Redaktsioon: 26. märts 2007, kell 14:43 (vaata lähteteksti)\nRedaktsioon: 27. märts 2007, kell 12:34 (vaata lähteteksti)\n* E oma eri vormides (e-õpe, e-pangandus, e-valimised...) jõuab üha laiemate ühiskonnakihtide juurde.\n* seadusandlus vajab tõsist reformimist.\n=== Lawrence Lessig ja Creative Commons ===\nAmeerika professor, õigusteadlane ja mõtleja Lawrence Lessig tuli 2001. aastal välja uue initsiatiiviga, mille nimeks sai [http://www.creativecommons.org Creative Commons] (tõlkes umbkaudu "loovad kodanikud"). Algselt ühe autorikaitse-alase protsessi1 läbiviimise abivahendina loodud organisatsioon sai kiiresti tuule tiibadesse ning 2002. aasta detsembriks valmis esimene komplekt litsentse.\nCC'd võib mõnes mõttes vaadelda kui keskteed senise jäiga ''copyright''i ja Stallmani esindatava radikaalse "intellektuaalomand on ebaeetiline" -suuna vahel. Kui ''copyright'' kasutab ingliskeelset väljendit ''Copyright: all rights reserved'' ("kõik õigused kaitstud"), siis Stallman väljendas oma põlgust selle vastu häkkerliku sõnamänguga ''Copyleft: all rights reversed'' ("kõik õigused ümber pööratud"; mõneti raskelt tõlgitav, kuna ''right'' on inglise keeles nii "õige", "õigus" kui "parem"). Lessigi algatatud CC pruugib aga fraasi ''Some rights reserved'' ("osa õigusi kaitstud") ning püüab erinevalt Stallmanist sobituda senisesse autorikaitsemudelisse, samas tuues sisse suure osa Stallmani poolt kasutusele võetud õiguslikest põhimõtetest.\nFSF eesotsas Stallmaniga oli esmalt CC suhtes soosival seisukohal, kuid hiljem tekkisid erimeelsused – peamiselt seetõttu, et Lessigi lahendus oli Stallmani jaoks liiga pehme ja "mittevaba". Ka on CC litsentside ning GPL-i ja FDL-i vahel juriidilisi vastuolusid, mistõttu nende "segamine" võib mõnel juhul probleemseks osutuda (küll aga on võimalik kasutada topeltlitsentsi). Lessig on siiski jäänud tänini FSF direktorite nõukokku ning sai 2002. aastal ka FSF auhinna vaba tarkvara edendamise eest.\nCC teiseks peamiseks uudsuseks oli litsentsi esitamine "inimese keeles". Nagu juba rääkinud oleme, oli juriidiline keel tolleks ajaks muutunud järk-järgult niivõrd spetsiifiliseks, et juriidilise hariduseta tavakodanik ei olnud sageli enam võimeline litsentside tekstist aru saama. Muuhulgas on seda asjaolu peetud ka üheks põhjuseks, mis soodustab tarkvara illegaalset kasutust – kasutaja on võõrandunud seadusesätetest ning eelistab neid tihti lihtsalt ignoreerida.\n* nn. ''Commons Deed'' ehk lihtsas keeles ning tingmärkidega varustatud "inimesekeelne" litsents, mis sätestab valitud litsentsi põhilised tingimused\n* litsentsi täistekst – juriidiliselt vettpidav, "advokaadikeelne" dokument\n* RDF/XML -standardil põhinevad metaandmed, mida saab materjali sisaldavale veebilehele kopeerida ning mis muudab lihtsamaks masinotsingu ja -töötluse\n# Kas lubada kommertskasutust? Vastusevariandid: a) jah, b) ei.\n# Kas lubada tuletatud objekte (näiteks muusika kasutamist miksimiseks)? Vastusevariandid: a) jah, b) jah, kui tuletised levivad samadel tingimustel, c) ei.\n# Jurisdiktsioon - saab valida erinevate riikide vahel, kes on CC oma seadusandlusega kooskõlla viinud; Eestis on see protsess alles käimas, seetõttu tuleks valida ''Unported'' (algne, kohandamata kuju).\n# Objekti liik – vastusevariandid: a) audio, b) video, c) kujutis/pilt, d) tekst, e) interaktiivne meedium, e) muu.\n# Soovi korral saab sisestada täpsustavat infot – objekti nimi, autori nimi jne -, mida kasutatakse metaandmetes (mitte aga ''Commons Deed'''is ega täistekstis).\nValiku hõlbustamiseks on Creativecommons.org-i veebis olemas mitmeid selgitavaid dokumente.\n=== CC põhilitsentsid ===\nNagu eespool mainitud, genereeritakse CC litsents veebipõhiselt vastavalt litsentsi valikul sisestatud kriteeriumidele. Kõigi CC litsentside ühisklausliks on ''Attribution'' ehk autorsus – sarnaselt GPL-iga lähtuvad ka CC litsentsid autoriõigusest (eeskätt selle mandri-Euroopa tähenduses). Seetõttu sisaldavad CC litsentsid ka klauslit, mis võimaldab litsentsitingimusi autoriga kokkuleppel muuta. Järgmiste kriteeriumide kombineerimisel aga võime saada alltoodud erinevad litsentsid.\n==== CC Attribution (CC BY) ====\n==== CC Attribution-ShareAlike (CC BY-SA) ====\n==== CC Attribution-NoDerivs (CC BY-ND) ====\n==== CC Attribution-NonCommercial (CC BY-NC) ====\n==== CC Attribution-NonCommercial-ShareAlike (CC BY-NC-SA) ====\nIlmselt üks enimkasutatavaid CC litsentse – lubab mitteärilist levikut ja tuletisi, seades tingimuseks litsentsi edasikandumise. Seda litsentsi kasutatakse vahel paralleelselt ''copyright''iga: ärikasutus käib range litsentsi alusel, mittetulunduslik (koolid, MTÜ-d, lastekodud...) on aga palju vabam. Populaarsuse võti ongi ilmselt võimaluses tagada maksimaalselt lai levik "turuvälises" sektoris (mis toimib tihti vägagi efektiivse reklaamina) ning samaaegselt säilitades täieliku kontrolli ärikasutuse üle.\n==== CC Attribution-NonCommercial-NoDerivs (CC BY-NC-ND) ====\nSee on kõige rangem CC litsents, mis keelab nii ärikasutuse kui tuletised, kuid on ikkagi märksa vabam kui traditsiooniline ''copyright''.\nLisaks eespooltooduile väärib märkimist hiljem lisandunud ''Sampling''-litsentsikategooria, mis sätestab mingi teose osade (filmi- ja muusikalõigud, raamatukatkendid jms) kasutamise. Siin on valikud järgmised:\n* Sampling - lubatud on kasutada osa tööst mistahes otstarbel peale reklaami, ei tohi kasutada ka kogu tööd (see jääb endiselt range ''copyright'''i a alla).\n* Sampling Plus - eelmine pluss lubab kogu töö mitteärilist levitamist (nagu BY-NC-SA)\n* NonCommercial Sampling Plus - nii osade kui terviku levitamine on lubatud vaid mitteärilisel otstarbel (sisuliselt BY-NC-SA eraldi määratletud osalise leviku klausliga).\nCreative Commons on kaasanud oma süsteemi ka kolm hästituntud vaba litsentsikategooriat:\n* ''public domain'' ehk üldine omand\nCC variandid GNU litsentsidest kasutavad "advokaadikeelse" variandina nende litsentside algtekste, lisades neile "inimesekeelse" ''Commons Deed'''i ning masinloetava osa.\n29. rida: 95. rida:\nSeetõttu on CC pakkunud välja litsentsi, mis oma olemuselt on topeltlitsents (sarnaselt mitmete tarkvaratoodete – näiteks MySQL – juures kasutatava duaallitsentsiga). Arenenud riikide (kes ei kuulu ÜRO ametlikku arengumaade nimekirja) jaoks kehtib traditsiooniline ''copyright'', arengumaade kasutajatele aga kehtib vastava Commons Deed'i alusel CC ''Attribution''-litsents ehk kõige liberaalsem CC litsentsidest (vt. kirjeldusi juriidikaloengus).\nCC-ga seotud probleemid\nJättes kõrvale erinevate meediatöösturite vingumise stiilis "kui kõik tasuta ära antakse, mis siis endale jääb?", on CC puhul paar valdkonda, milles on veel mõndagi ebaselget.\nEsmalt ühilduvus vabade litsentside endi vahel. Ehkki eespool nägime, et näiteks CC BY-SA ja GNU GPL on oma olemuselt üpris lähedased, väidab FSF siiani, et CC litsentsid ei ole ühilduvad nende omadega. Kindlasti on see ilmne rangemate CC litsentside puhul, kuid BY-SA ja BY puhul on erinevused vaid tavakasutaja jaoks ebaolulistes detailides (vastavaid diskussioone leiab Google'i abiga võrgust mitmeid). Kui aga tahta lõpuni korrektseks jääda, tuleb erinevusi arvestada ning FDL litsentsiga materjali näiteks BY-SA all edasi levitada ("ühed vabad litsentsid kõik!") ei ole korrektne. Võimalikud variandid on:\na) kasutada topeltlitsentsimist\nb) CC litsentside puhul on otsustamisel jäme ots autori käes, seega on autori otsesel loal võimalik viia näiteks BY-SA litsentsiga objektist tuletatud uut objekti näiteks FDL alla (mitte aga vastupidi).\nTeine probleemidering on lokaliseerimine. CC on loodud USA jurisdiktsiooni silmas pidades ning eriti mandri-Euroopa maades võib selle ''copyright'''i-hõngulisus probleeme tekitada. Samas võib tänaseks öelda, et CC litsentsid on edukalt lokaliseeritud juba mitmekümnel eri maal ning loodetavasti lisandub lähiajal nende hulka ka Eesti.\n=== Motivatsioon: milleks üldse vabad litsentsid? ===\n78. rida: 155. rida:\n=== Vaba lähenemine ja ülikoolid ===\nVaba kultuur tundub traditsiooniliselt ülikooli juurde kuuluva akadeemilise vabaduse loomuliku jätkuna - ei ole juhus, et nii Internet kui paljud muud põhjapanevad leiutised on sündinud mitte tippfirmades, vaid akadeemilises keskkonnas.\nKuid ka majanduslikult mõeldes jõuame ilmselt järeldusele: ülikool võib valida, kas ta kasutab oma tegevuses\n* tootemudelit: üritab müüa "teadmistekonserve" ja kaitsta iga hinna eest enda "intellektuaalomandit" - ning jääb paratamatult alla firmadele, kel on rohkem vahendeid ja vähem segavaid asjaolusid nagu õppetöö. Jäiga autorikaitse tingimustes ei ole ülikool suuteline võistlema "teadmusärile" spetsialiseerunud firmadega.\n* teenusemudelit: maksimeerib oma teadusproduktsiooni ning selle vaba leviku (reserveerides vaid autorsuse) – müüb imagot ning kompetentsi (üks parimaid näiteid om [http://www.mit.edu MIT] ja nende [http://ocw.mit.edu OpenCourseWare]).\n=== "Oleks minu olemine... " ===\nKui nüüd veidi fantaseerida, siis võiks Tallinna Ülikoolis aastal 2010 olla selline seis:\n* kogu dokumendihaldus põhineb vabadel vormingutel (OpenDocument jt)\n* järk-järgult on üle mindud vabadele süsteemiplatvormidele kogu ülikooli infrastruktuuris ("Windows/Mac vastavalt konkreetsele vajadusele")\n* ''dual-boot'' arvutiklassid (NB! [IT Kolledzhis] algusest peale nõnda)\n* ülikoolil on ametlik e-õppematerjalide varamu, mis põhineb GPL ja CC litsentsidel ning W3C standarditel (sarnaselt MIT OCW-ga)\n* Omandvara kasutatakse üksnes juhtumipõhiselt, kui vaba alternatiiv selgelt puudub\n* Arvutipõhine (mitte üksnes IT-) õpe on läinud mehaaniliselt "klõpsa siia"-lähenemiselt sisulise õpetamise ning loovamate mudelite suunas, k.a. suurem interaktiivse meedia ning vabade "taaskasuta ja kohanda"-lahenduste osakaal\n* ülikoolil on oma "virtuaalne ruum" erinevate kasutajakogu-kondade tarvis - sh tudengite kodulehed, ajaveebid, eri kursuste "liivakastid" katsetuste jaoks. Eelistatakse kogukondlikke lahendusi, sh suures osas wiki-põhine ülikooli veeb (mitte 100%, staatiline osa siiski jääks).\n=== Lõppsõnad ===\nAjad muutuvad ja kombed ka - mis sobis paarikümne aasta eest, ei pruugi enam sobida täna. Globaalne majandus vajab paindlikumat lähenemist. Just vaba kultuuri võidulepääs võimaldab oskusliku korralduse juures motiveerida autoreid ilma seejuures teistele jaburaid takistusi tegemata.\nRedaktsioon: 27. märts 2007, kell 12:34\n1 Ajad muutuvad\n2 Lawrence Lessig ja Creative Commons\n3 CC põhilitsentsid\n3.1 CC Attribution (CC BY)\n3.2 CC Attribution-ShareAlike (CC BY-SA)\n3.3 CC Attribution-NoDerivs (CC BY-ND)\n3.4 CC Attribution-NonCommercial (CC BY-NC)\n3.5 CC Attribution-NonCommercial-ShareAlike (CC BY-NC-SA)\n3.6 CC Attribution-NonCommercial-NoDerivs (CC BY-NC-ND)\n4 Mõistlik autoriõigus\n5 Motivatsioon: milleks üldse vabad litsentsid?\n6 Open Access - vaba teadus\n7 Vaba kultuur\n8 Vaba lähenemine ja ülikoolid\n9 "Oleks minu olemine... "\nTänases digitaliseeruvas maailmas kuuluvad paljud senised arusaamad vältimatult ümberhindamisele. Üheks peamiseks põhjuseks võiks seejuures pidada asjaolu, et tänase maailma üheks kesksemaks ressursiks on saamas informatsioon. Erinevalt paljudest senistest kesksetest ressurssidest (maa, vesi, maavarad jpm) ei ole info aga lõplik ning senini inimeste ajudes juurdunud "puuduse paradigma" (ressursi eest peab võitlema, sest kõigile nagunii ei jätku) hakkab oma senist positsiooni kaotama. Juba Bill Gates oma tuntud raamatus "Teel tulevikku" spekuleeris info kui keskse ressursi teemal ("Šveits on kihvt maa, seal on nii palju infot!"), ent jäi veel info kui kauba raamidesse. Tänaseks aga on seda üha enam hakatud nägema kui midagi, mis ei mahu senistesse raamidesse. Üheks selle arusaama aspektiks on ka suhtumise muutumine vabasse tarkvarasse - austraallaste iTWire kirjutas "open source software is set to have a similar impact on the marketplace as the internet did in the 1990s".\nUue ajastu trendidest võib veel mainida järgmisi:\nmeedia muutub üha enam "igameheasjaks". Menuka väljaande loomiseks piisab üha sagedamini vaid paarist hiireklõpsust mõnes tuntud ajaveebiportaalis.\nE oma eri vormides (e-õpe, e-pangandus, e-valimised...) jõuab üha laiemate ühiskonnakihtide juurde.\nseadusandlus vajab tõsist reformimist.\nLawrence Lessig ja Creative Commons\nCC'd võib mõnes mõttes vaadelda kui keskteed senise jäiga copyrighti ja Stallmani esindatava radikaalse "intellektuaalomand on ebaeetiline" -suuna vahel. Kui copyright kasutab ingliskeelset väljendit Copyright: all rights reserved ("kõik õigused kaitstud"), siis Stallman väljendas oma põlgust selle vastu häkkerliku sõnamänguga Copyleft: all rights reversed ("kõik õigused ümber pööratud"; mõneti raskelt tõlgitav, kuna right on inglise keeles nii "õige", "õigus" kui "parem"). Lessigi algatatud CC pruugib aga fraasi Some rights reserved ("osa õigusi kaitstud") ning püüab erinevalt Stallmanist sobituda senisesse autorikaitsemudelisse, samas tuues sisse suure osa Stallmani poolt kasutusele võetud õiguslikest põhimõtetest.\nJurisdiktsioon - saab valida erinevate riikide vahel, kes on CC oma seadusandlusega kooskõlla viinud; Eestis on see protsess alles käimas, seetõttu tuleks valida Unported (algne, kohandamata kuju).\nLisaks eespooltooduile väärib märkimist hiljem lisandunud Sampling-litsentsikategooria, mis sätestab mingi teose osade (filmi- ja muusikalõigud, raamatukatkendid jms) kasutamise. Siin on valikud järgmised:\nSampling - lubatud on kasutada osa tööst mistahes otstarbel peale reklaami, ei tohi kasutada ka kogu tööd (see jääb endiselt range copyright'i a alla).\nSampling Plus - eelmine pluss lubab kogu töö mitteärilist levitamist (nagu BY-NC-SA)\nNonCommercial Sampling Plus - nii osade kui terviku levitamine on lubatud vaid mitteärilisel otstarbel (sisuliselt BY-NC-SA eraldi määratletud osalise leviku klausliga).\npublic domain ehk üldine omand\nCC variandid GNU litsentsidest kasutavad "advokaadikeelse" variandina nende litsentside algtekste, lisades neile "inimesekeelse" Commons Deed'i ning masinloetava osa.\nEsmalt ühilduvus vabade litsentside endi vahel. Ehkki eespool nägime, et näiteks CC BY-SA ja GNU GPL on oma olemuselt üpris lähedased, väidab FSF siiani, et CC litsentsid ei ole ühilduvad nende omadega. Kindlasti on see ilmne rangemate CC litsentside puhul, kuid BY-SA ja BY puhul on erinevused vaid tavakasutaja jaoks ebaolulistes detailides (vastavaid diskussioone leiab Google'i abiga võrgust mitmeid). Kui aga tahta lõpuni korrektseks jääda, tuleb erinevusi arvestada ning FDL litsentsiga materjali näiteks BY-SA all edasi levitada ("ühed vabad litsentsid kõik!") ei ole korrektne. Võimalikud variandid on: a) kasutada topeltlitsentsimist b) CC litsentside puhul on otsustamisel jäme ots autori käes, seega on autori otsesel loal võimalik viia näiteks BY-SA litsentsiga objektist tuletatud uut objekti näiteks FDL alla (mitte aga vastupidi).\nTeine probleemidering on lokaliseerimine. CC on loodud USA jurisdiktsiooni silmas pidades ning eriti mandri-Euroopa maades võib selle copyright'i-hõngulisus probleeme tekitada. Samas võib tänaseks öelda, et CC litsentsid on edukalt lokaliseeritud juba mitmekümnel eri maal ning loodetavasti lisandub lähiajal nende hulka ka Eesti.\nVaba lähenemine ja ülikoolid\ntootemudelit: üritab müüa "teadmistekonserve" ja kaitsta iga hinna eest enda "intellektuaalomandit" - ning jääb paratamatult alla firmadele, kel on rohkem vahendeid ja vähem segavaid asjaolusid nagu õppetöö. Jäiga autorikaitse tingimustes ei ole ülikool suuteline võistlema "teadmusärile" spetsialiseerunud firmadega.\nteenusemudelit: maksimeerib oma teadusproduktsiooni ning selle vaba leviku (reserveerides vaid autorsuse) – müüb imagot ning kompetentsi (üks parimaid näiteid om MIT ja nende OpenCourseWare).\n"Oleks minu olemine... "\nkogu dokumendihaldus põhineb vabadel vormingutel (OpenDocument jt)\njärk-järgult on üle mindud vabadele süsteemiplatvormidele kogu ülikooli infrastruktuuris ("Windows/Mac vastavalt konkreetsele vajadusele")\ndual-boot arvutiklassid (NB! [IT Kolledzhis] algusest peale nõnda)\nülikoolil on ametlik e-õppematerjalide varamu, mis põhineb GPL ja CC litsentsidel ning W3C standarditel (sarnaselt MIT OCW-ga)\nOmandvara kasutatakse üksnes juhtumipõhiselt, kui vaba alternatiiv selgelt puudub\nArvutipõhine (mitte üksnes IT-) õpe on läinud mehaaniliselt "klõpsa siia"-lähenemiselt sisulise õpetamise ning loovamate mudelite suunas, k.a. suurem interaktiivse meedia ning vabade "taaskasuta ja kohanda"-lahenduste osakaal\nülikoolil on oma "virtuaalne ruum" erinevate kasutajakogu-kondade tarvis - sh tudengite kodulehed, ajaveebid, eri kursuste "liivakastid" katsetuste jaoks. Eelistatakse kogukondlikke lahendusi, sh suures osas wiki-põhine ülikooli veeb (mitte 100%, staatiline osa siiski jääks).\nPärit leheküljelt "https://wiki.kakupesa.net/index.php?title=Vaba_kultuur_-_tarkvarale_järgnevad_teised&oldid=2873"\nSelle lehekülje viimane muutmine: 12:34, 27. märts 2007.


