka Lüükia tuuril 10-17 detsember. Olin enne reisi kahtlev, aga väga lahe oli. Programm oli tihe ja huvitav. Lisaks käisime hotelli hamam-is, mis oli lihtsalt super - ei olnud mingit konveierit, tegeleti põhjalikult ainult meie kahega. Meie lisaekskursiooniks oli ka vana kreeklaste küla, kus oli veinidegustatsioon. Jäime ka sellega rahule, sest küla ise oli ju väga vahva. Veinidegustatsioon ise oli küll paras konveieri värk. Meie oleme rahul, et jätsime õhtusöögid võtmata, sest hommikusöök oli rikkalik, samuti lõunasöök, mis toimus nii kella kolme paiku. Meil oli küll igasugu sööki ja veekeedu spiraal kodust kaasa võetud, kuid kaks õhtut me lihtsalt loobusime, sest olime lõunast veel piisavalt raske olemisega. Õhtul tegime ühe veini ja lisaks veel puuvilju või midagi muud päeval ostetut ja piisas küll. Õhtusõõgid maksid 99 eurot 6 õhtut. Kui õiget isu ei ole, siis oleks ju kahju 16.50 eest lihtsalt üks tomati süüa. Reisiseltskond oli tore ja giid Greta igati super. Tervitused reisikaaslastele. Soovitan kindlasti.\nArthur 12. oktoober 2015, kl 00.34\nKord oli ühes raadiosaates juttu, et eestlased ja vene elavad meil täiesti lahus. Et koguni turismifirmasid kasutatakse erinevaid. Kuidas selle Nikaliga on? Kas venelasi on olnud nendes gruppides palju? Kas nendes hotellides, kuhu teid on paigutatud, on olnud venelaste lärmi ja lällamist?\nTulnukas Arthurile 12. oktoober 2015, kl 01.42\nKunagi oli ÜHES raadiosaates juttu...:))\nJa mis see Nikal siia puutub, ega ta oma bussitäiega suurt hotelli täis ei pane. Miks peaks venelased rohkem lärmama ja lällama? Novatoursi ja Teztouri tšarteritel on ca kolmandik venelasi ja lällajaid,\npööblit, kel meri põlvini, on sekka juhtunud rohkem isegi eestlaste hulgast. Sellise suhtumisega on targem vaikselt kodus TV-st reisisaateid vaadata. Millegipärast tundub, et Arthuri varjunime alla on end üksik kibestunud vanatüdruk varjanud.


Ema murest murtud: 1. klassi laps pole koolibiidile veel pihtagi saanud ja nüüd peab distantsõppele jääma! - Pere ja Kodu\nEma murest murtud: 1. klassi laps pole koolibiidile veel pihtagi saanud ja nüüd peab distantsõppele jääma!\n"Palun andke nõu! Mu 1. klassi laps peab jääma distantsõppele, meie mehega aga käima tööl," kurdab Marite.\nKuidas teie kevadel sellise olukorra lahendasite? Kodukontorist pole võimalik meil oma tööd kahjuks kummalgi teha, aga 1. klassi laps pidevalt üksi kodus, ilmselt ninapidi ekraanis ja sugugi mitte õpitöödega seoses, tundub ka halvim võimalik variant, et siis õhtul uimasena, kui meie töölt jõuame, õppima hakata alles.\nSamas olukorras kevadel olnud sõbrannad on mulle soovitanud, et ma võtaksin palgata puhkuse, aga siis oleme teadmata ajaks kehvas rahalises seisus, hakkama ilmselt saaksime, aga kas just hästi? Põhipuhkuse kasutasin juba kevadel, kui lasteaeda viia teda ei tahtnud, mees ka, ja nii ma siin istun ja leiutan. Olen isegi tänulik hetkel, et planeeritud beebit meil aasta alguses eostada ei õnnestunud, sest absoluutselt ei saa aru, kuidas veel kahe või enama lapsega vanemad selles segases ajas toime tulevad, kui keegi juba n-ö kohustusteealine. Emad-isad, kel võimalik, käivad näiteks korraga kodukontoris siis tööl, samal ajal 3. ja 10. klassis, on kokad, koristajad ja hetkel veel päkapikud ka?\nSaan aru, et 1. klassi kodutööd on kerged ja oskan aidata nendega ka kell kaheksa õhtul - enim aga muretsen just, et seda õiget kooliharjumust mu lapsel veel kujuneda ei jõudnudki ja vaevalt ka kujuneb. Saab seda üldse kodus kujundada? Soovitage, kuidas seada üles õppimiseks õdus keskkond ja millised reeglid on teil õppimine-vaba aeg osas seatud just alles alustavale kooliõpilasele.\nKas 1. klassi lapse üldse saab koju pikkadeks päevadeks ka usaldada ja mis on tähtsaim, mille pärast sellistel puhkudel muretseda (lisaks kõhutäiele)?\nLOE KA: Suurepärane nipp, mis koduõppe kõikide jaoks lihtsamaks muudab


Majandusaasta oli närviline - Äripäev\nMajandusaasta oli närviline\n24. detsember 1998, 00:00\nKoit Luus 24. detsember 1998, 00:00\nHansapank Eesti peadirektor Indrek Neivelt tunnistas, et see aasta oli panga jaoks raske, kuid üsna edukas. «Kiire kasv asendus stabiliseerumisega,» ütles Neivelt, kes nimetas aasta olulisemateks sündmusteks Hoiupanga ühinemist ja strateegilise partneri leidmist.\nJärgmisel aastal loodab Hansapank jõudsasti areneda, millele on kahe suurpanga ühinemisega selle aasta esimesel poolel tugev alus pandud.\nJätkuvat majanduslangust Neivelt järgmiseks aastaks ei prognoosi. «Selge trend on, et liigume Ida-Euroopast Põhja-Euroopasse kiiremini, kui seda ise arvame,» lausus Neivelt.\nEesti edukama ettevõtte, ASi Pakterminal nõukogu esimehe Aadu Luukase hinnangul peavad ärimehed ja poliitikud ettevõtluskeskkonna parandamiseks tihedat koostööd tegema. «Dialoog ettevõtjate ja poliitikute vahel peaks kulmineeruma järgmise aasta esimese kolme kuuga ning uus valitsus ja parlament teevad loodetavasti kõik selleks, et majanduskasv taastuks 6--10 protsendil,» lausus Luukas.\n«Ei ütleks, et oli kriisiaasta, aga esimene aasta, kus toimus tagasilöök,» hindas ASi ESS juhataja Tarmo Keskküla. Tema kinnitusel on esimene reageering majandusseisu halvenemisele tõmmata kokku kallid ja töömahukad teenused ehk turvaettevõtete puhul mehitatud valve.\nKuid Keskküla leidis, et muudatusi igapäevases töös lõppeva aasta põhjal tegema ei pea. «Tugevad firmad jälgivad alati kulusid, nüüd toimuvad aga muutused strateegias,» sõnas Keskküla.\n«Meie jaoks oli see äärmiselt suurte investeeringute aasta,» sõnas Imavere saeveski tegevdirektor Margus Kohava. Imavere andis aprillis käiku 250 miljonit krooni maksnud saeveski teise järgu.\nEesti suurima saetööstuse, Imavere saeveski käive suurenes lõppeval aastal veerandi võrra 260 miljoni kroonini. Samas vähenes firma kasum mulluselt 35 miljonilt kroonilt 20 miljonile kroonile. Kohava põhjendas seda kohustusega maksta tagasi laenuintresse.\nPuidutööstuses on tänavu käivitunud investeeringud peale Imavere ka Paikusel ja Sõmeru saeveskis.\nASi Hansatee juhatuse esimees Enn Pant kinnitas, et lõppev aasta oli suhteliselt edukas ja firma sai jalad alla. «Tekkis kindlus nii endas kui partnerites,» märkis ta.\n«Oli töine aasta ja usun, et tuleb sama töine ja mitte kehvem aasta,» prognoosis Pant.\nEndise rahandusministeeriumi kantslerina teeb Pandile kriisist enam muret see, et riik toodab järjest enam bürokraatlikke seadusi. «Kriis on loomulik nähtus, millele järgneb tõus, iga uus seadus toob juurde aga ametnikke ja muudab firma tegevust,» sõnas ta.\n«Tunnetan globaalse kriisi ilmingut ja turu madalseisu, mistõttu selle aasta lõpp oli võrdlemisi raske ja närviline,» tunnistas Eestisse suuri välisinvesteeringuid teinud ASi Tolaram Grupp investeeringute direktor Urmas Reimand.\n«Tulev aasta on Tolarami jaoks konsolideerimise aasta ja midagi uut ette ei võeta,» kinnitas Reimand. «Laienemist ei tule,» lisas ta.\nReimand väitis, et Tolaram Grupp on valmis oma nõrgemaid ettevõtteid saneerima või toetama, kuid seni pole selleks vajadust olnud.\n«Oleks rohkem investeeringuid tootmisesse, eksporditööstusesse, poleks olukord täna nii terav,» hindas Reimand üldist majandusolukorda.\nKreenholmi Valduse ASi peadirektori Meelis Virkebau sõnul jäid mitmed arengukavad ja investeeringud aasta lõpus seisma, kuna loodetud hulgal laenuraha ei tulnud Eestisse sisse. «Järgmisel aastal võime kaotada kuni 3 protsenti müügist,» tunnistas Virkebau.\nVirkebau avaldas lootust, et olukord Eesti majanduses stabiliseerub teise kvartali lõpuks. Tema väitel jäävad alles tõsised ettevõtjad ja kaovad need, kes ei peagi ettevõtluses tegutsema.\n«Arvan, et üldjoontes on kriis meile kasulik ja elame selle kindlasti üle,» lausus ta.\nTartu tuntud ettevõtjad hindavad tänavust aastat edukaks. ASi Rand ja Tuulberg Grupp nõukogu esimees Aivar Tuulberg lausus, et tänavune aasta oli nende ettevõtetele kõige raskem ja samas kõige edukam. «Nüüd hakkas reaalne tulu tulema ehitusfirmast, Kolumbia Kivist ja Barclay hotellist,» rääkis ta. Tuulberg prognoosis oma firmade tänavuse aasta käibe kasvuks üle 50 protsendi.\nASi Estiko nõukogu esimehe Kalju Hellenurme sõnul on Estiko tänavune käive mullusest kaks korda suurem. «Meile majanduse langus otsest mõju ei avaldanud, sest lõpetasime juba 1992. aastal idasuunalise kaubavahetuse,» lausus Hellenurm.\nASi Rondam nõukogu esimees Neinar Seli nentis, et kuigi osalemine väärtpaberiturul andis tagasilöögi, võib majandusaastaga rahule jääda. Selile kuuluvate ettevõtete grupi käive kasvas viiendiku võrra.\nAivar Tuulbergi kinnitusel kulus Eesti majandusele väike ?okk ära. «See võimaldas meil aru saada, et meil praktiliselt polegi majandust,» väitis ta.\nASi Alexela Oil juhatuse esimees Juhan Kolk seevastu pidas läinud majandusaastat realistlikuks. «Ei olnud tegemist ei väljasuremise ega buumiga,» lausus ta.\nKolk prognoosis, et ka paar järgmist majandusaastat on tänavusega sarnased. Kolk, kelle juhitav firma sõlmis aasta lõpus tehingu tanklate müügiks ASile Eesti Statoil, avaldas lootust, et väliskapitali tulek pangandusse, meediasse ja ettevõtlusse tervendab Eesti ühiskonda eetiliselt.\nJärgmisel aastal kaotavad need, kes on üleinvesteerinud ja suured kulud peale võtnud, prognoosis ASi Tartu Veevärk juhataja Toomas Kapp.\nÄärmiselt huvitav aasta.\nPolnud mitte kriisi aasta, vaid esimene aasta, kus toimus tagasilöök.\nKui miski muu ei päästa, siis mets ikka.\nEi olnud tegu väljasuremise ega buumiga, järgmised paar aastat tulevad samasugused.\nOli edukas aasta, kuid järgnev tuleb majandusele raske.\nOli raske, kuid üsna edukas aasta.\nOli töine aasta ning usun, et tuleb sama töine ja mitte kehvem.\nKuigi osalemine börsil andis tagasilöögi, võib aastaga rahule jääda.\nOli läbi aegade kõige raskem ja samas kõige edukam aasta.


Kohtunik vabastab osa külmutatud LHV kontodest\n23. november 2005 kell 22:00\nEsialgu vabastatakse 86 kontot, mille kontrollimine oli lihtsam, kuna nendelt tehtud tehingute arv oli väiksem. Külmutatuks jäävad praegu veel 95 Traderi kontot, mille puhul võtab kontrollimine kauem aega.\nViis Traderi kontot, sealhulgas LHV partneri Rain Lõhmuse konto, on seotud uurimisaluste tehingutega ning nende vabastamist veel oodata ei ole. Tegemist on meetmega, mis tagab raha olemasolu juhuks, kui uurimisaluseid isikuid peaks trahvitama.\nUSA väärtpaberituru järelevalve (SEC) oli esimese 86 konto vabastamisega nõus juba 17. novembril, kuid seni seisis asi kohtuniku nõusoleku taga, mis saadi alles teisipäeval. Kontode vabastamise taotlus edastati ka USA maaklerifirmasse Interactive Brokers, kelle juures need kontod asuvad.\nEile kell 19 ei olnud kontsid veel vabastatud.\nAutor: Lauri Matsulevit?\nRiskikapitalifond Karma Ventures plaanib järgneva kümne aastaga kasvatada tootlust kolm korda, ütles fondi partner Margus Uudam.\nKinnisvara hinnatõus peegeldab Eesti inimeste jõukust ja poleks ka hullu, kui Tallinna uue korteri ruutmeetri hind jõuaks 10 000 euroni, ütles lähiaastatel börsile minna plaaniva kinnisvaraarendaja Liveni üks omanik Andero Laur.


