Archives for June 2014 | Pärnumaa\nArhiiv June, 2014\nNädal algas tantsupeo tantsudele viimase lihvi andmisega\nReet Juurikas oma lastega Kalevi harjutusväljakul\nHaapsalu Linna Algkool kasutab puhkehekte võimalikult aktiivse tegevusega\nXXVI laulupeo ja XIX tantsupeo nädal on alanud. Täna hommikul läksid Pärnumaalt, Pärnust, Haapsalust ja kõikjalt mujalt üle Eestimaa esimesed tantsupeolised Tallinna poole teele. Tervest riigist koguneb pealinna ümmarguselt 10 tuhat tantsijat 654-s tantsurühmas. Kalevi staadioni harjutusväljakule olid täna koondunud viiendate ja kuuendate klasside segarühmad.\nPärnu Ühisgümnaasiumi tantsijad\nTeiste hulgas on ka Pärnu Ühisgümnaasiumi õpilased. Tantsurühma juures oli Reet Juurikas, kes aitas lastel tantsuliselt liikuda vastavalt koreograaf Andre Laine juhistele. Riigi kagunurgast Kanepist tulnud mees pani lapsi tantsuliselt mõistma, et „Karjapoiss on kuningas“. Juurika sõnul on osa lapsi juba teist korda tantsupeol. Eelmisel laulu- ja tantsupeol olid nad esimese klassi õpilased.\nTookordne suure peo elamus ainult suurendas tantsukirge. Kättejõudnud nädalat on Juurika lapsed suure põnevuse ja kannatamatusega juba ammu oodanud.\nLipu selts pidas Pärnumaa valitsuste- ja koolijuhtidega nõu\nTäna toimus nelja Pärnumaa omavalitsuse juhtide ja koolijuhtide tasandil kohtumine Eesti Lipu Seltsi tegevjuhiga, et arutada järgmise õppeaasta võimalikke ühistegemisi.\nPärnumaa omavalitsuste esindajad\nLipu seltsi kutsel osalesid nõupidamisel Audru, Paikuse, Sindi ja Tori esindajad. Kohtumine toimus Paikuse vallamajas ja peamisteks teemadeks valiti kolm põhilist tegevussuunda: lipu hoidmise kogemuse omandamine, õppepäevade korraldamine ja lipukultuuri edendamisele kaasa aitavate noorte ning taiskasvanute motiveerimine väga erinevates vormides. Tõdeti, et Eesti lipp pole üksnes emotsionaalselt ühtekuuluvust väljendav sümbol, mida tuleb austada ja väärikalt kohelda. Mitte keegi kohalviibinuist ei vaielnud vastu seisukohale, et Eesti lipp on koguni üks oluline kodaniku moraalse hoiaku kujundaja oma riigi suhtes ja seega ka tugev riikliku julgeoleku pant meie kõigi kätes.\nAudru Põhikool, Paikuse Põhikool, Sindi Gümnaasium ja Tori Põhikool on Pärnumaal püüdnud olla lipukultuuri kasvamises edumeelsemad. Vahetati kogemusi ja räägiti sellestki, et võrreldes täiskasvanutega on õpilasi märksa kergem kaasata lipuga seotud toimingutesse.\nÕppepäevadest kõneldes peeti vajalikuks kutsuda järgmise õppeaasta alguses Pärnumaale Tallinna 21. Kooli liputoimkond ja inspitsiendigrupp, kes tutvustaksid oma pikaajalise tegevuse kogemust. Kevadel külastasid Paikuse ja Sindi koolid Tallinna 21. Kooli. Saadud muljete rohked elamused tekitasid õpilastes soovi taaskord kohtuda. Samas avaldati soovi jätkata õpilaste motiveerimist väljasõitudega mõnesse pealinna huviväärsesse paika. Valikutena esitati Stenbocki maja, Toompea lossi ja Riigikogu külastamist, samuti Vabariigi Presidendi Kantseleid. Peeti oluliseks ka Lipuvabriku külastamist. Senised väljasõidud on täitnud kaht eesmärki: põneva paiga külastamine ja ühine õppepäev mõnes koolis.\nOmavalitsuste ja koolide esindajad otsustasid, et sarnaselt tänasele kohtumisele peaks vähemalt kord aastas ka tulevikus pika laua taga kohtuma. Osavõtjate hulk ei ole piiratud ja asjast huvitatud omavalitsused ning koolid võivad edaspidi endast märku anda.\nÜmarlaua teemaks oli Eesti lipp\nSinimustvalgete lippude taustal mõjus seekordne president Toomas Hendrik Ilvese sisukas kõne eriti mõjusalt esile kerkivana. Tänavu möödus 95 aastat Eesti võidust Landeswehri üle. „See oli Võnnu lahing. Cēsu kaujas,“ rõhutas Ilves, kes osundas vajadusele nimetada Landeswehri ja Punaarmeed õigete nimedega. „Nende hulgas olid impeeriumi taastajad, rüüstajad, terroristid. Kui mõistame, et just võit nende üle oli võidupüha olemus – kui mõistame, mille vastu eestlased ja lätlased siin Lõunarindel võitlesid – siis mõistame ka seda, kui vähe on maailm 95 aastaga muutunud.“\nPresidendi sõnul pole vaja elada illusioonides. „Kadunud on need julgeoleku alustalad, millele oleme koos oma liitlastega 23 aastat toetunud. Meid rahustati kogu aeg, et maailm on muutunud, et Euroopas ei annekteerita territooriume, ei minda sõjaliselt kallale. Tuleb välja, et ikka minnakse, et ikka okupeeritakse ja annekteeritakse.\nPresident nentis, et toores jõud, jõhker omavoli, valedega summutatud ebaõiglus ehk räige\npropaganda ja tõe moonutamine – kõik see, mille vastu noor Eesti Vabariik pidi viis põlvkonda tagasi võitlema, pole kuhugi kadunud. „Mida näeme tänapäeval Ida-Ukrainas, nägi Eesti rahvas ise 1940. ja 1919. aastal.“ Ilvese hinnangul on meie esiisade ja -emade sajanditagust vaprust märkiv võidupüha kaugelt sisukam kui pelk jaaniõhtu sissejuhatus. Ta ütles, et Eesti on rahu igavesse püsimisse alati suhtunud eluterve skepsisega.\n„Minevik on meid ettevaatlikuks teinud.“ Ta selgitas praegu toimuvat: „Tuleb välja, et meil ongi revanšistlik, revisionistlik naaber, kes ei arva, et 25 aastat tagasi vabanenud rahvaste kehtestatud Euroopa kord peaks kestma; kelle emissarid kuulutavad, et sallivus olla dekadents, ja et liberaalne demokraatia, nagu meie seda mõistame, on vaid Lääne tsivilisatsiooni omapära. Taas räägitakse impeeriumist!“\nÜksused siirduvad kaitseväelisel jalutuskäigul mööda Kesk ja Raja tänavat ja Rigas ielat Lugažu parki\n„Ukraina sündmused tõestavad Kaitseliidu vajalikkust. Ukrainas hakati vabatahtlike kaitseüksusi looma, neid välja õpetama ja varustama alles siis, kui vägivald oli juba mõnda aega valitsenud. Eestis aga asutati Kaitseliit pärast seda, kui nähti Esimese Maailmasõja demobiliseeritud tsaariarmee sõdurite omavoli Lätis. Et seesuguseid asju Eestis ei juhtuks, loodigi Kaitseliit. Just Kaitseliidu vaba tahe on see, mis võimalikku agressorit heidutab.“\nPresident jagab võidutuld maakondadesse\nPresidendi nägemuses seisneb Ukraina peamine õppetund Eestile küsimuses, millele iga rahvas ja ühiskond peab vastust otsima iga päev. „See küsimus kõlab: kas meie elukorraldus, meie vabadus on kaitsmist ja ohvreid väärt?“\nKui kogu paraadi aja püsis Kesk tänava kohal ilm sajuta, siis vahetult peale piduliku rongkäigu lõppu tõusis ootamatu tuul ja taevast „valati ämbritega vett kaela“. See oli nagu sümboolne võrdluspilt loodusest, kui äkki võivad muutused tabada ka poliitilisel ja sõjalisel maastikul meie inimeste maad. Need, kes ei kiirustanud jalamaid Kesk ja Raja tänavat ning Rigas ielat Lugažu parki, kus mõlema riigi üksused veelkord üles rivistusid, pääsesid piiriületusel võimsast rahepeksust. Õnneks möödusid kurjad pilved kiiresti ja päike soojendas taas rahvast, kes oli väga suurel hulgal sedakorda piirilinna kogunenud. Kohalike sõnul ei mäletatudki, millal viimati nii palju inimesi korraga Valgas viibis.\nJüri Trei: kuidas taastati Võnnu võidusammas\nEesti Sõjameeste Mälestuskirikus süüdatud mälestustuli\nVõidupüha eelsel päeval süüdati Eesti Sõjameeste Mälestuskirikus mälestustuli, mis toodi teatejooksjatega Pärnusse ja saadeti Kindral Johan Laidoneri Seltsi liikmete ning Pärnu noorkotkastega Valga linna, vahepeatustes tervitati tuld Kilingi-Nõmmes, Karksi-Nuias, Tõrvas. Mälestustule liikumise oluliseks osaks oli maraton, mille võitis Valdis Nilovs ja naistest jooksis parima aja Maris Tamm.\nMaratoonareid saadavad teele lippe kõrgel hoidvad Tori lauljad, tantsijad, õpetajad\nPühapäeval peetud Võidupüha maraton tõi kokku 540 erinevas eas spordisõpra. Eesti Sõjameeste Mälestuskiriku juures asuva Püha Jüri monumendi kõrvalt startinud jooksjaist läbis maratoniraja 134 maratoonarit, Paikuselt alustatud poolmaratoni distantsi võttis ette 197 jooksjat ja 25 käimisretkelist. Rüütli platsil korraldatud lastejooksudel osales 184 väikest sportlast. Maratoni korraldamist abistasid 160 vabatahtlikku. Toris, Sindis ja Pärnus Rüütli platsil ilmestasid maratoni jooksu ja innustasid maratoonareid 80 lipu seltsi ja Sindi Gümnaasiumi sinimustvalget kandelippu. Toris hoidsid lippe Tori valla lauljad, tantsijad ja Tori Põhikooli õpetajad. Sindis tervitasid jooksjaid lippudega Sindi Gümnaasiumi 5. ja 6. klassi õpilased.\nValdis Nilovs on pärjatud tammepärjaga, kuid hoiab visalt ka finišilinti, mida ei soovi enam käest anda\nValdis Nilovs palub peakohtunikku, et finišilint maratonivõitjale loovutatakse\nEesti Sõjameeste Pärnumaa ühenduse poolt välja pandud unikaalse rändkarika sai aastaks enda valdusesse ülekaalukalt ajaga 2:41.6,7 võitnud lätlane Valdis Nilovs, kes oli tänavu kevadel ka Vändra maratoni võitja. Tema võitu olid juba varem ette ennustanud peakohtunik Priit Neeme ja sündmuse projektijuht Vahur Mäe. Fikseeritud aeg märgiti uue rajarekordina. Võimalik, et aja paranemisele aitas kaasa seegi, et muudetud rajalt kadusid kaks tõusu sildadele.\nValdis Nilovs Sindis\nKuid Nilovs jättis teised jooksjad endast kaugele maha juba pika teekonna esimesel kümnel kilomeetril. Siis oli tätlase edumaa mulluse võitja Indrek Ilumäe ees umbes pool kilomeetrit. Paikusele jõudes kasvatas Nilovs vahemaa kusagile kilomeetri ümber. Vahetult peale finišit antud usutluses ütles Nilovs, et esimesel distantsipoolel tundis end väga mugavalt. „Üksi joostes ja kaasvõistlejate innustuseta teisel poolel kiirus langes,“ tunnistas maratoni võitja. Tundes esikohast meeletut rõõmu palus Nilovs põlvili laskudes peakohtunikult luba võtta sinimustvalge finišilint endaga trofeena kaasa. Alguses oli Priit Neeme nõutu ja ei osanud ootamatule palvele vastata, kuid autasustamisel pani selle ikkagi Nilovsile kaela.\nIndrek Ilumäele näidatakse aega\nTeisele kohale finišeerus ajaga 2:43.53, 2 Indrek Ilumäe ja tegi sellega isikliku rekordi. Kolmandaks jooksis tulemusega 3:01.44,8 Lauri Valdmaa. Naistest kaitses eelmise aasta esikohta üldarvestuses 16-ndana lõpetanud Tartu Ülikooli Akadeemilise Spordiklubi esindaja Maris Tamm, aeg 3:20:31,8. Ajaga 3:22.36,3 ületas finišijoone Mari Boikov ja kolmandana lõpetas naiste arvestuses Venemaa jooksja Tatjana Sviridova, tulemuseks 3:24.24,1.\nMaris Tamm on naiste arvestuses parim\nPaikuselt Reiu Puhkekeskuse kõrvalt startinud poolmaratoni distantsil võidutses samuti lätlane. Gunars Kegis lõpetas ajaga 1:17:38,8. Teiseks tuli Reget Roomet, aeg 1:20:55,3. Pjedestali kolmanda astme koha võitis Ahto Tatter tulemusega 1:22.13,7. Naistest oli poolmaratoni rajal ajaga 1:35.33,3 kiireim Pille Rooks. Teise koha haaras Õnne-Liina Jakobson (1:36.14,3) ja kolmandaks jäi Merle Lilleoru (1:36.39,8).\nHelerin Roosileht ja Helin Kask tõrvikukandjatena stardis\nPärnu jõe kaldal maratoonaritele antud kahuripauguga läkitati samaaegselt teele ka Pärnumaa noored teatejooksjad, kellest esimestena jooksid rajale Tori Põhikooli vilistlased Helerin Roosileht ja Helin Kask. Eesti Sõjameeste Mälestuskirikus süüdatud mälestustuli toodi Rüütli platsile, kus tule võttis vastu Kindral Johan Laidoneri Seltsi esimees Trivimi Velliste. Enne teele asumist tervitas ta maratoonareid ja tule toojaid.\nTrivimi Vellistelt võtab tuld Saarde vallavanem Andres Annast, et küünal asetada Vabadussõjas langenute mälestusmärgi jalamile\nLaidoneri seltsi abistasid tule viimisel Noored Kotkad Pärnu Ühisgümnaasiumist, Pärnu Ülejõe Gümnaasiumist ja Sütevaka Humanitaargümnaasiumist. Sama päeva õhtul tegi tuli peatuse Kilingi-Nõmmes, Karksi-Nuias ja Tõrvas. Õhtul anti tuli hoiule Valga Jaani kirikusse.\nTäna hommikul süüdati neli erinevat tuld ühes suures tõrvikus Valga Vabadussõja mälestusmärgi juures. Koos mälestustulega ühildati muinastuli, laulupeotuli ja Läti tuli. Pärnu noorkotkad hoidsid mälestusmärgi juures ka Valga Linnavalitsuse sinimustvalgeid kandelippe.\nNeli tuld saavad ühiseks võidutuleks\nTäiendav pildigalerii Torist läbi Sindi, Pärnu, Kilingi-Nõmme, Karksi-Nuia, Tõrva Valgani:\nVõidutule teekond Tallinnast – Tartusse 22. juunil\nVõidupäeva eelne päev Toris\nKoit Toome ja Getter Jaani\nOma tervitussõnavõtuga läkitas Kivimägi Tallinnasse Toomas Sepaga sõnumi, et käesoleval suvel on Pärnus päevitamine tasuta. Linnapea meenutas, et veel aasta tagasi haigutas kontserdimaja ja parkimismaja vahel suur auk, kuid tänaseks on saanud seesama täisehitatud ja korrastatud paik eeskujuks paljudele teistele ettevõtjatele. Samas kõrval on valminud Lai tänav ja Pärnu jõe vasakkaldal kahe silla vaheline kergliiklustee. Sõnavõtu lõppedes jälgis linnapea Pärnu Keskuse kohal kõrguvat suurt kella ja luges: „10…3, 2, 1.“ Täpselt minutilise täpsusega lasi ta lendu suure hulga heeliumiga täidetud palle.\nSindi Gümnaasiumis kuldmedaleid rohkem kui mullu\nTäna kirjutasid Sindi Gümnaasiumi lõpetanud Lisette Kandima ja Simone Põder oma nime kooli auraamatusse. Abiturientidele antud kuldmedal ja kooli „rinnanõel“ on suur tunnustus väga eduka õppetöö eest.\nSimone Põder, Dajana Raab (kes lõpetas eelmisel aastal kullaga) ja Lisette Kandima\nLinnapea Marko Šorin õnnitleb Lisette Kandimad\nSindi Gümnaasiumile oli tänane päev ajalooline, sest varem pole samal õppeaasatal kahte kuldmedalit välja antud. „Hetke rikastab teadmine, et kuldmedali väärilised on nii statsionaaris õppinud õpilane, kui ka mittestatsionaaris õppinud õpilane. Need on Lisette Kandima ja Simone Põder,“ ütles gümnaasiumi direktor Ain Keerup. Mõistetavalt tunneb direktor statsionaaris õppijaid paremini ja seepärast püüdis ta iga lõpetanut mõne lausega iseloomustada.\nSimone Põder võtab vastu kuldmedali\n„Lisette jääb meelde oma õiglustunde poolest. Kui vaja, oli valmis kaitsma ka klassikaaslasi, kas või õpetajate eest. Teda jagus sõna otseses mõttes igale poole. Unikaalne inimene, kes tuleb kohale ka siis kui on haige või üldse ei viitsi. Viimati oli ta tähelepanu keskpunktis 4. juunil, mil võtsime Tallinnas Toompeal koos vastu Riigikogu poolt kingitud Eesti Vabariigi paraadlipu. Ka täna on tal raske märkamatuks jääda,“ iseloomustas Lisettet kooli direktor.\nPõnev oli kuulda algklasside õpetaja Eneli Arusaare meenutust sellest, mida Lisette neljandas klassis endast rääkis. Arusaare kinnitusel lubanud ta juba siis õppida ainult viitele.\nDajana Raab ja Ain Keerup\nLõppsõnas jagas Keerup veel oma viimaseid soovitusi: „Ükskõik kui andekaks, targaks, ilusaks ja rikkaks te ka ei saaks, ärge kunagi unustage oma sõpru ja lähedasi. Olge nende jaoks sama lihtsad, vahetud ja kättesaadavad, kui te olite seda kooliajal.“\nMöödunud aastal lõpetas kuldmedaliga Dajana Raab, kes pole oma kooli ja õpetajaid unustanud. Täna tuli ta tänaseid kullaga lõpetanuid õnnitlema ja rääkima, kuidas läheb. Hea oli kuulda Dajana suust sõnu, mis kinnitasid tema soovide täitumist. Peagi saab ta minna õppima Türki.\nHuvipakkuv on teada, et pärast 9. klassi lõpetamist Sindi Gümnaasiumis jätkasid Karl Vaba õppimist Pärnu Sütevaka Humanitaargümnaasiumis ja Aneth Lvovs Pärnu Ühisgümnaasiumis. Tänavu lõpetasid nemadki medalitega: Karl Vaba sai hõbeda ja Aneth Lvovs kulla. Sellised näited kinnitavad, et tõsiselt õppida soovivad noored saavad Sindi Gümnaasiumis omandada täiesti arvestatavalt head haridust, mille baasil võib edukalt jätkata ka teistes koolides.\nSandra Siil ja Mart Nõmm\nJättes Pärnu linna eraldi arvestusse, sai Pärnu maakonna üldhariduskoolides ühtekokku 8 lõpetanut kuldmedali ja kaks hõbemedali. Kilingi-Nõmme Gümnaasiumis õppisid kuldmedalile Triinu Ots, Helen Sepp, Lii Zerel, Janne Tikko ja Reelika Tõnisson. Tõstamaa Keskkoolis sai kuldmedali Maret Palusalu. Vändra Gümnaasiumi abituriendid Kristel Veersalu ja Paula Värva tunnistati hõbemedali väärilisteks.