juuni 2013 - Page 3 of 15 - Photopointi ajaveebPhotopointi ajaveeb | Page 3\nKasulikud vidinad 61. Omega DVB-T tüüner - telepilt arvutisse.\n“Teie, lapsed, seda aega ei mäleta, aga aasta siis oli 2010, kui Eesti läks üle digilevile. Siis rääkisid köik järsku DVB-T tüüneritest . Nüüd ei räägi neist enam keegi…” Tahaksin mõnikord vana olla et saaks niimoodi targutada ja vinguda süüdimatult. Aga digi-TV tüüneritest, millega telesignaali arvutiekraanile manada saab, on tõesti kuidagi vähe juttu olnud viimasel ajal. Parandame... Loe edasi...\nAnton Lember 21.06.2013 Kommentaarid:\nInstagram lisas video jagamise võimaluse - nüüd saad sa näidata, kuidas kohvi tegid\nInstagram on fotode jagamise platvorm, mis sai alguse 2010. aasta oktoobris ning esmalt tutvustati seda iOS platvormile. Kahe aastaga on see kogunud endale suure kasutajate hulga ning muutnud fotograafiamaailma tavakasutajate seas (loe: mobiiltelefonidega pildistajate) tuntavalt. Nimelt on see toonud endaga kaasa uue usuliikumise-koolkonna, kus pildistatakse kõike mis vähegi liigub ning kõike, mis vähegi söödav-joodav on.... Loe edasi...\nSilver Pik 21.06.2013 Kommentaarid:\nMaailma esimene vahetatavate objektiivide ja suure APS- C sensoriga Android fotokaamera Samsungilt: Galaxy NX\nAasta eest turule tulnud Nikon S800c 429€ oli maailma esimene Android operatsioonisüsteemiga fotokaamera. Kohe selle tuules tuli Samsung oma Galaxy Camera digikompaktiga. Need uudsed aparaadid said küll palju meediatähelepanu, reaalses elus ja poodide lettidel on need aga siiamaani pigem vaeslapse ossa jäänud. Mõneti teenimatult, sest nagu nägime kasvõi Nikon S800c karbist-välja postituses , on Androidiga kaamerail tavapildistaja jaoks pakkuda mitmeid hüvesid.... Loe edasi...\nLauri Veerde 21.06.2013 Kommentaarid:


Nüüd … – Kalligalerii\n…pakungi tunde nii lastele, noortele kui ka täiskasvanutele, sidudes omavahel tantsimise ja maalimise eesmärgiga julgustada vaba eneseväljendust ja loomingut. Ma soovin, et minu lastele mõeldud tundides meile sündides kaasa antud tingimusteta armastus iseenda ja ka teiste vastu jääks püsima teismelise eani ja sealt edasi. Täiskasvanuid, eriti neid, kellel on puudu julgusest ennast loovalt kehaga väljendada või oma inspiratsiooni piltidele jäädvustada, juhendades soovin, et nad vabaneksid piirangutest, mille oleme ise loonud või mis on meile ühiskonna poolt peale surutud ning avastaksid endas taas need piirideta loojad nagu me sündides oleme.\n“Kallid ja Pai” TantsuKunstistuudio on lisaks kohalikule kogukonnale avatud ka kaugemalt tulijatele, residentuuride ja töötubade ning laagrite korraldamiseks, et tutvustada Kagu-Eestit ja elavdada siinset kultuurimaastikku. Oled oodatud kasutama saali, mille valmimist on toetanud väga paljud armsad inimesed, kelle nimed on jäädvustatud imelisse laemaalingusse.\nOlen südamest tänulik.\n13:15-14:15 1. ja 2. klass\n14:15-15:15 3. ja 4. klass\n17:00-18:15 5. – 12. klass (alates oktoobrist)*\n18:30-19:45 täiskasvanud (alates oktoobrist)*\n1 X nädalas 25 EUR kuu (septembris kolme korra eest 20 EUR)\n2 X nädalas 40 EUR kuu (septembris kuue korra eest 30 EUR)\nStuudiomaks tuleb tasuda iga kuu 10. kuupäevaks sularahas! Ülekandega „Kallid ja Pai” tantsukunstistuudio arvele saab maksta ainult I ja II poolasta või kogu õppeaasta maksu. I poolaasta 30.septembriks ja II poolaasta 28.veebruariks.\n*OKTOOBRIST alustame ühe kuu kaupa (2 x nädalas) erinevate tantsustiilide tutvustamisega.\nOKTOOBER klassikaline tants\nNOVEMBER kaasaegne tants ja kontaktimprovisatsioon\nDETSEMBER peotantsu algkursus\nJAANUAR erinevate maade rahvaste tantsud\nMÄRTS loovtants ja -maal\nOotame millal uksed rühmatundideks avada saame.\nTantsulavastuse „Lilla” residentuur oli esimene loomeprotsess uutes ruumides, mis lõppes avaliku ettenäitamisega 20.12.2020 . Koos tantsijate Raho Aadla ja Anna Kõivistikuga sai analüüsitud, liigutud, maalitud ning häält ja heli katsetatud ehk läbi kolme suurema teema jäägitult endasse ja „lilla” tähendustesse süvenetud.\nProtsess sinise ja punasega ühisele lõuendile maalides.


Ouarzazate on Maroko filmilinn. Siin asub mitu filmistuudiot, kus on filmitud episoode mitmete maailmakuulsate linateoste tarbeks. Jälle üks selline koht, mida tasub külastada, kui siia kanti satud. Mattiasele meeldis väga, ta sai turnida ja joosta, hea vaheldus pikale bussisõidule. Täiskasvanu pilet maksis 40 dh. Lastele oli tasuta.\nPärast lõunat läksime liikvele, eesmärgiga jõuda Tinerhiri ja leida seal läheduses asuv Todra kuristik. Sõita ei olnud palju ja juba paari tunni pärast olime Tinerhiris kohal. Leidsime otsitud kämpingu, kuhu jääme ööseks peatuma. Ja siin lähedal ka Todra kuristiku. Sõitsime ja aina imetlesime, nii võimas ja nii huvitav. Kaunid vaated datlipalmisaludele. Meekarva kaljuseinad, kuhu päike valgust heidab. Mahajäetud kasbahid ja mudatellistest külakesed. Kohalikel oli täna pidupäev (02.03.1956 Maroko iseseisvus) ja naised olid valgesse riietatud.\nKämping on mõnus ja meile just meelepärane. Vähe rahvast, veidi metsik, loodus on kohe siinsamas. Tõstsime oma laua ja toolid välja, ning õhtustasime õues. Siin kasvavad mandariini ja sidrunipuud. Sidrun lõhnab nagu ikka hästi, ainult et lõhn on mitu korda tugevam, kui Eestis poest ostetud sidrunil.


Jämtlandi koer | J - tähega algavad tõud | Koer.ee\nJämtlandi koer aretati Rootsi kohalikest püstkőrvalistest jahikoertest.\nJämtlandi koer (rootsi põdrakoer) tunnistati tõuks alles aastal 1946. Sellest hoolimata kuulub ta väga vanade koeratõugude hulka, kes on tuntud juba aegadest, kui käis Põhja-Rootsi asustamine kütt-rahvaga.\nNiivõrd hilise tunnustamise põhjus oli selles, et väiksemat norra põdrakoera ja jämtlandi koera käsitleti ühe ja sama tõuna.\nSellele vaatamata suutis ta end säilitada iseseisvana ja segunemata. – Jämtlandi koer on ette nähtud peaasjalikult põtrade jahiks, kuid on olnud, eriti varasemal ajal, kasutusel ka karude ja ilveste küttimisel. Seepärast peab seda tõugu koer olema ka eriliselt tugev ning vastupidav.\nJämtlandi koer on vőimas, tugeva ja kuiva kehaehitusega koer.\nIseloomult tasakaalukas koer.\nKasutatakse pődra, karu ja ilvese jahil.\nMőned koerad hauguvad ka puu otsas olevat lindu. Kőrgus isastel 57 - 65cm, emastel 52 - 60cm.\nKattekarv on suhteliselt liibuv kuid mitte sile.\nAlusvill on lühike, pehme, heledamat värvi, eelistatavalt kreemikas. Peas ja jalgade esipooltel on karv lühike. Pikem on see kaelal, rinnal, sabas ning esijalgade ja reite tagapoolel.\nKarvkatte värvus helehallist tumehallini. Iseloomulikud on valkjad vői kollakad laigud koonul, pőskedel ja kurgu all.\nJämtlandi koer on suurekasvuline, ristküliku kujulise kehaehitusega, selgepiiriline ja tugev spitsitõug. Hea kasvuga kuid samas siiski ka liikuv ning hea rühiga. Kerest ei või jääda liiga pikka muljet, kuid see ei tohi ka liiga raskena mõjuda.\nVapper ja energiline, samas ka tasakaalukas ja rahulik.\nPuhaste piirjoontega ja piklik, suhteliselt lai kõrvade vahelt.\nKolju : Kergelt kumerdunud.\nÜleminek laubalt koonule : Märgatavalt, kuid mitte eriti tugevalt väljendunud.\nKoon : Koonu pikkus mõõdetuna laubalõikest ninaotsani on veidi lühem vahemaast laubalõike ja kuklakühmu\nvahel. Koon aheneb sujuvalt nina suunas. Ei pealt- ega külgvaates ei või koon olla liiga terav, pigem tömp.\nNinaselg on sirge, lai ja tugev, laia ninapeegliga.\nMokad : Tihedalt liibuvad.\nLõuad / Hambad : Kääritaoline hambumus.\nPõsed : Kuivad.\nSilmad : Kergelt ovaalse kujuga ja pruuni värvi. Ilme on terane kuid rahulik.\nKõrvad : Kõrge asetusega, perfektselt püstised ja teravatipulised, meeleolu rõhutavalt liikuvad; veidi\npikemad laiusest kõrvatüve osas. Kõrvade sisepind on kaetud rikkaliku karvaga.\nPikk, selgepiiriline, tugev ja hästi välja sirutatud.\nJõuline ja selgete piirjoontega; pikkus ületab veidi turjakõrgust.\nSelg : Sirge ja turjast laudja suunas veidi laskuv.\nNimme (lanne) : Lai ja hästi arenenud.\nLaudjas : Lai ja vaid veidi laskuv.\nRindkere : Hea sügavusega ja hästi kaardunud roietega.\nAlajoon ja kõht : Kõht on kergelt üles tõmmatud.\nKõrge asetusega, keskmise pikkusega ja niisamuti keskmise tugevusega, selja kohale või taha keerduv, aga\nmitte liiga tiheda rõngana. Kaetud tiheda karvkattega, mis ei moodusta narmastust.\nÕlad : Labaluud on pikad, tahapoole hästi kaldus asetusega.\nKüünarnukid : Hästi rindkerele liibuvad.\nKüünarvarred : Sirged, kuivad, tugeva luustikuga.\nEsikäpad : Tugevad, veidi ovaalsed, otse ettepoole suunatud; varbad on tihedalt kokku surutud.\nÜldmulje : Tagantvaates on tagajalad paralleelsed.\nPõlved : Hästi nurgitunud.\nKannaliigesed : Hästi nurgitunud.\nTagakäpad : Nagu esikäpad.\nLiikumine on jõuline, vaba ja hea ulatusega. Traavil liikudes kalduvad jalad lähenema keskjoonele (single\nKattekarv on suhteliselt liibuv kuid mitte sile. Alusvill on lühike, pehme, heledamat värvi, eelistatavalt kreemikas.\nPeas ja jalgade esipooltel on karv lühike. Pikem on see kaelal, rinnal, sabas ning esijalgade ja reite tagapoolel.\nHeledam või tumedam hall. Iseloomulikud joonisemärgid: helehall või kreemikas värv koonu külgedel, põskedel, kurgu all, rinnal, kõhul, jalgadel ja saba all.\nIsastel : 57 - 65 cm. Ideaal 61 cm\nEmastel : 52 - 60 cm. Ideaal 56 cm\njaht jooksuaeg koertenäitus käitumine köhimine seltsi ja kääbuskoerad silmahaigused vaktsineerimine