Tervishoiuteenuse osutamise tegevuslubade riikliku registri põhimäärus – Riigi Teataja\nTervishoiuteenuse osutamise tegevuslubade riikliku registri põhimäärus\nTervishoiuteenuse osutamise tegevuslubade riikliku registri põhimäärus - sisukord\n§ 6 Registri andmete kaitse\n§ 8 Andmete registrisse esitamine\n§ 13 Registri andmete säilitamine ja arhiveerimine\nRT I, 28.06.2014, 157\nVastu võetud 09.10.2008 nr 149\nRT I 2008, 44, 250\n18.03.2010 RT I 2010, 12, 69 01.04.2010\n20.11.2012 RT I, 22.11.2012, 2 01.01.2013\n26.06.2014 RT I, 28.06.2014, 139 01.07.2014\nMäärus kehtestatakse „Tervishoiuteenuste korraldamise seaduse” § 501 lõike 1 alusel.\n„Tervishoiuteenuse osutamise tegevuslubade riiklik register” (edaspidi register) on riigi infosüsteemi kuuluv andmekogu, mis on asutatud Vabariigi Valitsuse 10. jaanuari 2002. a määrusega nr 9 „Tervishoiuteenuste osutamise tegevuslubade riikliku registri asutamine ja registri pidamise põhimäärus”.\n(1) Registri ametlik nimi on „Tervishoiuteenuse osutamise tegevuslubade riiklik register”.\n(2) Registri ingliskeelne nimi on Estonian Health Care Licenses Registry.\nRegistrit peetakse arvestuse pidamiseks kiirabi, eriarstiabi, perearsti nimistu alusel üldarstiabi, iseseisvalt õendusabi ja iseseisvalt ämmaemandusabi osutamise õiguse saanud füüsilisest ja juriidilisest isikust ettevõtjate üle ning ministeeriumidele, Eesti Haigekassale ja sotsiaalministri määratud asutustele seadustest ja teistest õigusaktidest tulenevate tervishoiuvaldkonna juhtimise ja korraldamise ülesannete täitmiseks ning tervisestatistika korraldamiseks vajalike andmete saamiseks.\n[RT I, 22.11.2012, 2 - jõust. 01.01.2013]\n(1) Registrit peetakse ühetasandilise andmekoguna digitaalselt ning andmeid töödeldakse nii automatiseeritult kui ka käsitsi.\n§ 6. Registri andmete kaitse\n(4) Registri turvaklass on K2T2S1.\n(1) Iga tegevusloa omaja kohta kantakse alusdokumentidelt registri digitaalsesse andmebaasi järgmised andmed:\n4) ettevõtjale või temaga seotud isikutele kohaldatud majandustegevuse keelu andmed;\n5) seadusest või kohtulahendist tuleneva ärikeelu, tegutsemiskeelu või ettevõtluskeelu andmed.\n(2) Majandustegevuse üldandmed on:\n1) juriidilisest isikust ettevõtja puhul nimi ja registrikood, selle puudumisel asukohariigi asjakohane identifitseerimistunnus (registreerimisnumbriga võrdsustatav numbri- või tähekombinatsioon), füüsilisest isikust ettevõtja puhul nimi ja registrikood, Kaitseväe, riigi- või kohaliku omavalitsuse asutuse puhul asutuse nimi ja Kaitseväe või riigi- ja kohaliku omavalitsuse asutuste riiklikus registris registreerimise number;\n2) ettevõtja või füüsilisest isikust ettevõtja või Kaitseväe või riigi- või kohaliku omavalitsuse asutuse kontaktandmed (telefoninumber, elektronposti aadress ja postiaadress);\n3) teise lepinguriigi või kolmanda riigi ettevõtja puhul asukoha aadress;\n4) tegevusalad „Tervishoiuteenuste korraldamise seaduse” § 40 lõikes 1 sätestatud nimetusena ning „Äriseadustiku” § 4 lõike 6 alusel kehtestatud klassifikaatori kohane nimetus ja kood;\n5) majandustegevuse alustamise kuupäev;\n6) majandustegevuse lõpetamise kuupäev;\n7) loa taotluse allakirjutanud isiku nimi ja kontaktandmed (telefoninumber ja elektronposti aadress), juriidilise isiku puhul ka esindusõiguse aluse nimetus (juhatuse liige või volitus);\n8) tegevuskoha aadress, sealhulgas veebilehe aadress, või tegevuskohaks oleva liiklusvahendi identifitseerimise tunnus või piiritletud territooriumil tegutsemise korral tegevuspiirkond või tegevuskoha puudumise korral vastavasisuline teave;\n9) tegevuskoha kontaktandmed (telefoninumber, elektronposti aadress), juhul kui need erinevad käesoleva paragrahvi lõike 1 punktis 2 nimetatud kontaktandmetest;\n10) majandustegevusest ajutise loobumise ja selle taasalustamise kuupäevad;\n11) ettevõtte tütarettevõtte andmed käesoleva lõike punktides 1 ja 2 sätestatud ulatuses.\n(3) Tegevusloa andmed ja loakohustusest vabastamise andmed on:\n1) tegevusloa allkirjastanud isiku nimi;\n3) tegevusloa õiguslik alus;\n4) tegevusloa kehtima hakkamise aeg;\n5) tegevusloa tähtaeg;\n6) osutada lubatavad tervishoiuteenused, sealhulgas haigla liik ja voodikohtade arv osutatavate teenuste lõikes, kiirabi osutamisel reanimobiili-, arsti- ning õebrigaadide arv;\n7) tervishoiutöötajate, sealhulgas iseseisvalt statsionaarse õendusabi osutamisel ka konsulteeriva arsti ees- ja perekonnanimed, kutse- või erialad ja tervishoiutöötajale tervishoiutöötajate riiklikus registris registreerimisel antud registrikood, kiirabi tegevusloa korral ka kiirabitehnikute või erakorralise meditsiini tehnikute ees- ja perekonnanimed, „Tervishoiuteenuste korraldamise seaduse” § 43 lõikes 1 nimetatud isikute ees- ja perekonnanimed ning kõigi eelnimetatud töötajate tööletuleku ja töölt lahkumise kuupäev;\n8) tegevusloa kehtetuks tunnistamise aeg ja ulatus;\n9) tegevusloa peatamise otsuse puhul või seadusest tuleneval tegevusloa peatumisel majandustegevuse peatamise kehtima hakkamise ja lõppemise kuupäev;\n10) tegevusloa üleandmisel adressaadi andmed käesoleva paragrahvi lõike 2 punktides 1–3 sätestatud ulatuses;\n11) esialgse tegevusloa andmed käesoleva lõike punktides 1–8 sätestatud ulatuses.\n(4) Ettevõtjale ja temaga seotud isikule tehtud ettekirjutuse andmed on:\n1) ettekirjutuse allkirjastanud isiku nimi;\n(5) Ettevõtjale või temaga seotud isikutele kohaldatud majandustegevuse keelu andmed on:\n1) keeluotsuse allkirjastanud isiku nimi;\n7) majandustegevuse peatamise otsuse puhul majandustegevuse peatamise kehtima hakkamise ja lõppemise aeg;\n(6) Seadusest või kohtulahendist tuleneva ärikeelu, tegutsemiskeelu või ettevõtluskeelu andmed on:\n(7) Terviseamet kasutab registrisse kantud andmete kodeerimisel järgmisi klassifikaatoreid:\n1) Eesti majanduse tegevusalade klassifikaatorit – tegevusvaldkonna osas;\n2) Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaatorit – tegevusloa omaja tegevuskoha andmete osas.\n(8) Iga ettevõtja või Kaitseväe struktuuriüksuse või riigi- või kohaliku omavalitsuse asutuse majandustegevusega seotud andmed tähistab Terviseamet ühe unikaalse majandustegevuse registreerimise numbriga.\n[RT I, 28.06.2014, 139 - jõust. 01.07.2014]\n§ 8. Andmete registrisse esitamine\n(1) Andmete registrisse esitajad on Terviseamet ja tervishoiuteenuse osutamise tegevusloa omaja.\n(2) Andmed esitatakse registrile alusdokumentidel ühtse kontaktpunkti põhimõttel Eesti teabevärava kaudu, paberkandjal või „Digitaalallkirja seaduse” nõudeid järgides digitaalselt, registri veebilehel näidatud aadressil.\n1) tervishoiuteenuse osutamise tegevusloa taotleja või tegevusloa omaja avaldus tegevusloa saamiseks või muutmiseks, majandustegevuse muutmise kavatsuse teade, majandustegevuse muutumise teade ja üldhuviteenuse osutamisest loobumise teade;\n2) tervishoiuteenuse osutamise tegevusloa taotleja või tegevusloa omaja teatis tööle asuvate ja töölt lahkuvate tervishoiutöötajate kohta;\n3) Terviseameti tegevusloa andmise, muutmise, peatamise või kehtetuks tunnistamise otsused, majandustegevuse peatamise otsus, peatamise otsuse kehtetuks tunnistamise otsus, keelamise otsus ja keelamise otsuse kehtetuks tunnistamise otsus ja ettekirjutus.\n(1) Terviseamet kannab temale esitatud teadetes sisalduvad andmed ning tegevusloa, ettekirjutuse ja majandustegevuse keelu andmed registrisse hiljemalt andmete aluseks oleva otsuse tegemisele järgneval tööpäeval.\n(2) Alusdokumentidelt registrisse kantud andmete alusel sisestab Terviseamet registrisse § 7 lõikes 7 nimetatud klassifikaatorid, tunnuse ja koodi.\n(1) Terviseamet vastutab tema poolt registrisse kantud andmete vastavuse eest andmete esitaja poolt esitatud andmetele.\n(2) Terviseametil on õigus teha andmete esitajatele järelepärimisi, kui on tekkinud kahtlus esitatud andmete tervikluse ja õigsuse osas.\n(3) Andmete registrisse kandmisel tekkinud vigade avastamise korral on Terviseamet kohustatud vead viivitamata parandama.\n(4) Terviseamet säilitab teabe registrisse andmete lisamise ning nende muutmise kohta digitaalselt.\n§ 13. Registri andmete säilitamine ja arhiveerimine\n(2) Registri alusdokumente säilitatakse 10 aastat nende registrile esitamise päevast arvates. Säilitamise tähtaja lõppedes alusdokumendid hävitatakse või antakse üle Rahvusarhiivi vastavalt „Arhiiviseadusele” .\n(3) Registrisse kantud andmete muutumisel, tervishoiuteenuse tegevusloa lõppemisel või kehtetuks tunnistamisel või osalisel kehtetuks tunnistamisel arhiveeritakse aktuaalsuse kaotanud andmed ja varustatakse arhiveerimistunnusega, mis sulgeb kirje andmete loetelus.\n(1) [Kehtetu - RT I, 28.06.2014, 139 - jõust. 01.07.2014]\n(2) [Kehtetu - RT I, 28.06.2014, 139 - jõust. 01.07.2014]\n(3) [Kehtetu - RT I, 28.06.2014, 139 - jõust. 01.07.2014]\n(4) Digitaalsesse andmebaasi kantud andmetele, välja arvatud arhiveeritud andmetele, tagatakse juurdepääs registri veebilehelt kooskõlas „Avaliku teabe seaduse” ja „Isikuandmete kaitse seadusega”.\n(5) Registri andmeid, millele teistest õigusaktidest tulenevalt on kehtestatud juurdepääsupiirangud, väljastatakse vaid õigustatud isikutele põhjendatud kirjaliku taotluse alusel digitaalselt või väljatrükina paberkandjal.\n(6) Väljavõtteid registri andmetest väljastatakse tegevusloa omajale tema enda kohta käivate andmete ulatuses kirjaliku avalduse alusel ja isikutele, kellele need andmed on vajalikud õigusaktiga ettenähtud avalike ülesannete täitmiseks, põhjendatud kirjaliku taotluse alusel.\n(7) Registripidaja tagab, et registriandmed on igaühele asjaomase veebilehe kaudu tasuta kättesaadavad.\n(3) Terviseamet säilitab andmete registrisse kandmise aluseks olevad dokumendid iga ettevõtja kohta eraldi peetavas toimikus.\n(4) Registriandmete kehtetuks tunnistamisel kannab Terviseamet registriandmete aluseks olnud dokumendid arhiivi, kus neid säilitatakse kümme aastat registriandmete kehtetuks tunnistamisest arvates. Arhiivi kantud registriandmetele tagab Terviseamet juurdepääsu õigustatud huvi korral. Kehtetuks tunnistatud registriandmetele tagab registripidaja juurdepääsu registri veebilehel ühe aasta jooksul nende kehtetuks tunnistamisest arvates.\nRegistri pidamist finantseeritakse riigieelarvest Terviseametile selleks otstarbeks eraldatud vahenditest.\n(2) Registri likvideerimine toimub kooskõlas „Arhiiviseadusega” ja „Avaliku teabe seaduse” § 439 lõike 1 punkti 6 alusel kehtestatud õigusaktiga.


“Kandideeri stipendiumile! Tähtaeg 28. veebruar 2022.a.” – ASSE – rahvusvahelise õpilasvahetuse programmid\nASSE stipendium on mõeldud aktiivsetele koolinoortele vanuses 14-18 aastat, kes soovivad järgmisel õppeaastal osaleda õpilasvahetuse programmis Euroopas või mujal maailmas. Stipendiumile saavad kandideerida kõik lähetusse pürgivad noored, hoolimata programmi pikkusest. Stipendiumi suurus on 1500 eurot ning sellega saab katta programmi osalustasu.\nTaotlus tuleb esitada hiljemalt 28. veebruariks 2022.a.\nRohkem infot kogu protsessi kohta leiab: https://asse.ee/vahetusopilaseks-saamise-ja-stipendiumile-kandideerimise-protsess/\nMittetulunduslik õpilasvahetuse organisatsioon ASSE Eesti pakub rahvusvahelisi õpilasvahetusprogramme põhikooli ja keskkooli noortele vanuses alates 14. eluaastat, kui ka aitab õpilasteni tuua ülikooliprogrammid Ameerika Ühendriikides. ASSE (American Scandinavian Student Exchange) organisatsioonide võrgustikul on maailmas üle 40 aasta kogemust. Täpsema informatsiooni leiab https://asse.ee kodulehelt.


