Mari Mets • 11 mai 2015\nTänavu 1. jaanuaril loodud Lääne-Saare vald moodustus kolmest vallast, milles omakorda 111 küla, kes nüüd kõik maksavad ühe valla võlga. Foto: Raul Vinni/Saarte Hääl\nLümanda valla ja PRIA vaheline kohtusaaga Saaremaal asuva Atla sadama renoveerimiseks antud ja hiljem tagasi küsitud toetuse pärast hoiab pingul 1. jaanuarist ühinenud uue Lääne-Saare valla rahakotti, kellele võlg ühinemisega üle kandus.\nKorraga käib kolm kohtuvaidlust, kord jääb peale PRIA, kord Lümanda, kes nüüd vaidleb juba Lääne-Saare valla koosseisus uue nime all. Ühtegi kehtivat kohtulahendit veel pole, osapooled kaebavad otsused pidevalt edasi, praegu on vaidlused Tartu ringkonnakohtu menetluses.\nKahes vaidluses pole juba ligi aasta jagu arenguid toimunud, kuid kõige suuremat summat puudutavas jäi veebruaris halduskohtus õigus vallale. PRIA kaebas otsuse kohe edasi ringkonnakohtusse. Kui Lääne-Saare peaks kogu vägikaikaveo kohtus kaotama, langeb Lümanda ligi 144 000eurone võlakoorem ja kohtukulud ka endiste Kaarma ja Kärla valla kaela.\nVasakul on näha vaidlusaluste kuludega tehtud Atla sadama slipp paatide vette laskmiseks, paremal samuti vaidlusi tekitanud lainemurdja. Foto: Mart Maastik\nLoodi tänavu 1. jaanuaril Saaremaal Lümanda, Kärla ja Kaarma valla ühinemisel, uue valla koosseisu kuuluvad ka Abruka, Kesselaid jt väikesaared.\nVallas on üle 7200 elaniku, mis teeb sellest elanike arvult Kuressaare järel Saaremaa suuruselt teise omavalitsuse.\n2015. aasta eelarve on 7,26 miljonit eurot, valda juhib endine Kaarma vallavanem, Reformierakonda kuuluv Andres Tinno.\nÜhinemiseks sai vald riigilt ka 536 750 eurot ühinemistoetust.\nMõrvarlikud intressid ja toppav kohtuprotsess\nPraeguseks on Lümanda pangalaenude abil võlanõuded PRIA-le ära tasunud, sest Lümanda viimase vallavanema Jaanika Tiitsoni sõnul on odavam maksta intresse pangale kui PRIA-le. Kui seni on maksnud vald PRIA-le tasutud nõuete kogusummast intresse keskmiselt 18%, siis Lääne-Saare vallavanema Andres Tinno sõnul on panga intressimäär vaid 2% aastas. Lümanda võetud pangalaene tasubki nüüd edasi juba Lääne-Saare.\nEsmalt maksis Lümanda PRIA-le tagasi 54 000 eurot, millest tagasinõue ise oli pea 40 000 eurot, ülejäänud ehk 26% tagasi makstud summast moodustasid intressid. Teine tagasinõue oli juba suurem, pea 78 000, kuid koos kiiresti kuhjuvate intressidega tasus vald 90 000 eurot ehk 13% sellest summast moodustusid intressid, mis kasvasid tempoga umbes 3000 eurot kuus.\nKuigi PRIA-le on võlg intresside paisumise vältimiseks tasutud, on Lümanda endiselt seisukohal, et nemad pole seadust rikkunud ning PRIA tagasinõude vaidlustus on jätkuvalt kohtu menetluses.\nSeega on 144 000 eurot valla raha hetkel kohtus n-ö kinni, samal ajal, kui jaanuaris sündinud Lääne-Saare valla ühinemislepingus on välja toodud pikk nimekiri vajalikest investeeringutest nii Lümanda, Kaarma kui Kärla valla territooriumitel.\nVarem kohtus Lümandat esindanud ja nüüd Lääne-Saare valda esindav advokaat Indrek Kukk esitas kohtusse ka taotluse menetluse kiirendamiseks, kuid see lükati tagasi, sest kohtu töökoormus on lihtsalt liiga suur ja protsessi pole võimalik kiirendada.\nLümanda viimane vallavanem Jaanika Tiitson pingutas, et vald saaks 1. jaanuaril liituda ilma PRIA võlata, odavam on maksta seda pangale. Foto: Sander Ilvest/Delfi/Eesti Ajalehed\nVõõras laen 6000 inimesele\nNüüd langeb ühe valla võetud laenu tagasi maksmine kümme korda suurema arvu inimeste kaela, kes Lääne-Saare vallas makse maksavad.\n860 elanikuga Lümanda viimasest 2014. aasta eelarvest moodustas nõue ligi viiendiku ehk ühe elaniku kohta 170 eurot võlga. Nüüdse pisut enam kui 7200 elanikuga Lääne-Saare valla eelarvest aga viiekümnendiku, mis teeb iga elaniku kohta umbes 20 eurot. Ühe lümandalase kohta vähenes tänu valdade ühinemisele võlakoormus seega 150 euro võrra ehk pea 90%.\nSamas on PRIA-le makstud summa, mida vald kohtus tagasi nõuab, Tinno sõnul kolmandik valla aastasest investeeringute mahust. Kui raha saadaks tagasi, võiks esimese asjana renoveerida Lümanda keskusehoone.\n„Me maksime PRIA-le kõik võimalikult kiiresti ära n-ö finantsriskide maandamiseks, sest intressisummad kasvasid üüratult kiiresti. Kui PRIA nüüd ikkagi kaotama peaks, siis peavad nemad omakorda meile seadusega määratud viiviseid ja intresse maksma, mis on küll kordades vähem, kui meie neile pidime maksma,“ rääkis Tiitson.\nKõik ühinenud väikevallad olid probleemist teadlikud ja nõus laenu maksma, kinnitab praegune Lääne-Saare vallavanem ja endine Kaarma vallavanem Andres Tinno. Foto: Tõnu Veldre/Saarte Hääl\nVõlg keerab euroraha kraanid kinni\nSügisel kirjutas Saarte Hääl, et kolme Saaremaa valla juhid leppisid juba ühinemise eel kokku, et kaotuste korral kohtus jäävad investeeringud tegemata esmajärjekorras Lümandas, kelle kanda võlg algselt oli, mitte Kaarmas või Kärlas.\nTiitson ütleb, et tema sellist kokkulepet ei mäleta ning uut ühinenud valda vaadatakse nüüd ikka ühtse tervikuna.\nUue valla juht Tinno aga ütleb, et ühinemislepingusse seda välja ei kirjutatud, küsimus on lihtsalt prioriteetide seadmises.\n„Ma arvan, et inimesi ei pea selle tagasinõude eest karistama, vald on ikkagi täna üks. Kõik vajalikud investeeringud tehakse lõpuks ära, küsimus on, millal. Teiste valdade juhid olid sellest probleemist läbirääkimiste käigus teadlikud, see ei tulnud üllatusena ja andsime nõusoleku seda laenu tasuda,“ sõnas ta.\nNiikaua, kui Lümandal oli veel PRIA ees võlg, ei saanud vald taotleda ühtegi eurotoetust ka näiteks EASist või KIKist, sest Euroopa Liidu toetuste vahendajad toimivad üheselt – kui taotleja on võlgu ühele, ei saa toetust ka teistelt.\n„Kui võlga üleval pole ja lihtsalt vaidlused käivad, siis saab ikka taotleda toetusi. Nii jäik see kord pole. Teeme seda igapäevaselt, taotleme ka praegugi,“ lausus Tinno.\nPRIA mitmete kohtusse esitatud süüdistuste seas on vald rikkunud riigihankeseadust, paisutanud aruannetes ehituskulusid üle ning vallal puudus ehitusel korralik omanikujärelvalve.\nVald omakorda osutab PRIA protseduurilistele puudustele nagu toetuse tagasi küsimine pärast selleks ette nähtud tähtaega, olukorda uurima määratud PRIA eksperdi vähene pädevus ning ühtlasi eitab vald riigihankeseaduse rikkumist.\nSanktsioon või karistus?\nLümanda on kogu kohtuprotsessi jooksul olnud seisukohal, et Atla sadam on valmis ehitatud ning seega on täidetud Euroopa Kalandusfondi meetme – millest PRIA kaudu toetusraha saadi – seatud eesmärk.\nPRIA aga leiab, et kui sadam on saanud valmis ebaseadusliku tegevuse tulemusena, siis on õigustatud taotleja suhtes sanktsioonide rakendamine. Seejuures oli Atla sadama juhtum esimene, kus PRIA riigihankeseaduse rikkumise tõttu sanktsioone rakendas ehk mõlema vaidlusaluse töödeetapi jaoks määratud toetusest 25% tagasi küsis.\nLümanda ning ka Tartu halduskohus on seisukohal, et lisaks esimesele tagasinõudele veel teistkordselt toetusest neljandiku tagasi küsimine on juba karistusliku iseloomuga. Halduskohti sellise otsuse kaebas PRIA aga edasi ringkonnakohtusse, millal kohus juhtumit edasi arutab, pole teada.\nHädavajalikust toetusest sai raske võlakoorem\nLümanda vald taotles PRIA-lt Euroopa Kalandusfondi kalanduspiirkondade säästva arengu meetmest toetust Atla sadama rekonstrueerimiseks. Kolme töödeetapi jaoks taotles vald eraldi summasid ja PRIA need ka määras:\n- esimene etapp - 191 735 eurot (kalakai ja slipp);\n- teine etapp - 191 662,9 eurot (lainemurdja);\n- kolmas etapp - 62 774,7 eurot (sadamahoone).\n04.01.2011 määras PRIA Lümanda vallale 159 779,12 euro suuruse toetuse Atla sadama esimese etapi ehk kalakai ja paatide vette laskmiseks mõeldud kaldtee (slipi) ehitamise ja projekteerimise kulude hüvitamiseks. Toetus maksti vallale välja.\n01.07.2011 määras PRIA Atla sadama rekonstrueerimise teise etapi ehk lainemurdja ehitamise kulude hüvitamiseks Lümandale 159 719,04 eurot toetust.\n24.04.2013 PRIA otsuse kohaselt ei ole Lümanda vallavalitsuse tehtud ehituse esimese etapi kulud sadama ehitamiseks 31 854, 93 euro ulatuses abikõlblikud, sest kulud ei ole tehtud tegelikult ehitatud mahtude osas ja mõistliku hinnaga ning nõudis summat tagasi. Lümanda esitas selle peale kohtusse vaide, kuid 23.04.2014 jättis halduskohus selle rahuldamata, asja arutab edasi ringkonnakohus.\n05.09.2013 otsustas PRIA maksta Lümandale välja taotluse alusel teise etapi toetuse summas 16 439,90 eurot ning jätta osaliselt toetus välja maksmata summas 9201,04 eurot, sest oli PRIA otsuse kohaselt mitteabikõlbulik. Lümanda esitas selle peale kohtusse vaide, kuid 23.04.2014 jättis halduskohus selle rahuldamata, asja arutab edasi ringkonnakohus.\n09.06.2014 nõudis PRIA Lümandalt tagasi lisaks eelnevale kummagi etapi jaoks määratud summast veel 25% ehk 39 944,78 eurot esimese etapi eest ja 37 629 eurot teise etapi eest, kokku 77 574,28 eurot. Lümanda esitas selle peale kohtusse vaide ning 10.02.2015 halduskohus rahuldas selle. PRIA kaebas otsuse edasi, asja arutab edasi ringkonnakohus.\nKolmanda etapi ehituskulude eest ehk sadamahoone, navigatsioonimärkide, tee-ehituse, elektri- ja veevarustuse rajamise eest jättis PRIA välja maksmata 1197 eurot enda hinnangul mitteabikõlblikku kulu ning sellega vald nõustus.