Kui võib ilmneda pubki pritsmed\nHarvapõletikud on palju harvem kui teistes kehaosades, mis on tingitud tavalistest põhjustest. Seepärast peaks nende suhtumine olema kõige tõsisem.\nEnamikul juhtudel peaksite spetsialisti usaldama nii diagnoosi kui ka ravi väljakirjutamist.\nPuberteeritud vistrikud on sõltumatult ravitavad, sest tõsise haiguse korral võib tervisekahjustus olla tingitud õigeaegse ravimi puudumisest.\nMiks pubis ilmnevad lööbed ja kuidas neid hävitada?\nKui lapsevanemad märgivad beebi lehepiirkonnas esinevat löövet, näevad nad seda signaalina, et nahk ei puhastata korralikult ega ülekuumenenud.\nTäiskasvanute nabavere piirkonnas paiknevate vistrikide ilmnemise põhjused ei ole alati nii ühemõttelised: need võivad olla kas lihtsad või väga tõsised.\njuuste eemaldamise tagajärjed selles osas.\nTeisel juhul võivad lööbed põhjustada suguhaigused.\nJa kuni täieliku taastumiseni on teie seksuaalpartneri nakatamise oht väga kõrge. Mõelge mõnele tegurile üksikasjalikumalt.\nSee ei ole ikka veel asjaolu, et mõned inimesed teevad väga harva intiimne tsooni hügieeniprotseduure, vaid pigem selle saidi enneaegset või halva kvaliteediga naha puhastamist.\nPiisavalt on higine ja ei saa dušši võtta kuni õhtuni, sest lööbed on juba ilmunud.\nTavaliselt sarnanevad need pimples need, mis vormis näole.\nJa neil on sama põhjus. Raku näärmete arestimine, nende saladus nakatuda bakteritega pidevalt nahale.\nSelline akne võib olla punane või hiljem isegi valge pea, mis näitab, et nahasiseses olekus on südame rütm.\nViletsa naha puhastamise tõttu võib moodustada ka sisemine vistrik. Tavaliselt põhjustab selle esinemine ohtlikumad mikroorganismid - stafülokokid, streptokokid, - kui neil õnnestub tungida rinnakarva kanalisse.\nPõletik süveneb naha alla, kuid pinnale tekib tihe punetav plaaster.\nSelline akne on valulik, nad küpsevad pikka aega ja kogu selle aja jooksul tunneb inimene tugevat ebamugavust.\nMõnikord muutub alamküünest verevintsid, kui pankrotistunud koti surub väikseid veresooni või isegi purustab nende terviklikkust.\nKui keed on moodustunud (mida nimetatakse suurteks hüpodermilisteks akneks), võib keha temperatuur tõusta ja lähimad lümfisõlmed võivad suureneda.\nSellised ravimvormid on ohtlikud vere infektsiooni levikule, seetõttu on parem konsulteerida spetsialistiga, kes hindab võimalikku riski.\nSageli ilmnevad pimples ilmuvad pärast juuste raseerimist või depilatsiooni.\nÜhelt poolt on neil protseduuridel oluline hügieeniline väärtus, sest patogeensed mikroorganismid võivad karvkattel koguneda, ja naha tiheda karvkattega on raskem naha puhastada.\nTeisest küljest võib neil olla vastupidine külg. Pärast depilatsiooni ja raseerimist on võimalik mitte ainult nahaärritus (epidermise mikro-trauma tõttu), allergilised reaktsioonid (nende protseduuride vahendite koostisele), vaid ka selline probleem nagu sissevoolud juuksed.\nSee on tingitud äsja kasvavate juuste hõrenemisest ja nõrgenemisest, millel puudub tugevus naha läbimõõduks, mistõttu kasvab, järk-järgult keerates naha alla.\nFoto: põrnav pimples\nNaistel on see probleem sagedasem, kuna nad on palju rohkem tõenäosust kui nakkavad juuksed.\nHingamisteede pimples võivad olla organismi hormonaalsed tasakaalustamatud tagajärjed.\nSelle tipp langeb noorukieas, kuid isegi pärast selle lõpetamist, kui tundub, et hormonaalset tasakaalu on tuvastatud, on paljudel inimestel ikkagi märganud lööve.\nNaistel võib see olla seotud raseduse, menstruaaltsükli faaside, suguelundite haiguste tekkimisega.\nMeestel - saada steroide võtmise tagajärg. Need on osa kiiret lihasmassi spetsiaalsest dieedist, kuid mõjutavad tugevasti rasvade näärmete funktsiooni, stimuleerides neid.\nPuberteedi ajal võivad peenise ja pubi meestel olla rasvade näärmete tsüstid. Nad näevad välja nagu valge nahaaluskeevik, mis ei kahjusta ja kõige sagedamini ei põle. See võib kogu eluaja selles vormis ellu jääda.\nFoto: rasvade näärmete tsüstid\nMiks ei saa neid valgeid pimples välja tõrjuda?\nTeiseks, naha selles piirkonnas on läbinud närvilõpmed ja see lihtsalt valutab.\nKolmandaks, selle ebaõigete toimingute abil on võimalik tsüst kasvada ja see eemaldatakse juba kirurgi kontoris.\nPõletikulised lööbed nõuavad eriti tõsist suhet.\nPeamine asi selles küsimuses on täpne diagnoos, mille spetsialist paneb pärast eksamite rida.\nHästi väljaheide võib olla signaal kehas olevast nakkusest.\nMõnikord võib infektsioon tekkida ja läbi lina, hügieenitoodete (bass, rätikud), kui kõik need esemed ei ole individuaalses kasutuses.\nErinevate lihatoonide ja suguelundite piirkonnas esineva lööbega kaasnevad järgmised haigused:\nSeetõttu on kõige parem pöörduda arsti poole, kui märkate, et mõni arusaamatu või "imelik" pim on hüppanud pubis, mis pikka aega ei lähe. Paljudel nakkushaigustel on täiendavad sümptomid. Nii et ärge unustage, et arst oleks võimalikult üksikasjalikult loendis.\nHüpofüüsi leevendamise võimaluste hulgas võib nimetada:\nintiimse ala igapäevane hügieen erivahendite abil;\narsti tavapärased kontrollid suguelundite tervisele;\nseksuaalpartnerite tahtlik valik ja kaitsevahendid;\ntervislik eluviis ja halbade harjumuste tagasilükkamine;\nMillistes haigustes ilmnevad pritsmed\nPaljud haigused esinevad mitmesuguste nahapõletiku all.\nTavaliselt edastatakse neid seksuaalsete kontaktide kaudu partnerite naha tiheda kokkupuute kaudu.\nVäliseid märke ei saa alati kindlaks määrata, mis põhjustas vistrikuid.\nJah, ja seda ei ole vaja teha, teha täpset diagnoosi ja pakkuda kvalifitseeritud abi ainult spetsialistile.\nKuid ikkagi mõnedel haigustel on sellised ilmsed sümptomid, et võite kahtlustada konkreetset isegi enne arsti visiiti.\nLoomapidikuloos on tingitud mitmesugustest täidest, mille elupaik muutub intiimseks tsooniks.\nKaunviljad pannakse mune karvadele ja nende hammustused näevad välja punaste vistrike hajumist, mis on tugevalt sügelevad. Putukaid saab näha palja silmaga, vabaneda neist ei ole väga raske abiga spetsiaalsete tööriistade ja depilatsiooniga kambris.\nSuguelundite tüükad on papilloomiviiruse ilming.\nAlates iseenesest on juba võimatu vabaneda, ei tohiks lubada ainult immuunsuse nõrgenemist, kuid genitaalipiirkonna limaskestade ja kopsukahjude kogunemine tuleks eemaldada.\nNad ei põhjusta mitte ainult ebamugavust, vaid on samuti ohtlikud võimalikuks degeneratsiooniks onkoloogiliseks haiguseks.\nGenitaalherpes on haigus, mida ei saa tervena täielikult ravida.\nViirus elab kehas jätkuvalt, seda saab mõnda aega vaikida.\nHerpes sissetungi peamine roll kuulub keha loomulikku kaitset, kuid piisab sellest, kui üleküllus muutub, nii et viirus muutub uuesti aktiivseks.\nNärbumispiirkonnas ja suguelundite piirkonnas on vesised pimples ja nendega kaasnevad nägemishäired sügelus ja põletustunne. Sümptomid on ebameeldivad, nii et tavaliselt lähevad inimesed kohe arsti juurde.\nMõni päev hiljem lööb prõsmom, jättes nende tagajärjel esimesed haavandid, seejärel kortsud, ja siis nad läbivad jälje. Aga alles järgmise süvenemisega.\nMolluscum contagiosum on viirusinfektsioon.\nNad edastatakse otsekontakti kaudu saastunud pesu või hügieenitarbed.\nOn haigus roosade-oranžide koosseisus, mille kuju on poolkera. Selliste vistrikide pind on sile ja pärlmuttuga (miks haridust nimetatakse karpideks). Viiruse ülaosas on depressioon.\nErinevalt hormonaalsetest aknetelt toimub molluskoos nakkustoos absoluutselt valutult. Teadmest ümbritseval nahal pole põletikunähte. Ja nõrga vajutusega ilmub sellest korgistunud sisu.\nMõnikord löövad sellised lööbed iseseisvalt, mõnikord tuleb neid eemaldada.\nMitte igaüks ei ürita arsti juurde pöörduda, kui vistrik hüppas, isegi kui see ilmus pubis.\nlööve ilmnes nädala või kuu pärast juhuslikku seksuaalset kokkupuudet;\nakne välimusega kaasnevad muud sümptomid, näiteks sügelus, põletustunne, palavik;\nnädala jooksul pärast akne ilmumist ei läinud;\nlööve ei kattu mitte ainult kõhupuhitus, vaid ka suguelundite pindala, kõhukinnisus.\nAinult arst saab määrata, kas ravi on teie juhtumil vajalik või mitte.\nKuidas pimplesist vabaneda?\nIn absentia, ükski ekspert ei anna teile vajalikke nõuandeid. Nõuab alati visuaalset kontrolli ja täiendavaid uuringuid.\nKodus võib see seisneda ainult sümptomite vähendamises, mis ei garanteeri taastumist, kuid hoiab ära olukorra halvenemise.\nEsiteks, kui teil on lööve, peate hoolikalt puhastama intiimse piirkonna nahka saastumise eest. Tehke seda kaks korda päevas spetsiaalsete tööriistade abil.\nKuigi lööve hoitakse, on igapäevane voodipesu muutus kohustuslik. See peaks olema valmistatud looduslikest, "hingavate" kudedest, ei tohiks pigistada nahka.\nMitte mingil juhul ei saa pigistada pimples. Infektsioon võib levida tervislikesse piirkondadesse või tungida läbi verd.\nLööve raskusastme vähendamine ja mõnede nendega kaasnevad sügelus, sellised retseptid aitavad hävitada.\nFoto: täpne piimandus joodiga vabastab mikroobe ja leevendab põletikku\nMäärige pimples üks kord päevas joodiga kasutades vatitikat. See vähendab põletikku, hävitab patogeenseid mikroorganisme.\nVesinikperoksiid on ka bakteritsiidne omadus. Kaks korda päevas kasutage seda vatitikuga või puuvillapaberiga (kui lööve on ulatuslik).\nFoto: aloe mahl eemaldab turse ja valu\nAloe mahl soodustab naha taastumist, vähendab põletikku (ja sellega kaasneb turse ja valu). Nad võivad lihtsalt määrida vistrik kaks korda päevas või lisada õrnalt õrnalt vistriku ülaosa, kui see on väga suur (nt naha alla).\nFoto: Ichthyol salv kiirendab vistriku küpsemist ja tõmbab välja pistiku\nKui gurglane pimples aitab Ichthyol salvi, liniment Vishnevsky või Levomekol. Neil kõigil on põletikuvastased omadused ja kiirendatakse akne küpsemist. Parem on kasutada neid salve öösel, ravides kogu pankrease lööbe pinda ja kattes marli padjaga.\nNeed on hea lisand põhitoimingule.\nFoto: kummel puljong kuivab välja lööbe ja rahustab nahka\nVannid kummuli, šalake, hanese, pulmakivi puljongiga. Istevann tuleb läbi viia 5-10 minutit. Vesi ei pea olema liiga kuum, see lihtsalt peab olema meeldiv keha.\nTihendama tselluloos ja mesi Tinktuura. Klaasis soojas vees segatakse tallahukesed ja mesi Tinkatükk. Kandke niisutage puuvillast padja ja puudutage pimples 20-30 minutit. Mõlemal komponendil on tugev põletikuvastane ja antibakteriaalne omadus.\nFoto: nõgese lehtede kastmine on korduva veega toimetav\nPuljong nõgeslind on tuntud kui hea vere puhastusvahend. Täiuslikult aitab see, kui akne on põhjustatud liigsetest mürgistest ainetest kehas. 2 spl l lehed valada 0,5 liitrit keeva veega ja nõuda. Võtke pool tassi kolm korda päevas enne sööki. Ravi on kuus.\nSamamoodi kasutatakse kalkunite juurte keetmist. Maa juur valatakse klaasi kuuma veega ja keedetakse 15 minutit madalal kuumutamisel, pärast mida ta on nõutud, kuni see jahtub.\nKõige olulisem asi, mida iga arst võib soovitada, ei ole ise raviks, vaid kohe minema arsti juurde.\nOn võimatu iseseisvalt diagnoosida ja ennast välja kirjutades võivad kõik ravimid olla ohtlikud.\nSamuti tuleb tähelepanu pöörata:\nNärviline juuste eemaldamine lööbe ajal ei ole kõige parem, see võib põhjustada nakkuse levikut (välja arvatud - nakkavate täidete avastamine, siis peate kõikide putukate elupaigaks hävitama kõik juuksed);\nNärvisuppude väljapressimine on ohtlikum kui haigus ise. Juhtum võib lõppeda abstsessiga;\nNärvisüsteemi pimples ravis tuleks tähelepanu pöörata toitumisele. Ärge pange seedetrakti organid rasva, magus, õun, vürtsikas. Sööge värskeid köögivilju, puuvilju, aurutatud, hautatud, küpsetatud nõusid;\nenne lööbe põhjuse leidmist hoiduma seksuaalvahekordist. Sellisel juhul ei kaitse kondoome teie partnerit võimalike nakkuste eest, sest pubi piirkond jääb avatuks.\nKuidas vabaneda akne üleminekuajast kodus? Siit saate teada.\nSeetõttu kindlustage endale ja oma lähedastele õigeaegne juurdepääs arstile.\nEnesehakkamine võib kaasa tuua olukorra halvenemise, kuid kvalifitseeritud meditsiiniline abi lühendab ravi kestust ja vähendab kõrvaltoimete riski.