08.03.2017, 16:10Numbrid ei valeta: puitmajad pole sugugi tuleohtlikumad kui kivimajad (6)\nMöödunud aasta 787 eluhoone tulekahjust leidis puitmajades aset 301. Tulekahju peamine põhjus puitmajas on enamasti hoone elanik ja esimesena süttib ruumi sisustus, mitte seinamaterjal.\nSelge on see, et puitu pole võimalik ühegi immutuse või keemilise kaitsevahendiga muuta mittepõlevaks materjaliks. Küll aga saab üht-teist ära teha selle nimel, et muuta puit raskelt süttivaks. Kindlasti ei saa väita, et puitmajad on tänapäeval kuidagi tuleohtlikumad kui kivimajad. Päästeameti andmeil toimus möödunud aastal 787 eluhoonete tulekahju, millest 327 leidis aset kivimajades, 301 puitmajades, 156 puit/kivi majades.Puittala pind söestub sügavuti umbes 0,8 mm/min. Seega saab välja arvutada puittala ristlõike, et tagada talade kandevõime säilimine 60 minutise põlengu järel. Põlemata puidu osal säilivad kõik kandevõime omadused.Võib julgelt väita, et puit on terasest vastupidavam. Teras kuumeneb tulekahju korral kiiresti ning voolamispiiri saabumisel võib konstruktsioon kokku variseda. Tulest puutumata jääva puidu (ristlõike keskel) tugevusomadused aga ei muutu ja konstruktsioon jääb püsima niikauaks, kuni terve ristlõikeosa suudab koormust kanda.Puit süttib kas otseselt leegist või suurest kuumusest. Leekide puudumisel peab süttimiseks vajalik pinnatemperatuur tõusma üle 400 °C. Leekide olemasolul süttib puit, kui pinnatemperatuur on mõnda aega püsinud 300 °C juures. Tuli levib mööda puitelemendi pinda, tekitades üha uusi tulekoldeid.Alguses on põlemine intensiivne, mille tulemusena moodustub ristlõike ümber isoleeriv puusöe kiht. Puusöe soojusjuhtivus on ainult 1/6 puidu omast, mis tähendab, et söekiht moodustab terve puidu ümber justkui isolatsiooni, mis aeglustab selle edasist kahjustumist.\nMida tihedam puit, seda raskemini süttibAeg, mis kulub puidu süttimiseks ja põlemiseks, sõltub puidu tihedusest. Nõnda käituvad erinevad puuliigid tules erinevalt. Mida tihedam puit, seda raskemini see süttib.Suured tulekahjud puitlinnades jäävad kaugete aastate taha. Arenenud on tänapäeval tuleohutusmeetmed ja majade konstruktsioon.Ajaloo kõige kurvem näide on Londoni suur tulekahju 1666. aastal, kui 4 päeva möllas linnas pagaritöökojast alguse saanud tulekahju, hävitades suure osa Londonist (üle 13 000 maja ja 80 kiriku). Pärast seda tulekahju hakati laiendama tänavaid ja uued hooned ehitati peamiselt tellistest või kivist. Ühendkuningriigi suuremates linnades ongi järgi jäänud väga vähe puithooneid.Tänapäeval on peamine tulekahju põhjus puitmajas ikkagi hoone elanik ja esimesena süttib ruumi sisustus, mitte seinamaterjal. Praktikast on teada väga vähe juhtumeid, kus tulekahju on alguse saanud puidust kandekonstruktsioonidest. Tuleohu aspektist lähtuvalt ei olegi niivõrd tähtsad piirangud kandekonstruktsiooni põlemisomadustele, kuivõrd hoones sees toimuv.Üle neljakorruselisi puithooneid ei tohi ehitadaEestis võib ehitada kuni neljakorruselisi puithooneid. Vastavalt Eestis kehtestatud normile Vabariigi Valitsuse määrus nr 315 ,,Ehitisele ja selle osale esitatavad tuleohutusnõuded’’ sätestatakse, et tulepüsivusklassi TP2 kuuluv puidust korterelamu tohib olla vaid kuni neljakorruseline. See tähendab, et kõrgemad hooned tuleb projekteerida vastavalt TP1 tulepüsivusklassile.Soomes lubatakse aga alates 2011. aastast ehitada kuni 8korruselisi puitelamuid. Tulepüsivusaega hinnatakse minutites. TP2 hoone nõutud tuletõkkesektsiooni tulepüsivusaeg on EI60. See tähendab, et tuletõkkesektsiooni tihedus ja soojusisolatsioonivõime peab takistama tule ja suitsu levikut vähemalt 60 minutit.Puidust kandekonstruktsioonide tulepüsivusaega saab pikendada, kui kasutada kandekonstruktsioonides suuremaid puidu mõõtmeid. Puitehitises tuleb tähelepanu pöörata ka konstruktsioonide omavahelistele liidetele. Metallist kinnitusvahendite kasutamisel tuleb olla ettevaatlik, sest metall juhib soojust puidust paremini ning tulekahju korral võivad kinnitused juhtida soojust puitkonstruktsiooni sisse. Selle tulemusena väheneb puidu kandevõime seal, kus metall puutub puiduga kokku.Puittarindite kahjustusastme saab peale tulekahju määrata üsna täpselt. Lühiajaline tulekahju ei pruugi ohustada tarindite tugevust. Söestunud pinnakiht tuleb igal juhul puhastada, näiteks liivapritsiga. Vajalik tarindi kandevõime tuleb tagada uue puidu lisamisega söestunud puidu asemele.Tulepüsivusklassid• TP-1 Suure tulepüsivusega.Nõuded on konstruktsioonide tulepüsivusele ja tuleohutuspaigaldiste paigaldamisele.• TP-2 Keskmise tulepüsivusega.Piirangud kõrgusele ja korruselisusele ning inimeste arvule. Ranged nõuded ehitusmaterjalide tuletundlikkusele• TP-3 Väikese tulepüsivusega.Piirangud kõrgusele ja korruselisusele ning inimeste arvule ja ehitise kasutusviisile. Kandekonstruktsioonile tulepüsivusnõudeid ei ole.\nSeotud lood:Digitaalehituse klastri juhatuse liige Indrek Moorats: Eesti ehitussektor vajab revolutsiooni (9)VIDEO: Vaata, mitut erinevat värvirulli läheb vaja kodu remonditöödeksVIDEO: Vaata, kuidas ära tunda head värvipintslitHakkad fassaadile voodrit panema? Leia õiged voodrilauad ja sobiv paigaldusviis (4)Vaata kiirendatud videost, kuidas valmib puumajaEesti Puitmajaliidu uus juht on Kaarel Väer (1)\tpuitpuithoonetulekahju\n395 000 EUR Tallinn, Korter -\n144 900 EUR Registreeritud (2)


Tallinnas aastal 2000 – Vikitekstid\nTallinnas aastal 2000\nPealkiri: Aastatuhandevahetus. Tallinnas aastal 2000.\nAllikas:  Raamatust „Wahepalukesed", trükitud Tallinnas J. Ploompuu raamatuk. kuluga 1903, lk. 195-207. Kirjawiis muutmata.\nAastatuhandevahetus Tallinnas aastal 2000 — Kirjutanud M. J. Eisen\nImekspannes waatasin ma lugu pealt. Ma ei wõinud sugugi aru saada, et woorimehe sugu Tallinnast kadunud ja isesõitjad asemele astunud. Tuhinal edasitõttawatele isesõitjatele järele waadates kuulsin korraga enese kõrwal kedagi küsiwat: „Mis wõeras nii imestab?"\n„Mis ma imetlen?" kostsin ma. „Imetlen seda, et Tallinna elu enam ära ei wõi tunda!"\n„Kuda nii?" päris wõeras.\n„Mitte ainustki woorimeest pole enam näha. Igal pool isesõitjad!"\n„Millal siis wiimse korra Tallinnas käisid, kui Tallinna elu nii muutunud arwad olewat?" küsis ta siis.\n„Millal? Eks ikka 1900!"\nWõeras puhkes naerma. „Wõi nii! 1900! Mõtle ometi, et meil nüüd 2000 on. Seda wiisi ma mõistan, miks nii suuri silmi teed! Seda wiisi saan aru, et Tallinna tõesti hirmsasti leiad muutunud olewat! Ma kardan, siis wõid kergesti Tallinnas ära eksida. Mul on natuke prii aega! Kui lubad, tahan sind wähä linna mööda saata!"\n„Südamest oleksin selle lahkuse eest tänulik!" ütlesin kumardades.\n„Wõeras kumardas wasta. „Lähme siis edasi. Wõi sõidame?"\n„Ei, lähme parem jala! Jala wõib kõik paremini ära näha!"\n„Kas siis Tallinnas woorimehi ei ole?" küsisin mina.\n„Ei ole! Kes hakkaks meie ajal enam hobusega ennast waewama. Saab ju isesõitjatega palju paremini edasi kui hobusega!"\n„Kas siis hobusid sugugi enam Tallinnas ei leita?"\n„Kes teab, ehk leidub mõni harw tööhobune weel!" arwas mu saatja. „Üleüldse tarwitatakse aga koormawedamiseksgi isesõitjaid!"\n„Kui tasased uulitsad nüüd Tallinnas on!" hakkasin ma kiitma.\n„Missugune õige kodanik hakkaks kiwihuniku otsas sõitma, nagu 1900 weel sündis!" seletas wõeras. „Ei, me oleme isesõitjatele kohased teedki walmistanud. Uulitsad on asfaldist, tsemendist ja muist aineist walmistatud. 3–4 korda päewas pestakse neid suure pritsi abil. Seda wiisi seisawad nad alati puhtad ega tolma sugugi. Tahab mõni uulits tolmama hakata, ujutab prits uulitsa kohe jälle üle."\n„Jalgrattad nähakse koguni aruldaseks jäänud olewat!" tähendasin omalt poolt.\n„Mis see on?" küsisin ma.\n„Inimeste wiimiseks Toompeale. Kes hakkab mäge mööda ülesminekuga ennast waewama! Pole muud kui astu elewatori ja oled juba järgmisel silmapilgul Toompeal. Mis arwad, teeme proowi?"\n„Kui selget pilti Tallinnas tahame saada, piame ülesse waatetorni minema. Juba mõnda head aastat tagasi on Toompeale waatetorn ehitatud, kust mõnus kogu linna silmitseda. Saja aasta eest leiti niisugusid tornid alles Soomes. Meie waatetorn on ses tükis ometi parem, et elewator meid ülesse torni otsa wiib."\n„Linn on ju ütlemata suureks kaswanud!" tähendasin omalt poolt.\n„Pole imegi! Linnas elab ju oma 300,000 inimest. Need kõik tarwitsewad peawarju!"\n„Kudas see suur hulk ometi kõik süüa saab?" küsisin edasi.\n„Mitmet wiisi. Suurem jagu ometi ikka tööga ja teenistusega. Wiimasel ajal on palju wabrikuid Tallinna ehitatud. Need wabrikud on palju wäge kokku meelitanud. Küll teewad masinad palju tööd ära, aga siiski tarwitatakse inimestegi käsi. Seda enam weel, et meie aja töölised enam tööd ei taha teha kui 6–7 tundi päewas. Muidu tähendaksin weel, et naesterahwad palju tööd oma kätte kiskunud, tööd, mis endistel aegadel ainult mehed walmistasiwad. Peale selle annab rohke kauplemine weel hulgale leiba."\n„Kirikutegi poolest olete palju rikkamaks saanud!" ütlesin ma.\n„Oh neid piaks palju rohkem olema kui tõesti on. Inimeste poolest on linn nii palju kaswanud, aga kirikuid on kõigist tükki kuus juurde tulnud. Neist ei saa ammugi suure inimeste hulga kohta. Küll peetakse kirikutes 3–4 korda päewas jumalateenistust, iga kiriku peal on 3–4 õpetajat ametis, aga see kõik ei aita weel. Küll tehakse linnarahwa seas tublisti misjonitööd, küll peetakse iseäralikkudes kohtades iga päew palwetundisid, kuid kombeliku elu langemise kohta piab paljugi kaebama. Edenemine ja haridus ei ole kombelikku elu sugugi parandanud. Wangikodade asunikkude hulk annab sest tunnistust. Haridusest ei wõi kombelik elu abi loota, waid ainult ewangeeliumilt. Kus Kristus südames aset wõtab, seal alles wõib õnn asuda." – Ma hakkan teile siin üsna Jeremia lugusid jutustama; parem räägime muist asjust."\nMa waatasin ümber ja nägin eemal pika masti. „Mis mast see on?" küsisin ma.\n„See on õhu telegrahwi mast. Sealt saadetakse ja wõetakse telegrammisid wasta. Laewadega merel wahetatakse telegrammisid. Lasnamäel mere ääres on teine sarnane telegrahwerimise koht. See wiimne on kaugele waatamisega ühendatud. Sealt waadatakse, mis Helsingis ja mis mere peal mitme saja wersta peal sünnib."\n„Mis see seal piaks olema?" küsisin ma ja näitasin sõrmega sinna poole.\n„Tuulelaew, ei midagi muud. Tallinnalased lähewad wiimasel ajal hea meelega Naissaarele ja muile saartele suwitama. Sõiduks tarwitawad nad sagedasti tuulelaewa. See wiib kärmesti sihile!"\n„Miks laewu ei tarwitata?"\n„Laewu tarwitatakse ikka ka, aga laewaga ei pease igal pool maale. Laewadega weetakse enam kaupa. Kergeks sõiduks wõetakse aga hea meelega tuulelaew appi!"\n„Kas istume nüüd isesõitjale?" küsis mu saatja.\n„Ei, läheme parem jalgsi altlinna waatama. Nii näeme kõik paremini ära!"\nWaewalt jõudsime mõned sammud edasi, kui meile juba ajalehe müüja wasta tuli ja hüüdis: „Tallinna lõuneleht! Suuri uudisid! Ostke!"\n„Mis ta ütles?" küsisin seltsiliselt. „Tallinna lõuneleht?"\n„Tallinna lõuneleht neh! See on praegu ilmunud. See ilmub tawalisesti kell 12 igal keskpäewal!"\n„Leht ilmub siis iga päew?"\n„Igapäew neh! Peale selle ilmub meil iga päew weel neli teist Eestikeele lehte, nagu „Tallinna homikuleht," „Tallinna õhtuleht" ja mis nende nimed kõik olgu!"\n„Teil on siis wiis igapäewast Eesti lehte Tallinnas?"\n„Wiis jah! Ega see nii suure inimeste hulga kohta sugugi palju pole. Peale selle ilmub meil üks leht kaks korda päewas, mitu lehte kuus korda nädalis jälle mitu weel wähem korda nädalis."\n„Ja kõik lehed leiawad lugijaid?"\n„Nagu näha. Ükski leht, mis nõndawiisi täidab ja kõige wähemalt wärskeid uudisid lugijatele toob, pole meil weel nälga ära surnud, toogu ka telefonid muidugi Tallinna rahwale palju uudisid."