Ühekiuline õngenöör - KALAPEEDIA\nÜhekiuline õngenöör, ka tamiil, ühekiulisest (monofiilsest) polümeerist nöör. Eestis levinud nimi 'tamiil' tuleneb saksa ettevõtte D.A.M. õngenööri „Damyl“ nime muutumisest üldmõisteks. Kasutatakse püügil lihtkäsiõnge, käsiõnge ja sikutiga, vähem püügil tonka ja spinninguga, kus on hakatud kasutama valdavalt mitmekiulisi õngenööre, mida enamasti nimetatakse lihtsalt nöörideks või punutud nöörideks. Ühekiulised õngenöörid valmistatakse reeglina polüamiidikiust, punutud nöörid polüesterkiust.\nTamiil saadakse sula polüamiidi läbi filjeeri (mille ava määrab kiu kuju) surudes. Kiud on külmakindlad, peavad vastu mikroorganismide ja keemiliste reagentide toimele. Puudusteks väike valgus- ja kuumakindlus – temperatuuril 150 °C väheneb tõmbetugevus u 50%. Suhteliselt kiire vananemise tõttu kiud kolletuvad, jäigastuvad ja muutuvad rabedaks. Kiududel on erinevaid kaubanimetusi: end NSV Liidu alal kapron ja aniid, Jaapanis amilan ja niplon, Saksamaal perlon (Saksa DV-s oli dederon) ja USA-s nylon (nailon). Toodetakse erinevaid tamiilitüüpe, mis erinevad üksteisest keemiliste omaduste ja valmistamisviisi poolest\nMonofilament – toodetakse polüamiidist, traditsioonilisest nailonist, millel on tavapärane tõmbetugevus ja sõlmepidavus, hea venivus; on pehme ning püsib hästi rullipoolil, sellega on mugav heita õngerakendusi või kergemaid ja purjelisi lante (lipplandid, vabinalandid). Pehmendab venivuse tõttu hästi kala sööste ning vähendab ridvale ja rullile langevaid koormusi. Pehmusest tuleneb puudusena tamiili kiire kulumine.\nCopolymer –valmistatakse mitme erineva polüamiidi sulamina. Töönduslikul niiditõmbamisel kasutatakse tehnoloogilisi võtteid, mille eesmärgiks on muuta tamiili pealispind tugevamaks (ka sõlmekohal) ja anda tamiilile eriomadusi erinevate püügitingimuste jaoks. Reeglina märksa jäigemad kui monofilamendid.\nHigh-copolymer –tootmisprotsess on veelgi keerukam ning suunatud tamiili tugevuse ja vastupidavuse saavutamisele erinevates püügitingimustes. Siia kuuluvad mitmete eriomadustega tamiilid; eriti suure libedusega, kiiresti uppuvad, päikesevalgusele vastupidavad, jäätumist vähendavad jms.\nEnamasti on tamiilid vaid osa kunstkiude tootvate suurettevõtete kogutoodangust ja enam ei saa rääkida mingi konkreetse riigi (saksa, jaapani, prantsuse) tamiilist, kuna tegemist on rahvusvaheliste korporatsioonidega. Suured kalastustarvete firmad tellivad n-ö toortamiili mõnest tehasest, tarbe korral värvivad selle ise, kerivad väiksematele poolidele ja varustavad oma kaubamärgiga.\nTamiili iseloomustavad tõmbetugevus, läbimõõt, pehmus, mälu (deformatsiooni säilumine), stabiilsus (omaduste vähene muutuvus välistegurite toimel) ja tundlikkus. Tamiili, mille kõik näitajad oleksid korraga kõrged, pole võimalik toota, kuna osa omadusi on vastuolulised (nt pehmus ja tundlikkus). Kui tootmine on orienteeritud suurtele kogustele, võib tamiili tõmbamine toimuda liiga kiiresti, mis muudab tamiili nii läbimõõdult kui ka sisestruktuurilt ebaühtlaseks. Head tamiili tõmmatakse aeglaselt, eriti sellist, mis on peenem kui 0,1 mm. .\nTõmbetugevus testitakse kas kuiva või märja tamiili peal. Märgunud tamiili tõmbetugevus on 10–15% võrra väiksem kuiva tamiili tõmbetugevusest, ent tavaliselt on tamiilipoolile märgitud kuiva tamiili tõmbetugevus. Osadele tamiilimarkidele on tootjad taodelnud n-ö sport- ehk võistlustamiili staatuse IGFA sertifikaadi näol. Sertifitseeritud tamiili tõmbetugevus ei tohi olla suurem kui on poolile märgitud. Tõmbetugevust mõjutab tamiili vanus. Tamiil hakkab üsna kiiresti lagunema kohe pärast valmistamist. Tamiilipoolidele märgitud tõmbetugevus peab enam-vähem paika värske, äsjatoodetud tamiili puhul, ent kui tamiil on 2–3 aastat ladudes seisnud, on selle tõmbetugeus väiksem.\nSõlmetugevus on tamiili tõmbetugevus sõlmekohal ja väiksem sõlmeta tamiili tõmbetugeusest. Tamiili tõmbetugevuse ja sõlmetugevuse vahel on teatav pöördvõrdelisus: mida jäigem tamiil, seda suurem on selle tõmbetugevus, kuid seda enam kahjustub tamiili struktuur sõlmekohal, tamiil justkui murdub seal seesmiselt katki. Jäikade tamiilide puhul on erinevus tõmbe- ja sõlmetugevuse vahel suurem kui pehmete tamiilide puhul. Sõlmetugevus oleneb ka sellest, missugust sõlme kasutatakse ja kuidas seda seotakse: kui järsud on sõlmes tamiili murdumiskohad, mitmele aasale jaguneb tõmbejõud, kas sõlme kinni vedades asetuvad sõlmeaasad just tarvilikesse paikadesse jms.\nLäbimõõt on seotud tõmbetugevusega ja märgitud tamiilipoolile. Erinevate püügivahendite, püügiviiside ja saagikalade puhul vajatakse erineva läbimõõduga tamiile. Poolile märgitud läbimõõtu ei saa täielikult usaldada. Võistluskalastajad on tamiile mõõtes tõdenud, et reeglina on need märgitust 0,005 kuni 0,03 mm jämedamad.\nRistlõige on põhimõtteliselt ümmargune, kuid täiesti ümmargune on see reaalselt vaid tehases, vahetult pärast läbi filjeeri tulemist. Tamiil muutub poolile kerides natuke ovaalseks, selleta ei saaks tamiilikeerdusid moodustadagi. Värske tamiil taastab sirgestudes ümara ristlõike, ent kui tamiil on poolile keritud tugevama pinge all, deformeerub see aja jooksul taastumatult. Silmaga ei pruugi me seda näha, kuid vanemat tamiili sõrmede vahelt läbi tõmmates tajume sõrmeotstega selle ebaühtlust.\nPehmus on tamiili võime painduda ilma tamiilis tekkivate sisepingeteta ja seotud tamiilikiu tihedusega: mida väiksema tihedusega on tamiil, seda pehmem see on. Väiksema tiheduse tõttu on pehmemad tamiilid väiksema tõmbetugevuse ja kiirema kulumisega. Et tamiil üldse rullipoolil püsiks, peab see olema parajalt pehme. Tamiili pehmus mõjutab heidete kergust ja pikkust – pehme tamiil liigub läbi ridvarõngaste sujuvamalt. Pehmust hinnatakse ka seetõttu, et kui kala (õngitsemise ajal) vees tamiili puudutab, häirib pehme tamiil teda vähem kui jäik.\nTamiili pehmust on võimalik määrata mitmel viisil: 1) võttes kahest erinevast tamiilist ühepikkused jupid ja hoides neid ühest otsast horisontaalselt sõrmede – tamiilijupp, mille vaba ots omaenese raskuse all madalamale vajub, on pehmem; 2) pannes jupi tamiili siledale klaaspinnale - kui tamiil jääb lebama ühtlaselt, on tegemist pehme tamiiliga; 3) kerides mõne tamiilikeerd ümber 3–4 sõrme ja siis vabaks lastes – kui tamiil "kargab" kohe sirgeks, on tegemist jäiga tamiiliga, kui keerud jäävad sõrmedele püsima, on see pehme tamiil, kui sirgestumine toimub aeglaselt, on tamiil vahepealne, n-ö poolpehme.\nVenivus kujutab enesest tamiili võimet pikisuunas ajutiselt deformeeruda ja sõltub kiutoorme omadustest. Enamasti venivad tamiilid kuni 20–30% oma pikkusest. Erinev on kuiva ja märja tamiili venivus – märg tamiil on venivam. Seetõttu võiad märjana rullipoolile keritud tamiili keerud ennast kuivades ülitugevasti alumiste kihtide keerdude vahele pressida. Venivuse heaks küljeks on see, et veniv tamiil summutab haagitud kala sööste ja väldib äkiliste koormuste tekkimist ridvale ja rullile, halvaks küljeks on see, et haakelöök võib jääda nõrgaks, sumbuda. Enne katkemist venib tamiil välja. Väljavenimine on tamiili taastumatu deformeerumine, mis toimub siis, kui tamiilile rakendatakse kestvalt suurt koormust.\nMälu all peetakse silmas tamiili painutamisel tekkivat jääkdeformatsiooni – seda, et rullipoolilt maha keritud tamiil kipub ennast ikka keerdudesse hoidma ega sirgestu ilma tõmbeta. Mida jäigem, tihedam on tamiil, seda enam kipub ta ka "mäletama", pehmem tamiil mäluvabam. Töönduslikult saavutatakse mälu pärssimine tamiili keemilise koostise ja vastava tootmistsükli abil. Toodetakse ka tamiile, millel on väidetavalt 0-mälu.\nVärvus antakse tamiilile selleks, et see kalamehele endale paremini nähtav oleks, ehkki turundamisel kõneldakse ka tamiili värvuse sobitumisest veekogu värvusega. Toodetakse ka nn muutuva värviga tamiile, mis omandavat just selle veekogu värvuse, milles neid kasutatakse. Samas on värvilised (ka helendavad) tamiilid mõnedes oludes (hämaruses, jääl) vägagi praktilised.\nUV-kiirguse taluvus on näitaja, mis iseloomustab tamiili vastupanuvõimet päikesevalguse lagundavale toimele. Toodetakse tamiile, mille omadused ei halvenevat ka 800 tunnise pideva „päevitamisega“. Nii kõrge valgusetaluvus on tegelikult tarbetu, sest pole reaalne kalastada 800 tundi ühe rakendusega ilma, et see kuhugi kinni jääks, sassi ei läheks või lihtsalt ära ei kuluks.\nSuperlibedus on tamiili omadus, mille saavutamiseks kaetakse tamiil tefloni või muu sellelaadse ainega. Nii töödeldud nööri peetakse ikkagi ühekiuliseks, mööndusega, et see on kahekihiline. Mida siledam (libedam) on tamiili pealispind, seda vähem tamiil kulub ja seda nõrgemini veab seda kaasa veevool.\nUppuvus on tamiili eriomadus, mida on vaja mõningate püügiviiside puhul, et vältida tuule ja lainetuse mõju õngenöörile. Tavatamiili on võimalik muuta mõneks ajaks uppuvaks vastava sinkant määrdega, mida kasutavad lendõngitsejad.\nTamiili kvaliteeti on teatud määral võimalik hinnata visuaalselt. Ebaühtlase heledusega või sogane toon annab tunnistust kehvast kvaliteedist. Tamiil peab poolil olema selge, sillerdama ja läikima, siis on ta sile, ühtlane ja kvaliteetne. Tamiil säilib kõige paremini pimedas, toasoojas (12–25 °C) ja parajalt niiskes (õhuniiskus 60% ja üle selle) paigas.\nSuhteliselt uueks asjaks on fluorsüsinikust (inglise fluorocarbon) õngenöörid, mida turundatakse kui nähtamatuid nööre. Osa omadusi on nendel nööridel etemad kui tavapärastel tamiilidel, osa omadusi samaväärsed ja mõnelt omaduselt (nt sõlmetugeus) jäävad nad alla.\nAllikas: V. Koržets. Õngitsemine+. Tallinn, 2013\nIGFA test õngenööridel