Presidendi kirjatalgute lugu: muinasjutust saab argielu - Vaba Eesti Sõna\nNii nagu paljud inimesed vist tunnevad, kui nad näevad esimest korda New Yorki või Pariisi, mina tundsin kui ma nägin esimest korda Tallinna. Asuda aastaks ajaks Tartusse elama 2005. aastal oli nii põnev – seal on ju nii palju ajalugu, ülikool oma traditsioonidega, ja to-hutult palju kultuuri! Tartus on väga lihtne armuda Eestisse (paljud välisüliõpilased oleksid selle väitega nõus).\nMa tegelikult väga armastan «väliseestlase» mõistet. Kuigi see ei lahenda identiteedi küsimust, see pakub lihtne ja kiire lahendus kui keegi kuuleb mu aktsenti ja tunneb huvi selle vastu: «Olen väliseestlane Ameerikast». Aga see sõna läheb järjest raskemaks piiritleda. Minu meelest on pagulaste järeltulijad selgelt väliseestlased – need, kes olid sunnitud Eestist lahkuma ja nende järeltulijad, kes kasvasid üles välismaal, kuna Eesti uksed olid nendele ja kogu maailmale suletud. Nad kandsid eesti keelt ja traditsioone edasi välismaal.\nAga siis on olemas need eestlased, kes on elanud näiteks 25 aastat Eestis ja siis 10 aastat välismaal. Kas nemad, kes on sündinud ja koolis käinud Eestis, aga siis lahkuvad, on ka väliseestlased? Neid tihti nimetatakse selliseks. Aga nende kahe gruppide kogemused on ometi nii erinevad.\nAga nüüd, 20 aastat pärast taasiseseisvumist, seda vahet ei ole enam eriti tunda. Inimesed, kes on minust veidi nooremad, vaevalt mäleta-vad Nõukogude aega ja see eriti ei mõjuta nende suhtumist maailma. Seega, võib olla see vahe väliseestlaste ja «kodueestlaste» vahel hakkab kaduma ja varsti ei saagi öelda, et meie kogemused on nii erinevad. Eestlased lähevad välja laia maailma ja need eestlased, kes alustasid elu mujal maailmas, naasevad Eestisse. Arvatavasti mõlemad need grupid mahutatakse ära «väliseestlaste» kasti.\nMa olen väliseestlane, selles ma olen kindel. Aga kui keegi peaks minult täna uuesti küsima, kas ma pean ennast eestlaseks, ma ei tea, kas oleks nüüd lihtsam vastata, kui oli viis aastat tagasi. Olen leidnud Eestist armastust, tööd ja sõpru. Olen sellega leidnud oma nišši ja saavutanud teatud tasakaalu. Kultuuri poolest on asju, mida armastan rohkem kui keskmine eestlane, kuna ma seostan neid oma lapse-põlvega või selle toreda aastaga, mida veetsin Tartus (näiteks Terminaator, rahvatants ning Ivo Linna ja Rock Hotell). Inimesed arvaku, mida tahavad, aga need asjad on mu südamele lähedased. On ka asju, millest ma aru ei saa ja vist kunagi ei mõista («Kodu keset linna», Maire Aunaste ja «Mürakarud»).\nEesti ei ole enam nii muinasjutumaa, nagu ta kunagi mulle oli. See on nüüd päris koht, millel on oma head ja halvad küljed, ja on ühtlasi mu kodu. Samal ajal on minust kujunenud omapärane eestlane. Ma teen tööd Eesti riigi heaks. Mul on kuuldav aktsent, aga mis sellest, kuna ma ikka saan ennast väljendada, nii et kõik saavad aru. Ma mõnikord ei sulandu täiesti ühiskonda sisse, aga olen otsustanud, et see ei olegi mu eesmärk. Mul on aktsent ja erinev väljendusviis just selle pärast, et kasvasin üles Ameerikas, aga ikka õppisin eesti keele selgeks ja selle üle tuleb uhke olla.\nKuigi mu identiteet Eestis on kindlamaks saanud, tundub et mu koht maailmas on hägusamaks jäänud. Minu kodune kogukond on alati olnud USA idaranniku eestlaskond. Kui ma lähen nüüd tagasi külastama mu sõpru, pere ja tuttavaid, kõik on tuttav, aga kuidagi teistmoodi. Mu enda perspektiiv on muutunud, samas mu keel. Kuna kuulen iga päev korrektset kaasaegset eesti keelt, on harjumatu kuulda väliseestlaste segakeelt (kuigi ma tean, et see tuleb tihti ka mu enda suust!). Ma ei idealiseeri Eestit enam, sest ma tunnen seda riiki palju intiimsemalt, kui suurem osa väliseestlastest. Paljud tunnevad ainult suvist Eestit: külmad õlled päikse käes Tallinna Raekoja platsil. Mina aga tunnen külma talve ja argielu nõudlusi ja pingeid. Kuigi mu suhtumine Eestisse on muutunud selle ajaga, mida olen siin elanud, ma usun, et taaslõimumine väliseestlastega ei oleks raske. Need on ikka «minu inimesed» ja mu paremad sõbrad.\nHead sõbrad on tekkinud ka Eestis. Huvitaval kombel need inimesed, kellega olen kõige lähedasem, on kõik välismaalased. See võib olla juhuslik või märk sellest, et mulle meeldib olla inimestega, kes mõistavad mind – kes teavad milline on tunda natuke paigast ära. Mu elukaaslane ja parim sõber on soomlane. Temaga on nii hea, sest meil mõlemail tulevad hetked, kui Eesti tundub tagurpidi ja siis saame toetuda teineteisele. Kurdame neid asju mis parasjagu häirivad antud päeval. Me mõistame teineteist. Ilma temata, ma ei tea, kas ma ikka elaksin Eestis. On võimalik, et see sama kindlustunne ja mugavus ei oleks tekkinud ilma tema toetuseta. Elu on nii palju parem, kui keegi on alati sinu poolel.\nInimesed peaksid harjuma meiesuguste paaridega, sest meid on palju, ja tuleb aina juurde. Ma ei pea silmas ainult väliseestlasi, vaid kõiki neid, kes tulevad mujalt siia elama. Inimesed tulevad siia välismaalt õppima või töötama või abielluma, õpivad eesti keelt ja hakkavad Eestit ja selle kiiksusid armastama. Ära ole üllatanud, kui sa kohtad inimest Venetsueelast, või Saksamaalt, või Küprosest. Võib-olla ta räägib vigaselt eesti keelt, aga ta tõesti püüab vestelda riigi keeles ja siiralt tahab siin elada. Eestlastel tuleb harjuda nende võõraste aktsentidega ja uute sisserändajatega, sest neid on küll ja küll. Nad on tublid ja toredad ja on valinud Eesti oma koduks samal ajal, kui eestlased ise rändavad mujale.\nNagu kõik need, kes on siia tulnud kaugelt maalt, tunnen ma mõnikord koduigatsust. Tunnen ka Eesti väiksust ja mingil määral piiratust – see sama tunne, mis sunnib tuhandeid eesti noori lahkuma iga aasta. On tõenäoline, et ma ise lahkun Eestist kunagi ja lähen elukaaslasega Soome, Ameerikasse, või hoopis mujale, kus uksed on meile avatud. Ma kindlasti ei välista seda, et naaseksime Eestisse. Laias maailmas on palju kohti, kus võiks elada ja ennast hästi tunda. Eestis on mõistagi omad probleemid ja raskused. Vaatamata sellele on väga võimalik, et pärast uusi kogemusi teistel mandritel me lõpuks leiame, et meil on ikka kõige parem olla minu kunagisel muinas-jutumaal ja meie esimeses ühises kodus, Eestis.\nNew York Estonian House Video Clip Contest "New York Estonian House: Past, Present and Future"


Prügisokutajad nullivad sorteerijate vaeva - DELFI\nPrügisokutajad nullivad sorteerijate vaeva\nSuur hulk pakendikonteineritesse viidud pakenditest on taaskasutuseks kõlbmatud, kuna hoolimatud inimesed viskavad pakendite sekka ka olmeprügi, solkides sellega ära konteineri sisu ning nullides korralike sorteerijate vaeva.\n“Selline tahtlik risustamine on tõesti suur probleem,” nentis Saaremaal prügiveoga tegeleva OÜ Prügimees juht Riivo Asuja. Paljud, kel taaskasutusest ükskõik, viskavad Asuja sõnul südamerahus oma olmerämpsu taaskasutatavate pakendite hulka, sest näevad selles võimalust oma prügist tasuta lahti saada, kirjutab Meie Maa.\n“Pakendite hulgas on kõike: lapsemähkmeid, riidekotte, hallitanud jogurtitopse, kodusel teel valmistatud hapukurkide purke, kus veel lehed ja küüslauk sees,” maalis Saaremaa keskkonnateenistuse teabejuht Marlen Nestra sünge pildi talle Kudjape prügilas avanenud olukorrast.\n“Teeb ikka meele mõruks küll, kui mina kulutan karpide pesemiseks vett ja elektrit ning siis tuleb üks inimene ja viskab täiesti ükskõikselt minu puhaste pakendite peale oma õlise filtri või maitsetaimi täis kurgipurgi,” nentis ta.\n“Kui konteineri peale on kirjutatud papp ja paber, kas siis tõesti mõni arvab, et tema lapse mähe sobib ka vanapaberi hulgas taaskäitluseks?” küsis omakorda Eesti Taaskasutusorganisatsiooni (ETO) arendusjuht Siret Kivilo, kelle hinnangul ei ole põhjuseks mitte inimeste teadmatus, vaid hoolimatus\nViie aastaga on prügi hulk kasvanud kümnendiku\nOlmeprügi risustab jäätmemaju\nMaaomanikud hädas võõra prügiga\nLätlased panid Lõuna-Eesti rämpsule käe ette\n“Teeme ära” aitas prügihuligaansust avastada\nLang: kriminaalkurjategijate hulk on kolossaalne\nPrahi mahaloopimise eest kuni 18 000 krooni trahvi\nTallinn ei taha vanapaberi sorteerimist rahastada


Peruu füüsal seemned: osta\nPeruu füüsal "Mochyne"\nPhysalis peruviana var. edulis\nPeruu füüsal - Physalis peruviana var. edulis.\nKasvatatakse nagu tomatit. Istikud istutatakse avamaale peale öökülmade möödumist. Toiduks kasutatakse täiesti küpseid vilju mis sisaldavad vitamiine A, B, C ja omavad põletiku-, viiruste ja kasvajatevastast toimet. Saagi koristamine juuli - september.\n1 gramm = 500-600 seemet.\n* Raviks kasutatakse füüsalise vilju, nendest tehtud mahla ja juuri.\nJuurtes leidub alkaloide. Lehtedes on karotinoide, steroide, fenoolkarboksüülhappeid, flavonoide.\nViljades leidub suhkrut, pektiini, orgaanilisi happeid, seemnetes aga rasvu, askorbiinhapet, parkaineid, makro- ja mikroelemente ja karotiini.\nViljad on põletikuvastase, antiseptilise, valuvaigistava, verejooksu peatava, sapi- ja uriini ajati.\nKeedus või vesitõmmis viljadest on kasutusel põiekivide, tsüstiidi, hepatiidi, bronhiidi, vahelduva palaviku, tursete, astsiidi, reuma, podagra, verevalumite korral. Värskeid vilju ja nende mahla kasutatakse dermatoosi, hingamisteede haiguste, gonorröa, düsenteeria, hüpertooniatõve korral.\nJuurte keedust kasutab rahvameditsiin kui köhavastast, valuvaigistavat ja kasulikku ainet menstruatsiooni peatamisel.\nFüüsalise vilju kasutatakse aneemia ravimisel, hüpertooniatõve korral, soovitatakse inimestele, kes kannatavad vanusega seotud kõhukinnisuse all (värskeid vilju 5-10 tk 2-3 korda päevas enne sööki).\nHüpertooniahaigetele on kasulik füüsalise kuivatatud lehtedest ja viljakattelehtedest tehtud tee. Viljadest tehtud salvi kasutatakse välispidiselt põletikuliste protsesside korral kui valuvaigistavat vahendit, samuti reuma ja podagra valude, aga ka haavu parandava vahendina mis aitab taastada kudesid.\n! Tuleb meeles pidada, et taime maapealne osa ja vilja katvad soomused sisaldavad alkaloide ja feseliini, mida peetakse toksiliseks, seepärast on kategooriliselt keelatud kasutada neid kodustes tingimustes ravimiseks.


Pai mango-banaani smuuti, 280ml, pai - prisma\nPai mango-banaani smuuti, 280ml\nRiiul: Muud joogid / 9 smuutid, pudelis\n+ pant 0,10 €\nPai mango-banaani smuuti on ilma säilitusaineteta 100% mahl, millesse ei ole lisatud suhkrut. Pai smuuti parajalt magus maitse tuleb puuviljasuhkrust, mis on marjades-puuviljades endis.Pai smuutist saad sa kätte oma igapäevased vajalikud puuviljad. Ühes mango-banaani smuutis on keskmiselt 0,25 mangot, 0,1 ananassi, 0,5 õuna, 8 viinamarja, 0,25 guajaavat, 0,3 banaani, 0,1 pirni. Säilitada jahedas Enne tarvitamist loksutada\nananassimahl kontsentreeritud mahlast (21%), mangopüree (20%), õunamahl kontsentreeritud mahlast (14 %), viinamarjamahl kontsentreeritud mahlast (13 %), guajaavi püree kontsentreeritud püreest (10 %), banaanipüree (9%), õunapüree (7 %), pirnipüree kontsentreeritud püreest (3 %), ananassipüree (3 %).\nSisaldab Oder ja odratooted (gluteeni sisaldavad teraviljad), Rukis ja rukkist valmistatud tooted\nSuhkrud 11,8 g