\n„Telefonid jah! Iseäraliku mehanismuse tõttu annawad telefonid kõik kontoris awalikult kõneldud uudised igasse majasse teada. Seks kõneldakse kõik uudised telefoni kontoris walju äälega. Sedamaid on igal telefoni tarwitajal iga sarnane uudis teada. Telefonid on aga meie ajal igas majas aset leidnud."\n„Mis tarwis siis enam ajalehed, kui juba telefonid kõik uudised kättekannawad?"\n„Kandku ka, ajalehe kohusid nad täiesti ikka ei wõi täita. Päewaküsimusi telefon ikka ära ei seleta. Peale selle ei juhtu igaüks tuas olema, kui telefoni oma uudisid kuulutab. Ajalehti tarwitab siis ometi igaüks!"\nTahtsin ennast Tallinna lehtedega tutwustada. Ostsin kohe „Tallinna homikulehe" ja „Tallinna lõunelehe." Mõlemalt paistis mulle 10. juuni 2000 suurte numbritega wasta. Üks neist oli 8, teine 12 mehist lehekülge suur. Suurem jagu sisu langes ometi kuulutuste peale.\n„Kas Tallinna ajalehed palju tülitsewad?" küsisin seltsiliselt.\n„Kuhu see jääb! Ei ole neil ka muud tüli põhjust, annab leiwakadedus neile ometi põhjust!"\nSaime mõned sammud edasi astunud, kui meile poisike raamatutega wasta tuli. „Ostke, ostke!" karjus ta. „Tallinna tuuletallajad," päris uus romaan. Kuulsa kirjaniku Waimula töö! Ostke, ostke!"\nKas teil Tallinnas raamatukauplusi ei ole, et uulitsal raamatuid wälja pakutakse?" küsisin ma.\n„Raamatukauplusi on meil kümnete kaupa, aga et kaup paremini läheks, saadetakse müüjaid uulitsatelegi kaupa pakkuma, niisama nagu ajalehe toimetused seda teewad."\n„Kuhu on aga Meierid, Müllerid, Hahnid, Kahnid jäänud?"\nEdasiminnes nägin korraga ühe wähäldase maja, kelle seinalt kiri wasta hiilgas: „Teater."\n„Mis ime see on, et teil Tallinna kohta nii wäiksed teatrid ehitatud?" küsisin mina.\n„Suuremaid ei tarwita me sugugi!"\n„Kudas nii?" Mitu sada tuhat inimest ja teatrid nende jaoks nii wäiksed! Wõi ei pia Tallinna inimesed teatrist enam lugu?"\n„Tallinna rahwas ei taha ennast teatris käimisega palju waewata. Mis tarwis ka? Teatri etendusi wõib muidugi näha, ilma et ise teatrisse waatama läheksid."\n„Igas majas leidub telefon ja kaugelewaataja. Iga maja on teatriga ühendatud. Kui nüüd teatris midagi etendatakse, pole muud tarwis kui kodu aparadi juurde minna ja seal nähakse ja kuuldakse kõik, mis teatris sünnib. Ainult mõned harwad lähewad weel teatrisse istuma ja waatama. Sel põhjusel ei tarwita me suuri teatri hooneid! Ülepea on meie ajal kõik nii hästi sisseseatud, et kodu kõik wõib näha ja kuulda, mis kaugemal sünnib ehk näha on. Ei pruugi ennast waatama minemisega waewata!"\n„Kui palju teil Tallinnas seltsisid on?" tähendasin ma.\n„Kes neid kõiki jõuab enam üles lugeda!" wastas mu seltsiline. „Seltsisid leidub meil sadade kaupa. Peale muude on iga ameti ja tööaru jaoks oma selts. Wõime minna kutsarite seltsi ja puuseppade seltsi, uulitsa puhastamise seltsi ja teenijate tüdrukute seltsi, jooksjate seltsi ja istujate seltsi, naerjate seltsi ja wähä rääkijate seltsi."\n„Wõi nii palju seltsisid siis! Teenijatel tütarlastelgi omad seltsid!"\n„Ammugi juba. Seal arutawad teenijad oma asju, määrawad tööpäewa pikkuse ja lisatundide palga. Kell 6 õhtul arwawad nad oma tööpäewa lõpnuks. Kes peale kellu 6 weel teenija abi tarwitab, piab selle abi eest iseäranis maksma. Teenijad tütarlapsed nõuawad, et neile ainult „preili" („neiu") piab üteldama ja neid p a l u t a m a seda ehk teist teha. Neil on nüüd kaks korda parem põli kui maja perenaestel."\n„Kui aga maja perenaene ei taha paluda?"\n„Siis lähewad teenijad kohe oma teed. Jah, sedagi juhtub, et mõni maja perenaene, kui talle wõerad tulewad, õhtu eest terwe päewa palga lubab, aga sellegi poolest ei hakka teenijad enam tööle. Ütlewad, nüüd peale kellu 6 olla nende aeg, nüüd pidada nad wälja meelt lahutama minema. Waadaku perenaene esi, kudas oma wõerastega hakkama saab. Teenija aga istub jalgrattale ja läheb meelt lahutama!"\n„Teil ehitatakse õige masinatega majasid!" ütlesin ma.\n„Kus iganes wõimalik, pannakse masinad ametisse. Meie ehitajad on nõuu pidanud oma masinatega Olewiste kirikut Toompeale wiia, kuid siiamaale pole nad oma nõuu weel tõeks teinud. Kes teab, ehk teewadki tulewikus niisuguse karutüki ära!"\n„Hobune!" hüüdsin ma imetledes pool tahtmata.\n„Hobune jah!" kordas mu seltsiline. „Keegi maamees tuleb linna oma kaupa müüma. Maameestel on ikka weel kasinasti isesõitjaid. Waatame õige, mis sel maamehel müüa on!"\n„Mune!" wastas maamees.\n„Mis munad maksawad?" küsisin mina.\n„Õieti odawad! Ainult 6 kopikat tükk. Oleks talwe, saaksin wist 10 kopikat tükist!"\n„Mis weel müüa on?"\n„Wõid!" wastas maamees.\n„Näita meile oma wõid!" ütles mu seltsimees.\n„Palju nael maksab?" küsisin mina.\n„Kopikat 75 tahaksin ikka naelast saada!" arwas maamees.\n„Mis muidu weel müüa?" küsisin edasi.\n„Odratangu!" wastas maamees.\n„Palju toop maksab?" uurisin mina.\n„Üteldakse Tallinnas toobist 20 kopikat maksetawat!" arwas maamees.\n„Lähme edasi!" ütlesin seltsimehele. „Ega meist ometi ostjat saa!"\n„Kas me ei piaks õige wäikest lustisõitu Pärnu ette wõtma?" küsis mu seltsiline korraga.\n„Pärnu? Mis lustisõit see eanm nii kaugele on? Sõida Wiljandisse, sealt Mõisakülasse, sealt alles Pärnu!"\n„Sugugi mitte! Meil on ju ometi oma otsekohene Tallinna-Pärnu raudtee. Ei pruugi sugugi enam Wiljandi kaudu sõita. Peaseme Tallinnast otse Pärnu ja aru mööda Wirtsugi."\n„Aga niisugune sõit kestab kaua!"\n„Ega me enam aastal 1900 ei ela, et kaua kestab. Kiirrong wiib meid ühe tunniga Pärnu!"\n„Kui lugu nii, siis on sõit Pärnu küll ainult lustisõiduks nimetada. Sõidame siis minugi poolest!"\nNatuke aega ootasime waksalis, kui juba rong Pärnu poole hakkas tormama. Umbes poole tunni olime ju sõitnud, kui rongi saatja korraga hüüdis: „Merjamaa linn! 2 minutit seisatust!"\n„Kas siis Merjamaa juba linnaks saanud?" küsisin seltsiliselt.\n„Linn ta küll ei ole, ainult linnake! Kõigist paar tuhat hinge asub Merjamaal. Ega seda õieti linnaks maksa nimetada!"\n„Pärnus on täna pidu, sellepärast ma lustisõitu Pärnu soowisin!" seletas mu seltsiline.\n„Mis pidu siis?" pärisin mina.\n„Pärnlased on pika igatsuse peale oma jõele wiimaks silla saanud. Selle õnneliku juhtumise mälestuseks peawad nad täna pidu!"\n„Niisuguse juhtumise pärast on tõesti põhjust pidu pidada. Ligi paarsada aastat igatsesiwad ju Pärnlased enestele ikka kindlat silda! Piame neile silla pärast küll õnne soowima!"\nKäisime sillapidu pidajate seas ja soowisime neile õnne. Sõitsime isesõitjaga Pärnut mööda edasi, tagasi ja panime linna tähele. Wabrikuid oli mõni juurde tulnud, inimeste hulk 50–60,000 hinge peale kaswanud, „Pärnu päewalehtki" ilmuma hakanud, – aga üleüldse ei märganud ma Pärnus midagi iseäralikku. Wõtsime sellepärast nõuuks kiirrongiga jälle Tallinna tagasi sõita. Tallinnas ei olnud ma linna järelewaatamisega ammu weel mitte walmis. Seal wõisin weel mõndagi tähele panna.\nPärit leheküljelt "https://et.wikisource.org/w/index.php?title=Tallinnas_aastal_2000&oldid=6276"\nSelle lehekülje viimane muutmine: 11:36, 28. märts 2012.


Rododendronite ümberistutamine - Rodoaed Rododendronid\nRododendronite ümberistutamine. Tihti on vaja vanemaid ja suuri rododendroneid ümber istutada kuna nad on üksteisele liiga otsa kasvanud või on kasvukoht mingil põhjusel ebasobivaks muutunud.\nRododendronid nii igihaljad kui heitlehised kannatavad üldiselt hästi ümberistutamist kui seda teha hoolikalt ning läbimõeldult.\nRododendronite ümberistutamine – sobiv aeg\nMeie kliimas sobib ümberistutamiseks kogu kasvuperiood kui jätta kõrvale kõige kuumemad perioodid suvel ning periood kui on palju noori ja õrnu kasve. Need võivad lihtsalt viga saada. Kõige parem aeg ümberistutamiseks on aga siiski varakevad enne õitsemist. Siis lähevad rodotaimed kõige paremini kasvama ning kohanevad kõige kiiremini.\nRaskeks võib osutuda vanade ja suurte rodode ümberistutamine juhul kui nende juurestik on ilma peenrakattete pinnases puujuurtega läbi põimunud. Seda ei tohiks aga kindlasti lubada kui uusi peenraid rajada. Uues peenras pange kindlasti peenrakangas alla.\nKuna rododendronitel on madal, ainult kuni 30cm sügavune aga selle eest lai juurestik, siis tuleb istutatava taime juurepall laialt välja kaevata. Rododendronite juurestik on madal aga tihe peenikeste juurte võrgustik. Mida vähem juurepall viga saab, seda kiiremini ta peale ümberistutamist kohaneb.\nRododendronite ümberistutamine – istutusaugu ettevalmistamine\nUude istutusauku oleks hea lisaks spetsiaalsele okaspuu- ja rodoistutusmullale lisada ka veidi rodoväetist. Sõltuvalt aastaajast lisada väetist – kevadel rohkem ja juurtele lähemale, sügisel vähem ja juurepallist eemale. Sügisesed oksakasvud nõrgestavad taime vastupidavust külmadele.\nPeale ümberistutamist tuleb rododendroni taimi vajadusel päikese eest varjutada. Noori taimi rohkem , vanu tugeva juurega taimi vähem. Lihtsalt selleks, et rododendroni taim saaks piisavalt aega juurdumiseks enne kui kogu niiskus lehtede kaudu välja aurub. Kasta esimesel aastal regulaarselt ja hoia silm peal.\n14. mai 2016 18:17\nTere. Mul on üks küsimus: kas istutada rodot enne õitsemist või pärast?\n15. mai 2016 10:20\nRododendron on selle poolest eriline taim, et võib mõlemat moodi. Ta ei jää põdema.\n12. aug. 2014 11:08\nRajasin rodopeenra mändide alla, kaks kevadet on heitleheline rodo uhkelt õitsenud.Sellel kevadel oli õisi palju aga kõik õied avanesid ja kohe pudisesid maha. Kasv oleks nagu seisma jäänud, leheservad muutuvad pruunikaks ja pungi ei moodustu. Peenra rajasin maapinnale maakivide vahele, natuke süvendasin pinnasesse aga ma ei katnud maapinda kattekangaga. Muld on õige. Kas see võib olla põhjuseks, et peaksin põõsa üles võtma ja peenra uuesti tegema või on muu põhjus?\n12. aug. 2014 11:57\nJah see võib olla põhjus küll kuna algselt õige rodopinnas on nüüdseks muu pinnasega segunenud ja igasugu juured on peenrasse tunginud ja happetasakaalu olematuks muutnud.\nPeenra ümbertegemine aitab siin kindlasti. Rododendroni juured on madalad ehk kuni 30cm sõgavusel ainult.\nSee teeb kogu ümberistutse töö lihtsamaks kui muude taimedega.\n28. mai 2014 22:37\nEelmisel aastal istutasin rodo “Puccini”(külmataluvus kirjanduse andmetel -28). Kuna see on mu esimene ja ainukene rodo, siis tegin kõik nii täpselt, kui vaja: isoleeritud peenar mändide all, kus kasvavad ka mustikad, pohlad,sinikad ja metsküüvitsad.Kuna ostes oli rodo täis õienuppe, siis kõik nad avanesid ja oli ilus küll. Peale õitsemist väetasin spets rodoväetisega, kasvatas palju uusi lehti ja ilusad uued õienupud (tõsi küll, mitte nii palju kui oli algselt). Talvel ei katnud, kuid läänetuule kaitseks paigaldasin tuulevarju. Varakevadel varjutasin raamile paigaldatud kuuseokstega, kuigi otsest päikest sinna eriti ei paista. Varju eemaldamisega ei kiirustanud, aga kui ära võtsin, siis oli põõsal üsna palju pruunikirjuid lehti, just tuulepoolses küljes. Ja edasi läks pilt aina kurvemaks, pruunikaid lehti tuli juurde, mõned kuivasid ja varisesid, osa on siiani rohelised ja tugeva turgoriga. Sai mai algul väetist, kastetud tiigi- või vihmaveega – no igati peaks kõik õige olema. Nüüd, kus peaks olema õitsemise alguse aeg, on pilt selline, et õiepungad tunduvad nagu kuivad või elutud ja mingit uute lehtede kasvamise märki pole. Ainult on tekkinud uued õiepungad, mis pole ümarad, vaid sellised pikad ja kitsad, nagu tuleks sealt ainult üks õis.\nIga päev käin temaga kõnelemas ja loodan. Mustikad ja pohlad ja kanarbikud samas pinnas tema kõrval kasvavad kenasti, pohlad hakkavad juba varsti õitsema.\nMis võiks olla valesti läinud? Ka juurepall sai enne istutamist lahti soputatud ja vees leotatud.\nOlen väga õnnetu, ei taha kohe tunnistada, et ei saa hakkama. Ma juba vana-vana aiapidaja ja siiani on kõik hästi läinud, aga nüüd siis sedasi.