Lepingu lõpp: 31.10.2021\nRanert Lindt, , 04.02.2019-16.02.2019Service Internship Consulting Ltd Hispaania\nTanel Aavistu: Service Internship Consulting Ltd Hispaania\nÕpetajad vormistatakse stažeerima direktori käskkirjaga. Õpetaja esitab stažeerimisaruande, kus kirjeldab stažeerimiseesmärkide saavutatust. Saadud kogemuste jagamiseks korraldatakse koosolek, kus antakse põhjalik ülevaade omandatud teadmistest ning pakutakse ühiselt välja meetodid, mida võiks kasutada kooli rakenduskavade koostamisel. Koolis toimuvad õppeinfotunnid, kus töötajad jagavad oma kogemusi õpirändest kogu kooliperele. Omandatud kogemust saavad õpetajad hiljem kasutada õppetöös praktiliste ülesannete ettevalmistamisel, integreerida uusi teadmisi nii erialasesse, kui ka isiksuse arengu ettevalmistusse, nagu näiteks suhtumine töösse, omavaheline kommunikatsioon või meeskonnatöö. Selle tulemusel tõuseb meie organisatsiooni terviklik õppekvaliteet. Õpilased ja õpetajad, kes osalevad välispraktikal või stažeerimisel toovad kaas meie kooli uusi ideid ja õppemeetodeid, mis aitavad kaasa kooli arengukava ühe eesmärgi – koolis kasutatavad õppemeetodid ja õppevahendid vastavad ühiskonna ootustele – saavutamisele. Rahvusvaheline õpiränne on õpetaja töös ülioluline. Käesoleva projekti raames soovime saata õpilased praktikale ja õpetajad stažeerima üheaegselt. Olenevalt grupi suurusest saadame õpilastega kaasa kas ühe või kaks õpetajat, kes stažeerivad. Õpetaja stažeerib ja jälgib samaaegselt õpilase praktika kulgu, et anda õpilasel vajalikul hetkel nõu ning innustust. Õpetaja jälgib õpilast õpirände jooksul, mis võimaldab õpetajal suunata õpilast tema individuaalsel arenguteel. Kooli arengukava üks eesmärke on tagada hea maine läbi usaldusväärsuse. Õpilase õpiränne ja õpetaja stažeerimine üheaegselt võimaldab tagada lapsevanemate usaldusväärsuse