elu24.postimees.ee · 3n · Täna selgusid Eesti Muusikaauhinnad 2020 nominendid, kes võistlevad 17 kategoorias Eesti Muusikaauhinna tiitlile. Parimate nimed selgitati välja üle poolesaja kandidaadi seast.\nGALERII | Eesti kinolevisse jõudis Soome-Eesti ühisfilm „Maria paradiis“\nelu.ohtuleht.ee · 3n · 2020. aasta algul jõudis Eesti kinolevisse Soome-Eesti ühisfilm „Maria paradiis“ („Marian paratiisi“), mille režissöör on rahvusvahelise haardega Soome filmilavastaja Zaida Bergroth.\nwww.kultuur.info · 3n · Ruutu10 Eesti otsib improstaari\nHandymann lahkub Eesti turult\nwww.kaubandus.ee · 30 dets 2019 · Äripäevale teadaolevalt lahkub kodumajapidamiskaupu müüv Handymann lähikuudel Eesti turult.\nTamro Eesti juht vahetub\nMeditsiiniuudised · 3n · Tamro Eesti tegevjuht ja hulgimüügidirektor Lauri Betlem lahkub jaanuari lõpus ettevõttest ja Tamro Eesti juhatuse liikme kohalt. Tema kohustused võtab üle senine ostuosakonna juht Tanel Kuusmann.\nÄripäev · 2p · Eesti munatoodang oli viimaste aastate väikseim, selgub statistikaameti esialgsetest andmetest.\nEesti kaitseväelased jäävad Iraaki\nPostimees · 4n · NATO otsus peatada oma väljaõppemissioon Iraagis seal viibivaid Eesti kaitseväelasi ei puuduta, kuna Eesti väljaõppemeeskond on seal teise missiooni raames.\ntehnika.postimees.ee · 2n · Sihtasutus EXPO 2020 Dubai Eesti esindus kuulutas eile välja riigihanke, et leida kuueks kuuks toiduvalmistaja Eesti paviljonile.\nEesti Leegioni Sõprade Klubi kogub annetusi, et anda Tiit Madissonile Eesti Rahva Tänumedal\nobjektiiv.ee · 2n · Eesti Leegioni Sõprade Klubi on algatanud korjanduse, et autasustada vabadusvõitlejat Tiit Madissoni Eesti Rahva Tänumedaliga. Medal asutati 2008 aastal Ain Saare poolt ning anti sama aasta oktoobris üle Harald Nugiseksile Tori kirikus. Tänumedali valmistamiseks saab teha omapoolse annetuse. Medal...\nkultuur.postimees.ee · 3n · Eesti Muusikanõukogu ja Eesti Fonogrammitootjate Ühingu koostöös on selgunud Eesti Muusikaauhinnad 2020 Aasta Klassikaalbumi kategooria nominendid. Eesti Muusikaauhinnad 2020 nominentide täisnimekiri avalikustatakse täna, 9. jaanuari õhtul.\nDelfi · 2n · Prantsuse kaitseminister Florence Parly´ ja Eesti kaitseministeeriumi kantsler Kristjan Prikk kohtusid Malis teenivate Eesti kaitseväelastega.\nwww.toostusuudised.ee · 2p · Eesti munatoodang oli viimaste aastate väikseim, selgub statistikaameti esialgsetest andmetest.\nleht.postimees.ee · 3n · Eesti Fonogrammitootjate Ühingu juhatuse liige Indrek Sarrap ütleb, et sel aastal tekitavad Eesti muusikaauhinna nominendid suurt põnevust, kuna nimekirjas ei domineeri üks kindel artist. Kõige rohkem nominatsioone on kogunud Anna Kaneelina, nublu ja Rita Ray.\nUuring: Eesti kõige ihaldusväärsem tööandja on Elisa Eesti AS\nwww.pealinn.ee · 2n · Kõige olulisemate kriteeriumitena top tööandja valikul tõid vastajad välja motiveeriva palga ja lisahüved, hea sisekliima ehk toredad kolleegid, paindliku töökorralduse, head arenguvõimalused, heade tulemuste märkamise ja tunnustamise ning töötajate tervise eest hoolitsemise. Möödunud aasta novembri...\nEesti vajaks juurde 4000 õde\nMeditsiiniuudised · 2n · Eesti Õdede Liit kuulutas täna välja õdede ja ämmaemandate aasta Eestis. Maailma terviseorganisatsiooni poolt ellu kutsutud sündmusega juhitakse tähelepanu sellele, et praegu on Eestis täitmata umbes 500 õe töökohta. Eesti tervishoid vajaks aga tegelikult juurde umbes 4000 õde.\nEesti Olümpiakomitee käivitas spordiarbitraaži\nsport.postimees.ee · 2n · Eesti Olümpiakomitee käivitas spordiarbitraaži, mis hakkab lahendama spordivaldkonnas tegutsevate organisatsioonide ja isikutega seotud keerukamaid vaidlusi.\nheureka.postimees.ee · 2n · Vaata Postimehe vahendusel otseülekannet Eesti muuseumide aastakonverentsist, mis toimub 24. jaanuaril Valga Kultuuri- ja Huvialakeskuses.\nLevadia sõlmis lepingu Eesti koondislasega\nsport.postimees.ee · 2n · Viimati kuus aastat tagasi jalgpallis Eesti meistriks kroonitud FCI Levadia täiendas enda ridu Eesti koondislase Brent Lepistuga, kes sõlmis klubiga aastase lepingu.\nTähelepanuväärsed sündmused Eesti turundusmaastikul 2019. aastal\nwww.bestmarketing.ee · 3n · Telia Eesti brändi ja turundusosakonna juht Ranno Pajuri tõi välja kaks olulist asja, mis möödunud aastal Eesti turundusmaastikku mõjutasid.\nEesti Leegioni Sõprade Klubi kogub annetusi ja toetusallkirju, et anda Tiit Madissonile Eesti Rahva Tänumedal\nobjektiiv.ee · 2n · Eesti Leegioni Sõprade Klubi on algatanud korjanduse ning toetusallkirjade kogumise, et autasustada vabadusvõitlejat Tiit Madissoni Eesti Rahva Tänumedaliga. Medal asutati 2008 aastal Ain Saare poolt ning anti sama aasta oktoobris üle Harald Nugiseksile Tori kirikus. Tänumedali valmistamiseks saab...\nEesti delegatsiooni lipukandja olümpiamängudel: uhke tunne!\nsport.postimees.ee · 7p · Kolmapäeva õhtul Eesti aja järgi algusega kell 20 toimub Lausanne’is III noorte taliolümpiamängude lõputseremoonia, mida saab vaadata Eesti Olümpiakomitee erilehelt.\nTallinna spordihallis selgusid Eesti meistrid karates\nsport.postimees.ee · 3n · 12. jaanuaril 2020 toimusid Tallinna spordihallis Eesti meistrivõistlused karates. Eesti karate tähistab tänavu 50. sünnipäeva. Vaata galeriid!\nmajandus24.postimees.ee · 4n · Tallinki suuraktsionäridele kuuluv Eesti Gaas on Soome avanenud maagaasiturust võitnud enam kui kümnendiku ning sihib 20-protsendilist turuosa, mille suurusjärk on võrdne Eesti aastase tarbimisega.\nSirp · 2n · Kaasaegse Kunsti Eesti Keskus esitleb täna uut kodulehte, kus asub ka uus eesti- ja ingliskeelne Eesti kunstnike andmebaas, mis koondab valikut Eestis hetkel aktiivsetest kunstnikest, kuraatoritest ja kriitikutest. Pidevalt täieneva nimekirja töötab välja ekspertkomisjon. Hetkel leiab andmebaasist 4...\nEesti parimad veemotosportlased on Üpraus ja Haugasmägi\nsport.postimees.ee · 2p · Tallinnas Radisson Blue Hotell Olümpias toimunud Eesti Veemoto Liidu pidulikul autasustamise galal tunnustati 2019 hooaja Eesti meistreid ja parimaid sportlasi.\nEesti Panga president näeb pessimismi taandumist\nÄripäev · 4n · Kui hakata vaatama Eesti sihtturgude poole, siis suurem pessimism hakkab seljataha jääma, leiab Eesti Panga president Madis Müller.\nsport.postimees.ee · 3p · Eesti epeenaiskond kadettide vanuseklassis võitis Soomes Espoos peetud Euroopa karikaetapi.\nwww.pollumajandus.ee · 3n · Eesti aednike peret on tabanud valus kaotus. 2. jaanuaril lakkas tuksumast kollektsionääri Raimu Aasa süda.\nHerem: Eesti kaitseväelased liiguvad Iraagist Kuveiti\nwww.pealinn.ee · 3n · Kaitseväe juhataja kindralmajor Martin Herem selgitas, et Eesti lähtub Iraagis koalitsioonijõudude tegevusest. Ükski Eesti kaitseväelane pole Iraagis vigastada saanud.Herem rääkis eile õhtul "Aktuaalse kaamera" otsestuudios, et Eesti kaitseväelased liiguvad Iraagist Kuveiti, vahendas BNS. Heremi sõ...\nÕhtuleht · 1p · Just selliseid küsimusi nagu pealkirjas välja toodud, küsib Eesti esimene e-mälumäng (vaata SIIT), mis valmis kõigest kuu aega tagasi.\nwww.toostusuudised.ee · 4n · Homme esmakordselt vabale konkurentsile avanevast Soome gaasiturust on Eesti Gaas võtnud tänaseks sõlmitud uute müügilepingutega enam kui kümnendiku, teatas ettevõte.\nKristi Raik: sisepoliitika varjutab Eesti diplomaatia edu\nleht.postimees.ee · 2n · Värske uuringu tulemused riikide mõjukusest ELis annaks ehk liiga igavalt ilusa pildi Eesti diplomaatiast ELis, kui sellele ei lisanduks sisepoliitika äikesepilved ja kärgatused, kirjutab RKK Eesti Välispoliitika Instituudi direktor Kristi Raik.\nsport.ohtuleht.ee · 2n · Teatame kurbusega, et meie seast on lahkunud endine sportlane ja treener Jaan Klassepp, avaldas Eesti jalgratturite liit masendava uudise.\nkodukiri.ohtuleht.ee · 4n · Aasta Kodu konkursile esitati seekord ligi 80 aeda ja kodu Eesti eri paigust. Siin ajakirjanumbris pakume vaatamiseks, mõtisklemiseks ja inspiratsiooniks nendest fotoülevaadet.\nÜRO Julgeolekunõukogu saalis heisatakse Eesti lipp\nmaailm.postimees.ee · 4n · Täna asetatakse New Yorgis ÜRO Julgeolekunõukogu saali ette Eesti lipp, et märkida hetke, mil Eesti astub maailma kriisidiplomaatia keskmesse.


Kommentaarid: Venemaa keskpank lasi ringlusse Tallinna pronkssõduriga mündi\nVenemaa keskpank lasi ringlusse Tallinna pronkssõduriga mündi\nToimetas Piret Pappel, 3. august 2016 16:01\nOma raha/ 4. august 2016 19:53\nIga riik võib oma rahatähele peale panna mida tahab.\nMeil õnneks enam seda võimalust ei ole.\nJa leidub lolle , kes ennast sellest häirida laseb - seda ju taotletaksegi.\nmõmm/ 4. august 2016 01:07\nSibulskite vana kirjaviga ka peal. Tallinn kirjutatakse kahe n-ga. See et vantidel õigekirjaga probleeme on, on ju ammu teada asi.\nÄra huilga!/ 4. august 2016 10:22\nVenelastel on alati Tallinn olnud ühe "n"-iga! Kas saksakeelne MOSKAU on õigem kui MOSKVA?\nÄkki on hoopis sinul probleemid? Näiteks skisofreenilise marurahvuslusega?\nmõmm/ 4. august 2016 13:28\nJärelikult on kogu aeg valesti olnud. See ei ole eestlaste probleem, et maailmas 150 miljonit lolli on , kes õigekirja ei tunne.\nFEDJA/ 4. august 2016 00:33\n3. august 2016 23:25\nOh jahh/ 4. august 2016 07:38\nPäris loll inimene! Aga mis enne vene tsaare oli?\nMis oli?/ 4. august 2016 10:23\nOlid Taani, Saksa, Rootsi, Poola kuningad.\nMiinustajatele/ 4. august 2016 11:51\nJah, enne "tsaare" (alates 1721 aastast tsaare enam Venes polnud, olid keisrid) olidki igasugu muud kunnid.\nNäiteks müüs Liivimaa "kuningas" Kaupo ISIKLIKULT Rooma paavstile 100 kuldraha eest maha!. Seega on Liivimaa alates aastast 1191 De Jure nt Rooma paavstile kuuluv territoorium.\nMüüs Kaupo- ostis Innokentius III. Kamandama hakkas Liivi Ordu, peakorteriga Riias. Kaupo kuulutas end "Liivimaa kuningas" ja sakslased Riias naersid pihku.\nKa kõik väikesemad vanemad ja peast "kuningad" müüsid oma maad ja rahva maha nii Liivi Ordule, kui ka Taani kuningale, said vastu tiba nänni ja aadlistaatuse koos "välismaa" nimega ;).\nSeega- alates ˇ12 sajandist pole De Jure mitte mingisugust abstraktset Eestit olemas, sest KÕIK on ametlikult ja dokumenteeritult kohalike endi poolt maha müüdud.\n4. august 2016 11:52\nja sina oled üks neist kuningaist?\naga/ 4. august 2016 11:52\nEesti rahvas oli olemas ja baas riigi tekkeks samuti. Eesti Vabariik ei oleks muidu tekkinud.\nNoojahh/ 4. august 2016 11:59\nSee paarkümmend aastat EW-d oli nagu mingi ikaldus, looduse vingerpuss või teiste riikide kokkulepe, et vaatavad, mis juhtub.\nBaasid riigi tekkeks tulid Pätsu loal ;).\nHuilake palju tahate- ajaloo vastu ei saa ;)\nSa sibula jukku oled peast venelane!/ 4. august 2016 17:33\nKas kremli ajalugu?\n..../ 3. august 2016 18:38\nja kuidas nad maksavad autoritasusid - nimelt on selle kuju autoritel ka järeltulijad, pärijad. Lisaks on ka riiklikult seal sekkumiseks põhjust - vaba Eesti pealinn on sovjeediaja moodi ühe n-ga ja all on kuupäev, mis tähistab selle linna anastamist võõrvägede poolt, sel ajal, kui punasoldat sisse tatsas, lehvis Pika Hermanni tipus sini-must-valge... Kui see ei ole teise, suveräänse, riigi siseasjadesse sekkumine, siis - mis see on?!? Välisministeerium - ahoi, kas kõik tegelevad suvepäevade ja presidendikandidaadiga?\nEi anastatud!/ 3. august 2016 18:56\nPidulikult olime läinud ju NSVL kooslusesse, ilusti Prts pani käe alla ja puha!\nDe Jure vabastati mis vabastati!\njah,juba 1940 aastal/ 3. august 2016 19:04\ntuli teie Stalin kommunistide palvele vastu.\n4. august 2016 09:22\nNüüd tulevad Merkelile vastu, jälle on Euroopa Saksa ülemvõimu alla parseldatud ja politsei võitleb anti-fašistidega Saksamaal. Olete rahul?\nhistory/ 3. august 2016 18:19\ntegelikult siis venelaste poolt okupeeritud ja genotsiiditud riikige pealinnad.\nküss/ 3. august 2016 18:18\nhei,sibulad siin ja venemaal! vabastajad võiks te siis olla kui te oleksite sakslased eestist ära ajanud ja ise ka seejärel lesta tõmmanud.teie aga jäite eestisse elama nagu kährikud mägra majja,hävitades põlisrahvast ja lagastades nende kodumaad.mis vabastamisest siin üldse juttu saab olla?! teie sonimist ja luulusid "euroopa vabastamisest" ei usu peale teie eneste mitte keegi,ülejäänud rahvad ainult irvitavad selle üle.\nJuku/ 3. august 2016 17:29\nNeed mündid lähevad kollektsionääride hulgas kõrgesse hinda\nKristjanile see ei meeldiks/ 3. august 2016 17:19\nTema oli aus soomepoiss.Ühesõnaga Mordor lasi välja Frodoga mündi.\nettepanek/ 3. august 2016 17:18\nkingime selle pronkssõduri venemaale! Saame jamast lahti.\njan / 3. august 2016 19:50\nega venemaa seda vastu kohe kindlasti ei võta,sest see on ju tugev argument meil siin Eestis seda va 5.kolonni ärkvel hoida.\nMiks/ 4. august 2016 10:11\nme peaksime kinkima,me ei võlgne neile midagi. See ausammas püstitati meie eesti meestele, kellele pandi punaarmee munder selga nende tahtest olenemata, nendele kes enam kunagi kodumaale ei naasnud. Paljude hukkumispaik on jäänudki teadmatuks lähedastele. See ausammas püstitati nendele meestele ja selleks valiti ka modelliks selline tugev ja aus Eesti mees, nagu Kristjan Palusalu. Meil Eestis ei ole võidumonumenti,pole ka selleks põhjust. Meie ei võitnud seda sõda, meil algas 50 aastane okupatsioon. Sammast ei tohiks põlata sellepärast, et sellele on antud vale tähendus meie käest luba küsimata. Kui õige võtaks samba endale tagasi ja meenutaks nt.iseseisvumise taastamise päeval neid, kes lootsid tagasi jõuda koju- iseseisvasse Eesti Vabariiki. Need mehed panid aluse iseseisvale riigile- majandusele, kultuurile ja vaimsusele.\nMaatundija/ 3. august 2016 17:10\nSee märk on ebaõnne sümbol! Ta kiirgab halba õnne ja negatiivi vaade! See toob Venemaale uusi õnnetusi ja hävingut!\nja mis veel inetum,nad kirjutasid pika artikli/ 3. august 2016 16:21\nselle sõduri 108 sünniaastapäeva puhul. Pidi olema ainulaadne sportlane see Palusalu.\nAga noh, Punaarmeest ta jalga lasi ja seda ei andesta stalinlikud eesti lakeid mitte kunagi.\nMõtle peaga/ 3. august 2016 18:08\nMIKS teda desertöörluse eest seina äärde ei pandud ja MIKS vanad, EW sportlased temast eemale hoidsid?\nah et hoidsid eemale ???/ 3. august 2016 19:00\nno ma mäletan,et tuntud mehed Paul keres ja Johannes Kotkas, need õigete eestlaste poolt vihatud spordimehed ,ei hoidnud eemale .... nad tegid kõik,mis võimalik,et Palusalu ellu jääks.\nNoh,aga sellise kaliibriga ,selllise klassiga spordimehi te ei tunnista, neid te ainult vihkate ja põlgate haua põhja ka ,\nKuule, äbarik! / 3. august 2016 20:06\nKui Palusalu korduvalt "deserteerus", siis ei juhtunud temaga midagi!\nMinu vanaisa, kes Palusaluga samas EW maadluskoondises, aga tapeti selle eest, et oli ettevõtja- ehk siis ühiskonnaohtlik element,\nDesertöör oli modelliks ausamba tegemisel jne.\nSelline asi ei pane mõtlema?\nKUIDAS ja MIKS ta üldse elus oli?\n4. august 2016 16:55\nPunastele oli K.asulik I.dioot leiud ja seda nad toidavad.\neh/ 4. august 2016 10:39\nkuid SELLE kuju modelliks EI OLNUD Palusalu! Üks viinanina teenis poseerimisega omale pudeliraha.\nRoosi/ 3. august 2016 16:21\nSeda ei saa neile pahaks panna. Venemaal ei ole juba viimased 100 aastat nii head kunstniku, kui oli meie Roos.Kõik ju teavad millised on nende oma skulptuurid.Venemaa on riik kes elab ainult minevikus,et nii oli kord, tulemas aga ei ole enam midagi.\njajah/ 3. august 2016 16:50\nkle läbu kas sa sellist vanasõna pole kuulnud : kes minevikku ei mäleta elab tulevikuta.Sinu estobanaanias ei ole midagi tulemas.Kui ehk jälle jänki soldateid juurde teile.\nkolla/ 3. august 2016 18:06\ntolgus on jälle paar eestikeelset sõna juurde õppinud.\njajah/ 3. august 2016 18:55\nEESTISIGA ruigab jälle peaparandust.\nmõistuse omamine on siis tolguse tunnusmärk/ 3. august 2016 19:03\narutu vihane röökimine jälle eestluse eritunnus ?\njajah/ 4. august 2016 07:47\nVenelased ei ole rahvus vaid liik\nsina kullake/ 4. august 2016 08:38\nebakvaliteetse presu soovimatu tulemus.\nsinu estobanaania/ 4. august 2016 08:39\non kentmannikontoora solgiauk.\nJep/ 4. august 2016 08:48\nSa uroodit tibla kirjuta vene keeles, "sksa" tähtedega suhtlemine käib sul üle jõu\nmine/ 4. august 2016 10:14\nhaise urooditajaläbu pelleris koos omasuguste väljaheitejunnidega.\nJAH JA / 4. august 2016 15:54\nVENESIGA HAISEB NAGU EHT SIGA!