Päikesesüsteem moodustub Päiksest ja tema ümber tiirlevatest taevakehadest. Tegelikult on Päikesesüsteem üks tohutu suure tähtede ja planeetide süsteemi- Galaktika osake. Galaktikaid on universumis miljardeid. Meie Galaktikat nimetatakse Linnuteeks.\nPäikesesüsteem on umbes 5 miljardit aastat vana. Sel ajal tekkis gaasipilv , mille mass oli umbes kaks Päikese massi. See pilv sisaldas vesinikku, heeliumit ning peale nende veel 1- 2 % raskemaid elemente.\nRaskusjõud tõmbas pilve aina kokku poole ja pärast miljoneid aastaid kestnud kokkutõmbumist muutus aine tihedus ning temperatuur pilves nii suureks, et kergemad aatomituumad (vesiniku tuumad ) hakkasid ühinema raskemateks.\nPäikesesüsteemi kuulub üheksa suurt planeeti, mõnituhat väikeplaneeti- asteroidi , sadakond perioodilist komeeti ("sabatähte"), planeetide kaaslased ning teadmata koguses meteoorset ainet, "tolmu", mis Maa atmosfääri sattudes tekitab üle taeva lendava tulejuti - langeva tähe.\nViimastel aastakümnetel on tehtud lugematuid katseid, et avastada 10. planeet, enamused küll arvutite abiga, s.t. on püütud välja arvutada oletatava planeedi liikumise tee. Osade ennustuste kohaselt võib tundmatu planeet liikuda isegi läbi Neptuuni orbiidi. Teiste järgi planeedi liikumisrada on äärmiselt pikk ja planeet asub väga kaugel Päikesest (teeb tiiru ümber Päikese 800 aastaga). Suuruselt oleks selline planeet 2-5 korda suurem Maast.\nPraegusel ajal on planeeti võimalik otsida palju täpsemal viisil kui senini . Päikesesüsteemist väljub 4 satelliiti: Pioneer 10 ja 11 ning Voyager 1 ja 2, mis saadavad koguaeg signaale Maale. Satelliitide võimalikud kõrvalekalded oma teelt tõestaksid tundmatu planeedi olemasolu. Näiteks Pioneer 10 teel pole täheldatud siiani mingeid kõrvalekaldeid.\nPäikesesüsteemi planeedid jagunevad: Maa sarnased planeedid ehk kiviplaneedid ja Jupiteri tüüpi ehk gaasiplaneedid. Esimeste hulka kuuluvad Merkuur, Veenus , Maa ja Marss. Oma nime on nad saanud sellest, et neil on samasugune kaljune pind nagu Maal. Nad erinevad üksteisest atmosfääri poolest: Maad, Veenust ja Marssi ümbritseb oluline atmosfäär, samas Merkuuril see puudub. Lähtudes Päikesest on planeetide asukoht selline: Merkuur, Veenus, Maa, Marss, Jupiter , Saturn , Uraan , Neptuun .\nPäike on meie päikesesüsteemi täht. Oma olemuselt on Päike samasugune täht nagu kõik ülejäänudki. Teised tähed paistavad meile vaid väikeste valguspunktidena, kuna nad on väga kaugel. Nagu kõik tähed, nii on ka Päike hõõguv gaasikera . Päikese mass koosneb praegusel ajal 75% vesinikust ja 25% heeliumist kõik ülejäänud moodustavad ainult 0.1%. See koostis muutub aja jooksul aeglaselt, kuna vesinikku muundatakse Päikese tuumas ümber heeliumiks . Ta on Maast keskmiselt 149,6 miljoni kilomeetri kaugusel. Päikese pinnatemperatuur on 5780 K, kuid märksa kuumemad on Päikese kroon (kuni 5 miljonit kelvinit) ja tuum (kuni 13,6 miljonit kelvinit).\nPäikese välised kihid ilmutavad eristatavat pöörlemist: ekvaatoril pindmine kiht teeb täispöörde iga 25,4 päevaga; pooluste lähedal aga 36 päevaga. Selline veider käitumine tuleb sellest, et Päike ei ole tahke keha nagu Maa, vaid koosneb peamiselt gaasidest. Nii pöörleb Päikese väline gaasiline kiht erinevalt Päikese tuumast. Eristatav pöörlemine ulatub üsna sügavale Päikese sisemusse , aga Päikese tuum pöörleb nagu tahke keha. Samalaadseid efekte on täheldatud ka gaasilistel planeetidel.\nPäikesel kui gaasilisel kehal ei saa olla kindlat pinda, aine tihedus peab muutuma pidevalt väljapoole vähenedes. Seda, et me näeme serva teravana, tingib nähtava valguse tekkimine suhteliselt õhukeses (umbes 400 km paksuses ) kihis. Seda kihti nimetatakse fotosfääriks (valgust tekitav sfäär) ja teda võib samastada Päikese pinnaga. Fotosfäärist kõrgemale jääks siis Päikese "atmosfäär", mis koosneb kahest kihist -- kromosfäärist ja kroonist. Nimetused on pärit ajast, kui ainsaks võimaluseks Päikese väliskihte uurida oli nende vaatlemine täieliku päikesevarjutuse ajal, kui Kuu kattis kinni algul fotosfääri, seejärel aga kogu Päikese. Kromosfäär, mille paksust hinnatakse paarile tuhandele kilomeetrile, ilmutas ennast punaka sähvatusena vahetult enne Päikese kustumist ; kroon -- ebakorrapärase kujuga nõrk helendus varjutatud päikeseketta ümber -- ulatub kohati kuni kahe Päikese läbimõõdu kaugusele.\nOma valguse ja soojuse tõttu on ta meile väga vajalik. Ilma nende tingimusteta ei oleks elu maal.\nMerkuur on Päikesele kõige lähem ning kõige väiksem Päikesesüsteemi planeet. Ta asub Päikesele umbes 3 korda lähemal kui Maa. Merkuur on planeet kus päevas on kaks aastat. Oma nime on Päikesele lähim planeet saanud Rooma kaubandusjumala ja jumalate käskjala Mercuriuse järgi. Nime õigustab tema kiire liikumine ümber Päikese. Merkuur teeb tiiru ümber päikese 88 Maa ööpäeva jooksul.\nMerkuur on neljast Maa-tüüpi planeedist väikseim; oma mõõtmetelt jääb ta alla nii Jupiteri kui Saturni suurematele kaaslastele. Merkuuril endal kaaslased puuduvad.\nTema pöörlemisperiood on umbes 2/3 tiirlemisperioodist, mistõttu üks päikeseööpäev -- 176 Maa-päeva -- on neist mõlemaist pikem. Et Merkuuri orbiit on piklik ja tema liikumine orbiidil ebaühtlane, on ebaühtlane ka Päikese liikumine.\nEsimesed lähifotod Merkuurist saadi 1970. aastate keskel, kui kosmosesond Mariner 10 lendas kolmel korral Merkuurist lähedalt mööda. Automaatjaama vähim kaugus Merkuurist oli 300 km ning planeedi pinnast õnnestub pildistada umbes poolt kuna kõigil Mariner 10 lähenemistel jäi päevapoolele üks ja seesama poolkera.\nMerkuuri pinnal on palju kraatreid . Veel leidub pikki seljandikke, mis arvatakse olevat tekkinud planeedi kokkutõmbumisest. Atmosfääri Merkuuril ei ole. Päikesekiirgus ja meteoorkehad langevad planeedi pinnale ilma mingi takistuseta. Merkuuri keskmine pinnatemperatuur on 452 kelvinit (179°C), minimaalne 90°K (-173°C; enne koitu) ja maksimaalne 700°K (427°C; sellel temperatuuril on võimalik tina sulatada). Päeval on keskmine pinnatemperatuur 623°K, öösel 193°K. Veenusel on küll pisut kuumem, kuid temperatuur on seal stabiilsem.\nMerkuur on moodustunud umbes samamoodi nagu Maa. Planeedid moodustusid umbes 4,5 miljardit aastat tagasi. Sel ajal langes planeetidele palju hajusainet ja kivipuru, mis oli järele jäänud planeedid moodustanud udukogust. Tõenäoliselt eristusid päris alguses tihe metalliline tuum ja silikaatidest koor. Kui suurem kivirahe oli vaibumas, voolas laava planeedi pinnale, kattes vana koore. Sel ajal tekkisid kraatritevahelised tasandikud. Hiljem Merkuur jahtus . Tuum tõmbus kokku. See tõi kaasa koore pragunemise ning pikkade ja kõrgete kaljurünkade moodustumise . Pärast seda ujutas laava madalmikud üle ning moodustas siledad tasandikud. Seejärel tekkis mikrometeoriitide toimel tolmune pind, mida nimetatakse ka regoliidiks. Suuremad meteoriidid tekitasid kiirtega kraatreid. Merkuuri pind ei ole miljoneid aastaid enam muutunud, kui jätta kõrvale aeg-ajalt aset leidvad kokkupõrked meteoriitidega.\nVeenus on Maale lähim (minimaalne kaugus 42 milj. km), Päikesest lugedes teine planeet. Veenusel ei ole looduslikke kaaslasi, vaid ainult tehiskaaslased . Planeet on kaetud tiheda pilvekihiga ja peegeldab Päikese valgusest 77%, kaks korda rohkem kui Maa. Juba sajandeid on teada, et Veenuse


Kandideerimisõigus | Valimised Eestis\nEesti kodanik võib kandideerida nii Riigikogu, kohaliku omavalitsuse volikogu kui Euroopa Parlamendi liikmeks. Euroopa Liidu kodanik võib kandideerida volikogu ja Euroopa Parlamendi liikmeks.\nKandideerimiseks peab isik vastama seaduses sätestatud kandideerimisõiguse nõuetele. Riigikogu ja Euroopa Parlamendi valimistel peab kandidaat olema hääletamisõiguslik ja vähemalt 21-aastane, kohaliku omavalitsuse volikogu valimistel 18-aastane. Kandideerida ei saa tegevväelane, valimisõiguse osas teovõimetuks tunnistatud isik, lisaks kuriteos süüdi mõistetud ja vanglakaristust kandev isik. Kui vanglakaristust ei ole pööratud täitmisele (tingimisi vanglakaristus), võib isik kandideerida.\nIga isik võib kandideerida vaid ühes kohas, st ta ei või kandideerida samaaegselt mitmes valimisringkonnas või mitme erakonna nimekirjas ega ka samaaegselt erakonna või valimisliidu nimekirjas ja üksikkandidaadina.\nRiigikogu ja Euroopa Parlamendi valimise seadused nõuavad, et ühe erakonna nimekirjas võib kandideerida ainult selle erakonna liige või erakondliku kuuluvuseta kandidaat ja teise erakonna liikme kandideerimine ei ole lubatud. Kohaliku omavalitsuse valimise seaduses sellist piirangut ei ole.