★★★ Kuidas kujundada ja luua ilus rokiaia ★★★\nRock aiad võivad tuua mõnevõrra mägipiirkondade võlu just seal, kus te elate, ja neid on lihtne kujundada ja luua, kui teil on idee, kuidas soovite neid struktureerida ja organiseerida. Nagu termine viitab, on kivimid selles protsessis olulist rolli mänginud.\nNii otsustada, millist tüüpi paysage soovite oma aias luua. Kas soovite, et aed meeldeks teie mis tahes kindlas piirkonnas? Kas soovite oma kujunduses lisada troopilisi taimi või midagi erilist? Mõelge üldisele kuvandile, proovige seda oma arvates näha ja seejärel alustada tarnete kogumist.\nVõibolla on teil juba mõned saidi kivimid ja kõik, mida pead tegema, on neid ümber paigutada. Segatakse ja sobitage need ja paigutage need nii palju aega kui vaja, kuni saate disaini, millega olete rahul. Muidugi, kui kivid on suured ja rasked, võiksite kõigepealt plaani välja pakkuda.\nSiis, kui kõik kivimid on paigas, saate lisada soovitud taimi. Võite kasutada juba olemasolevat taimestikku või luua midagi erilist. Kasutage kohas asuvaid puid ja võib-olla võiksite neid ümbritseva väikese kiviaia kujundada.\nJa ära tunda, et olete kohustatud kasutama ainult suuri kive. Tegelikult võivad kiviaedad palju erinevaid vorme ja paljud neist on vaid väikesed kivid või kruus. Võibolla võiksite leida mõningaid inspiratsiooni Jaapani aias ja lisada oma maastikule mõned Aasia elegantsi.\nTeie kiviaed peaks saidi täiendama. Nii et kui olete maja ehitatud järsul nõlval, siis võtke see arvesse ja lase kivimid katta kalle tõeliselt loomulikul viisil. Kui teil on oma vara voog, saate mõne tõeliselt armastavalt väikese vesiputu luua kivide korraldamisega. Võite isegi luua tiigi.


When® Beauty Creamy Mud poore ahendav mahapestav mask @ RoseFranklin.ee\nEsileht » When® Beauty Creamy Mud poore ahendav mahapestav mask\nWhen® Beauty Creamy Mud poore ahendav mahapestav mask\nÕrna kreemja tekstuuriga mahapestav Amazonase savimask on poore ahendava ja puhastava mõjuga. Mask ei kuiva nahal, ei tekita ebameeldivat kiskuvat tunnet. Looduslik piparmündi eeterlik õli ja taniin jahutab nahka, mille tulemusel ahenevad poorid ja nahale tekib meeldiv värke tunne. Nautige minispaad kus iganes viibite.\nAmazonase savi tasakaalustab rasu tootmist, eemaldab nahalt liigse rasu ja mustuse.\nTaniin sisaldab rohkelt antioksüdante, mis taastab naha kauni jume. Pinguldades ja ahendades poore.\nPiparmündiõli lisab maskile värskendava lõhnaine ja jahutades samalajal tuhmi välimusega nahka.\nKasutamine: 1. Kandke eelnevalt puhastatud nahale kiht maski, vältides suu ja silmaalust piirkonda. 2. Lõõgastuge ja laske maskil mõjuda 10–15 minutit, seejärel eemaldage mask hoolikalt. 3. Loputage leige veega.\nDermatoloogiliselt testitud/ parabeenivaba / ftalaadivaba /loomseid katsetusi pole tehtud.


Riik panustab kiviaedade taastamisse ligi miljon eurot - Kinnisvarauudised - City24.Ee\nPõllumajanduse registrite ja informatsiooni amet (PRIA) määras veebruaris esitatud taotluste põhjal 81 füüsilisele ja juriidilisele isikule kokku 996 826 eurot toetust ligi 47 kilomeetri kiviaedade taastamiseks.\nMaaelu arengukava toetusmeede kiviaedade taastamiseks on rakendatud selleks, et säilitada ja suurendada maastike esteetilist, ajaloolist ja kultuurilist väärtust. Kiviaiad on ka elupaigaks loomadele-lindudele ja putukatele, suurendades bioloogilist mitmekesisust. Perioodil 2014-2020 rahastatakse seda toetusmeedet 2,5 miljoni euroga, sellest 1,5 miljonit määrati taotlejaile aasta 2016 ja ning nüüd kinnitati otsused veel ligi ühe miljoni euro määramiseks.\nToetust on võimalik saada sellises piirkonnas, kus kiviaiad on traditsiooniliselt esinenud ning kunagise kiviaia asukoht on looduses tuvastatav.\nTäpsemad tingimused on meetme määruses. Enne töödega alustamist tuleb toetuse taotlejal saada muinsuskaitse-eksperdilt määrang konkreetse kiviaia taastamise kohta: millised on selle mõõtmed ja ladumisviis, kus see asub, millised puud-põõsad tuleb alles jätta ja nii edasi.