Uudised - KK Viimsi/Noto naasis võidulainele\nKK Viimsi/Noto naasis võidulainele (0)\n8.veebruaril kodusel Karulaugu Spordikeskuse korvpalliareenil peetud Saku I Liiga 16 vooru kohtumises lõpetas KK Viimsi/Noto „ilusate kaotuste“ seeria ja pöördus võidulainele alistades külla sõitnud Tartu Ülikool/Kuremaa SK 94:84.\nHoolimata positisoonidest turniiritabelis, viimsilased 5. ja tartlased 12. kohal, oli oodata rasket ja võitluslikku mängu. Nii ka läks! Veel neljanda veerandaja alguses oli tablool seisuks 73:71. Kuid siis õnnestus väljakuperemeestel seisult teha 10:0 vahespurt, et kindlustada põhihooaja 9. võit.\n15 punkti visanud Mihkel Allorg pidas mänguilust tähtsamaks tabelisse saadud võidupunkte,“Kolm rasket mängu kaotasime, samas olid kõik mängud, meil juba nagu natukene käes, kuid suutsime lõpuga maha mängida. Täna ei olnud samuti kerge. Vastased on lühike, ebamugav meeskond, aga lõpuga panime oma tugevused maksma ja saime võudulainele tagasi.“\nMeeskonna peatreener Valdo Lips pidas mängu raskeks,“Ega mina ei lootnudki kerget mängu. Olime valmis, et see mäng tuleb võitlusega ära võtta. Vastased on tugevad spordipoisid, kes võitlevad lõpuni ja nii ka oli. Aga õnneks võitsime.“\nVaadates uude nädalasse, kui külla minnakse värskelt kahe välismängijaga täiendust saanud KA Tallinna Kalev/TLÜle sõnas Lips,“Nagu eelmine mäng näitas, saame nendega mängida küll. Saan aru, et kalevlaste ridades on toimunud muudatused, ehk seda põnevam ja meie noored saavad hea kooli ja häid mänge.“\nKristjan Evart 19, Mihkel Allorg 15, Kevin Sünd, 12 punkti, Hugo Toom ja Jorgen Rikberg 11 punkti.\nPeale 16.vooru asub KK Viimsi/Noto Saku I Liiga turniiritabelis 9 võidu ja 7 kaotusega 5.real.\nVaata Saku I Liiga turniiritabelit SIIN\nVaata fotogaleriid KK Viimsi/Noto vs Tartu Ülikool/Kuremaa SK SIIN\nLisaks esindusmeeskonnale käisid sel nädalavahtusel väljakutel Haapsalust kuni Vokani erinevad Korvpalliklubi Viimsi/Estover meeskonnad mikrotest kuni esindusmeeskond KK Viimsi/Notoni.\nEdukale nädalavahetusele pani pühapäeva õhtul punkti KK Viimsi/Kesklinna KK/TSK alistades G4S Noorteliiga U18 vanuseklassi kohtumises koduväljakul Tartu Ülikooli 110:98, jätkates sellega ka peale 8.vooru, 7 võidu ja 1 kaotusega, põhiturniiri liidrina.


Maksuküsimused - Eesti ehitusettevõtte pidi registreerima ennast Soomes käibemaksukohuslaseks ja peab esitama Soome maksuametile ka käibedeklaratsiooni. Küsimus on, et kas nüüd peab siis ettevõtte esitama käibedeklaratsiooni nii Eestile deklareerides ühendusesisese käibe 0% ja sama käibe ka Soome maksuametile, kus tal on 22% maksumäär. Samas ettevõttel püsivat tegevuskohta ei ole Soomes. - Maksumaksja Portaal\nAvaleht » 710\nKäivet, mis on maksustatud teises riigis, üldjuhul Eestis ei deklareerita. Eestis tuleb 0% määraga deklareerida kauba ühendusesisene käive. Näiteks kui Te ostate Eestis kaupa ja viite selle Soome, et seal ehitusel kasutada, siis te deklareerite Eestis 0% käivet ja Soomes kauba ühendusesisest soetamist. Soomes osutatud teenuseid Eestis käibena ei deklareerita. Raamatupidamises kajastate müügitulu üldises korras.


Selle tehnikaga hakkab beebi omandama uue oskuse vaid kahe minuti jooksul.\nEma ja isad, kes on püsivad lapsed, peaksid proovima meetodit, mis aitas viie-aastase poisi nimega Colton õppida kingapaelad siduma. Lihtsalt vaata, kuidas ta nutikalt teeb!\nLase poiss kanda.\nNüüd peab ta võtma ühe nöörist plastikotsiku ja sisestama selle avasse, kust see väljub.\nTehke sama teise pitsiga. Peaks olema kaks suurt silmust.\nSeejärel võtke mõlema käega hinged üle, ristige need ja siduge tavaline sõlm - kaks korda.\nTõmmake plastmassist otsad aukudest välja.\nVoila Vöör on valmis, tossud sobivad tihedalt jalgadele, mis tähendab, et nad ei lase maha enne, kui laps jookseb mänguväljaku ümber.


Maakood/ Telefonikood Malaisia\nPiirkonna suunakoodi ees olev null tuleb siin ära jätta. Nii muutub number ’09909 1999909’ pärast riigi suunakoodi lisamist järgnevalt: ’+60 9909 1999909’.\nMalaisia maakood / telefonikood on +60 (0060). Kui te ei asu Malaisia ja soovite helistada inimesele Perlis, Kedah, Penang, Pengkalan Hulu, Perak, , peate lisaks suunakoodile lisama ka maakood / telefonikood. Malaisia maakood / telefonikood on +60 (0060), seega kui olete Eesti ja soovite helistada inimesele Perlis, Kedah, Penang, Pengkalan Hulu, Perak, , peate selle inimese telefoninumbri ette lisama eesliite +60 4. Sellisel juhul jäetakse välja suunanumbri ees olev null. Fiktiivse telefoninumbri 9999909, suunakoodi 04 ja maakood / telefonikood +60 jaoks tuleb valida number +60 4 9999909.\nTelefoninumbri alguses saab plussmärki tavaliselt kasutada selles vormingus. Siiski levinum variant on plussmärgi asendamine numbritega, mis teavitab telefonivõrku, et soovite helistada välismaa telefoninumbrile. ITU soovitab kasutada numbrit 00, mida kasutatakse ka paljudes riikides, sealhulgas kõikides Euroopa riikides. +60 4 (mille peate lisama Perlis, Kedah, Penang, Pengkalan Hulu, Perak, asuva inimese telefoninumbri ette, et helistada talle Eesti) asemel võite kasutada ka 0060 4. Fiktiivse telefoninumbri 9999909, suunakoodi 04 ja maakood / telefonikood 0060 (Malaisia) jaoks tuleb valida number 0060 4 9999909.\nKui abonendile helistatakse mobiilinumbril, pole vahet, millises riigis see mobiilsideseade asub. See, kas kõne on rahvusvaheline kõne ja kas tuleb täpsustada maakood / telefonikood - antud juhul +60 (0060, Malaisia) - sõltub ainult sellest, kas kõne vastuvõttev mobiilseade kasutab helistajaga samast riigist pärit mobiilioperaatorit. Mobiilsideseadme asukoht ei oma tähtsust. Teatavatel tingimustel võib aga asukoht oluliselt mõjutada kõne hinda. Niipea kui mobiilseade valib välismaise mobiilsidevõrgu, tekivad rändlustasud. Need tasud kannab kõnealuse seadme omanik, olenemata sellest, kas ta ise on helistaja või on keegi teine talle helistanud. Rändlustasud on Euroopa Liidus suures osas kaotatud, nii et mobiiltelefoni kasutamisel mõnes teises Euroopa riigis lisatasusid ei lisandu. Väljaspool Euroopa Liitu kaasneb sellega sageli suur lisatasu. Rändlustasud on eriti kõrged lennukites ja mobiilsidevõrguga varustatud laevadel. Seetõttu on soovitatav välismaal viibimise ajaks end rändlustasudega kurssi viia või mängida turvaliselt, jättes seadme kogu reisi ajaks lennurežiimi.


Koolitussari INSPIRATSIOON 2. juuni 2019-Koolitused - Eesti Skautide Ühing\nKoolitussari INSPIRATSIOON 2. juuni 2019\nESÜ JUHT, see üritus on just Sulle - räägime muredest ja rõõmudest ning jagame mängudega inspiratsiooni.\nAEG: 2. juuni 2019\nTEGEVUS/EESMÄRK: Seekordse koolituse alateemaks on stressi juhtimine, motivatsioon ja mängud. Juhitud vestlusringides räägime stressist ja sellega toimetulekust ning oma aastatetagusest läbipõlemiskogemusest tuleb rääkima Karin (ESÜ programmi- ja koolituskoordinaator). Loomulikult ei puudu kohtumiselt mängud, mis annavad Sulle kaasa energiat ja head emotsiooni ning mis on tuntud ka kui stressimaandajad.\nPÄEVAKAVA: Skaudimaja ootab Sind alates 10.30-st, ürituse ametlik algus on kell 11.00 Palun ära hiline. Planeeritud lõpp on kell 18.00.\nTRANSPORT: Transpordi üritusele ja tagasi korraldab igaüks ise. Lisaküsimuste korral küsi täpsemalt Programmi- ja koolituskoordinaator Karinilt - See e-posti aadress on spämmirobotite eest kaitstud. Selle nägemiseks peab su veebilehitsejas olema JavaSkript sisse lülitatud.\nREGISTREERIMINE: Üritusele registreerimiseks vajuta lehe allservas olevat nuppu Registeeri (üks). Registreerida on võimalik kuni 26. maini või kuni kohti jätkub (koolitusele mahub maksimaalselt 20 osalejat) Registreerimise kinnitab osavõtu tasu ülekandmine ESÜle.\nÜrituse kuupäev 02.06.2019 10:30\nÜrituse lõpukuupäev 02.06.2019 18:00\nRegistreerimise alguse kuupäev 07.05.2019\nSaadaval kohad 10\nLõpukuupäev 26.05.2019 23:55


Maha äng!: Kohtumine lugejatega\nKader 11. oktoober 2012 08:59\nNäh, jälle jõudsid minust ette! Minu esimene kohtumine lugejatega on järgmisel nädalal. Samuti põhikooli vanemad klassid, Lutsu raamatukogus. Peaksin rääkima, kes olen ja miks/mida kirjutan. Noh, kuna vastused nendele küsimustele jäävadki lahtiseks, keskendun muretsedes palju pakilisemale: mul pole midagi selga panna!\nväga väga naine 11. oktoober 2012 09:14\nNojah, aga sul on see eelis, et sa kohtud OMA lugejatega. "Jaanik(a)"t vähemalt mõned neist ikka lugenud on.\nMu käest, kui ma "Näljamängud" rääkimiseks üles tõstsin, küsiti, kas see raamat on minu kirjutatud.\n/selga panemise üle ma ei muretsenud üldse, aga meigi tegin küll. Mitte et see mu haigekahvatut nägu palju parandanud oleks, aga vähemalt tunne oli pidulik.\nEl Stupido 11. oktoober 2012 10:19\na kas teie, kirjanikud, räägite noortele ka sellest, et kirjutamine on enesetundmise ja enese tundmaõppimise vahend? Et saada aru, mis mu peakeses toimub ja mis mu elukeses oluline on, selleks on tihti kirjutamine hästi hea meede. Sest paberile ilmub lisaks taustamürale ka puhas tõde.\nväga väga naine 11. oktoober 2012 17:19\nMina küll ei rääkinud.\nEga nendega väga sellist... reaalsust puudutavat juttu ei saanudki räägitud.\nMult küsiti ka, miks mu raamatuid välismaal ei müüda.\nOskasin peale hetkelist vapustust ainult öelda, et mu ainus päris oma raamat on luuleteos, aga sisemiselt tegin suht kuivalt näm-näm, sest enne seda oli olnud see "Näljamängude" "Kas see on Teie kirjutatud?" moment ja mulle tundus, et need inimesed on kohtunud mingi minu omast väga oluliselt erineva kirjanikudefintsiooniga ja selle mulle külge riputanud.\nMis oli natuke veider.\nväga väga naine 11. oktoober 2012 21:06\nTeemasse: panin oma järgmise lapse postkasti ja saatsin toimetaja käte vahele.\nKõik, mis mul parasjagu oli, läks sisse. Kui sellega ka kümme korda kuulsamaks ei saa, siis... oh, siis tuleb jälle uus kirjutada.\nAga teda armastan ma ikkagi nii väga, et lihtsalt pooleks!