Eporatio (epoetin theta) – Ravimi omaduste kokkuvõte - B03XA01 – RXed.eu | ET\nEporatio (epoetin theta) – Ravimi omaduste kokkuvõte - B03XA01\nEporatio 10 000 RÜ/1 ml süstelahus süstlis\nEporatio 20 000 RÜ/1 ml süstelahus süstlis\nEporatio 30 000 RÜ/1 ml süstelahus süstlis\nÜks süstel 0,5 ml süstelahusega sisaldab 1000 rahvusvahelist ühikut (RÜ) (8,3 mikrogrammi) teetaepoetiini, mis vastab 2000 RÜ (16,7 mikrogrammi) teetaepoetiinile ml kohta.\nÜks süstel 0,5 ml süstelahusega sisaldab 2000 rahvusvahelist ühikut (RÜ) (16,7 mikrogrammi) teetaepoetiini, mis vastab 4000 RÜ (33,3 mikrogrammi) teetaepoetiinile ml kohta.\nÜks süstel 0,5 ml süstelahusega sisaldab 3000 rahvusvahelist ühikut (RÜ) (25 mikrogrammi) teetaepoetiini, mis vastab 6000 RÜ (50 mikrogrammi) teetaepoetiinile ml kohta.\nÜks süstel 0,5 ml süstelahusega sisaldab 4000 rahvusvahelist ühikut (RÜ) (33,3 mikrogrammi) teetaepoetiini, mis vastab 8000 RÜ (66,7 mikrogrammi) teetaepoetiinile ml kohta.\nÜks süstel 1 ml süstelahusega sisaldab 5000 rahvusvahelist ühikut (RÜ) (41,7 mikrogrammi) teetaepoetiini, mis vastab 10 000 RÜ (83,3 mikrogrammi) teetaepoetiinile ml kohta.\nÜks süstel 1 ml süstelahusega sisaldab 10 000 rahvusvahelist ühikut (RÜ) (83,3 mikrogrammi) teetaepoetiini, mis vastab 10 000 RÜ(83,3 mikrogrammi) teetaepoetiinile ml kohta.\nÜks süstel 1 ml süstelahusega sisaldab 20 000 rahvusvahelist ühikut (RÜ) (166,7 mikrogrammi) teetaepoetiini, mis vastab 20 000 RÜ (166,7 mikrogrammi) teetaepoetiinile ml kohta.\nÜks süstel 1 ml süstelahusega sisaldab 30 000 rahvusvahelist ühikut (RÜ) (250 mikrogrammi) teetaepoetiini, mis vastab 30 000 RÜ (250 mikrogrammi) teetaepoetiinile ml kohta.\nTeetaepoetiin (rekombinantne inimese erütropoetiin) on toodetud rekombinantse DNA tehnoloogia abil hiina hamstri munasarja rakkudes (CHO-K1).\nSüstelahus (süste) süstlis\nLahus on läbipaistev ja värvitu.\nKroonilisest neerupuudulikkusest tingitud sümptomaatilise aneemia ravi, täiskasvanud patsientidel.\nSümptomaatilise aneemia ravi vähiga täiskasvanutel patsientidel, kes saavad kemoteraapiat\nmittemüeloidse pahaloomulise protsessi korral.\nTeetaepoetiiniga ravi võivad alustada ülalpool nimetatud näidustuste ravikogemusega arstid.\nKroonilisest neerupuudulikkusest tingitud sümptomaatiline aneemia\nAneemia sümptomid ja jääknähud võivad varieeruda olenevalt vanusest, soost ja haiguse üldisest raskusastmest; arst peab hindama iga patsiendi haiguse kliinilist kulgu ja seisundit eraldi. Teetaepoetiini tuleb manustada subkutaanselt või intravenoosselt selleks, et suurendada hemoglobiinisisaldust kuni\nPatsiendi seisundi varieeruvuse tõttu võib aeg-ajalt patsiendil täheldada soovitud hemoglobiini tasemest kõrgemaid või madalamaid hemoglobiini väärtusi. Hemoglobiini taseme varieeruvust tuleb reguleerida annuse kohandamisega, võttes arvesse, et eesmärgiks on saavutada hemoglobiinisisaldus vahemikus 10 g/dl (6,21 mmol/l) kuni 12 g/dl (7,45 mmol/l). Vältida tuleb hemoglobiini taset, mis püsivalt ületab 12 g/dl (7,45 mmol/l); alljärgnevalt on esitatud juhised sobivaks annuse kohandamiseks juhul, kui hemoglobiini väärtused ületavad 12 g/dl (7,45 mmol/l).\nHemoglobiinisisalduse tõusu rohkem kui 2g/dl (1,24 mm/l) nelja nädala jooksul tuleb vältida.\nKui hemoglobiinisisaldus tõuseb 4 nädalaga rohkem kui 2 g/dl (1,24 mmol/l) või hemoglobiinisisaldus ületab 12 g/dl (7,45 mmol/l), tuleb annust vähendada 25…50% võrra. Hemoglobiini väärtust soovitatakse määrata iga kahe nädala järel kuni taseme stabiliseerumiseni ning seejärel perioodiliselt. Kui hemoglobiinisisaldus siiski jätkuvalt tõuseb, tuleb ravi katkestada, kuni hemoglobiinisisaldus hakkab langema, tuleb ravi jätkata endisest annusest ligikaudu 25 % väiksema annusega.\nHüpertensiooni, südame-veresoonkonna, tserebrovaskulaarse või perifeerse veresoonkonna haigusi põdevatel patsientidel tuleb hemoglobiinisisalduse tõus ja hemoglobiini väärtus veres määrata individuaalselt, võttes arvesse kliinilist pilti.\nRavi teetaepoetiiniga on jagatud kahte faasi.\nSubkutaanne manustamine: algannus on 20 RÜ/kg kehakaalu kohta 3 korda nädalas. Kui hemoglobiini taseme tõus ei ole piisav (<1 g/dl [0,62 mmol/l] 4 nädalaga), võib annust 4 nädala pärast suurendada 40 RÜ/kg-ni 3 korda nädalas. Edasised annuse suurendamised 25% võrra on lubatud 1-kuuliste intervallidega kuni hemoglobiini individuaalse sihtväärtuse saavutamiseni.\nIntravenoosne manustamine: algannus on 40 RÜ/kg kehakaalu kohta 3 korda nädalas. Annust võib 4 nädala pärast suurendada 80 RÜ/kg-ni 3 korda nädalas ning edaspidi võib vajadusel suurendada annuseid 25% võrra 1-kuuliste intervallidega.\nMõlema annustamisviisi korral ei tohi maksimumannus ületada 700 RÜ/kg keha kaalu kohta nädalas.\nAnnust kohandatakse vastavalt individuaalselt soovitud hemoglobiinisisaldusele, vahemikus 10 g/dl (6.21 mmol/l) to 12 g/dl (7.45 mmol/l), mis ei tohi ületada hemoglobiini taset 12 g/dl (7,45 mmol/l). Kui soovitud hemoglobiini taseme säilitamiseks on vajalik annuse kohandamine, soovitatakse annust kohandada ca 25% kaupa.\nSubkutaanne manustamine: nädalaannuse võib manustada ühe või kolme süstina nädalas.\nIntravenoosne manustamine: patsiente, kes on kolm korda nädalas annustamisskeemiga stabiilses seisundis, võib üle viia kaks korda nädalas manustamisele.\nManustamise sageduse muutmisel tuleb hoolikalt jälgida hemoglobiini taset ning vajadusel annust kohandada.\nMaksimaalne annus ei tohi ületada 700 RÜ/kg kehakaalu kohta nädalas.\nKui teetaepoetiin asendatakse mõne muu epoetiiniga, tuleb hoolikalt jälgida hemoglobiini taset ning kasutada sama manustamisviisi.\nPatsiente tuleb hoolikalt jälgida, et aneemia sümptomite piisavaks allutamiseks ravile oleks tagatud teetaepoetiini väikseima heakskiidetud efektiivse annuse kasutamine, samas tagades hemoglobiini kontsentratsiooni püsimise tasemel 12 g/dl (7,45 mmol/l) või alla selle.\nTeetaepoetiini annuste tõstmisel kroonilise neerupuudulikkusega patsientidel tuleb olla ettevaatlik. Patsientidel, kelle hemoglobiini ravivastus teetaepoetiinile on nõrk, tuleb arvestada alternatiivsete selgitustega nõrgale ravivastusele (vt lõigud 4.4 ja 5.1).\nSümptomaatiline aneemia vähihaigetel, kes saavad kemoteraapiat mittemüeloidse pahaloomulise protsessi korral\nAneemiaga patsientidele (hemoglobiini kontsentratsioon ≤10 g/dl [6,21 mmol/l]) tuleb teetaepoetiini manustada subkutaanselt. Aneemia sümptomid ja jääknähud võivad varieeruda olenevalt vanusest, soost ja haiguse üldisest raskusastmest; arst peab hindama iga patsiendi haiguse kliinilist kulgu ja seisundit eraldi.\nPatsiendi seisundi varieeruvuse tõttu võib aeg-ajalt patsiendil täheldada soovitud hemoglobiini tasemest kõrgemaid või madalamaid hemoglobiini väärtuseid. Hemoglobiini taseme varieeruvust tuleb reguleerida annuse kohandamisega, võttes arvesse, et eesmärgiks on saavutada hemoglobiinisisaldus vahemikus\n10 g/dl (6,21 mmol/l) kuni 12 g/dl (7,45 mmol/l). Vältida tuleb hemoglobiini taset, mis püsivalt ületab 12 g/dl (7,45 mmol/l); alljärgnevalt on esitatud juhised sobivaks annuse kohandamiseks juhul, kui hemoglobiini väärtused ületavad 12 g/dl (7,45 mmol/l).\nSoovitatav algannus on olenemata kehakaalust 20000 RÜ üks kord nädalas. Kui 4-nädalase ravi järel on hemoglobiini väärtus tõusnud vähemalt 1 g/dl (0,62 mmol/l) võrra, tuleb jätkata käesoleva annusega. Kui hemoglobiini väärtus ei ole vähemalt 1 g/dl (0,62 mmol/l) võrra tõusnud, tuleb nädalaannust kahekordistada 40000 RÜ-ni nädalas. Kui pärast täiendavat 4 ravinädalat on hemoglobiini taseme tõus veel ebapiisav, tuleb nädalaannust suurendada 60000 RÜ-ni nädalas.\nMaksimaalne annus ei tohi ületada 60000 RÜ nädalas.\nKui pärast 12-nädalast ravi ei ole hemoglobiini väärtus tõusnud vähemalt 1 g/dl (0,62 mmol/l) võrra, on ravivastus ebatõenäoline ning ravi tuleb katkestada.\nKui hemoglobiinisisaldus tõuseb 4 nädalaga rohkem kui 2 g/dl (1,24 mmol/l) või hemoglobiini tase ületab 12 g/dl (7,45 mmol/l), tuleb annust vähendada 25…50% võrra. Teetaepoetiiniga ravi tuleb ajutiselt katkestada, kui hemoglobiini tase ületab 13 g/dl (8,07 mmol/l). Kui hemoglobiini tase on langenud 12 g/dl (7,45 mmol/l) peale või madalamale, tuleb ravi jätkata eelmisest annusest 25% võrra väiksema annusega.\nRavi tuleb jätkata kuni 4 nädalat pärast kemoteraapia lõpetamist.\nPatsiente tuleb hoolikalt jälgida, et aneemia sümptomite piisavaks allutamiseks ravile oleks tagatud teetaepoetiini väikseima heakskiidetud annuse kasutamine.\nOhutus ja efektiivsus Eporatio kasutamisel lastel ja noorukitel vanuses kuni 17 aastat ei ole veel tõestatud. Andmed puuduvad.\nLahust võib manustada subkutaanselt või intravenoosselt. Subkutaanne annustamisviis on soovitav patsientidele, kellel ei tehta parajasti hemodialüüsi, et vältida perifeersete veenide punktsiooni. Sama annustamisviisi tuleks kasutada, kui teetaepoetiini asemel kasutatakse mõnda muud epoetiini. Vähipatsiendid, kellel esineb mitte-müoloidne vähk, ning kes on just saanud keemiaravi, tuleks teetaepoetiini manustada ainult subkutaanselt.\nTeetaepoetiini võib süstida subkutaanselt kõhuseina, kätte või reide.\nSüstekohti tuleks vahetada ja süstimist teostada aeglaselt, et vältida ebamugavustunnet süstekohas.\nRavimpreparaadi käsitsemise juhiseid vt lõik 6.6.\nÜlitundlikkus toimeaine, teiste epoetiinide ja nende derivaatide või lõigus 6.1 loetletud mis tahes\nRavile allumatu hüpertensioon.\nTäiendavat ravi rauapreparaatidega soovitatakse kõikidele patsientidele, kelle seerumi ferritiini väärtused on alla 100 mikrogrammi/l või transferriini saturatsioon alla 20%. Efektiivse erütropoeesi tagamiseks tuleb raua staatust hinnata kõigil patsientidel enne ravi ja ravi käigus.\nRavivastuse puudumisel teetaepoetiiniga ravile tuleb otsida põhjuslikke tegureid. Raua-, foolhappe või vitamiin B12 puudus vähendab epoetiinide efektiivsust, mistõttu need seisundid tuleb korrigeerida. Kaasuvad infektsioonid, põletikulised seisundid või traumad, varjatud verekaotus, hemolüüs, alumiiniumimürgistus, olemasolevad hematoloogilised haigused või luuüdi fibroos võivad samuti häirida erütropoeesi. Uurimise käigus tuleb määrata ka retikulotsüütide arvu.\nKui puuduva ravivastuse tüüpilised põhjused on välistatud ja patsiendil tekib retikulotsütopeeniast tingitud hemoglobiini taseme järsk langus, tuleb isoleeritud erütrotsütaarse aplaasia diagnoosimiseks teostada erütropoetiinivastaste antikehade ja luuüdi uuring. Ravi teetaepoetiiniga tuleb katkestada.\nRavimisel erütropoetiiniga, sh teetaepoetiiniga, on kirjeldatud erütropoetiinivastaste neutraliseerivate antikehade poolt põhjustatud isoleeritud erütrotsütaarset aplaasiat. Nendel antikehadel on teadaolev ristreaktiivsus kõikide epoetiinidega ning patsiente, kellel kahtlustatakse või on kindlaks tehtud erütropoetiinivastaste neutraliseerivate antikehade olemasolu, ei tohi üle viia ravile teetaepoetiiniga (vt lõik 4.8).\nEpoetiinide jälgitavuse parandamiseks tuleb manustatud epoetiini nimetus täpselt patsiendi toimikusse kirja panna.