Rein Rannap ja Tallinna Filharmoonia teevad koolides lõbusaid muusikatunde – Pealinn.ee\nRein Rannap ja Tallinna Filharmoonia teevad koolides lõbusaid muusikatunde (0)\nRein Rannap mängib VAT teatri näitleja abiga koolilavadel enda ja kirjanik Andrus Kivirähki kirjutatud teost "Vana saabas".\n“Vana saabas” on Tallinna Filharmoonia sarja “Noorte filharmoonia” jaoks kirjutatud uudisteos, mida õpilased alanud nädalast kontsertsaali asemel oma koolis kuulata saavad. Filharmoonia peaprodutseni Heili Vaus-Tamme sõnul tekkis uudisteose tellimise idee arutelus muusikaõpetajatega, kes leidsid, et uudne kontsertetendus kõnetab noori rohkem kui tavaline klassikalise muusika kontsert. “Nüüd saab esimene projekt teoks,” lausus Vaus-Tamm. “Koolidesse lähevad pianistist helilooja Rein Rannap, VAT teatri näitleja Tanel Saar ja Tallinna kammerorkester.”\n“Noorte filharmoonia sarjaga lähme oma akadeemilisest saalist noorte juurde nende keskkonda,” lausis Tallinna Filharmoonia direktor Margit Tohver-Aints.\nKivirähki tekst “Vanale saapale” on tänapäeva muinasjutt, kus lugudest juba tuttavad seigad segunevad kaasajaga. Ägedaks teeb Vausi sõnul esituse ka VAT teatri näitleja Tanel Saar.\n“Need kaks meest laval – Rannap ja Saar – teevad esituse ikka väga elamuslikuks,” kinnitas Vaus-Tamm juba nähtud proovide põhjal.\nLisaks uudisteosele on kavas Rannapi uus seade lastele Saint-Säensi “Loomade karnevalist”. Selles seades astub lavale flööti mängiv Tuule Helin Krigul muusikakeskkoolist.\nProdutsendi sõnul jõuavad etendused esmalt Gustav Adolfi gümnaasiumi, Jakob Westholmi gümnaasiumi, Kuristiku gümnaasiumi, Südalinna kooli ja Merekalda kooli.\nKoolides väga oodatud\n“Kooliprojektid on enneolematult menukad, uuele teosele on registreerunud mitu kooli,” lausus Vaus-Tamm. “Järgmisena kirjutab noor helilooja Rasmus Puur Sipsiku-ainelise teose, kus lapssolistiks saab olema muusikakeskkooli noor pianist ja teksti loeb armastatud näitleja Anu Lamp.”\nGustav Adolfi gümnaasiumi orelisaalis saavad aga õpilased veel sel aastal teada näiteks seda, kuidas üldse helid tekivad. “Kõik on väga teaduslik,” ütles muusikaõpetajate liidu esindaja Elina Kaasik. “Kohal on füüsika- ja matemaatikaõpetajad ning räägitakse hertsides ja detsibellides. On ju heli tekkimine läbinisti füüsikaline teema, mida meie oma loengutunnis näitame orelil.”\nKaasiku sõnul arvestab kava “Muusika ja füüsika läbi oreli” eri vanuserühmadega, sobides 4., 8. ja 11. klassi õpilastele.


Marianne Mikko: tänane palgalõhe on homne pensionilõhe - DELFI\nMarianne Mikko: tänane palgalõhe on homne pensionilõhe\nPalgalõhe vastased kogunevad taas Tammsaare pargis\nPalgalõhe vastane pikett 2014Foto: Ahto Sooaru\nHomsel võrdse palga päeval toimub viiendat korda soolise palgalõhe vastu suunatud pikett, mida korraldab Naiskogu Kadri. Palgalõhe ulatub Eestis 29,9 protsendini, mis on Euroopa Liidu sügavaim.\n"Tänane palgalõhe on homne pensionilõhe," ütles Naiskogu Kadri Tallinna esinaine ja riigikogu liige Marianne Mikko Delfile. Ta täpsustas, et kui täna on nii mees- kui naispensionärid enamvähem ebavõrdses olukorras, siis sotsiaalmaksu toimel oleme peagi ühiskonnas silmitsi pensioniga, kus pensionisummade vahe on samasugune nagu palgalõhe praegu.\n"Tulevikus eralduvad pensionärid teineteisest soopõhimõttel. Naispensionär saab vähem pensionit, sest tema palk on olnud kolmandiku võrra väiksem," sõnas Mikko. Tema sõnul puudutab taoline olukord õigepea just haritud pensionäre, kes on näiteks raamatukogu-, kultuuri- ja meditsiinitöötajad.\n"Kui tõuseb miininumpalk, tõuseb suures jaos naise palk," ütles Mikko, kelle sõnul üheks olukorra lahendusteeks on avaliku sektori töötajate palgasüsteemide avalikustamine, läbipaistvamaks ja avalikumaks muutmine.\nAastal 2015 on miinimumpalgaks 390 eurot. Värske koalitsioonileppe järgi tahab valitsus tõsta alampalka 45 protsendini Eesti keskmisest palgast.\n"Sooline palgalõhe ulatub Eestis 29,9 protsendini, mis on Euroopa Liidu sügavaim. Sealjuures nii Lätis kui ka Leedus on meeste ja naiste palkade erinevus poole väiksem," sõnas Mikko.\n"Kui Eesti mees saab oma aastapalga kätte 31. detsembril, siis Eesti naine peab töötama lisaks veel kolmandik aega, et mehe aastapalk välja teenida. Eesti puhul siis vastavalt 111 päeva," selgitas Mikko.\nNaiskogu Kadri poolt korraldataval palgalõhe vastu suunatud piketil leiab aset kõnekoosolek, kus sotsiaaldemokraadist riigikogu liikme Marianne Mikko avakõne järel võtavad sõna Eesti Naisliidu esinaine Siiri Oviir, tervise- ja tööminister Rannar Vassiljev, Eesti Ettevõtlike Naiste Assotsiatsiooni president Riina Piigli, riigikogu liikmed Viktoria Ladõnskaja, Yoko Alender ja Mihkel Raud. Kõnekoosolek lõpeb avaliku pöördumisega valitsuse, tööandjate ja ametiühingute poole.\nKonkreetsete ettepanekutega pöördumine palgalõhe vähendamiseks antakse homme üle tervise- ja tööminister Rannar Vassiljevile.\nPikett "Palgalõhe kasvab üle pensionilõheks" toimub homme, 21. aprillil kell 17 Tallinnas Tammsaare pargis.


Välisministeerium soovitab vältida reisimist Lõuna-Aafrika piirkonda\nEuroopa Liidu liikmesriigid otsustasid ühiselt aktiveerida hädapidurimehhanismi ja piirata ajutiselt mittehädavajalikku reisimist Euroopa Liitu seitsmest Lõuna Aafrika piirkonna riigist: Botswanast, Eswatinist, Lesothost, Mosambiigist, Namiibiast, Lõuna-Aafrika Vabariigist ja Zimbabwest.\nKoroonaviiruse uue tüve leviku tõttu on paljud riigid katkestanud lennud Aafrika riikidest või kehtestanud sealt saabujatele lisanõuded. Foto: pixabay\nKoroonaviiruse uue tüve leviku tõttu on paljud riigid katkestanud lennud Aafrika riikidest või kehtestanud sealt saabujatele lisanõuded, mille seas on kohustuslik testimine ka vaktsineeritutele ja täiendavad isolatsiooninõuded.\nNõuded võivad kehtida ka transiidina riiki läbijatele.\nVälisministeerium palub kõigil välismaale reisijatel põhjalikult tutvuda transiit- ja sihtriigi piiriületuse nõuetega ning kaaluda reisi vajalikkust. Arvestada tuleb, et riigid võivad koroonaviiruse uute tüvede leviku piiramiseks lühikese etteteatamisega kehtestada haiguse levikut takistavaid meetmeid, nagu otselendude katkestamine, piiriületus- ja transiiditingimuste muutmine.\nVälisministeerium korraldab ettevõtetele piirkondlikke äriinfoseminare


Elda poolsaar – Vikipeedia\n(Ümber suunatud leheküljelt Atla poolsaar)\nElda poolsaar (ka Atla poolsaar[viide?]) on Saaremaal asuv Vilsandi rahvuspargi koosseisu kuuluv poolsaar.\nRahvuspargi lõunaosas paikneval Elda poolsaarel on esindatud peamiselt loopealsed ning kinnikasvanud puisniidud. Loopealsed on kasvukohaks erinevatele orhideeliikidele nagu jumalakäpp (Orchis mascula) ja kärbesõis (Ophrys insectifera). Kauneid vaateid merele saab nautida Soeginina ja Elda pankadelt.\nSoeginina pangal leidub siluri ajastu kivistisi ning pangapealses lehtmetsas kasvab rohkelt kaitsealust luuderohtu (Hedera helix) ja karulauku (Allium ursinum), rannikuäärsetel klibuvallidel aga salukõdrik (Alliaria petiolata). Soeginina pangalt avaneb vaade Innarahule, kus käivad lesimas ja jäävaestel talvedel poegimas hallhülged (Halichoerus grypus).\nElda pank on oma ümbruse poolest Soegininast erinev: pangapealne on lage ning mererannal paljandub ilus paepõrand. Pangalt lääne suunas paistab Salavamaa, mille taha jääb Eesti maismaa kõige läänepoolseim punkt – Nootamaa. Loode suunas asub rahvuspargi suuruselt teine saar – Loonalaid, põhja pool piirab vaadet Vilsandi saar tuletorniga.\nKuulus Lümanda valda kuni selle kaotamiseni.\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Elda_poolsaar&oldid=5660095"\nLehekülje viimane muutmine: 18. juuni 2020, 21:23\nSelle lehekülje viimane muutmine: 21:23, 18. juuni 2020.