Kogemata vuajeristiks | Linnaleht\nDilaila, dilaila@linnaleht.ee, 10. oktoober 2019, 18:03\nMinu mees kutsub mind nüüd vuajeristiks. Nimelt üritasin Toompeal miljonipeldikut kasutada.\nMaksin ära ning märkasin, et uks ongi lahti ja tualett kasutamisvalmis. Ust avades leidsin aga eest ühe väga paanikas saksa vanadaami. Oleksin hea meelega ära läinud, aga häda ei andnud kannatada, ja raha olin ju ka juba ära maksnud. „Furchtbar! Du Schlampe! Was für ein Scheiss!“ sain ta sõimuvalangust aru. No näed, kes ütles, et keskkooli saksa keele tundidest midagi kasu pole?\nSelle peale tuleb mul meelde, kuidas ma kunagi rannakabiinis riideid vahetasin. Mingi sarnane proua tahtis samuti riideid vahetama tulla. Ning leidis eest kiljuva ja palja minu. Selle asemel et viisakalt vabandust paluda ja tuulekiirusel lahkuda, hakkas ta aga seletama, kuidas ta mu jalgu ei märganud, ning meenutas ise juhtumeid, kuidas inimesed keset tema ümberriietumist ruumi sisse on tulnud.\nMu naabrinaine aga ei saa ilmselgelt aru, et kui väljas on pime, kuid toas tuled põlevad, siis näeb kõike sees toimuvat. Ta kolis eelmisel nädalal mu vastasmajja ning nagu hea naaber ikka uudistasin õhtul, missuguse sisekujunduse ta on teha lasknud ning millega ta üldse tegeleb. Viimane asi, mida ma ootasin, oli aga porgandpaljalt mööda kodu ringi käiv naabrinaine. Ja mitte korraks ja kogemata, vaid terve õhtu!\nKui mu kutt teada saab, et ma paljast naabrinaist piilun, saab ta minu vuajeristiks nimetamisega veel hoogu juurde! Aga teised inimesed paljalt on ju päris huvitavad...\nAhjaa, mu 70-aastane kolleeg, kes 23-aastase tibiga magab, jagab nüüd tööl teiste meestega oma kogemusi. Nii suure huviga teise mehe jutu kuulamist pole ma vist kunagi varem täheldanud!