\nHemoglobiini paradoksaalse langemise ja väheste retikulotsüütidega tekkiva raske aneemia puhul tuleb erütropoetiinravi katkestada ning teha testid erütropoetiinivastaste antikehade olemasolu suhtes. Selliseid juhtumeid on esinenud patsientidel, kes C-hepatiidi tõttu saavad interferooni ja ribaviriini samaaegselt epoetiinidega. Epoetiini pole lubatud kasutada C-hepatiidiga seotud aneemia ravis.\nTeetaepoetiiniga ravitavatel patsientidel võib tekkida vererõhu tõus või olemasoleva hüpertensiooni süvenemine, eriti ravi algusfaasis.\nSeetõttu tuleb teetaepoetiiniga ravi saavatel patsientidel eriti hoolikalt jälgida ja korrigeerida vererõhku. Vererõhk tuleb saada piisava kontrolli alla enne ravi alustamist ja ravi ajal, vältimaks ägedaid tüsistusi, nagu hüpertensiivne kriis entsefalopaatiale sarnanevate sümptomitega (nt peavalu, segasusseisund, kõne- ja kõndimishäired) ja selle tüsistustega (krambid, ajuinfarkt), mis võivad tekkida üksikutel patsientidel ka normaalse või madala vererõhu korral.Nende sümptomite esinemisel on vaja kohest arstipoolset tegutsemist ja intensiivravi. Erilist tähelepanu tuleb pöörata äkilisele teravale migreenitaolisele peavalule kui võimalikule hoiatussignaalile.\nVererõhu tõus võib vajada ravi antihüpertensiivsete ravimitega või olemasolevate antihüpertensiivsete ravimite annuste tõstmist. Lisaks sellele tuleb kaaluda teetaepoetiini manustatava annuse vähendamist. Kui vererõhu väärtused jäävad kõrgeks, on vaja teetaepoetiiniga ravi ajutiselt katkestada. Kui hüpertensioon on intensiivsema raviga saadud kontrolli alla, tuleb teetaepoetiiniga ravi jätkata vähendatud annustes.\nTeetaepoetiini valesti kasutamine tervetel inimestel võib viia organismi hemoglobiini ja hematokriti sisalduse suurenemisele. See võib tekitada eluohtlikke kardiovaskulaarseid tüsistusi.\nTeetaepoetiini vähese kasutuse tõttu ei saa hinnata maksafunktsioonipuudulikkusega või homosügootse sirprakulise aneemiaga patsientidel teetaepoetiini ohutust ja efektiivsust.\nKliinilistes uuringutes osalenud üle 75-aastastel patsientidel oli teetaepoetiinravi ajal suurem kõrvaltoimete esinemissagedus. Selles vanusegrupis esines ka suurem surmade arv võrreldes nooremate vanuserühmadega.\nTeetaepoetiinravi ajal on soovitav hemoglobiini mõõtmine, täielik vereanalüüs, ja regulaarne trombotsüütide kontroll.\nTeetaepoetiini kasutamise vajalikkuse üle nefroskleroosiga patsientidel, kes ei ole veel dialüüsravil, tuleb otsustada individuaalselt, kuna neerupuudulikkuse kiireneva progresseerumise võimalust ei saa täie kindlusega välistada.\nHemodialüüsi käigus võivad teetaepoetiiniga ravitavad patsiendid vajada tugevamat antikoagulatiivset ravi, et vältida arteriovenoosse šundi tromboseerumist.\nKroonilise neerupuudulikkusega patsientidel ei tohi säilitusfaasi hemoglobiini kontsentratsioon ületada eesmärgiks seatud hemoglobiini kontsentratsiooni ülemist piiri, mida soovitati lõigus 4.2. Kliinilistes uuringutes täheldati surmajuhtumite ja tõsiste kardiovaskulaarsete tüsistuste esinemise riski suurenemist, kui epoetiinide manustamise tulemusena tõusis hemoglobiini tase kõrgemale kui 12 g/dl (7,45 mmol/l). Kontrollitud kliinilistes uuringutes ei ole näidatud, et epoetiinide manustamisest oleks saadud olulist kasu, kui hemoglobiini kontsentratsioon on tõusnud kõrgemale kui on vajalik aneemia sümptomite kontrolli all hoidmiseks ja vereülekande vältimiseks.\nTeetaepoetiini annuste tõstmisel kroonilise neerupuudulikkusega patsientidel tuleb olla ettevaatlik, kuna kõrged kumulatiivsed epoetiini annused võivad tingida suremuse või tõsiste kardiovaskulaarsete ja tserebrovaskulaarsete kõrvaltoimete tekkeriski suurenemist. Patsientidel, kelle hemoglobiini ravivastus epoetiinidele on nõrk, tuleb arvestada alternatiivsete selgitustega nõrgale ravivastusele (vt lõigud 4.2 ja 5.1).\nSümptomaatiline aneemia vähiga patsientidel, kes saavad kemoteraapiat mittemüeloidse pahaloomulise protsessi korral\nEpoetiinid on kasvufaktorid, mis peamiselt stimuleerivad erütrotsüütide tootmist. Erütropoetiini retseptorid võivad olla ekspresseeritud mitmete kasvajarakkude pinnal. Nii nagu kõikide kasvufaktorite puhul, on ka epoetiinide puhul probleemiks see, et nad võivad stimuleerida kasvajarakkude kasvu (vt lõik 5.1).\nMitmes kontrollitud uuringus on näidatud, et epoetiinid ei paranda vähist tingitud aneemiaga patsientidel üldist elulemust ega vähenda kasvaja progresseerumise riski. Kontrollitud kliinilistes uuringutes on epoetiinide kasutamisel täheldatud järgmist:\n-kasvaja progresseerumise kiirenemine kaugelearenenud peaja kaelavähiga patsientidel, kes said kiiritusravi ajal, kui ravimi manustamisega seati eesmärgiks hemoglobiini tase, mis oli kõrgem kui 14g/dl (8,69mmol/l),\n-haiguse progresseerumisest tingitud lühem üldine elulemus ja suurenenud suremus 4kuu möödudes metastaatilise rinnavähiga patsientidel, kes said kemoteraapiat ajal, kui ravimi manustamisega seati eesmärgiks hemoglobiini tase 12…14g/dl (7,45…8,69mmol/l),\n-surmajuhtumite suurenenud esinemisrisk aktiivse pahaloomulise kasvajaga patsientidel, kes ei saanud keemiaega kiiritusravi, kui ravimi manustamisega seati eesmärgiks hemoglobiini tase 12g/dl (7,45 mmol/l).\nEpoetiinid ei ole näidustatud selles patsiendigrupis kasutamiseks.\nÜlaltoodul põhinedes on teatud kliinilistes situatsioonides vähiga patsientide aneemia ravimisel eelistatud ravimeetodiks vereülekanne. Rekombinantsete erütropoetiinide manustamise üle otsustamine peab põhinema kasu-riski hindamisel koos iga üksiku patsiendiga, võttes arvesse spetsiifilist kliinilist konteksti. Selle hindamise juures tuleb kaaluda selliseid tegureid, nagu kasvaja tüüp ja staadium, aneemia raskusaste, eeldatav eluiga, patsiendi ravikeskkond ja patsiendipoolne eelistus (vt lõik 5.1).\nRavim sisaldab vähem kui 1 mmol naatriumi (23 mg) süstli kohta, see tähendab põhimõtteliselt „naatriumivaba”.\nTeetaepoetiini kasutamise kohta rasedatel andmed puuduvad või on piiratud hulgal (vähem kui\n300 raseduse kohta). Loomkatsed muude epoetiinidega ei näita otsest kahjulikku toimet reproduktiivsusele (vt lõik 5.3). Ettevaatusena on parem vältida Eporatio kasutamist raseduse ajal.\nEi ole teada, kas teetaepoetiin/metaboliidid erituvad inimese piima, kuid vastsündinutelt saadud andmetel erütropoetiin ei imendunud ja sellel puudus farmakoloogiline aktiivsus, kui seda anti koos rinnapiimaga. Rinnaga toitmise katkestamine või ravi katkestamine/jätkamine Eporatioga, tuleb otsustada arvestades imetamise kasu lapsele ja ravi kasu naisele.\nTeetaepoetiin ei mõjuta või mõjutab ebaoluliselt autojuhtimise ja masinate käsitsemise võimet.\nKõrvaltoimed võivad tekkida ligikaudu 9%-l patsientidest. Kõige sagedamini esinevateks kõrvaltoimeteks on hüpertensioon, gripilaadne haigusseisund ja peavalu.\nTeetaepoetiini ohutust on hinnatud 972-l patsiendil läbiviidud kliiniliste uuringute tulemuste põhjal.\nAllpool olevas tabelis 1 loetletud kõrvaltoimed on klassifitseeritud vastavalt organsüsteemi klassidele. Esinemissageduse grupid on kindlaks määratud järgmise kokkuleppe põhjal:\n≥1/100 kuni <1/10;\n≥1/1000 kuni <1/100;\n≥1/10 000 kuni <1/1000;\npatsientidel, kes saavad\n*Vt allpool alljaotist „Valitud kõrvaltoimete kirjeldus”.\nKroonilise neerupuudulikkusega patsientidel on turuletulekujärgselt teatatud teetaepoetiin-ravist tingitud erütropoetiinivastaste neutraliseerivate antikehade poolt vahendatud isoleeritud erütrotsütaarse aplaasia (pure red cell aplasia, PRCA) tekkest. PRCA diagnoosimisel tuleb teetaepoetiiniga ravi katkestada ja neid patsiente ei tohi üle viia ravile mõne teise rekombinantse epoetiiniga (vt lõik 4.4).\nÜks kõige sagedasematest kõrvaltoimetest teetaepoetiiniga ravi käigus on vererõhu tõus või olemasoleva hüpertensiooni süvenemine, eriti ravi algfaasis. Korrektsioonifaasis esineb hüpertensiooni, eriti neerupuudulikkusega patsientidel, sagedamini kui säilitusfaasis. Hüpertensiooni saab ravida vastavate ravimitega (vt lõik 4.4).\nHüpertensiivse kriisi entsefalopaatia-taolised nähud (nt peavalu, segasusseisund, kõnehäired, keskendumishäired, halvenenud kõnnak) ja sellega seotud tüsistused (krambid, insult) võivad tekkida ka üksikutel patsientidel, kellel on muidu normaalne või madal vererõhk (vt lõik 4.4).\nMadala vererõhu eelsoodumusega või arteriovenoosse fistuli tüsistustega (nt stenoosid, aneurüsmid) patsientidel võib tekkida šundi tromboos (vt lõik 4.4).\nVõivad esineda nahareaktsioonid, nagu näiteks lööve, sügelemine või süstekoha reaktsioonid.\nKirjeldatud on gripilaadse haigusseisundi sümptomeid, nagu palavik, külmavärinad ja nõrkustunne.\nTeetaepoetiini terapeutiline laius on väga suur. Üleannustamisel võib tekkida polütsüteemia. Polütsüteemia tekkimisel tuleb teetaepoetiini kasutamine ajutiselt katkestada.\nRaskekujulise polütsüteemia tekkimisel võib hemoglobiinisisalduse vähendamiseks rakendada konventsionaalseid meetodeid (flebotoomia).\nFarmakoterapeutiline rühm: aneemiavastased ained, ATC-kood: B03XA01\nInimese erütropoetiin on endogeenne glükoproteiinhormoon, mis on erütropoeesi esmane regulaator koostoime vahendusel luuüdi erütroidsete eellasrakkude erütropoetiini retseptoriga. Ta toimib mitoosi stimuleeriva ja rakkude diferentseerimist mõjutava faktorina. Erütropoetiini toodavad ja reguleerivad eelkõige neerud vastavalt muutustele kudede hapnikuga varustamises. Kroonilise neerupuudulikkusega haigetel on endogeense erütropoetiini tootmine kahjustatud ja nende puhul on aneemia primaarseks põhjuseks erütropoetiini vaegus. Keemiaravi saavatel vähiga patsientidel on aneemia etioloogia multifaktoriaalne. Neil patsientidel süvendavad aneemiat oluliselt nii erütropoetiini vaegus kui ka erütroidsete eellasrakkude tundlikkuse vähenemine endogeense erütropoetiini suhtes.\nTeetaepoetiin on aminohappelise järjestuse poolest identne ja süsivesikulise koostise (glükosülatsiooni) poolest sarnane inimese endogeense erütropoetiiniga.\nTeetaepoetiini bioloogilist toimet intravenoossel ja subkutaansel manustamisel on demonstreeritud in vivo erinevatel loommudelitel (hiired, rotid, koerad). Teetaepoetiini manustamise järgselt suureneb erütrotsüütide ja retikulotsüütide arv ning hematokriti väärtus.\n284-l kroonilise neerupuudulikkusega haigel läbi viidud korrektsioonifaasi uuringute andmetel oli hemoglobiini ravivastus (määratletud kui hemoglobiini tase üle 11 g/dl kahel järjestikul mõõtmisel) teetaepoetiini grupis kõrge (dialüüsi saavatel ja veel mittesaavatel patsientidel vastavalt 88,4% ja 89,4%) võrreldav beetaepoetiiniga (vastavalt 86,2% ja 81,0%). Keskmine ravivastuse saabumise aeg oli ravigruppides sarnane, hemodialüüsi patsientidel 56 päeva ja hemodialüüsi veel mittesaavatel patsientidel 49 päeva.\n270-l hemodialüüsi saaval patsiendil ja 288-l hemodialüüsi veel mitte saaval patsiendil, kes said püsiravi beetaepoetiiniga, viidi läbi kaks randomiseeritud kontrollitud uuringut. Hemoglobiini taseme säilitamiseks randomiseeriti patsiendid oma senist ravi jätkama või vahetama seda teetaepoetiini vastu (beetaepoetiiniga samas annuses). Hindamisperioodil (15. kuni 26. nädal) oli teetaepoetiiniga ravitavatel patsientidel hemoglobiini keskmine ja mediaanne tase praktiliselt võrdne uuringu algväärtusega. Neis kahes uuringus lülitati 180 hemodialüüsi saavat patsienti ja 193 hemodialüüsi mittesaavat patsienti beetaepoetiiniga ravi säilitusfaasilt kuueks kuuks ümber teetaepoetiiniga ravile, mille korral hemoglobiini väärtused püsisid\nstabiilsetena ning ohutusprofiil oli sama nagu beetaepoetiinil. Kliinilised uuringud näitasid, et patsiendid, kes ei saanud dialüüsravi (subkutaanne manustamisviis), katkestasid uuringu tihedamini, kui patsiendid, kes said hemodialüüsi (intravenoosne manustamisviis), kuna nad pidid uuringu lõpetama, et dialüüsiga alustada.