Holistilise regressiooniteraapia õppe 4. kursuse õpilane ja õppepraktika raames praktiseeriv terapeut, koolitaja, mentor ja isikliku arengu nõustaja\n“Ma soovin …” on tõenäoliselt üks enim kasutatavaid sõnu või mõeldud mõtteid aastavahetuse ja uue aasta alguses. Uusaastalubaduste teema juured ulatuvad kaugesse minevikku. Nimelt alustasid roomlased igat uut aastat lubaduste andmisega jumalale Janusele, kelle järgi on jaanuari kuu saanud ka oma nimetuse. Keskajal kinnitasid rüütlid jõulude ajal oma pühendumust rüütlusele. 2007. aastal küsitles\nAutor Sirle Truuts|22. jaanuar 2018|Artiklid, Psühholoogia, Teraapia|0 Kommentaari\nAutor Sirle Truuts|30. november 2017|Artiklid, Psühholoogia, Teraapia, Tervis|1 Kommentaar


ROK viib Venemaa dopingujuhtumid Šveitsi kõrgeimasse kohtusse - Murdmaa - Talisport - Postimees Sport: Värsked spordiuudised Eestist ja välismaalt\nROK viib Venemaa dopingujuhtumid Šveitsi kõrgeimasse kohtusse\nAleksandr Legkov veel Sotši suusamaratoni olümpiavõitjana.\nRahvusvaheline Olümpiakomitee (ROK) ei ole rahul rahvusvahelise spordikohtu (CAS) veebruarikuiste otsustega ning kavatseb väidetavalt kahe Venemaa sportlase juhtumid edasi kaevata Šveitsi kõrgeimasse kohtusse.\nTeatavasti vaatas CAS vahetult enne Pyeongchangi taliolümpiamänge läbi 39 Venemaa sportlase kaebused, kellele ROK oli seoses Sotši suvemängude dopinguskandaaliga määranud eluaegse olümpial osalemise keelu.\nCAS rahuldas 28 atleedi hagi - taastati nii nende õigused kui Sotši tulemused. Kohtu hinnangul polnud nende süü piisavalt tõendatud. Ülejäänud 11 sportlase kaebused rahuldati osaliselt.\nJuba toona teatas ROK, et kaalub tõsiselt CASi otsuse edasi kaebamist. Nüüd on uudisteagentuur Reutersi teatel ka kindel, et pöördutakse Šveitsi kõrgeima kohtu poole. See on ainuke koht, kus CASi kui kõrgeima spordikohtu otsuseid saab vaidlustada. Samas tuleb arvestada, et seal on CASi lahendeid ümber lükatud väga harva.\nAgentuur AP andmetel lausus ROKi pressiesindaja Mark Adams, et rahul ei olda ei CASi otsuste sisu kui põhjendustega. Reuters lisas, et kinnitamata andmetel puudutavad kõnealused kaebused suusataja Aleksandr Legkovi ja kelgutaja Aleksandr Zubkovi juhtumeid.


Söö seda nutikalt! - Põhiosa - 2021\nSöö seda nutikalt!\nLoote vanuses on miljardeid närvirakke hakanud arenema ja see jätkub teise eluaasta lõpuni. Just sel perioodil töötatakse välja alused hilisemaks õppimiseks.\nKahjulikud tegurid on esmased, kuid lisaks sellele dieet "ravimtaimed" mängivad olulist rolli ka meie võimete arendamisel. Sel ajal, kui meie laps rinnaga toidab, tarbib rinnapiim otse siin loetletud koostisosi, mida inglise keeles nimetatakse ajutoiduks. Kйsхbb lisage oma ajakavasse järk-järgult sobivad toitainete allikad.\nSee on valdavalt küllastumata rasvhapped\nOomega-3 rasvhapped aitavad närvi polarisatsiooni optimeerida. Keetke rapsiõli, noorkalade kala (tuunikala, makrell), spinat, keder, lehtkapsas, õliseemned.\nKilpnäärme hormoonide tootmise reguleerimiseks vajate aju. Peaaegu kõikjal meie riigis sisaldab joogivesi vähe vett, nii et kasutagem jogurtivett.\nRaud on oluline punaste vereliblede moodustamiseks ja on hapnikuallikas kõigile keharakkudele, sealhulgas ajule. Loomsetest allikatest saadud lahja, rauarikka viljaliha, näiteks lupiini ja luupuse puhul on meie organism seda kõige paremini ära kasutanud, kuid see on hea rauaallikas mis tahes õliseemnetest.\nTäisteraviljatooted on kõige ökonoomsem energiaallikas, suurendades aeglaselt ja ühtlaselt veresuhkru taset, varustades sellega ajurakke pidevalt energiaga.\nSee on ainevahetusprotsesside lahutamatu osa. Kõige rohkem vees lahustuvaid vitamiine leidub värsketes, toored puuviljad ja rohelised, väärtuslikud taimeõlides, näiteks maapähkliõli, rukkililleõli ja rasvhapped.\nPole tähtis, mida sööte!\nMis on rinnapiimas?\nMiks on oomega-3 rasvhape nii oluline?\nEt nutikas laps oleks\nLähme jedda välja!\nVaata kui kena sa oled!\n7 asja, mida peate enne magamajäämist vältima\nKas te toidate oma lapsi imetama? Vaatasime, mis seksis tõsi on\nPlastist materjali leidis ema lapsetoast - Fotу\nMa ravisin vähki ja sain lapseks\nCopyright 2021 \_ Söö seda nutikalt!...


Eesti Raudtee: foorid ja tõkkepuud kõikidele ülesõitudele! - Logistikauudised\nMõned aastad tagasi sõitis veok rongile sisse raasikul, hukkus kaks inimest.\nEesti Raudtee kommunikatsioonijuht Monika Kaljusaar ütles Postimehele, et tänane raske liiklusõnnetus Kulna ülesõidul andis viimase tõuke ja juhatus esitab ettevõtte nõukogule ettepaneku panna ka kolmanda kategooria ülesõitudele nii valgusfoorid kui ka tõkkepuud.\nOhtlikud ülesõidud on Eesti Raudtee juhatusel olnud juba varasemalt arutelu all ja eelmisel aastal vastuvõetud otsus nägi ette, et kõik kolmanda kategooria ülesõidud tähistatakse kas valgusfoori või tõkkepuuga. Tänasest tõuke saanud uus plaan aga näeb ette, et kõik ülesõidud saavad nii tõkkepuu kui ka valgusfoori.\n"Kulna ülesõit on ka varasemalt olnud Eesti Raudtee analüüsides kajastatud ning ka varasemalt on otsustatud, et ülesõitu tuleb täiustada. Eelmise aasta novembris juhtus õnnetus samas paigas, kui rongiga põrkas kokku politseiauto," rääkis Kaljusaar.


The Ritz Cape Town Majutusasutused : Broneeri nüüd\nLinna The Ritz Cape Town kohta (Cape Town Ritz Hotel)\nThe Ritz Cape Town Kaplinn : kohene broneeringukinnitus ja madalad hinnad sihtkohas Kaplinn The Ritz Cape Town Agodalt. Kui see mida otsid, on mugavalt paiknev hotell Kaplinn's, ära vaata kaugemale kui Cape Town Ritz Hotel. Siit võivad külalised nautida lihtsat ligipääsu kõigele, mida pulbitseval linnal pakkuda on. See\nKui see mida otsid, on mugavalt paiknev hotell Kaplinn's, ära vaata kaugemale kui Cape Town Ritz Hotel. Siit võivad külalised nautida lihtsat ligipääsu kõigele, mida pulbitseval linnal pakkuda on. See modernne hotell on linna popimate vaatamisväärsuste, nagu Cape Sidecar Adventures, Pro Divers, Green Point Tuletorn, läheduses.\nKasuta ületamatute teenuste ja mugavuste küllust selles Kaplinn hotellis. Majutudes selles suurepärases hoones, võivad külalised nautida tasuta WiFi-ühendus kõigis tubades, 24-tunnine vastuvõtt, vahendid erivajadustega külalistele, pakihoid, WiFi .\nKõigi majutuste tunnusjooneks on läbimõeldud valik mugavusi, et tagada külalistele võrratu heaolutunne. Hotelli golfirada (3 km raadiuses), välibassein on ideaalsed kohad kiire päeva pingete maandamiseks ja lõõgastumiseks. Cape Town Ritz Hotel on ideaalne peatuskoht reisijatele, kes otsivad võlu, mugavust ja hüvesid Kaplinn's.\nCorner of Camberwell and Main Streets, Sea Point,, Sea Point, Kaplinn, Lõuna-Aafrika, 8050\nSisseregistreerimine alates: 14:00:00\nVäljaregistreerimine kuni: 10:00:00\nKaugus kesklinnast: 500\nKaugus lennujaamast: 26000\nHommikusöögi hind (kui ei ole toa hinna sees): 165.00 ZAR\nThe Bay Hotel Lisateave Popular\nPaiknedes sobivalt Kaplinn vaatamisväärsused, rannad, restoranid alas, lubab The Bay Hotel Sulle tõhusaima puhkekoha, et...\nThe Ritz Cape Town Lisateave\n35 Vicmor Court Lisateave\nMolo-Lolo House Lisateave\nBlackheath Lodge Lisateave\n6 The Apartment Lisateave\nConvenience at the beach Lisateave\n601 on Hof Lisateave\nCenturion All-Suite Hotel Apartments Lisateave\nCosta De Sol Lisateave\nGo Green Self Catering Accommodation Lisateave\nAnchor Bay Guest House Lisateave\nPleasant Ways Lisateave\nSunny apartment Cape Town Lisateave\n103 BY THE SEA Lisateave\nAtlantic Views 404 Lisateave\nLeeuwenzee Guesthouse Lisateave\nAtlantic Views 603 Lisateave\nAtlantic Views 6 Lisateave\nHuijs Haerlem Guesthouse Lisateave