Automatt, turvatooli kate, autokatuse telk - Yuancheng\nProfessionaalne tootja ja eksportija Rumeenias\nAutotarvikud ja välitarbed\nErinevate mustritega mull PE kile päikesevari\n200 gm mull + värvimuutev PE-kile päikesevari koomiksimustriga Auto päikesevari esiakna jaoks / mulli esiakna varjund / mull Päikesevari / PE-muljetrükk auto päikesevari Juhtimisaeg: kogus (tk) 1000 - 3000 5000 - 10000 15000 - 20000> 20000 Hinnanguline Aeg (päevades) 20 30 40 Läbirääkimistel Pakendi detailpakett sisaldab: 1 x auto esiklaasi päikesevari, 2 x iminappade paberkaart + OPP kott, 100tk / ctn, ctn suurus: 62 * 55 * 67cm Funktsioon: 1. Pro ...\nKohandatud roolikate SWC-61501 ~ 15\nAuto roolikate, PU ja keskkonnasõbralik TPR sisemine rõngas, kohandatud disain Roolikate kaitseb päikese käes ja ekstreemsete ilmastikutingimuste korral pleekimise, pragunemise ja koorumise eest. Universaalne PU roolikate tagab läbimõõdu 36,38 ja 40 cm. Enamik 95% turul olevaid autosid suudavad toota ka veoautode jaoks mõeldud suuremate suurustega 42,45,47 ja 50 cm. Kõik katted on valmistatud kõrgekvaliteedilisest nahast ja meelepärase käega. Mulit nahavärvid ...\nYuanchengi kaasaskantav külmkapikülmik 12V autokülmik kompressoriga puutetundliku ekraaniga sõidukiveoki RV telkimisreisil väljas sõitmise tehniline spetsifikatsioon YC-16SS DC CAR REFRIGERER Toote nimi: 16L DC autokülmik Kliimatüüp: SN, N, ST, T Pinge: DC12V / 24V külmutusagens: R134a Küttetemperatuur: 20-55 ℃ Külmutustemperatuur: -20 ℃ Toote suurus: 605 * 340 * 273,5mm Karbi suurus: 660 * 395 * 360mm Koormuskogus 20Ft / 288PCS 40HQ / 693PCS Juhtimisaeg: ...\nTri-Angle Hard top kokkuklapitav autokatuse telk\nLahtine suurus: 210cm * 144cm * 170cm Kõva kest ülemise ja alumise kattega, mugav voltimine / lihtne käsitsemine, 3-4 inimest kasutavad. Detailne materjal: * kõva kest (ülemine ja alumine): ABS + ASA; * Kere: 190gsm viie võre polüestrist puuvillane riie, veekindel: 2000); * Plaadipaneel: 8 mm kõrgune vineer * Madrats: 5 cm kõrgune PU vaht + pestav puuvillane kate * Aknad: 125 gm võrgusilma Toote omadused: 1. Teleskoopredel on otseselt ühendatud katusetelgiga ning laadimis- ja mahalaadimisetapid on lihtsad ja lihtsad. .\nKõva kattega kokkupandav autokatuse telk\nAvatud suurus: 225cm * 211cm * 152cm. Kõva kest ülemise ja alumise kattega, hõlpsasti kasutatav / avar ruum, 4 inimest. * Kõva kest (ülemine ja alumine): ABS + ASA; * Keha: 220g 2-kihiline PU kattega polüesterkangas (veekindel: 3000mm); * Plaadipaneel: 8mm kõrgus plywoo * Madrats: 4cm kõrgus PU vaht + pestav puuvillane kate * Aknad: 110gsm võrgusilma Omadused: 1. Automaatne avamine ja sulgemine ...\nAutomaatne kõva pealmine katusetelk / kõva pealmine manua ...\nKõva ülemine automaatne autokatuse telk / kõva ülemise manuaalse autokatuse telk / Telkimisauto katusetelk Avatud suurus: 212cm * 132cm * 129cm. Auto katusetelk koos traadita kaugjuhtimispuldiga, lihtne kasutada, ilus välimus, sobib 2-3 inimesele elamiseks Detailne materjal: * Pealmine kest: ABS + ASA; * Keha: 220g 2-kihiline PU kattega polüesterkangas (veekindel: 3000mm); * Raam: alumiinium; * Madrats: 7 cm kõrgus EPE vaht + pestav puuvillane kate * Aknad: 110 g / m² võrgusilma Tooted Omadused: 1. Katusetelk, kasutades la ...\nKatusetelk - kokkupandav käsitsi\nAvatud suurus: 221cm * 190cm * 102cm Kaunis välimus / redel ja voodiraam on integreeritud 2-4 inimest kasutavad detailset materjali: * väliskate: 430g PVC-vahe; * Keha: 220g 2-kihiline PU-kattega polüesterkangas; * Raam: alumiinium; * Madrats: 7 cm kõrgune PU-vaht + pestav puuvillane kate * Aknad: 110 gm võrgusilma Toote omadused: 1. Sissetõmmatav redel on otseselt ühendatud katusetelkiga ...\nUsaldage meid, valige meid\nAsutatud aastal 1999, on Yuan Cheng Auto Aksessuaaride Tootja Co. Ltd. spetsialiseerunud autotarvikute tootja ja eksportija, mis hõlmab kogu auto päikese- (lume) varjude, turvatoolide, turvatoolipatjade ja roolikatete rida.\nTugevate teadus- ja arendusmeeskondade, rangete kvaliteedikontrolli süsteemide ning täieliku tootmise ja kontrollimise seadmetega müüakse meie tooteid välismaale enam kui 30 riiki, peamiselt Euroopas, Põhja- ja Lõuna-Ameerikas, Lähis-Idas ja Kagu-Aasias.\nÜritused ja messid\nBSCI LAIENEV AUDIT, MIS TEOSTATI JA JÄTKAS MAR.5, 2021\nBSCI 2021 järelaudit viidi meie tehases läbi märtsil 3, 2021. Pärast kiiret tehasekontrolli päeva läbis Yuancheng Auto Manufacturer Co., Ltd. veel kord auditi. SGS andis meile välja BSCI 2021 uue eksemplari. Ja see on kümnes aasta, mil oleme BSCI auditi läbinud. BSCI tehas ...\nKlaasipunkt on futuuride nõrkus\nNan Yangi klaasist FG506 futuuride leping langes täna, avamishind 901 jüaani / tonn, kõrgeim 904 jüaani / tonn, madalaim hind 888 jüaani / tonn, suletud 895 jüaani / tonn, eelmise kauplemispäeva sulgemishind langes 9 jüaani / tonn , maht 413570, vähendage eelmist kauplemispäeva 133700, 387976 käsitsi ho ...\nHiina klaasitööstuse areng\nKlaasitööstuse energiasäästu ja heitkoguste vähendamise riikidena on üleliigne võimsus turu suure tähelepanu all kasvava murega. Praegu on enamik investoreid ja ärimehi klaasitööstusest vähem teadlikud, vastavalt hiljutisele visiidile ...\nTugevam Yuancheng: Tule uuesti\n15. oktoobril algas 126. Kantoni mess plaanipäraselt. Yuanchengi autotarvikute tootja CO., LTD ilmus uhiuue ilme uudse tootevalikuga. Uuenduslik värvimuutev päikesevari ja roolikatte seeria, enimmüüdud klassikaliste päikesevarjude seeria, uus auto külmik ...\nMida tõi Yuancheng 125. kantoni messile?\n5. mail on 125. Kantoni messi 3. etapp sulgemas. Yuanchengi boksis 4.2F16-18 on endiselt palju külastajaid. Kantoni messi sagedase eksponendina näitas Yuancheng roolikattekatete seeria, päikesevarjude seeria, autokatusetelkide seeria ja autode külmutusseadmete uusimat kujundust ...\nPopulaarne autokatuse telk, Autoveinijahuti, Mako autojahuti, Kaasaskantav autojahuti 12v, Kate auto all, 12v autokülmiku jahuti,


Eestis esmaesitleti Lexus ES esindussedaani ja avalikustati hinnad – Accelerista\nOled siin:Esileht»UUDIS»TOOTEUUDIS»Eestis esmaesitleti Lexus ES esindussedaani ja avalikustati hinnad\nEestis esmaesitleti Lexus ES esindussedaani ja avalikustati hinnad1 minuti lugemine\nautor Lena Murd 31. okt. 2018 Kommentaare pole\nLexus Tallinn autokeskuses esmaesitleti esindussedaani Lexus ES. Tegemist on esimese ES mudeliga Lexuse Euroopa mudelivalikus, müük algab järgmise aasta jaanuaris. Täna näidatud ES 300h F-Sport mudel on eelseeria auto, mis jääb Eestisse veel vaid loetud tundideks.\nEsmakordselt Euroopasse jõudev Lexus ES on 7. mudelipõlvkonna esindaja. Tegemist on ES-i ümbersünniga – uuel globaalsel K (GA-K) platvormil tuginev esisillaveoline (!) sõiduk tõotab suurepärast teravat sooritusvõimet, erakordselt ruumikat sõitjateruumi, tipptasemel ohutus- ja juhiabisüsteeme ning audiogurmaanide aistinguid hellitavat Mark Levinson helisüsteemi.\nÜmbersündi väljendab ka uus disain, mida ES mudeli peadisainer Yasuo Kajino on nimetanud provokatiivseks elegantsiks.\nES 300h on varustatud uue, neljanda põlvkonna iselaadiva hübriidajamisüsteemiga, mida iseloomustab luksussedaanide klassis silmapaistev kütusesäästlikkus ja madal heitmetase.\nSüsteemi kuulub 2.5-liitrine Atkinsoni tsükliga neljasilindriline bensiinimootor ning kerge ja võimas elektriajam. Süsteemi koguvõimsus on 218 hj/160 kW ja kombineeritud kütusekulu 4.7 l/100km. Jõuallikas teeb koostööd uue variaatorkäigukastiga.\nProvokatiivselt elegantne ES vaatab enesekindlalt otsa kõigile neile, kes seni on kaalunud Audi A6 ostu. Samuti võiksid ES poole kiigata ka need, kes mõlgutavad mõtet mõne teise suure sakslase omamisest.\nES 300h 44 800 € Comfort varustustasemel, Executive tase 52 100 € võimaldab võtta 1200 € eest lisaks tehnoloogiapaketi, milles sisaldub nii Mark Levinsoni audiosüsteem, panoraamvaatemonitor kui ka juhtmeta nutifonilaadija. F-Sport hinnatase algab 52 600 €, hinnas sisaldub ka eelmainitud tehnoloogiapakett.\nProovisõiduvõimalus avaneb uue aasta algul, siis kirjutame lähemalt ka sõiduomadustest. Loe lähemalt siit\nEsitlus Esmaesitlus Jaapan Lexus Noobelauto\nEelmine artikkelGALERII: pilte tänavuselt Veterama vanatehnikalaadalt\nJärgmine artikkel Margus Värton: fookus olulisele ehk lähivaade aasta tähtsaimale autole