Vooremaa Jakobsoni kõnevõistluse “Isamaa on meile püha” võitis Galina Bilõt?uk\nJakobsoni kõnevõistluse “Isamaa on meile püha” võitis Galina Bilõt?uk\nVõistlejaid hindas ?ürii, mida juhtis ka sellel aastal tuntud kõnemees Ants Paju. Zhüriisse kuulusid veel Jõgeva Maavalitsuse kultuurinõunik Tiina Loorand, Jõgeva Maavalitsuse haridus- ja kultuuriosakonna peaspetsialist Heiki Sildnik, Torma vallavanem Riina Kull ja eelmise aasta kõnevõistluse võitja, Jõgeva Ühisgümnaasiumi õpilane Mart Sildnik.\nVõistlus toimus kahes osas: kõigepealt esitasid noored kõnelejad enda poolt valitud katkendi C. R. Jakobsoni isamaakõnedest. Enamus oli valinud endale sobiva lõigu Jakobsoni esimesest isamaakõnest. Teises osas tuli esitada oma nägemus teemal “Eesti elab!?.\nNoored olid võimekad nägema ja mõtestama Eesti valupunkte.\nKõnevõistluse lõppedes tutvusid osalejad ja nende juhendajad Torma kooli Jakobsoni tuba-muuseumiga. ?ürii tegi samal ajal oma tööd, et välja selgitada 2008. aasta kõnevõistluse võitja. Selgus, et valikut teha on raske.\nJakobsoni kõnede puhul oli Ants Paju sõnul tähtis, et kõneleja oli valinud just sellise katkendi, kus ta Jakobsoni mõtted kuulajateni tõi. Teine kõne oli kõneleja enda või õpetaja, ehk ka vanemate poolt antud Eesti valupunktide mõtestamiseks.\nLõpuks tehti otsus. “Galina tuli pulti ja ta oli kõige vähem teksti kütkes,” kõlas otsus.\nTorma vallavanem Riina Kull tänas kõiki õpilasi ja nende juhendajaid Torma valla suurkuju, dr. Schultz-Bertrami, raamatutega ja tunnuskirjadega. Võitja, Mustvee Vene Gümnaasiumi 12. klassi õpilane Galina Bilõt?uk sai auhinnaks täisnahkses köites C. R. Jakobsoni raamatu “Kolm isamaa kõnet” ja rahalise preemia. Tema juhendaja oli Jelena Put?kova.\nTänu oli ära teeninud ka ?ürii eesotsas Ants Pajuga ning ka neile jäid teist Jakobsoni kõnevõistlust meenutama väikesed kingitused. Kogu ürituse jäädvustas videosse ja tegi ka fotod esinejatest Andres Loorand.\nJuhendajad, kes võtsid vaevaks oma õpilastega Tormasse tulla, olid Jelena Put?kova, Inga Reinumägi, Helge Maripuu, Silvia Sööt, Riina Vaher ja Tiina Raudsepp.


Hubane stuudio Eiffeli torni lähedal\nUus renoveeritud ja kaasaegne stuudio (25m2/ 270sqf) asub Eiffeli torni lähedal Pariisis. See on varustatud 2 inimesele (1 kaheinimesevoodi) ja sobib ideaalselt paaridele või soolodele. Komplektis on ka WiFi, triikraud ja föön. Voodipesu ja rätikud on olemas. Tuleb märkida, et lennule registreerimine toimub kell 15.00-21.00 ja lennule registreerimine hiljemalt kell 11.00. Lisateabe saamiseks loe julgelt allolevat üksikasjalikku kirjeldust.:)\nOmadused minu külalised naudivad:\n- Modernne ja hästi sisustatud stuudio kaheinimesevoodiga.\nIdeaalne asukoht 15-minutilise jalutuskäigu kaugusel Eiffeli tornist. Ideaalne reisijatele, kes soovivad olla Pariisi parimate vaatamisväärsuste lähedal.\n- Täielikult varustatud, voodilinad, rätikud, edevuskomplektid ja mõned Nespresso kapslid on olemas.\n- Stuudio on varustatud ühis- ja elektriküttega.\nmeeles pidada: - Seade asub esimesel korrusel, vaatega tänavale. See on helikindel ja klaaspind on läbipaistmatu.\n- Saabumine algab kell 15.00 ja lahkumine lõpeb väljumispäeval kell 11.00.\nTeie käsutuses on komplekt võtmeid.\nminu majutuskoht meeldib sulle selle asukoha ja mugavuste tõttu.\nSelleks, et oma viibimist maksimaalselt ära kasutada, pead :\n- Valge ja sõbralik eluruum kaheinimesevoodiga, kaks öölauda, laud toolidega, teler ja panipaik.\n- Täielikult varustatud avatud köök: külmik, sügavkülmik, pliidipliit, veekeetja, mikrolaineahi, Nespresso kohvimasin, pesumasin ja toiduvalmistamisseadmed.\n- Modernne vannituba dušiga, kraanikausiga, panipaigaga ja tualetiga.\n4,86 ·137 hinnangut\n4,86 · 137 hinnangut\nStuudio asub Pariisi 15. linnaosas. Naabruskond on eklektiline elamupiirkond, kus maalilised poed La Motte Grenelle metroojaama ümber annavad teed Montparnasse torni pilvelõhkujale. Musée Bourdelle esitleb skulptor Antoine Bourdelle 'i töötuba ja aeda, kus töötasid ka sellised kunstnikud nagu Chagall. Seine 'i ääres asuv André Citroëni park meelitab turiste ja perekondi kasvuhoonetesse ja vangistatud kuumaõhupalli linnavaadetega.\nSa oled Monoprixi ja Carrefouri linna lähedal.\nErnest ja Valentine.\n- Imetle vaadet Eiffeli tornile.\nKülasta Beaugrenelle kaubanduskeskust ja kinosid.\nAlates sinu broneeringutaotlusest kuni sinu kohapealse vastuvõtmise ja lahkumiseni olen sinu teenistuses, et sinu reis õnnestuks! Anna teada, kas vajad neid Airbnb platvormil otse või telefoni teel minu profiilil oleval numbril.\nPoliisi number: 7511504312709\nTagatisraha – majutuskoha kahjustamise korral võidakse sinult nõuda kuni $170


Meie käest saad vajalikud trepid ja redelid\nMeie käest saad kvaliteetsed trepid ja redelid. Disainime, projekteerime, toodame ja paigaldame.\nTreppide ja redelite valmistamine\nMetkon Projekt OÜ valmistab erineva kujuga treppe ning redeleid sise-ja välistingiustesse. Lisaks treppidele ja redelitele saad meie käest ka kvaliteetsed trepipiirded. Meie valmistatud trepid ja redelid on leidnud kasutust nii eramutes, kortermajades, ärihoonetes kui ka eriotstarbelistes hoonetes (päästekomandod, laod jt)\nValmistame ühe talaga, kahe talaga või küljeltkinnitusega treppe. Trepipiirded valmistame puidust, klaasist või metallist. trepiastmed valmistame üldjuhul puidust või metallist.\nTellijal on võimalik värvitoone valida RAL kataloogi või RR värvikaartide alusel.\nRedelid toodame üldjuhul metallist – olgu selleks siis redelid pööningule või välitingimustesse mõeldud redelid. Materjalina kasutame vastavalt kliendi soovile musta metalli (külm-ja kuumvalts), roostevaba metalli või erisulameid (n.t. Corten).\nSelleks, et tagada treppide ja redelite vastupidavus ka raskemates ilmastikuoludes, tsingime meie toodete metallpinnad enne värvimist. Kliendi soovil kasutame piirete materjalina alumiiniumi.\nMetkon Projekt OÜ meeskond saab hakkama ka väga keeruliste treppide ja redelitega. Trepi tellimisel teeme koos esmalt selgeks, missuguse kujuga trepp sulle sobib seejärel valmistame 3d vaated trepi mudeliga. Nii saad oma treppi või redelit näha juba enne tellimist.\nLoe lähemalt, missuguseid TREPPE JA REDELEID ME VALMISTAME.


Näiteks "Tabel 1" või "Tabel 3.4.", kusjuures viimane tähendab kolmanda peatüki neljandat tabelit. Sama moodust on soovitatav kasutada ka jooniste ja valemite tähistamisel.\nTabeli pealkiri. Teksti paigutatavad tabelid peavad kandma nende sisu ammendavalt lahtimõtestavat ja võimalikult lakoonilist pealkirja. Pealkirja sõnastamisel tuleb alustada tabeli sisust, millele järgneb objekti (ettevõtte, riigi jm.) nimetus ja lõpuks ajavahemik. Pealkiri (v.a. mõõtühik) trükitakse rasvaselt ja paigutatakse vasakule. Kui kõigi tabelis toodud andmete kohta saab kasutada ühesugust mõõtühikut, siis tuuakse see ära tabeli pea kohal paremal pool sulgudes või pealkirja järel sulgudes tavalises kirjas. Mitme mõõtühiku kasutamisel esitatakse need vastavate veergude või ridade nimetuste juures ilma sulgudeta, eraldades nad eelnevast tekstist komaga.\nKirja suurus. Tabel tuleb esitada kirjasuurusega 12 punkti ja paigutada keskele. Kõigil tabeli veergudel peab olema nimetus, ka esiveerul.\n· töö tekstis viidatakse tabeli teatud veergudele;\n· tabel jätkub järgmisel leheküljel, kus enam ei korrata tabeli pead, vaid tuuakse ära ainult veergude numbrid;\n· mõne veeru nimetuses on näidatud, kuidas saadakse tulemus antud veergu, näiteks (veerg 2 – veerg 3).\n· otsest viitamist (Alljärgnev tabel 3 iseloomustab ...),\n· kaudset viitamist. Viimasel juhul märgitakse lause lõppu sulgudesse tabeli number (vt. tabel 8).\nTabel 1. Pealkiri (sisu, objekt, mõõtühik) (mõõtühik)\nTabel 2. Erinevate lampide mõõtmistulemused\nhõõg 40 W\nVõimsus N (W)\nKoguvoog ɸ (lm)\nSuunanurk ϕ (0 )\nvoog ɸ (lm)


Vooremaa Oluline info eakatele eriolukorra ajal\nOluline info eakatele eriolukorra ajal\nKoroonaviiruse suurim riskigrupp on vanemaealised ehk üle 60-aastased ning krooniliste haigustega inimesed. Selles vanuses olevad töötavad inimesed peaksid võimalusel töötama kodust. Kõigil üle 60-aastastel soovitab terviseamet vältida rahvarohkeid kohti, püsida võimalusel kodus ja vältida igal juhul kokkupuuteid haigustunnustega inimestega ning suhelda laste ja lastelastega vaid telefoni või elektrooniliste kanalite kaudu.\nTerviseamet on andnud soovitused, mida inimesed peaksid võimaliku nakkusohu kaitseks ette võtma.\nPese tihti ja hoolikalt käsi\nPese käsi sooja vee ja seebiga ning avalikes kohtades kasuta alkoholipõhist käte desinfitseerimisvahendit. Käte pesemine ja desinfitseerimine tapab kätele sattunud viiruse. Vaata, kuidas õigesti käsi pesta (PDF). Ühistranspordi kasutamisel tuleb lisaks käte desinfitseerimisele puhastada ka kindad ja kotisangad.\nKui aevastad või köhid, siis kata oma suu ja nina ühekordse salvrätiga. Viska see koheselt prügikasti ja puhasta seejärel käed. Kui sul ei ole salvrätikut, kasuta oma varrukat (küünarvarre osa), aga mitte paljast kätt. Suu ja nina katmine takistab pisikute ja viiruste edasi levimist. Kui aevastad vastu paljast kätt, võivad pisikud ja viirused sattuda sinu kaudu teistele inimestele ja esemetele, mida katsud.\nVäldi füüsilist kontakti haigusnähtudega inimesega\nVäldi kontakti või hoia distantsi vähemalt üks meeter inimestega, kellel on välised haigustunnused – näiteks köha või nohu. Kui seisad haigusnähtudega inimesele liiga lähedal, võid tema aevastamise korral piisknakkuse sisse hingata ja ka ise haigestuda. Kuna praegu on ka külmetushaiguste leviku periood, siis kõiki tuttavaid ei ole soovitatav kallistada.\nSinu käed puutuvad avalikes kohtades kokku mitmete esemete ja pindadega, mis võivad olla hiljuti viiruste poolt saastatud. Kui puudutad oma silmi, nina või suud mustade kätega, siis on võimalus, et viirus kandub ka sinule edasi.\nKui sul on palavik, köha ja/või hingamisraskused, otsi varakult abi\nÜtle tervishoiutöötajale või perearstile, kui oled olnud lähikontaktis inimesega, kellel on hingamisteede haiguste sümptomid ehk palavik, köha või hingamisraskused. Haigussümptomite (palavik, köha, nohu) leevendamiseks soovitame kodust ravi käsimüügiravimitega. Tugeva hingamisraskuse või õhupuuduse korral helista 112.\nKui sul on kerged hingamisteede haiguste sümptomid, järgi hoolikalt tavapäraseid hügieeninõudeid, sealhulgas kätepesu ning võimalusel püsi kodus, kuni oled tervenenud (minimaalselt 14 päeva).\nKas terviseamet viib läbi kodukülastusi?\nTerviseametil kodukülastusi praegu plaanis ei ole. Kui keegi tuleb sind külastama ja väidab, et on ametiisik, peab ta küsimise korral näitama oma töötõendit. Juhul, kui on kahtlus, et tegemist pole ametiisikuga, helista häirekeskusesse numbril 112 või häirekeskuse infotelefonil 1247.\n8. Ära tarbi tooreid või väheküpsetatud loomseid produkte\nÄra tarbi toorest või väheküpsetatud liha ega kuumtöötlemata piima. Samuti ära tarbi pesemata puu- ja köögivilju.\nEt muutunud olukorraga paremini hakkama saada, pea kinni järgmistest nõuannetest:\nJälgi igapäevast rutiini\nPüüa kodus olles nii palju kui võimalik säilitada oma tavapärane rutiin, järgides üldtervisliku eluviisi põhimõtteid. Kui võimalik, viibi iga päev värskes õhus.\nÄra võta lapselapsi enda juurde hoida\nTeadaolevalt ei ole koroonaviirus lastele väga ohtlik, küll võivad lapsed olla viiruse edasi kandjateks. Haigestumise vältimiseks ära kutsu praegu külla või võta hoida lapselapsi või teiste lähedaste lapsi.\nKasuta lähedastega suhtlemiseks telefoni või internetti\nSuhtle oma lähedastega igapäevaselt, kuid soovitatavalt telefoni, e-kirja, kiirsõnumite või sotsiaalvõrgustike teel ning väldi võimalusel füüsilist kontakti.\nVäldi kaupluse ja apteegi külastamist\nVõimalusel ära käi ise poes ja apteegis, selle asemel palu seal käia lähedastel või kohaliku omavalitsuse sotsiaaltöötajal. Koosta poe- ja apteeginimekirjad (piisava varuga) ja lase abistajatel kõik asjad ühe korraga tuua ja üle ukse anda. Kui tarvitad igapäevaselt retseptiravimeid, palun jälgi, et sul oleks vähemalt ühe kuu varu olemas. Digiretsepte saab välja osta ka teine inimene. Apteegis retseptiravimeid ostes on vaja selle inimese ID-kaarti, kes ostab ning selle inimese isikukoodi, kelle nimele ravimid on välja kirjutatud, kelle jaoks ostetakse.\nVajadusel palu abi kohalikult omavalitsuselt\nKui vajad abi toidu, ravimite ja muu vajaliku kättesaamisega, tasub võtta ühendust naabrite ja kogukonnaga ning uurida, kas neil on võimalik toidu või ravimite toomisega aidata. Kui ümbruskonnas pole kedagi, kes saaks abistada, tasub ühendust võtta oma elukohajärgse valla- või linnavalitsuse sotsiaalosakonnaga, kes vajadusel aitab.\nKui kaugtöö tegemine pole võimalik ja tuleb käia tööl, on oluline järgida hügieeninõudeid ja lihtsaid ettevaatusabinõusid:\nVõimalusel väldi ühistransporti ja sõida autoga või mine tööle jala;\nVõimalusel hoia inimestega kahemeetrist vahet;\nPese hoolsalt käsi pärast teiste inimeste läheduses olemist, pärast õuest tulemist, pärast tualeti kasutamist, enne sööki, pärast liftiga sõitmist, jne;\nVäldi kätlemist, kallistamist ja kehalist kontakti kõigi inimestega;\nHaigustunnuste ilmnemisel jää koju ja vajadusel palu töövõimetuslehte.\nTervisemure korral küsi nõu tasuta perearsti nõuandeliinilt 1220 (avatud ööpäevaringselt).\nAlates 16. märtsist on avatud üleriigiline abi- ja infotelefon 1247, mis jagab informatsiooni koroonaviirusega seotud küsimustes, telefon töötab ööpäevaringselt ja on helistajatele tasuta.\nEesti Perearsti Seltsi koostatud nõuanded: „Kuidas kaitsta eakaid koroonaviiruse eest?“ leiab Eesti Perearstide Seltsi kodulehelt: https://www.perearstiselts.ee/\nTelevisiooni vahendusel edastatakse koroonaviiruse kohta ajakohast infot Eesti Televisioonis (ETV). Alates esmaspäevast, 16. märtsist on “Aktuaalne kaamera” argipäeviti eetris neljal korral: kell 12, kell 17, kell 18.30 ja kell 21.00.\nTuludeklaratsioonidega pole vaja kiirustada\nPaljud inimesed soovivad tuludeklaratsiooni esitada paberil. Hetkel on Maksu- ja Tolliameti bürood suletud. Kuid muretsema ei pea, sest tuludeklaratsiooni esitamise lõpptähtajani (30. aprill) on veel piisavalt aega. Maksu- ja Tolliamet jagab jooksvalt uut infot. Küsimuste korral võib helistada MTA infotelefonile 880 0811 ning samuti on võimalus kirjutada e-mailile eraklient@emta.ee.\nPolitsei- ja Piirivalveameti teeninduste töö\nPolitsei – ja Piirivalveameti teenindused on edasilükkamatute toimingute jaoks avatud. Kriitilise vajaduse puudumisel on parem teenindussaali mitte tulla.\nKui dokument hakkab aeguma, palu abi lähedastelt, kes aitavad taotlust esitada iseteeninduses http://iseteenindus.politsei.ee või posti teel „Pärnu mnt 139, Tallinn, 15060“.\nRohkem informatsiooni dokumentide taotlemise kohta leiad politsei kodulehelt https://www.politsei.ee/\nValminud dokumente hoiab Politsei- ja Piirivalveamet teeninduses kuus kuud.\nKui sa ei ole veel pensionär, siis avalduse pensioni saamiseks võib esitada ka kolm kuud pärast pensioniõiguse tekkimist. Avalduse saab esitada elektrooniliselt digitaalselt allkirjastatuna e-posti aadressil: info@sotsiaalkindlustusamet.ee, lisainfo sotsiaalkindlustusamet.ee/et/pension-toetused/pensioni-taotlemine.\nPensionit makstakse arvelduskontole nii nagu igakuiselt. Kojukande võimalike tõrgete vältimiseks palume kõigil pensioni saajatel anda teada enda arvelduskonto number. Selleks võtab sotsiaalkindlustusamet kõigi kojukannet saavate inimestega ühendust.