imelik? | Meestearst | Arsti nõuanded | Küsi nõu Eesti tipparstidelt! - Kliinik.ee\nimelik? 27.01.05 / Meestearst\nSee segab tõsiselt sporditegemist. Äkki annaksite nõu või midagi, oleksin väga tänulik!\nAnnan nõu pöörduda meestearsti vastuvõtule. Kui munandi juures on ikkagi mingi selge muutus, siis tuleb see võimalikult kiiresti arstile ette näidata. Enamasti on tegu küll healoomuliste haigustega, kui noores eas võib meestel esineda ka munandi vähki, mis on väga ohtlik ja kiire kuluga haigus.\nValulik vasak munand.\nTere. Olen just 20 aasta vanuseks saanud noormess, kaalun kusagil 67 kilo ja käin jõusaalis septembrist saadik. Märkasin mõni päev tagasi vaikset valu vasakus munandis mis tekkis teadmatu põhjuse pärast, ...\nKui katsudes mingit muutust ei leia, siis pole "kõige hullemat" vaja ilmselt karta.\nIlma teid läbi vaatamata ja ka põletikke välistamata, siis tarka nõu anda ei ole võimalik.\nJõudke kiirelt ...\nPeenise eesnaha all on imelikud täpid\nPeenise eesnaha all on imelike väikeseid punne nagu mingi villi laadne, unineerides valus ei ole. vahekorra ajal on küll pisut. kas liigne onaneerimine ja seksimine võivad seda teha? või on mitte hea peenise ...\nKõik nimetatu võib teatud tingimustel eesnahapõletikke soodustada. Esmaselt soovitan kasutada klotrimazooli kreemi, mis apteegis saadaval ilma retseptita. Seksuaalpartner võiks kontrolli minna. Samuti ...\nNeid varasemaid küsimusi on palju. Ei jõuagi kõiki läbi lugeda. Kuid mina ei leidnud midagi minu muret puudutavat.\nNimelt olin ma nädal aega tagasi vahekorras ühe naisega, kes on igati korralik ...\nPealt kullakarvaline - seest siiruviiruline. Igati korralik ja puhas naesterahvas enamasti kiireid juhusuhteid ilma kaitsevahendita ei harrasta. Kirjeldus võib viidata herpesele aga võib olla ka litsalt ...


Populaarsemad Artiklid nakkushaigused - bakterid - viirused | July 2022 | Tervis Teavet. Arstlikule Soovitusele\nnakkushaigused - bakterid - viirused - July 5,2022\nOliiviõlil on palju kasu tervisele, kuid seda ei ole soovitatav kasutada seksuaalse määrdeainena. Selles artiklis loetleme mõned alternatiivid ja selgitame, miks need on eelistatumad.\nnakkushaigused - bakterid - viirused - 2021\nKas vaseliini on seksuaalse libestina ohutu kasutada?\nKuigi vaseliin on pehme ja sileda tekstuuriga, ei ole seda soovitatav kasutada seksuaalse määrdeainena. Saadaval on palju alternatiive. Lisateavet leiate siit.\nD-hepatiit: kõik, mida peate teadma\nAinult inimesed, kellel on juba B-hepatiit, võivad saada D-hepatiidi. Lisateave D-hepatiidi põhjuste ja sümptomite ning võimalike komplikatsioonide kohta.\nMida peaks teadma superbug NDM-1 kohta\nNDM-1 on valk, mida teatud bakterid toodavad. See muudab nad antibiootikumide suhtes resistentseks, põhjustades potentsiaalselt superbuti ohtu. Kuigi see kujutab endast märkimisväärset ohtu tervisele, võivad mõned antibiootikumid suurendada NDM-1 vastu võitlemise võimalusi\nRindade infektsioonid: mida teada\nRinnainfektsioonid võivad juhtuda erinevatel põhjustel. Neid esineb sagedamini siis, kui inimene imetab, kuid need võivad mõjutada ka inimesi, kes seda ei tee. Lisateavet leiate sellest artiklist.\nKuidas herpes välja näeb?\nHerpes on herpes simplex viiruse põhjustatud seisund. Inimesed võivad märgata herpese sümptomeid kogu kehas, sealhulgas suus, suguelunditel või silmades. Selles artiklis käsitletakse herpese väljanägemist, kirjeldatakse sümptomeid ja antakse pilte herpese tuvastamiseks.\nKuigi C-hepatiit võib mõjutada mõlemat sugu, võib see naistel põhjustada erinevaid sümptomeid. Selles artiklis saate teada naiste C-hepatiidi, sealhulgas põhjuste ja riskide kohta.\nMis põhjustab higistamist tupe ümbruses?\nHigistamine tupe ümbruses on normaalne, kuid mõnikord võib see põhjustada ebamugavust ja ärritust. Mitmed tegurid võivad suurendada kubeme piirkonnas higistamist, sealhulgas treenimine, mittehingatav aluspesu ja liiga palju kubemekarvu. Lisateavet leiate siit.\nVõilille tee eelised\nVõililletee pakub potentsiaalset kasu tervisele, näiteks põletiku vähendamine, kolesteroolitaseme parandamine ja gripi vastu võitlemine. Suurem osa uuringutest on in vitro või kasutab loomi, mistõttu on vaja rohkem uuringuid, et kinnitada selle efektiivsust inimestel. Lisateavet võililletee võimaliku kasu kohta tervisele leiate siit.\nMida peaks teadma kiniinist toonilises vees\nArstid on malaaria raviks sajandeid kasutanud kiniini. See annab toonikule veele ka mõrkja maitse. Lisateavet kiniini kohta leiate siit.\nMida teada hilise staadiumi C-hepatiidi kohta\nC-hepatiit on viirusnakkus, mis võib põhjustada olulisi maksakahjustusi, eriti hilisemates staadiumides. Ravi ja väljavaated sõltuvad haiguse progresseerumisest. Lisateavet leiate siit.\nMis on meeste klamüüdiaalne uretriit?\nMeeste klamüüdia-uretriit on tavaline sugulisel teel leviv nakkus (STI), mis mõjutab meeste ureetra. Paljudel selle STI-ga inimestel pole sümptomeid, kuid see võib põhjustada valu või ebamugavust. Ilma ravita võib see põhjustada ka tüsistusi. Arstid määravad klamüüdia raviks antibiootikume. Lisateavet leiate siit.\nMis on klindamütsiin?\nKlindamütsiini suukaudne kapsel on retseptiravim, mida kasutatakse bakteriaalsete infektsioonide raviks. Nende nakkuste hulka kuuluvad akne ja bakteriaalne vaginoos. Klindamütsiini suukaudne kapsel on saadaval geneerilise ravimina ja kaubamärgiravimina Cleocin. Lisateave selle kõrvaltoimete, hoiatuste, annuste ja muu kohta.\nVagiina pH tasakaal: sümptomid, abinõud ja testid\nKui tupe pH tase kipub inimese elu jooksul muutuma, on normaalne tase tavaliselt alla 4,5. Kõrge pH võib näidata bakteriaalset infektsiooni või muud seisundit. Menstruaalvee ja sperma olemasolu võib samuti pH tõsta. Siinkohal käsitleme tasakaalustamata pH sümptomeid, koduseid teste ja looduslikke ravimeid.\nAtsükloviiril on mitu retsepti vormi, sealhulgas suukaudne tablett. Atsükloviiri suukaudset tabletti kasutatakse viirusnakkuste, näiteks katusesindli, suguelundite herpese ja tuulerõugete raviks. See vorm on saadaval nii geneerilise kui ka kaubamärgiravimina Zovirax. Lisateave selle kõrvaltoimete, hoiatuste, annuste ja muu kohta.\nMis on griseofulviin?\nGriseofulvini suukaudne tablett on retseptiravim, mida kasutatakse juuste, küünte ja naha seenhaiguste raviks. See on saadaval geneerilise ravimina ja kaubamärgiravimina Gris-PEG. Griseofulviin on saadaval ka suukaudse vedelsuspensioonina. Siit leiate teavet suukaudse tableti kõrvaltoimete, annuste, hoiatuste ja muu kohta.\nKas kodused ravimeetodid toimivad Bartholini abstsessi korral?\nBartholini abstsess tekib siis, kui bakterid sisenevad Bartholini tsüsti. Ravi hõlmab äravoolu, marsupialiseerimist ja operatsiooni. Lisateavet leiate siit.\nMiks inimesed peavad rõugepidusid?\nTuulerõugete jaoks on saadaval vaktsiin, kuid mõned inimesed eelistavad lastel immuunsuse suurendamist rõugepidude kaudu. Sellel on siiski riske.\nKas kodused abinõud võivad aidata neerupõletikku?\nNeerupõletikud nõuavad tavaliselt antibiootikumravi. Kodused abinõud üksi ei saa neerupõletikku ravida, kuid mõned võivad aidata antibiootikumide kõrval sümptomeid leevendada. Lisateavet leiate siit.\nKas jogurt võib pärmseente infektsiooni ravida?\nJogurt on populaarne pärmseente infektsioonide kodune ravim ja selle kasutamist toetavad uuringud. Siit saate teada, kuidas see töötab, kuidas seda kasutada ja millal arsti poole pöörduda.\nCopyright 2022 https://1in4mentalhealth.com nakkushaigused - bakterid - viirused