Kultuur kultuurijuhtimise ja intriigide jalus - Delfi\nKultuuriminister ja riikliku sümfooniaorkestri direktor korraldasid oma kohtumist avalike kirjade ja meedia vahendusel kuude kaupa – kaks omavahel tuttavat kolleegi, kelle töökabinetid asuvad teineteisest vähem kui saja meetri kaugusel. Tulemus: alluv lasti lahti, minister pani uue juhi ametisse ning õhtul teatas orkestri peadirigent päevauudistes, et kõik on korraldatud tema seljataga. Riiklik tase!\nMitteriikliku mätta otsas istuv kodanik kuulab, vaatab ja vangutab pead: kas pada või katel? Selge see, et süüdimatult laristades eelarvedistsipliini rikkuda ei tohi. Kas seda tehti ja kes tegi, ei tea, sest asjasse puutuvad dokumendid on kuulutatud üksnes valitud ametnike silmadele mõeldud siseinfoks.\nÜhtpidi pole ju mõeldav, et ERSO eelarvet koostataks rahvahääletusel. Teisalt, sõltumata sellest, kelle viga eelarve miinusesse viis – otsust riikliku orkestri arengu või allakäigu üle (kogunisti elu ja surma üle, kui uskuda ministri emotsionaalseid sõnu), ei peaks ometi ajendama kellegi isiklik vimm, solvumine või kättemaks. Seda enam, kui väiklust toidab riigi, s.t avalik maksuraha.\nPuuduolev summa – kolm miljonit krooni – on tavalise palgasaaja vaatevinklist üüratult suur, riigikogu, ministeeriumi või erakonna eelarves aga üsna pisike. Pole kahtlust, et hea tahtmise korral oleks need kolm miljonit ammu leitud. Iseküsimus, kui tahtmist pole ning lisaks pulbitseb soov karistada ülbet vasalli ja anda õppetund tulevikuks teistelegi.\nJuba paar tundi pärast „rahvavaenlase” seljatamist tulidki esimesed ettevaatlikud teated, et ega’s raha ilmast otsas ole... No aitäh sellegi eest, sest ERSO-t on kuid kestnud kähmluses solgutatud nüüd juba küllalt. Ikka orkestrantide ja rahvuskultuuri huvides mõistagi, kuis siis teisiti. Vägisi meenub suur võitlus rahu eest, mis kivi kivi peale ei jäta.\nKui kultuurist raha keeles rääkida, siis isegi kehvakesel muusikul on seljataga hulk aastaid kulukat haridusteed, rääkimata ERSO tasemel pillimängijast. Ka elukestva õppe protsessis on tippmuusikud ilmselgelt ühiskonna esirinnas, aga tšellisti pianistiks või bändimeheks ümber õpetada siiski vaevalt õnnestub. Orkestrandi töötahte ega ka töökoha kaotuse vastu ei aita isegi ettevõtluskursused, sest uskuge või mitte – iga inimene lihtsalt ei hakka turistidele õhku ja nänni müüma, ei oska üldse mingit äri ajada ega hakkagi kunagi oskama, koolita teda kuidas tahes. Õnneks või õnnetuseks jätkub laias ilmas ruumi muudegi kutsumuste järgimiseks. Ja meie siin Eestis võime siis pärast ERSO põhjalaskmist mõne aja pärast jälle eurod huugama panna: talendid koju!\nKultuuri ümber susserdamine on tulus\nTagasihoidlikust klubitöötajast valdkonna tippjuhiks, agarast ametnikust otsustajaks ja meedias eputavaks arvamusliidriks, kultuuriministrist välisministriks või vastupidi – seda kõike saab igasuguse õppe ja ümberõppeta. Üksainumas nn poliitilisest tarkusest kantud suletõmme parteikontoris, ja tehtud. Ametipostile istutamisega aga kaasneb teadagi jumalast antud mõistus, mis usutakse maksvat rohkem kui milline tahes muu kvalifikatsioon või oskamine. Arvud kõnelevad enda eest: väidetava priiskamise tõttu võlalõksu kukkunud ERSO orkestrandi keskmine kuupalk on 13 000 krooni, kultuuriministeeriumi ametnikul üle 21 000 ning minister ise võtab punastamata vastu ca 60 000 krooni, pluss esinduskulud...\nKultuuritunnetuse ja -kogemuse tasandil aga on asjad paraku sellised, nagu kirjeldab Jaan Kaplinski: „Kultuuri mõistetakse enamasti laadakultuurina, igasugu festivalide, summerite, pidude reana, kus on koos palju inimesi. Seda, et kultuur võib olla ka üksiku, isegi üksildase inimese vaimus sündiv mõte, teos, kujutlus, kultuuri juhtijad ei mõista” (vt PM, 28.10).\nSüvakultuur on läbi aegade olnud väheste vajadus, veel vähemate kirg ja eneseteostus. Kui suurel määral ühiskond seda toetama peaks, on keeruline küsimus. Vabad inimesed vabal maal – kellelegi ei saa peale sundida väärtusi, mida ta ei mõista ning millele tema elus kohta pole. Kui enamuse valik on massimeelelahutus kogu raha eest ning ei midagi muud, mis siis sinna parata. Ent matta masuaja maksukroonid kultuuri ümber susserdajate intriigidesse on pehmelt öeldes sigadus isegi selle viimase valiku puhul.


Seenioride sõbraseanss: Humorist | Kino Sõprus\nRiias sündinud ja USA-s õppinud režissöör Mikhail Idov, kes on olnud ka filmi „Leto“ stsenarist, on taasloonud nauditavalt detailitäpse ja nostalgilise raamistiku, mis annab mõjusalt edasi peategelase pingelise ja vastuolusid täis seisundi. Pidevad ringreisid, voodisse ronivad naisfännid ja suur korter Moskva kesklinnas pole midagi võrreldes dilemmadega, mida veeretab Boris Arkadievi ette oma kureerivaid kombitsaid kõikjale toppiv KGB. Kontserdid päikselises Jurmalas vahelduvad öiste väljakutsetega visata nalja KGB kindralite saunapidudel ja naiste juubelitel. Eelkõige teatrilavadel tuntud Aleksei Agranovitš on teinud suurepärase rolli, milles peegeldub lepitamatu konflikt väikekodanlikku edu nautida püüdva pragmaatiku ja küüniku ning mõtleva südametunnistusega inimese vahel, kes soovib enamat kui olla vaid raha eest esinev tola.\n„Humorist“ pole vaid mõrumaiguline komöödia, vaid tabab mitmekihiliselt Nõukogude liidu olemust ja vaimu. Lisaks estraadimaailma telgitagustele räägib see film teravalt ka rahvusküsimusest, kosmosest ja jumalast ning toob eriti koloriitselt esile tollase ladviku tülgastava võimuvõitluse, mille järellainetust võib kaasaja Venemaal siiamaani tunda. Nagu näitas ka Viktor Tsoist kõnelev „Leto“, oskab Mikhail Idov tollast ajajärku käsitleda hoopis uue nurga alt ning pakub plakatlikkuse asemel väga paljude pooltoonidega lugu, mis heas mõttes veel tükiks ajaks kriipima jääb.


Rasva poletamine eesmargid, Toitumisnõustaja soovitab: 6 toitu, mis põletavad rasva ja kasvatavad lihast\nKui palju kaalulangus kohuga ja lipo\nMõni uuring näitab, et ml rohelist teed või ml kohvi võib stimuleerida ainevahetust. Termin tselluliit on võetud kasutusele prantsuse arstide poolt tombulise nahaaluse rasva põletamine", mille tulemusena suurema rasva kulu kui naistel.\nKöögiviljasupid Kuidas kiiresti rasva põletada Keharasva vähendamisel on palju eeliseid ja kasu tervisele. Rasva vähenemine võib aidata parandada või paremini hallata kroonilisi seisundeid diabeet või kõrge vererõhk ja isegi vähendada pärasoolevähi ja südamehaiguste riski.\nOn erinevaid dieete ja treeningplaane, mis lubavad kiiret kehakaalu langetamist ja keharasva vähendamist. Parim viis keharasva kiireks kaotamiseks on dieedi, treeningu ja väikeste Rasva poletamine eesmargid muutuste kombinatsioon. Sammud Meetod üks 3-st: Dieedi muutmine üks Söö regulaarselt tasakaalustatud toite.\nLisaks võite saada liiga näljase, mis võib põhjustada teie ülesöömist või liiga palju söömist. Proovige süüa vähemalt kolm söögikorda päevas. Rasva poletamine eesmargid, et peate lisama ühe kuni kaks suupistet, eriti kui kahe söögikorra vahel on rohkem kui neli või viis tundi. Mõned süsivesikud on tervisliku toitumise jaoks hädavajalikud.\nKahjuks, palju muret ja aruanded on arutanud Klenbuterool kõrvaltoimed. Kuigi seda ravimit kasutatakse sageli inimesed, kes soovivad kaalust alla võtta, See on kõige populaarne sportlaste ja kulturistid, eriti naised. Kui otsite võimu erinevate kehakaalu vähendamine toidulisandeid või rasva põletamine pillid Iisraelis, PhenQ on kõige parim dieet tablette naistel ja meestel.\nVältige rasvaseid lihalõike. Kui vähegi võimalik, Rasvapoleti tooriistad lahjemad võimalused näiteks linnuliha, madala rasvasisaldusega piimatooted, kaunviljad või lahja veiseliha.\nSee aitab nii teie rasva tarbimist kui ka kolesterooli taset kontrollida.\nRohelised köögiviljad pakuvad teie kehale palju olulisi vitamiine ja mineraale.