Liigeste jahutamise geelid. Perskindol Active geel lihastele/liigestele ml | BENU\nLiigeste jahutamise geelid. Info patsiendile\nLiigestele sobivamateks aladeks on proviisori sõnul rattasõit, ujumine, võimlemine ning rahulikud jalutuskäigud. Foto: Shutterstock Kuula artiklit Valu leevendamiseks ja ära võtmiseks on kõige levinumad toimeained diklofenak ja ibuprofeen.\nJa millised? Südameapteegi nõustamisteenuste juht proviisor Triinu Entsik-Grünberg ütleb, et sarnase toimega erinevates ravimivormides on patsiendil tõepoolest üsna raske orienteeruda. Lihase- või liigesevalu puhul võiks esmaseks abinõuks olla siiski paikse ehk lokaalse toimega kreemid ja geelid. Foto: Shutterstock Kuula artiklit Valu leevendamiseks ja ära võtmiseks on kõige levinumad toimeained diklofenak ja ibuprofeen.\nKui toime pole tõesti piisav, lisage põletiku- ja valuvastased tabletid. Paraku on tablettidel palju koos- ja kõrvaltoimeid — võtke seda kindlasti arvesse, kui tarvitate samal ajal ka teisi ravimeid, nt vererõhualandajaid. Lihasevalu võib tekkida ka lihaste ülekoormuse või vale kasutamise tulemusel. Samuti võib põhjuseks olla halva rühi tõttu tekkinud lihaspinged.\nEnt lihasevalu võib olla tingitud ka viirusinfektsioonist või põletikust ja ka autoimmuun- või reumaatilistest haigustest. Liigesevalu võivad põhjustada väga paljud haigused, nt artroos liigesekulumusosteoporoos luude hõrenemineosteoartriit ühe või mitme liigese põletikreumatoidartriit autoimmuunse tekkega hulgiliigesepõletikpodagra ainevahetushäiretest tingitud liigesepõletik jne. Samuti võib liigesevalu esineda ka Liigeste jahutamise geelid viirushaiguse ja gripi korral.\nPõletiku põhjused on erinevad, nt infektsioonid bakterid, seened, viirusedtraumad, kudesid kahjustavad keemilised ained ja füüsilised tegurid nt põletus jt. Närvivalu all mõistame Liigeste jahutamise geelid kolmiknärvivalu.\nFantastilised värvilised makroonid! Professionaalne Patissier Koreas\nArthrocann Jahutav Liigese- ja Lihasvalu Geel 75ml – Eluvägi


Auckland, Auckland: soodsad hostelid alates €6/öö – HotelsCombined\nLeia ja võrdle suurepäraseid hostelite pakkumisi sihtkohas Auckland samaaegselt sadadelt reisisaitidelt\nAuckland: populaarsed hostelid\n1,1 km kaugusel kesklinnast, Piha, Uus-Meremaa\n13,5 km kaugusel kesklinnast, Auckland, Uus-Meremaa\nHea924 arvustuse põhjal\n1,9 km kaugusel kesklinnast, Auckland, Uus-Meremaa\n0,5 km kaugusel kesklinnast, Auckland, Uus-Meremaa\nNormaalne1 808 arvustuse põhjal\n1,7 km kaugusel kesklinnast, Auckland, Uus-Meremaa\nSuurepärane805 arvustuse põhjal\n0,1 km kaugusel kesklinnast, Auckland, Uus-Meremaa\nHea1 012 arvustuse põhjal\nKõik 47 hostelit sihtkohas Auckland\nSoovitused sihtkohas Auckland hosteli broneerimiseks\nKeskmine hind sihtkohas Auckland:\nAuckland: parima hinnanguga hostelid\nOdavaimad hostelid sihtkohas Auckland\nKus ööbida sihtkohas Auckland\nLennujaam Auckland Intl\nHuviväärsused sihtkohas Auckland\nNaabruskonnad sihtkohas Auckland\nAuckland: hostelite KKK\nKui palju maksab hostel sihtkohas Auckland?\nHostelid sihtkohas Auckland maksavad keskmiselt €27 öö kohta. Mõned kasutajad leidsid aga odavaid hosteleid hinnaga €6 öö kohta. Sihtkohas Auckland võib heaks pakkumiseks pidada hostelit, kus öö hind on €19 või vähem. Pea silmas, et novembris võib broneeringu tegemiseks kallim olla ning aasta odavaim kuu on septembris.\nMis on sihtkoha Auckland parim hostel?\nEhkki sihtkohas Auckland võib leiduda ka teisi kõrge keskmise hindega hosteleid, on Yha Auckland City neist praegu parim – see on saanud HotelsCombinedis 1 122 arvustust ja selle keskmine hinne on 8,7/10.\nMilline hostel on lennujaamale Lennujaam Auckland Intl kõige lähemal?\nKiwi Airport Backpackers asub sihtkoha Auckland hostelitest kõige lähemal lennujaamale Lennujaam Auckland Intl (kaugus on 4,5 km).\nKas peaksin sihtkohas Auckland hostelis ööbima?\nSihtkohas Auckland hostelis ööbimine on väga hea viis raha säästa, kuna hostelid on sageli odavamad kui hotellid ja külalismajutused. Hostelid sobivad ideaalselt üksinda reisijatele, kuna neis magatakse ühistubades (ehkki mõned hostelid pakuvad privaatseid tube).


Lapse õigusi käsitleva Euroopa õiguse käsiraamat | European Union Agency for Fundamental Rights\nLapse õigusi käsitleva Euroopa õiguse käsiraamat (2.32 MB)\nSamuti kajastatakse selles vanemate ja eestkostjate või teiste seaduslike esindajate tähtsust ning viidatakse vajaduse korral juhtudele, kus õigused ja kohustused on antud peaasjalikult laste hooldajatele. Käsiraamatu eesmärk on suurendada teadlikkust ja teadmisi õigusnormide kohta, mis kaitsevad ja edendavad Euroopas lapse õigusi. See on esimene teabeallikas nii Euroopa Liidu kui ka Euroopa Nõukogu õigusnormide kohta kõnealuses valdkonnas ning selles selgitatakse, kuidas käsitletavaid küsimusi reguleeritakse vastavalt liidu õigusele, sealhulgas Euroopa Liidu põhiõiguste hartale, ning Euroopa inimõiguste konventsioonile, Euroopa sotsiaalhartale ja muudele Euroopa Nõukogu dokumentidele. Käsiraamat on ette nähtud õigusvaldkonna üldspetsialistidele, kohtunikele, prokuröridele, lastekaitseametnikele ning teistele spetsialistidele ja organisatsioonidele, kes vastutavad lapse õiguste juriidilise kaitse tagamise eest. Selles selgitatakse olulisemaid kohtuasju, esitades kokkuvõtlikult nii Euroopa Kohtu kui ka Euroopa Inimõiguste Kohtu tähtsamad kohtulahendid.


Kuidas Higi Jootetina - Howrix.com\nHigi jootmiseks vasktorud on unikaalne nähtus, et täiesti liitub ja tihendab ühine metallist veetorustiku.Õppimine käsitöö higi jootmiseks võib pikendada mitte ainult torustiku, kuid kunsti ja käsitööd, mis kasutab vasktorud.Järgides mõningaid lihtsaid menetlusi, saate kapten see torustiku oskus paljude projektide kodus.\nVask toru ja liitmikud pliiats või must marker terasharjaga smirgellapiga Silver jootma sulatama Väike propaan tõrvik Silverjootma rulli Vana kaltsu\nPange toru ja liitmikud lepingusuhetesse sa pead enne higi jootmiseks.Sa tahad kogu torustik korralikult mõõtu ja nurgad liitmikud sisse seadistatud täpselt paika pandud.Seda nimetatakse "kuiv fit" vask torud.\nKasutage pliiatsit või must kuiv marker leida ühes reas, kus toru siseneb naissoost osa kanalisatsioon.See täpselt säilitada nurgad, mida soovite täiuslik fit pärast jootmise protsessi.Atsetoon eemaldab kõik märgid torudest kord jootma ühine on jahtunud.\nosadeksvõtmine toru korraldus ning panna see välja tasasele pinnale et seda tehti peale.\nKasutage smirgellapiga puhastada kõik meessoost torude osad.Teisisõnu osa vasktoru et sobitub liitmikud tuleb hõõruda puhas.\nClean sees haarav koos terasharjaga.See poleerida sisemuse paigaldamise saada sula joodist.\nRakenda hõbe jootma muutumises nii mees- kui naissoost ühisosa vasktoru montaaži ja taastada vasktoru korda.Kasutage must märk read täpselt leida õige nurga paigutus.\nTõmmake pikkusega hõbedast jootma rullist, umbes 3 kuni 4 tolli pikk.\nLight taskulamp ja soojuse üks liigeseid.Liiguta tõrvik leegi ümber paigaldamise, jättes alles ainult sinine ots leegiga kokkupuutel vasktoru.Sa tähele, et muutumises, siis korralikult kuumutada, hakkab voolama ühine.\nPühi otsa hõbedast jootma vastu ja vask-joint, liigub jootma ümber ühise ringjate liigutustega.Jootma tegelikult imeda arvesse vase ühine.Laske jootma täielikult täitma ühiselt.Jootma hakkab tilkuma ühist, kui see on täis.\nPühi jootma ühine vana kaltsu koristada liigne jootma, et voolab ühine.Kas see kohe, enne jootma on võimalus jahtuda.Muhv on nüüd suletud ja saate liikuda edasi järgmisele jootma positsiooni.\nKui remont halb jootma ühine olemasolevate vasktoru, kogu vesi tuleb eemaldada Vaskliini.Vesi ei võimalda vask korralikult kuumeneb joodise sulamistemperatuur.Tulemuseks on külma jootma ühine ei kahjusta.\nKasutage ainult puhast hõbedat jootma kõik vasest veetorustik.Mõned jootma ei sisalda pliid materjali.Kindlasti loe kõik märgistamise jootma spiraali.\nMiks Bottom Feed boilerid vaja Vaakum Breaker ?\nKas ma pean pitser või triivima vann Nõruta ?\nKuidas teha Dušš Diverter Seal Parem


21-aastane Eesti keskmängija vahetas Itaalia kolmandas liigas klubi (lisatud kommentaar!) – Korvpall24.ee\nAvaldatud 26.02.2020; 16:19\nAutor Toomas Kiisk 26.02.2020; 16:19\nSeni Itaalia tugevuselt kolmanda liiga Serie B klubi Soresina Gilbertina ridadesse kuulunud Arnold Mitt hakkab nüüd mängima samal tasemel palliva Chieti Teate Basketi eest.\nKui B-alagruppi kuuluv Soresina Gilbertina vireleb tabeli põhjas, siis Chieti Teate Basket ehk sponsorinime järgi Chieti Esa Italia hoiab C-alagrupis 16 võistkonna konkurentsis kuuendat kohta.\n21-aastane ja 210 cm pikkune keskmängija siirdus Itaaliasse 2013. aasta augustis, kui liitus kõrgliigaklubi Reggiana akadeemiaga. Hooajal 2015/2016 tegi ta esindusmeeskonna ridades oma debüüdi ka Eurocupis, aga seejärel tabas teda raske põlvevigastus. Viimastel hooaegadel on Erkmaa Korvpallikooli kasvandik mänginud Itaalia tugevuselt teises ja kolmandas liigas.\nTänavu on eestlane 21 mänguga kogunud keskmiselt 17,2 minutit, 6,6 punkti ja 4,1 lauapalli.\n“Tegemist on sama liiga teise alagrupiga. Alagrupp on tugevam. Klubi on panustanud kaks aastat järjest, et edasi Serie A2 tasemele tõusta. Seal on professionaalsem suhtumine ja paremad treeningtingimused,” kommenteeris Mitt oma üleminekut Korvpall24.ee portaalile.\nchieti teate basket\nPrevious Post EELVAADE | Liiga suur nelik võistlustules, Tallinna Kalev/TLÜ-d ees ootamas ülioluline kodumäng\nNext PostPaanika ja tühjad poeriiulid ehk kuidas mõjutab koroonaviirus Eesti korvpallureid Itaalias?