\nKahes pikaajalises uuringus hinnati teetaepoetiini toimet 124-l hemodialüüsi saaval patsiendil ja 289-l dialüüsi veel mittesaaval patsiendil. 15-kuulise perioodi jooksul püsisid hemoglobiini tasemed soovitud vahemikus ning teetaepoetiini taluti hästi.\nKliinilistes uuringutes on dialüüsieelseid patsiente ravitud teetaepoetiiniga üks kord nädalas, 174 patsienti ühes säilitusfaasi uuringus ja 111 patsienti ühes pikaajalises uuringus.\nEpoetiinide kliiniliste uuringute käigus kogutud post-hoc-analüüse tehti kroonilise neerupuudulikkusega patsientidel (dialüüsravil, mittedialüüsravil, diabeediga ja mittediabeediga patsiendid). Kõrgete kumulatiivsete epoetiiniannuste juures täheldati olenemata diabeedist või dialüüsist tendentsi üldsuremuse ning kardiovaskulaarsete ja tserebrovaskulaarsete kõrvaltoimete tekkeriski suurenemisele (vt lõigud 4.2 ja 4.4).\nSümptomaatiline aneemia vähiga patsientidel, kes saavad kemoteraapiat mittemüeloidsete pahaloomuliste protsesside korral\nKahes prospektiivses, randomiseeritud, topeltpimedas, platseebokontrolliga uuringus osales 409 vähiga patsienti, kes said kemoteraapiat. Esimene uuring viidi läbi 186-l aneemiaga patsiendil, kes said plaatinavaba kemoteraapiat mittemüeloidsete pahaloomuliste protsesside korral (55% hematoloogilised maliigsed protsessid ja 45% soliidtuumorid). Teine uuring viidi läbi 223-l erinevate soliidtuumoritega patsientidel, kes said plaatina sisaldavat kemoteraapiat. Mõlemas uuringus tekkis teetaepoetiiniga ravi tulemusena platseeboga võrreldes oluline hemoglobiini ravivastus (p <0,001), mis oli määratletud kui hemoglobiini taseme tõus ≥2 g/dl ilma vereülekandeta, ja oluliselt vähenes vereülekannete vajadus.\nToime kasvaja kasvule\nErütropoetiin on kasvufaktor, mis peamiselt stimuleerib erütrotsüütide tootmist. Erütropoetiini retseptorid võivad paikneda mitmesuguste kasvajarakkude pinnal.\nElulemust ja kasvaja progresseerumist on uuritud viies suures kontrollitud uuringus, kus osales kokku 2833 patsienti ja millest neli olid topeltpimedad, platseebokontrolliga uuringud ja üks oli avatud uuring. Kahte uuringusse kaasati patsiendid, kes said keemiaravi. Kahes uuringus oli eesmärgiks seatud hemoglobiini kontsentratsioon >13 g/dl; ülejäänud kolmes uuringus oli see 12…14 g/dl. Avatud uuringus ei olnud erinevust üldise elulemuse osas inimese rekombinantse erütropoetiiniga ravitud patsientide ja kontrollgrupi vahel. Neljas platseebokontrolliga uuringus jäi üldise elulemuse riski suhe vahemikku 1,25…2,47, olles parem kontrollgrupis. Nendes uuringutes täheldati kontrollgrupiga võrreldes järjepidevat, seletamatut, statistiliselt oluliselt kõrgemat suremust patsientide seas, kellel esines erinevatest sageli esinevatest vähkidest tingitud aneemia ja kellele manustati inimese rekombinantset erütropoetiini. Uuringutes esinenud üldist elulemust ei ole võimalik rahuldavalt seletada trombooside ja sellega seotud tüsistuste erineva esinemissagedusega inimese rekombinantse erütropoetiiniga ravitud patsientidel ja kontrollgrupi patsientidel.\nTeetaepoetiinil puudus negatiivne mõju elulemusele kolmes platseebokontrolliga kliinilises uuringus 586-l aneemia ja vähiga patsiendil. Nendes uuringutes oli teetaepoetiini grupis suremus madalam (6,9%) kui platseebogrupis (10,3%).\nKoostatud on ka süstemaatiline ülevaade, mis hõlmab üle 9000 vähiga patsienti, kes osalesid 57-s kliinilises uuringus. Üldise elulemuse andmete metaanalüüsi tulemusena saadi riskisuhte punkthinnanguks 1,08 kontrollgrupi kasuks (95% CI: 0,99, 1,18; 42 uuringut ja 8167 patsienti). Patsientidel, keda raviti inimese rekombinantse erütropoetiiniga, täheldati trombembooliliste tüsistuste suhteliselt suuremat\nesinemisriski (RR 1,67, 95% CI: 1,35, 2,06; 35 uuringut ja 6769 patsienti). Seega on olemas kindel tõendus, et inimese rekombinantse erütropoetiiniga ravi võib vähiga patsientidele põhjustada olulist kahju. Ei ole selge, millisel määral need tulemused kehtivad inimese rekombinantse erütropoetiini manustamisel keemiaravi saavatele vähiga patsientidele, et vähendada nende hemoglobiini kontsentratsiooni alla 13 g/dl, kuna ülevaade hõlmas väheste nimetatud patsientide andmeid.\n53 kontrollitud mitmete epoetiinide kliinilises uuringus osaleval rohkem kui 13 900 vähki põdeval patsiendil (said kemoteraapiat, radioteraapiat, radiokemoteraapiat või ei saanud ravi) tehti patsientide andmeanalüüs. Elulemuse koguandmete metaanalüüs andis riskisuhte hinnanguks 1,06 kontrollgrupi kasuks (95% CI: 1,00, 1,12, 53 uuringut ja 13 933 patsienti); kemoteraapiat saavatel vähki põdevatel patsientidel oli üldine elulemuse riskisuhe 1,04 (95% CI: 0,97, 1,11; 38 uuringut ja 10 441 patsienti). Metaanalüüsid näitavad kõik ka trombembooliliste tüsistuste riski märkimisväärset tõusu inimese rekombinantset erütropoetiini saavatel vähki põdevatel patsientidel (vt lõik 4.4).\nTeetaepoetiini farmakokineetikat on uuritud tervetel vabatahtlikel, kroonilise neerupuudulikkusega patsientidel ja vähiga patsientidel, kes said kemoteraapiat. Teetaepoetiini farmakokineetika ei sõltu vanusest ega soost.\n40 RÜ/kg kehakaalu kohta teetaepoetiini manustamisel subkutaanselt kolme erinevasse kohta (õlavars, kõhusein, reis) tervetele vabatahtlikele täheldati sarnaseid plasmakontsentratsioone. Imendumise määr (AUC) oli kõhuseina süstimisel mõnevõrra suurem kui teiste kohtade puhul. Maksimaalne kontsentratsioon saabub keskmiselt 10 kuni 14 tunniga ning keskmine terminaalne poolväärtusaeg on vahemikus 22 kuni 41 tundi.\nTeetaepoetiini subkutaanse manustamise järgselt on keskmine biosaadavus ca 31% võrreldes intravenoosse manustamisega.\nKroonilise neerupuudulikkusega dialüüsieelsetel patsientidel tekib 40 RÜ/kg kehakaalu kohta subkutaansel manustamisel pikaajalise imendumise tõttu kontsentratsiooni platoo ning maksimaalne kontsentratsioon saabub keskmiselt 14 tunniga. Terminaalne poolväärtusaeg on pikem kui intravenoossel manustamisel, ühekordse annuse puhul keskmiselt 25 tundi ja püsikontsentratsiooni juures korduval kolm korda nädalas manustamisel 34 tundi; sealjuures ei toimu teetaepoetiini akumuleerumist.\nKemoteraapiat saavatel vähiga patsientidel on 20000 RÜ teetaepoetiini korduval üks kord nädalas subkutaansel manustamisel terminaalne poolväärtusaeg 29 tundi esimese annuse järel ja 28 tundi püsikontsentratsiooni juures. Teetaepoetiini akumuleerumist ei ole täheldatud.\nKroonilise neerupuudulikkusega patsientidel, kes saavad dialüüsi, on teetaepoetiini eliminatsiooni poolväärtusaeg 6 tundi pärast ühekordset annust ning 4 tundi püsikontsentratsiooni juures 40 RÜ/kg kehakaalu kohta epoetiini korduval intravenoossel manustamisel kolm korda nädalas. Teetaepoetiini akumuleerumist ei ole täheldatud. Intravenoossel manustamisel on jaotusruumala ligikaudu võrdne ringleva vere mahuga.\nFarmakoloogilise ohutuse ja korduvtoksilisuse mittekliinilised uuringud ei ole näidanud teetaepoetiini kahjulikku toimet inimesele.\nGenotoksilisuse ja reproduktsioonitoksilisuse mittekliinilised uuringud ei ole näidanud teiste epoetiinide kahjulikku toimet inimesele.\nTeiste epoetiinidega läbi viidud reproduktsioonitoksilisuse uuringutes täheldati annuste juures, mis ulatuslikult ületasid inimestele soovitatavaid annuseid, teisejärgulisi toimeid, mis leiti olevat tingitud ema kehakaalu vähenemisest.\nVesinikkloriidhape (6 M) (pH reguleerimiseks)\nEporatio 1000 RÜ/0,5 ml süstelahus süstlis 2 aastat\nEporatio 2000 RÜ/0,5 ml süstelahus süstlis 2 aastat\nEporatio 3000 RÜ/0,5 ml süstelahus süstlis 2 aastat\nEporatio 4000 RÜ/0,5 ml süstelahus süstlis 2 aastat\nEporatio 5000 RÜ/0,5 ml süstelahus süstlis 30 kuud\nEporatio 10 000 RÜ/1 ml süstelahus süstlis 30 kuud\nEporatio 20 000 RÜ/1 ml süstelahus süstlis 30 kuud\nEporatio 30 000 RÜ/1 ml süstelahus süstlis 30 kuud\nAmbulatoorsel kasutamisel võib patsient ravimi külmkapist välja võtta ja säilitada seda toatemperatuuril (kuni 25 °C) ühe, maksimaalselt 7 ööpäeva kestva perioodi jooksul, ilma säilimiskuupäeva ületamata. Pärast külmkapist välja võtmist tuleb ravim nimetatud perioodi jooksul ära kasutada või minema visata.\n0,5 ml süstelahust süstlis (I tüüpi klass), millel on kolb (bromobutüülkumm) ja kork (tefloniseeritud klorobutüülkumm) ja süstenõel (roostevaba teras) või süstenõel (roostevaba teras) koos kaitsekattega (turvanõel) või süstenõel (roostevaba teras) koos kaitseseadisega.\nPakend sisaldab 6 süstlit; 6 süstlit koos turvanõelaga või 6 süstlit koos kaitseseadisega.\n1 ml süstelahust süstlis (I tüüpi klass), millel on kolb (bromobutüülkumm) ja kork (tefloniseeritud klorobutüülkumm) ja süstenõel (roostevaba teras) või süstenõel (roostevaba teras) koos kaitsekattega (turvanõel) või süstenõel (roostevaba teras) koos kaitseseadisega.\nPakend sisaldab 1, 4 ja 6 süstlit; 1, 4 ja 6 süstlit koos turvanõelaga või 1, 4 ja 6 süstlit koos kaitseseadisega.\nSüstlid on ühekordseks kasutamiseks.\nEnne kasutamist tuleb lahust visuaalselt kontrollida. Kasutada tohib ainult selget, värvitut lahust, milles ei ole osakesi. Süstelahust ei tohi loksutada. Sellel tuleb lasta soojeneda süstimiseks sobiva temperatuurini (15 °C...25 °C).\nSüstimise juhiseid vt pakendi infolehelt.\nratiopharm GmbH Graf-Arco-Straβe 3 89079 Ulm Saksamaa\nEporatio 1000 RÜ/0,5 ml süstelahus süstlis EU/1/09/573/001\nEporatio 2000 RÜ/0,5 ml süstelahus süstlis EU/1/09/573/003\nEporatio 3000 RÜ/0,5 ml süstelahus süstlis EU/1/09/573/005\nEporatio 4000 RÜ/0,5 ml süstelahus süstlis EU/1/09/573/007\nEporatio 5000 RÜ/0,5 ml süstelahus süstlis EU/1/09/573/009\nEporatio 10 000 RÜ/1 ml süstelahus süstlis EU/1/09/573/011\nEporatio 20 000 RÜ/1 ml süstelahus süstlis EU/1/09/573/017\nEporatio 30 000 RÜ/1 ml süstelahus süstlis EU/1/09/573/023\nMüügiloa esmase väljastamise kuupäev: 29. oktoober 2009


Maratonile saab tänavu registreeruda ka kohapeal - Sport - Lõuna-Eesti Postimees\nTartu Jooksumaraton FOTO: Tarmo Haud / Klubi Tartu Maraton\nViimati sai klubi Tartu Maraton korraldavatel üritustel kohapeal registreerida umbes 15 aastat tagasi. «Sellekevadise heitliku ja külma ilma tõttu on inimesed välisüritustel osalemisega olnud ettevaatlikud, kuna ilm ei ole näiteks rattasõiduks või jooksmiseks olnud just kuigi ahvatlev. Teine asjaolu on see, et kultuuriürituste konkurentsi rohkus sunnib ka meid olema nii paindlik kui võimalik – peame püüdma käia ajaga kaasas,» selgitas võistluste direktor Indrek Kelk.\nHomme peetakse Tähtvere spordipargis traditsioonilised jooksumaratoni lasteüritused, kuhu oodata ligi 4000 last. Tartu jooksumaratoni põhipäeval ehk 7. mail on jooksu- ja kepikõnnisõpradel võimalik valida 23 km, 10 km ja 5 km distantside vahel. 5. mai seisuga on jooksumaratoni põhidistantsidele registreerunuid kokku 3453, neist ligi pooled pikimale, 23 km distantsile.