Jahvatatud kohv In-Cup MERRILD 400g\nEriti peene jahvatusega ja keskmise röstiga kohv, mis loodud valmistamiseks otse tassis. 100% Araabika kohviubade segu ja kuldpruun röst annavad kohvile veetleva aroomi ja rikkaliku maitsebuketi, veidi karamelliseeritud ja meeldivalt mõrkjas.\nValmistamiseks otse tassis. Doseerimissoovitus 6g kohvipulbrit 150ml tassi kohta. Hoida kuivas ja jahedas.


Julius Streicher – Vikipeedia\nJulius Streicher 1945. aastal\nJean Boissel ja Julius Streicher (vasakul) 1935. aastal\nJulius Streicher (12. veebruar 1885 – 16. oktoober 1946) oli saksa poliitik ja ajalehetoimetaja.\nJulius Streicher sündis Friedrich ja Anna Streicheri üheksalapselises perekonnas. Tema isa Friedrich Streicher oli kooliõpetaja. Põhikooli lõpetamise järel õppis Julius Streicher õpetajaks ning töötas selles ametis aastatel 1904–1923. Ta võttis osa esimesest maailmasõjast ning teda autasustati korduvalt vapruse eest.\n1919. aastal asutas Streicher Saksasotsialistliku Partei (Deutschsozialistische Partei). Tegemist ei olnud mitte vasakpoolse parteiga, vaid antisemiitliku organisatsiooniga. 1922. aasta oktoobris astus Natsionaalsotsialistlikku Saksa Töölisparteisse.\n1923. aasta aprillis asutas Julius Streicher antisemiitliku ajalehe Der Stürmer. 1923. aasta novembris võttis ta osa Õllekeldriputšist. Kui Natsionaalsotsialistlik Saksa Töölispartei 1925. aastal legaliseeriti, sai Streicherist Frangimaa gauleiter. 1932–1945 oli ta Riigipäeva liige. 1933. aasta aprillis organiseeris ja koordineeris Streicher juudi poodide ja äride boikotti. 1934. aastal sai Streicher SS Gruppenführeri aukraadi. 1938. aasta aprillis sattus Streicher konflikti Hermann Göringiga, mille tagajärjel ta 1940. aasta veebruaris vabastati parteilistest ametitest. Kuid ta jätkas tegevust ajalehe Der Stürmer toimetajana.\n23. mail 1945 võtsid USA sõjaväelased Streicheri Baieri liidumaal Waldringis vahi alla. Nürnbergi protsessil mõisteti Julius Streicher 1. oktoobril 1946 inimsusvastaste kuritegude eest surma. Ta hukati poomise teel 16. oktoobril 1946. Enne hukkamist hüüdis Streicher: "Heil Hitler! Dies ist mein Purimfest 1946. Ich gehe zu Gott. Die Bolschewisten werden eines Tages euch auch hängen." ("Heil Hitler! See on minu purimipüha 1946. Ma lähen Jumala juurde. Bolševikud poovad ka teid ühel päeval üles.").\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Julius_Streicher&oldid=5577677"\nLehekülje viimane muutmine: 13. märts 2020, 16:10\nSelle lehekülje viimane muutmine: 16:10, 13. märts 2020.


Alternatiivmeditsiin | Pegasus\nTalisupluse harrastamiseks ei pea olema looduseinimene ega trennientusiast. Läheb vaja vaid veidike uudishimu ja tahet kogeda midagi teistsugust. Tasu julge pealehakkamise eest\nei piirdu vaid energialaenguga: teadusuuringud kinnitavad, et talisuplus tugevdab tervist ja parandab enesetunnet.\nKuddus Al Buhari\nMeie mõttejõud on enesetäiendamise ja -realiseerimise võimas vahend. Kui õpime seda oskuslikult juhtima, võime luua just sellise elu, millest unistame ja muutuda Täiuslikuks Elu Meistriks.\nAutor on psühhoanalüütik, parapsühholoog ja tervendaja ning endanimelise treeningkeskuse looja.\nLiblikate jälgimine innustas Martin Faulksi välja töötama oma taiji-süsteemi, mida on võimalik harrastada suhteliselt väikeses ruumis ja lühikese aja jooksul ehk vormi, mis ei sisalda endas peaaegu üldse liigutusi, kuid säilitab samal ajal sisemise energia liikumise.\nVIGALA SASSI TAIMERAVI\n„Vigala Sassi taimeravi“ sisaldab lugejale arusaadavas keeles enam kui 500 ravimtaime kasutamise retsepte, õpetusi taimede kogumise ning nendest salvide, tinktuuride, teede ja tõmmiste tegemise kohta.\nSelle raamatu abil õpib inimene kasutama oma alateadvuse jõudu, et andestada ja vabaneda süütundest, tulla toime depressiooniga ja kihutada minema armukadedus, paraneda paljudest haigustest ja saavutada edu.\n"ENERGIA SALADUSED" on rahvusvaheliselt tunnustatud ravitseja Alla Svirinskaja esimene raamat, mis uurib traditsioonilisi vene tervendamismeetodeid (näiteks veega ravitsemist ja kodu energia puhastamist), pakkudes infot, mida ei ole kunagi avaldatud väljaspool Venemaad.\nKas meel suudab tervendada keha? Budistlik traditsioon on selles kindlalt veendunud ja ajapikku on sellega hakanud nõustuma ja ka läänemaailma teadlased.


Mäng nr 14 – Kose Gümnaasium |\n← Mäng nr 13 – Tallinna Mustamäe Humanitaargümnaasium\nMäng nr 15 Hugo Treffneri Gümnaasium →\nMäng nr 14 – Kose Gümnaasium\n6. novembril kogunesid Kose Gümnaasiumi aulasse 11 klassi õpilased (26).\nEuroopa Parlamendi mänguks sai välja jagatud 26 rolli ning viktoriini abiga (6764 punti) asus presidendi ametisse Tanel Rääk.\nRollide jagamise järel startisime väga tempokaks mänguks, kus sisulist arutelu oli väga palju ja argumentide esitamist ning uusi küsimusi probleemide lahendamisel jagus igale kohtumisele.\nAjakirjaniku ametis tegi aktiivset tööd Indrek Ojamets, kelle kokkuvõte mängust on selline:\n“Tänasel Euroopa Parlamendi komisjonide ning täiskogu kohtumistel arutati kokku kuute eelnõud.\nKõige aktiivsemat arutelu tekitas tuumaelektrijaamade võrgustiku rajamise plaan. Pakutud lahenduse järgi valitakse riigid, kuhu tuumaelektrijaamad rajatakse vajadust ning finantsilisi võimalusi arvesse võttes.\nREGI/ITRE komisjoni pakutud eelnõu sai elavat vastukaja juba esimesel täiskogu istungil. Teisel täiskogu istungil võeti pakutud eelnõu hääletusel väikese häälteenamusega vastu, mis omakorda tekitas vaidlusi.”\nHääletuse viisime läbi Kahoot.it lahendust kasutades ning napp ülekaal energiajulgeoleku teemal on näha graafiku viimases tulbas.\nAitäh Kose Gümnaasiumile küllakutse eest!