Ühepajatoit – Jaanus\nMa mõtlen söögi peale üsna palju. Söögi teemal pole ma väga palju kirjutanud, aga on ju ilmselge, et kui pead kolm korda päevas sööma, siis on see üks elu põhitegevusi.\nAmeerikas räägitakse söögist mõnevõrra rohkem kui Euroopas. Mul oli palju eelarvamusi, kui siia tulin: et süüakse ainult hamburgereid ja kõik on rõvedad paksud. Aga tõde on see, et kuna turg on niivõrd tohutu ja ostujõud on suur, on ka toidu osas valikuid rohkem, kui oleks osanud eeldada. Muidugi saab odavat rämpstoitu, aga saab ka tervislikult süüa, kui vähegi viitsid. Töö juures on päris tihti jututeemaks, et milline on hea kohalik restoran ja kas valida lõunasöögiks “italian”, “mexican”, “asian” või veel mingi muu köök. On küll raske öelda, kui palju sellest on poosetamine ja kui palju tõsine toiduhuvi, aga et a priori oleks Ameerikas toiduga kuidagi halvemini kui Euroopas, on küll väga ülbe ütlemine. Näiteks ka R., kes muidu väga suur Ameerika-fänn ei ole, on siinse toiduga alati väga rahule jäänud.\nMa pole suurem asi keetja-küpsetaja, aga olen aja jooksul arendanud välja väga lihtsa toidufilosoofia. Nimelt, kõik meie toit saab alguse millestki elusast, olgu see loom või taim. Ja mida rohkem on töötlust (külmutamine-segistamine-eelküpsetamine-pakendamine-tehased-…) ja samme selle elusa vahel võrreldes sellega, mida ma endale suhu pistan, seda kahjulikum ja ebatervislikum see on. Ongi kõik. See ei tähenda, et ma ainult mingeid ube ja idusid sööksin, aga see on väga lihtne skaala, millega oma kõiki toite hinnata.\nÜksikute inimeste, nagu minu puhul on siin päris tavaline, et nädala jooksul süüakse siin enamvähem seda, mida jumal juhatab, aga vähemalt nädalavahetusel võetakse natukenegi aega selleks, et endale midagi ise valmis teha. Ma olen aegade jooksul erinevaid asju teinud, aga viimasel ajal tekkis väga suur ühepajatoidu isu. Ühepajatoit on ju kahest küljest hea. Ühest küljest on see mulle ema tehtud kujul elu aeg maitsenud, ja teisest küljest, kuna komponentideks on toored juurviljad ja toores liha, läheb see ka ülaltoodud tervisliku toidu mõtlemisega kokku.\nÜhepajatoidu võib liigitada suuremate söökide alla, mida kuumalainega väga tegema ja sööma ei kutsu. Aga kuna see nädalavahetus oli mõnevõrra jahedam kui eelmised, võtsingi endale projektiks esimest korda elus ühepajatoit kokku küpsetada, ja esimene samm oli retseptide uurimine. Ema tehtud kujul olen ma seda söönud küll ja paar korda Eestis ka ise ahjupotis teinud, aga kuna siin ei ema ega ahjupotti käepärast polnud, tuli improviseerida ja eelmiseid kogemusi Internetist pärit teadmistega ühendada. Uurisin päris mitmeid retsepte ja leidsin lõpuks ühe, mis enamvähem adekvaatne tundus.\nKomponentideks valisin need, millega olen elu aeg tuttav olnud: liha, kartul, kapsas, kaalikas ja porgand. Sibulat ma lapsepõlvest ei mäleta, aga kuna kõigis retseptides sibul figureeris, siis lisasin ka selle. Ja maitseks ketšup, hapukoor ja petersell. Läksin poodi jahile.\nMuude komponentide osas teadsin, et need on siin väga tavalised, aga kaalika osas oli kerge kahtlus. Siiski leidsin poest mingi juurika, mis kaalika moodi välja nägi, ja kontrollisin mobiiliga netist järgi, et tegu on õige asjaga. Kaalika nimi siin maal on “swedish turnip” (“rootsi naeris”) või “rutabaga.”\nEt kaalikas pole siin päris tavaline toit, selgus ka kassas, kui neiu küsis mult midagi häbenemata, et “vabandust, mis juurikas see on?” Ilmselgelt tegu eksootikaga, mida päris igaüks ei osta. Otsisime siis koos tema kassakataloogist õige tootekoodi üles.\nLihaga läks päris lihtsalt. Mõtlesin, et ostaks mingi käntsaka veiseliha ja tükeldaks seda ise, aga leidsin mingid päris asjalikud guljašisuurused tükid, pooleteise naela (700 g) ulatuses.\nKoju jõudes läks küpsetamiseks. Esimene samm oli kõik juurviljad ära koorida, pesta-puhastada ja tükeldada.\nMul on küll ahi, aga ahjupotti pole, seega otsustasin teha värki pliidi peal tavalise keedupotiga, nagu meie peres seda ka varem tehtud on. Hinnates aga tükeldatud juurviljade ja liha mahtu suhtes keedupotiga, otsustasin, et tegelikult jagub komponente enamvähem täpselt kahe tegemiskorra tarbeks, millest kumbagi omakorda mitu korda süüa annab. Nii et nädalaks või nii on mul nüüd mureta.\nAlustuseks koorisin ja tükeldasin juurviljad. Liha oli juba õigetes tükkides, nii et sellega muret polnud.\nKomponendid. Vasakult paremale: kapsas, porgand, kaalikas ja kartul. Pildilt puuduvad liha ja sibul. Nõudepesuvahend on pildil juhukülaline.\nMaterjalid ette valmistatud, jäigi üle pliit sisse lülitada ja liha pruunistama asuda. Poti põhja liberaalses koguses õli ja lihatükid peale. Kuna pott polnud kõrbemiskindel, tuli labidaga pidevalt ringi sõeluda, et midagi põhja ei kõrbeks. Mõned minutid hiljem sibulad ja vesi peale ja hauduma.\nLiha, sibulad ja vesi haudumas.\nOlles piisavalt haudunud, oli aeg lisada porgand ja kaalikas. Tundus, et vett on piisavalt, aga aegajalt panin natuke ka juurde. Piprast ei olnud retseptides küll juttu, aga jahvatasin nii silma järgi pipart ja soola ka peale kogu sellele värgile.\nJa kõige lõpuks veel kapsas+kartul kogu eelnevale lisaks. Kogustega tundub, et arvestasin täitsa õigesti. Võttes iga poest ostetud asja umbes poole, sai pott igati täis.\nLastes kogu kupatusel piisavalt haududa ja maitstes, et enam vist pole päris toores, saabuski serveerimise aeg. Mingi ports kirjeldatud segu lihtsalt taldrikule ja peale veel hapukoor, ketšup ja petersell.\nKokkuvõttes ütlen, et jäin väga rahule. Pole enne üksi ühepajatoitu teinud, aga esimese korra kohta igati õnnestunud üritus. Ühegi asja kohta ei saa öelda, et oleks liiga tooreks jäänud või liiga üle küpsenud. Väga abiks olid netiretseptides kirjeldatud järjekorrad ja ajastused, mis järjekorras mis asju potti lisada.