MIS TOIMUB!!! Prooviabielu-Liisa sai nädalavahetusel jõhkralt peksa - Kirev elu - Elu24\n5. märts 2017, 13:14\nMIS TOIMUB!!! Prooviabielu-Liisa sai nädalavahetusel jõhkralt peksa\nLiisa otsustas laupäeva õhtul pärast "Eesti Laulu" minna sõbrannadega välja. Suund võeti Kannu Kõrtsi ja kui pidu läbi, liikus Liisa taksoga Statoili, et natukene kehakinnitust võtta. Järjekorras tekkis aga vene keele tõttu sõnelus, mis lõppes peksuga.\n„Ma ootasin oma burgerit, kui sisse astus kaks vene naist, kes soovisid suitsu osta, aga teenindaja ei saanud neist aru,“ rääkis Liisa.\n„Pöördusin nende poole, et palun suhelge teenindajaga eesti keeles, kuna ta ei oska vene keelt, sellele järgnes lihtsalt tõuge,“ ütles ta. „Ma tõukasin vastu, mis mõttes ta mind togib, ja seda mis sai edasi, ma ei osanud isegi unenäos näha... Ma sain lihtsalt molli!“\nLiisa märkis, et esmalt tulid talle kallale kaks vene naist.\n„Kõigepealt üks tagus jalgadega näkku, nii palju kui sai ja mingil hetkel tuli keegi vahele, eraldas meid ja ma sain püsti, ja siis tuli taksojuht, kes andis sellele mehele molli ja see esimene naine sai mind jälle kätte... Jopet mul enam ei ole, sellest on ribad järgi...“\nSeejärel tirisid nad Liisat juukseidpidi mööda asfalti autoni.\n„Üks vene naistest peksis mind edasi. Sellele järgnes minule üllatuseks taksojuht, kes istus mulle kaksiraksi otsa ja tagus mind näkku ja rindkeresse ja lihtsalt tiris mind juustest ja peksis mu pead vastu maad,“ rääkis naine.\n„Ma ei saanudki aru, kuhu nad mind panna tahtsid, alguses üritasid nad mind panna sinna naiste autosse, aga nad ei saanud mind sinna, siis lükati mind taksosse, kus taksojuht arvas, et ma olen veel vähe peksa saanud ja peksis mind edasi... Lihtsalt tampis näkku!“\nVahepeal tuli G4S ja Liisa sai kuidagi taksost välja. Statoili töötaja päästis tema sõnul tema elu. „Kui see töötaja poleks mind taharuumi kinni pannud, oleksin ma veel peksa saanud. Ja ma pole kindel, kas oleksin eluga pääsenud. Kui nad oleksid mind sinna autosse saanud, ma ei oleks elus,“ rääkis Liisa.\nTema sõnul oli kellelgi ka nuga taskus olnud. „Mis sa arvad, need tšikid oleksid mind ellu jätnud? Hea, et ma nuga ei saanud!“\nPeagi saabus politsei, kes viis Liisa kiirabiautosse ja sealt edasi haiglasse.\n„Mulle tehti pea kompuuteruuring, mu suu on seest haavandeid täis, õnneks luud katki pole.“\nSeejärel viidi Liisa politseisse ütlusi andma. „Vähemalt saavutan ma oma eesmärgiks seatud kaalu Egiptuse reisiks, sest süüa ma ju ei saa,“ suutis Liisa ka nalja teha.\nPolitsei: kuna oli sooritatud ka lask, saime kõrgema prioriteediga väljakutse\n"Täna öösel sai politsei väljakutse Tammsaare teel asuvasse bensiinijaama, kus oli toimunud kaklus," kinnitas Põhja prefektuuri pressiesindaja Marie Aava.\nKuna häirekeskusesse laekus info, et sooritatud on ka lask, said politseinikud kõrgema prioriteediga väljakutse. Kella 3.50 ajal sündmuskohale jõudnud politseinikud leidsid eest turvatöötajad, kes osutasid abi 54-aastasele mehele, kes oli väidetavalt sooritanud lasu õhku. Kontrollimisel selgus, et tegu oli taksojuhiga.\nEsialgsetel andmetel oli ta (taksojuht - toim) sõidutanud kliendi, 25-aastase naisterahva, Tammsaare tee Statoili. Kui ta oli kliendi kohale toonud, märkas mees, et naisele tulid kallale 30-aastane ja 44-aastane naisterahvas. Kui taksojuht läks kaklust lahutama, ründas teda ühe naisterahva 37-aastane meestuttav, kes teda lõi. Seepeale jooksis taksojuht oma sõiduki juurde ja võttis välja gaasipadrunitega relva ning tegi hoiatuslasu õhku.\nSündmuskohale saabunud politseinikud viisid kõik osapooled politseijaoskonda, kus viidi läbi esmased menetlustoimingud ja võeti ütlused. Kuna kõik inimesed peale taksojuhi olid alkoholijoobes, ei olnud võimalik tüli tekkepõhjust välja selgitada ega ka seda, kes keda esimesena ründas. Seetõttu vabastati kõik osapooled peale ülekuulamist ja ütluste võtmist.\n"Juhtunu osas on alustatud kriminaalmenetlust avaliku korra raske rikkumise paragrahvi alusel. Juhtunu kõik asjaolud on selgitamisel," lisas Marie Aava.


Hotellid Killington | Hotels.com\nOtsing hotellid Killington\nValitud sihtkoht: Killington. Millal vajad majutust?\nVaata kaardilt hotelle Killington\nKillington on koht, mille visiitkaardiks on suusatamine ning baarikultuur. Külastajaid ootavad meelelahutus ja elav muusika. Lumemõnude nautijaid tervitavad siinsed populaarsed suusakeskused nagu Killingtoni suusakuurort. Ära unusta külastamast paiku nagu Gifford Woodsi looduspark ja Killingtoni golfirada.\nMajutusvõimalused, mida Killington pakub\nKillington pakub majutusvõimalusi kõigile, ükskõik kas kavandate pikemat puhkusereisi või peatumist vaid mõneks ööks. Killington on Hotels.com saidil esindatud 264 majutusasutusega. Sind ootab 398 head pakkumist. Paljud majutusvõimalused hinnasoodustusega kuni 50%. Tubade hinnad alates 46 EUR/öö. Allpool näete, kui palju millise tärnide arvuga hotelle Killington ja selle lähipiirkond pakub.\n• 146 3 tärni hotelli alates 64 EUR öö\nKillington – kuidas sinna kohale jõuda?\nLähim lennujaam on Rutland, Vermont (RUT-Rutland Southern Vermont Regional), mis asub 19,1 km kesklinnast. Lebanon, New Hampshire (LEB-Lebanon Municipal), piirkonna teine suurem lennujaam, jääb 38,9 km kaugusele.\nKillington – kohalikud huviväärsused\nKillington – millal on parim aeg reisimiseks?\nKõik hotellid Killington


Ole valmis praagiks ja ebaõnnestumisteks\n4. veebruar 2015 kell 10:43\nOÜ Pure Line Product juhatuse liige ja osanik Raul Altmäe kinnitas, et tarbijad on uudse meejäätise hästi vastu võtnud. Foto: Andras Kralla, Äripäev\nUue toote väljaarendamisprotsess võib olla kulukas ja aeganõudev: võib olla tarvidus hankida materjale ning seadmeid väljast, tuleb valmistada prototüüpe ning olla valmis praagiks.\nTootmise esimestel aastatel toimub pidev toote paremaks timmimine, et leida õige tasakaal klientide ootuste ja majandusliku otstarbekuse vahel, kirjutab 5. veebruari Äripäev tööstuse rubriigis.\nValukivi OÜ toodab Euroopas üsna ainulaadseid betoonist tooteid: tööpindasid, vannitoa valamuid ning eraldiseisvaid kraanikausse. Valamute väljatöötamine oli ettvõtte jaoks üsna kulukas ja aeganõudev protsess.\nToodete sihtgrupp on eelkõige lähiregiooni kliendid, kes eelistavad tavapärasest pisut erinevamat lähenemist ning kes soovivad koos ettevõttega katsetada uusi materjale. Uued kliendid jõuavad tootjani sisekujundajate kaudu, samuti on turunduses oluline koht internetiturundusel.\nValukivi idee valmistada betoonvalamuid pärineb Ameerikast, kus hakati betooni sisekujunduses kasutama juba 1980ndatel ja tänu millele on seal pikk kogemus selliste tööde vallas. “Seevastu meie regioonis on betooni kasutamine interjööris suhteliselt uus ja tundmatu asi. Sellest tekkis ka meie huvi betoonist lahenduste vastu,” selgitas Valukivi OÜ tehniline juht Leo Liiv.\nEttevõte võttiski idee töösse pärast tööreisi Ameerikasse, kus tekkisid esimesed kontaktid selles vallas ning tutvuti analoogsete toodetega. Seejärel algas toote väljatöötamisprotsess. Alustati kirjanduse läbitöötamisest ning hakati ette valmistama ressursse – ruume ja materjale.\nMaterjale hankis ettevõte mitmelt poolt. “Oleme segude alal koostööd teinud erinevate kohalike ehitussegude valmistajatega,” selgitas Liiv. Spetsiaalseid seadmeid hangiti üle Euroopa, kuna Eestis neid saada ei ole. Betooni lisanditega katsetab ettevõte senimaani, proovitakse nii Itaalia kui ka Taani päritolu tooteid.“Põlve peal tegime”\nToodete esimesed prototüübid tegi ettevõte iseseivalt. “Ise põlve peal proovisime asja,” meenutas Liiv. Ta lisas, et toote puhul oli palju tehnilist nuputamist, sest väikestele vormidele mõeldud materjal on üsnagi kapriisne. Lisaks oli keeruline leida tootmispinda, kuid lõpuks saatis ettevõtet siiski edu. Tootmisruumide puhul tuli arvestada ka betooni raskusega, mis muudab detailide käsitlemise ja transpordi keeruliseks.\nEhkki Valukivi küsis toote väljatöötamisel abi ja infot nii segutootjatelt kui ka lisandite müüjatelt, tuli siiski enamik asju ise välja nuputada ja järele proovida, lisas Liiv. Ettevõte alustas 2013. aasta jaanuaris ning veel tänaseni toimub pidev õppimine. Liiv selgitas, et pisut rohkem kui aasta on läinud tehnoloogilise protsessi kinnistamiseks. Esimesel aastal tekkis palju praaki, mis tuli ära visata, kuid ettevõte suhtus sellesse kui õppematerjali.\nEttevõte hindab toote väljatöötamisprotsessi keeruliseks, sest siseinterjööris on nõudmised materjalidele hoopis teised kui välitingimustes, kus betooni peamiselt kasutatakse. Ka ressursse kulus palju. “Kogu protsessi kulukust võib mõõta kümnetes tuhandetes eurodes,” märkis Liiv.\nLiiv lisas, et kindlasti oleks olnud lihtsam teha esimesed tooted Ameerikas, kuid ise tehes on palju avastatud ja leitud. “Asjad on läinud nii nagu plaanitud – mõnikord kiiremini, mõnikord aeglasemalt,” sõnas Liiv.\nLiivi sõnul on praeguseks saavutatud väike käive, mis vastab ettevõtte tehtud plaanidele. “Töötame selle nimel, et käivet kasvatada,” lisas Liiv. Hetkel on tööd piisavalt ning väike meeskond tööga hõivatud. “Meie töö põhineb tellimustel ning seetõttu on tulemus kuude lõikes erinev. Üldiselt kulub toormaterjali (segu) ühe kuu jooksul ligi 2000 kilogrammi.”\nKonkursi Eesti keskkonnasõbralikeim ettevõte 2013 üldvõitja OÜ Werrowool valmistab tselluvilla Werre Wool Eestist kogutud vanapaberist. Kuna villas on vanapaberit kuni 90%, annab see olulise panuse taaskasutuse suurenemisse majandusringluses. Ka tselluvill ise on taaskasutatav.\nWerrowool OÜ toetus toote tootmise käivitamisel lisaks ettevõttesisesele kompetentsile kahele välisallikale, milleks olid klientide nõuded ja tarnijate kogemused. Werrowooli arendusjuhi ja asutaja Ivar Heinola sõnul pärines info töövõtete ja tooraine mõjust valmistoodangule tarnijatelt, kes jagasid omi teadmisi vajaliku tootlikkuse saavutamiseks. Ettevõtte partnerid paigalduse valdkonnas ehk kliendid lõid omakorda standardi, millele toode peab vastama, et nad seda kasutama hakkaksid.Soomes tuntuim puistevill\nHeinola selgitas, et toode ise ei ole maailmas ainulaadne. Tselluvill, mis on soojustusmaterjalina kasutuses olnud üle 100 aasta, võeti esimesena kasutusele Põhja-Ameerikas. Soomes näiteks on see kõige populaarsem puistevill. Kuna ettevõte tegeles varem tselluvilla müügiga, oli kogunenud kliendibaas, kelle peal oma toodet testida.\nHeinola hinnangul oli toote väljatöötamisprotsessis kõige positiivsemaks asjaks see, et ettevõte ei kaotanud selle käigus ühtegi klienti. Neid leiti hoopis juurde. “Samuti oli positiivne avastus, millised nõuded võib seada mittehomogeensele toorainele ning millises ulatuses saab kutseoskuste abil toodangu omadusi mõjutada,” selgitas Heinola.\nNegatiivsema poole pealt tõi ta välja, et ei osatud arvestada, kui kaua kulub aega õppimisele ning et väliselt lihtsa toote valmistamine võib olla nii teadmistemahukas.Heinola sõnul jätkub toote paremaks timmimine edaspidigi. “Tasakaalu otsimine ja paremaks muutmine on pidev protsess.”\nWerroool OÜ kogemus uue toote loomisel\nTootmise käivitamise etapid\nTehnoloogiline käivitusfaasi. Tulemust hinnati vaatluse ja määratud testide põhjal. Lisaks veenduti, et peamised omadused lõppkliendi ehk soojustatava hoone omaniku jaoks oleks tagatud.\nTestimisfaas. Paigalduspartnerid töötasid tootega lõppklientide objektidel. Ühtlasi andsid nad tagasisidet, mida muuta efektiivsemaks.\nTootmisfaas. Oluliseks osaks võib nimetada pidevat tootearenduslikku timmimist, et leida õige tasakaal klientide ootuste ja majandusliku otstarbekuse vahel.\nUue toote väljatöötamisel on info saamiseks abiks: Kirjandus. Tooraine tootjad ja müüjad. Analoogse toote valmistajad ja müüjad.Ise testimine. Kliendi ootused ja kasutusmugavus.\nMeejäätis jõudis turule väga kiiresti\nKui olemas on sobilik tooraine ja toote väljatöötamises osalevad kogenud spetsialistid, võib toode valmida ka väga kiiresti.\nOÜ Pure Line Product võitis konkursil “Parim toiduaine 2014” pronksmärgise meega plombiirijäätise eest. Ettevõtte juhatuse liige ja osanik Raul Altmäe selgitas, kust toote idee pärineb nii: “Mõtteni jõudsime sortimendiarutelude käigus teiste ettevõtte osanikega ja kuna Euroopas sellesarnast toodet ei ole, otsustasime selle tootmisesse võtta.”\nToote juures on uuenduslik ka pakend – kasutatakse loodussõbralikku paberkotti. Varem ei ole Euroopas jäätist paberisse pakendatud, ettevõte soovib sellega märku anda, et hoolitakse ümbritsevast loodusest ja keskkonnast. “Loomulikult on oluline ka pakendile tarbijale vajaliku info lisamine,” lisas Altmäe.Sobilik toore tagab hea maitse\nToote väljatöötamisprosessis oli olulisim õige toormaterjali leidmine – tooraine peab olema kõrge kvaliteediga ning puhas ehk naturaalne. Altmäe sõnul on meejäätise puhul oluline ka see, et mesi oleks kodumaine ja muid magustajaid täiendavalt jäätises ei kasutataks. “Samuti ei ole üheski meie jäätistes taimseid rasvu,” rõhutas Altmäe.\nTa lisas, et toote väljatöötamisedu sõltub eelkõige headest spetsialistidest ning ettevõte osanikel on tootearenduses teadmised olemas, mis annab ettevõttele võimaluse alati midagi uut rakendada. Meega plombiirijäätise proovipartiisid tehti vähe ning valmistoode valmis väga kiiresti. “Jäätise koostis ja retsept oli meie jaoks lihtne,” põhjendas Altmäe. Edasi tutvustati uut toodet juba kaubanduskettidele ja keskenduti müügile.\nAltmäe hinnangul võtab tarbijate reageerimine uudsetele toodetele ning tootjatele veidi aega. Ta lisas, et poole aasta perspektiivis on veel vara öelda, kas oleks saanud midagi paremini teha või mitte, aga meejäätise on tarbijad hästi vastu võtnud.Altmäe toonitas, et jäätiseäris, nii nagu ka teistes ettevõtmistes, peab olema kannatlikkust ning pühendumust, et liikuda kindlalt seatud eesmärkide poole. “Kuna jäätis on siinses kliimas hooajaline kaup, siis tarbijate soove saab testida suhteliselt lühikese aja vältel. Esmatähtis on muidugi leida see oma ja õige,” lõpetas ta\nAltmäe hinnangul võtab tarbijate reageerimine uudsetele toodetele ning tootjatele veidi aega. Ta lisas, et poole aasta perspektiivis on veel vara öelda, kas oleks saanud midagi paremini teha või mitte, aga meejäätise on tarbijad hästi vastu võtnud.\nAltmäe toonitas, et jäätiseäris, nii nagu ka teistes ettevõtmistes, peab olema kannatlikkust ning pühendumust, et liikuda kindlalt seatud eesmärkide poole. “Kuna jäätis on siinses kliimas hooajaline kaup, siis tarbijate soove saab testida suhteliselt lühikese aja vältel. Esmatähtis on muidugi leida see oma ja õige,” lõpetas ta.\nTäna avaldatud Hispaania juuni inflatsioon on kerkinud rekordilise 10% juurde. Hispaania aktsiaindeks on selle uudise peale täna languses.


USA-s suri juulis koroonaviiruse tõttu ligi 25 000 inimest - Delfi\nUSA-s lisandus juulis ligi 25 000 koroonaviiruse surmajuhtumit ja nakatumisjuhtumite arv kahekordistus kuu jooksul vähemalt 18 osariigis, teatab Reuters.\nUSA-s registreeriti juulis ligi 1,8 miljonit uut nakatumisjuhtumit, kui kokku on neid 4,5 miljonit. See tähendab 66-protsendist kasvu, samas kui mitmed osariigid ei ole tänaseid arve veel teatanud. Surmajuhtumeid lisandus vähemalt 19% ja kokku on neid üle 152 000.\nSuurim juurdekasv oli Floridas – üle 300 000 uue nakatumisjuhtumi. Järgnesid California ja Texas mõlemad umbes 250 000 uue juhtumiga. Nendes kolmes osariigis kahekordistus juhtumite arv ka juunis.\nJuhtumite arv enam kui kahekordistus juulis ka Alabamas, Alaskas, Arizonas, Georgias, Hawaiil, Idahos, Mississippis, Missouris, Montanas, Nevadas, Oklahomas, Oregonis, Lõuna-Carolinas, Tennessees ja Lääne-Virginias.\nKõige väiksem, 7% või vähem, oli juurdekasv Connecticutis, Massachusettsis, New Jerseys ja New Yorgis.\nUSA lõi ülemaailmse päevase nakatumise rekordi 16. juulil enam kui 77 000 uue juhtumiga. 50 osariigist 33-s löödi juulis kohalik päevase nakatumise rekord. 19 osariigis purustati päevane surmajuhtumite rekord.\nHaiguspuhang näib nüüd olevat stabiliseerumas Arizonas, Floridas ja Texases. Kardetakse, et suvise reisimise tõttu kandub raskuskese nüüd Kesk-Läände.