Jaanuaris kaduma läinud Tõrva ettevõtja Ain Vagula leiti möödunud pühapäeval Viljandimaalt metsast surnuna. Üks kadumise lugu on – paraku kurva – lahenduse leidnud. Kagu-Eestis on aga veel üheksa inimest teadmata kadunud.\n1965. aastal sündinud Ain Vagula lahkus oma elukohast Tõrva linnas 18. jaanuari hommikul kella kaheksa paiku, et minna tööle, kuid jäi kadunuks ühes oma Toyota Camryga. „Ütles hommikul, et läheb tööle, aga sinna ta ei jõudnudki,“ tõdes mehe abikaasa pea kuu aega hiljem LõunaLehele kadumist kirjeldades. „Natuke enne üheksat, kui ta pidi juba tagasi hakkama jõudma, helistasin talle, aga telefon oli postkastis. Mõtlesin, et ju siis on aku tühi. Aga siis koputas ta ülemus, et kus Ain on – telefon ei vasta ja siin arhitekt ootab, pidid Jõgevale sõitma. Kuhu ta läks, ei tea keegi...“\nVeebruaris leiti Vagula auto Viljandimaalt Paistu vallast Kassi külast metsa äärest, mehe kodukohast umbes 40 km kauguselt. Ümbruskonnas korraldati ka otsinguoperatsioon, kuid Vagulat esialgu ei leitud.\nPolitsei- ja piirivalveameti pressiesindaja Agu Lalli teatel leiti 2. mail Viljandimaal Paistu vallas ühe talumaa metsast Ain Vagula surnukeha. Surma põhjuse selgitavad välja kohtuarstid.\nKagu-Eestis teadmata kaduma läinud inimesed, nende kadumislood ja kirjeldused politsei ja LõunaLehe andmetel esmaspäevase seisuga. Kõigil, kel on teavet kadunud inimeste asukoha kohta või kes oskavad anda abistavat infot nende leidmiseks, palutakse võtta ühendust politseiga.\nLembit Mäetaga (s 1926) lahkus oma elukohast Valgamaal Palupera vallas Hellenurme külas Lõuna-Eesti hooldekeskuses tänavu 28. märtsil. Mäetaga on 170–175 cm pikk, täidlase kehaehitusega, hallide juustega ja tema pealagi on kiilas. Kadumise ajal kandis mees tumesinist kootud mütsi, rohelist jopet, pruune viigipükse ja musti kingi.\nAare Lavin (s 1959) lahkus oma elukohast Helme vallas 28. augustil 2008 kella 8.30 paiku hommikul, et sõita Tõrva linna. Viimati nähtigi meest neli tundi hiljem Tõrvas. Aare Lavin on umbes 170 cm pikk, keskmise kehaehitusega, musta värvi laineliste juustega, pruunide silmadega ning kandis prille. Kodust lahkudes oli tal seljas halli värvi riidest jakk, jalas rohekast riidest pikad püksid, külgedel taskud.\nEvald Lakovitš (s 1957) jäi kadunuks 2008. aasta 17. veebruaril Palupera vallas Nõuni külas asuvas vagunelamus toimunud põlengu järel. Evald Lakovitš on umbes 180 cm pikk, kõhna kehaehituse, pruunide silmade ja halli värvi habemega. Seljas oli mehel kadumise ajal rohekaspruun jope, jalas teksapüksid.\nLembit Liivik (s 1951) lahkus oma tuttava juurest Mikitamäe vallas Karisilla külas mullu 6. detsembri pärastlõunal teadmata suunas. Lembit Liivik on umbes 170 cm pikk, seljas võis olla sinine jope, jalas helesinised teksad ja hallid botased.\nOlimpiada Karaseva (s 1928) läks mullu 12. septembril Mooste vallas Ahja lähistel seenele, õhtul 81-aastane Tartu proua koju ei ilmunud. Kadunud naist otsis päevade kaupa enam kui sada inimest, kuid paraku jäi ta leidmata. Karaseva on umbes 150 cm pikk, tal oli seljas sinine jope, jalas sinised püksid ja mustad kingad, peas tumedam rätt ning kaasas kitsam punutud plastkorv.\nKalev Padar (s 1941) on kaduma läinud inimeste nimekirjas olnud kõige kauem aega, sest teda nähti viimati 1996. aasta kevadel ehk 14 aastat tagasi Paides. Padari asukoha kindlakstegemisel ootab abi Põlva kriminaalteenistus.\nAsta Rosenberg (s 1924) lahkus oma elukohast Antsla linnas mullu 22. septembri õhtul kella 21 paiku teadmata suunas. Asta Rosenberg on umbes 160 cm pikk, kõhna kehaehituse ja lühemate hallide juustega. Seljas võis olla heledam kittelkleit ja lühem beežikas jakk. Jalas võis kanda tumepruune retuuse ja musta värvi kalosside sees musta-punasekirjusid kootud susse.\nKalju Parv (s 1930) lahkus oma elukohast Vastseliina vallas Vana-Saaluse külas mullu 26. oktoobril kella 11 paiku teadmata suunas. Kalju Parv on umbes 170 cm pikk, keskmise kehaehituse ja hallikate juustega. Seljas võis tal olla tume talvemantel, jalas musta värvi kummikud, käes pruunikad kindad ja peas karvamüts.\nRoman Kulikovski (s 1986) asukoht on politsei kodulehe andmetel teadmata alates mullu juuli lõpust ja teda otsib Võru politseijaoskond. Samas teatas Valga politsei mullu augustis, et Kulikovski lahkus oma elukohast Valgas 21. juuni hilisõhtul ja tema asukoht on sellest ajast eadmata. Lahkudes oli Kulikovskil seljas tumesinine teksatagi, jalas musta värvi spordipüksid ja heledad botased.\nInimeste otsija: teadmata kadunud on prioriteet\nKogenud kadunud inimeste otsija, Lõuna prefektuuri kriminaalbüroo üleminspektor Mart Sisask (kes juhtis ka mullu sügisel Tartus kadunud Jaak Lõivukese otsinguid) tõdeb, et paljud inimesed jäävad meelega kadunuks, ja kinnitab, et teadmata kadunute otsimine on politseile kindlasti prioriteet.\nKuidas on siiski võimalik, et inimene läheb nii kaduma, et teda kuude või aastate jooksul ei leita – isegi, kui kadumise piirkond on umbkaudu teada?\nSellisel juhul on suur tõenäosus, et inimene ise ei soovi, et teda leitaks, või ta on langenud kuriteo ohvriks. Teadmata kadunud vahel – ka siis, kui nad ei soovi vältida politseid – ei soovi suhelda oma lähedastega. See on üks kadumise põhjuseid.\nSeda võite vist kinnitada, et kui inimest siiski ei leita, siis pole selle põhjuseks politsei tegemata töö?\nSeda kindlasti. Teadmata kadunud inimesed on prioriteet ja nendega tegeleb politsei väga aktiivselt.\nKas tänavu olete mõne kadunud inimese üles leidnud? (intervjuu toimus möödunud nädalal ehk enne Ain Vagula leidmist – toim)\nJah. Sellel aastal sai Lõuna prefektuur teada viiest kadunud inimesest, kellest kahe asukoht on tehtud kindlaks.\nEesti kõige dramaatilisemad on olnud Heidi Homutovi ja Jaak Lõivukese kadumislood, seda just sõprade korraldatud kampaaniate pärast. Kuidas sellised kampaaniad mõjutavad politsei tööd kadunud inimeste otsimisel – kas teevad seda kergemaks või raskemaks?\nOskan rääkida Jaak Lõivukese otsimise kohta. Jaagu otsimisel sõprade kampaania paraku tulemust ei andnud. Aga noored käitusid õigesti, nad kooskõlastasid kõik oma sammud politseiga ja see on koostöö alus.\nKui inimesed pakuvad abi, siis miks mitte see vastu võtta. Aga kindlasti tuleks politseiga oma tegevus kooskõlastada. Jaagu otsimisel – Raadil on igasuguseid urkaid ja auke, kuhu võib sisse kukkuda – aitas politsei valvata, et inimesed seal otsimise käigus ise kadunuks ei jääks.\nÜsna julm küsimus, aga kas juhtub ka seda, et lähedased saavad kadunud inimese surnuna leidmise teate ja tunnevad kergendust, sest teadmatus oli veelgi hullem?\nVäga raske vastata. Olen ise käinud koos lähedastega surnut tuvastamas, aga neid emotsioone on raske tõlgendada. Iga inimene reageerib omamoodi. Aga lahendus reeglina muudab asja kergemaks, ei ole enam teadmatust: on kindlus, et inimene on surnud ja sellega on lõpp.\nKui vaadata Kagu-Eestis kaotsi läinud inimeste sünniaastaid, siis enamjaolt on tegu vanemate inimestega. Nende puhul võib vist enamasti eeldada, et nad on jäänud metsa?\nKas metsa või lahkunud kodust. Enamasti tõesti seotud loodusega. Ei saa välistada, et vanemal inimesel on olnud terviserike ja ta on metsa jäänud või on lahkunud oma elukohast kas mõnda teise maakonda või hoopis teise riiki. Tihti lähisugulased avastavad kadumise alles mitu nädalat hiljem ja sellevõrra on otsingud juba raskendatud.\nKui sageli on politseil alust kahtlustada, et inimese kadumises on kellegi käsi mängus?\nÜheksakümnendatel suhteliselt sageli, lähiminevikus aga üsna harva. Me ei saa kunagi välistada kadunud inimeste langemist kuriteo ohvriks.\nSuur osa inimesi jääb oma tahtest lähtuvalt kadunuks. Kas soovitakse end varjata pere eest või on olnud suitsiidimõtted ja need on ellu viidud.\nKui kaua inimest tavaliselt üldse taga otsitakse?\nIsiku tagaotsimine lõpetatakse kas seoses tema asukoha kindlakstegemisega või tema surnuks tunnistamisega kohtu poolt. Kohus võib teadmata kadunud isiku tunnistada surnuks siis, kui viie aasta jooksul ei ole andmeid, et ta on elus. Kui isik jäi teadmata kadunuks olukorras, mis oli ohtlik elule, või on muul põhjusel alust eeldada tema hukkumist õnnetusjuhtumi tagajärjel, võib isiku surnuks tunnistada kuue kuu möödumisel teadmata kadunuks jäämisest.\nPolitsei ei kiirusta kindlasti inimese surnuks kuulutamise taotlemisega – kui on mingisugunegi alus, siis politsei ei taotle isiku surnuks kuulutamist. Seni, kuni pole kinnitust saadud, et inimene on surnud, või asjaolud viitavad, et kadunud isik ei ole enam elus, otsitakse teda taga, kuid mitte kauem inimese võimalikust eluajast. Näiteks minul on üks juhtum, kus inimest otsitakse 1994. aastast.\nLisaksin veel, et kui inimene on kadunud, siis kindlasti tuleks lähedastel teha koostööd politseiga. Näiteks ühe kadunud inimese puhul ei laekunud lähedastelt kohe kogu infot kadunu kohta, mistõttu oli politseil tema otsimine ja leidmine esialgu raskendatud. Tuleks ikka rääkida – see info jääb politsei ja lähedaste vahele, kolmandatele inimestele me seda ei avalda. Inimese kadumise asjaolud – kas kodus oli tüli, pahandus, rahamured, võimalik suhtlus – jäetakse paraku politseile rääkimata ja see raskendab meie tööd. Tihti raskendab teadmata kadunud isiku otsinguid ka asjaolu, et politsei ei tea, kus täpselt inimene kadunuks jäi.\nPraktika näitab, et viimasel ajal on kadunud enamasti üksi elavad vanemad inimesed, kes on lahkunud oma kodust mõnda teise linna või maakonda, rääkimata sellest oma sugulastele.\nKüsis VIDRIK VÕSOBERG\nViimati muudetud: 17/05/2010 16:00:50