Õpetaja vastuvõtt: neljapäeviti kella 15–17 : Õpetajate Leht\nÕpetaja vastuvõtt: neljapäeviti kella 15–17\n25. okt. 2019 Raivo Juurak toimetaja - 5 kommentaari\nMõnedki õpetajad saavad oma uue klassi lapsevanematega vabas õhkkonnas kokku juba enne esimest koolipäeva ja seegi on aidanud neil vanemaid enda poole võita. Fotod: Raivo Juurak\nMida teha pretensioonikate lapsevanematega, kes peavad õpetajat klienditeenindajaks? Psühholoog Karmen Palts soovitab õpetajal oma kommunikatsioonimudel üle vaadata.\nTänased noored õpetajad on lapsevanematega hädas. Mõnigi neist on õpetajaametit maha pannes öelnud, et lapsed on toredad, kuid lapsevanemad võimatud. Ajalehest võib lugeda, et lapsevanemad kohtlevad õpetajat nagu klienditeenindajat. Mis on lapsevanematega juhtunud? Või on hoopis noored õpetajad ise millestki valesti aru saanud?\nTeemat kommenteerib psühholoog Karmen Palts, kes kaitses tänavu 2. juulil doktoritöö „Lastevanemate ja õpetajate vaheline kommunikatsioon Eesti esimese kooliastme näitel“. Tema tööst selgub, et peamine põhjus, miks õpetajate ja lapsevanemate vahel alati häid suhteid ei teki, on halb kommunikatsioon: ei teata teise poole ootusi, ei osata kasutada sobivaid suhtlemiskanaleid, ei lepita suhtlemisreegleid kokku jne.\nMiks suhted lapsevanemaga lörri lähevad?\nÕpetajal ja lapsevanemal pole ühist eesmärki. Lapsevanemad suhtlevad viie eri mustri järgi. Varasemad negatiivsed kogemused mõjutavad praegusi hoiakuid.\nKarmen Palts ütleb, et suhete luhtumise põhjus võib olla lapsevanematega suhtlemise keerukus. Kõik nad tahavad luua oma lapse õpetajaga usalduslikku suhet, kuid igaüks teeb seda omal moel, eri kanalit kasutades, eri mahus jne.\nTema doktoritöös on välja toodud viis tüüpilist kommunikatsioonimustrit, mis lapsevanemate puhul esile tulid: 1) positiivse hoiakuga aktiivne lapsevanem, 2) negatiivse hoiakuga aktiivne vanem, 3) positiivse hoiakuga passiivne vanem, 4) negatiivse hoiakuga passiivne vanem, 5) paindliku kommunikatsioonimustriga lapsevanem.\nPositiivse hoiakuga ja aktiivse vanemaga on õpetajal lihtne asjad selgeks rääkida ja paindliku suhtumisega vanemaga saab ta samuti hakkama. Ülejäänutega läheb aga keeruliseks. Näiteks negatiivse hoiakuga passiivsel vanemal võib olla õpetajale suuri pretensioone, aga ta ei räägi nendest. Õpetaja peab siis välja mõtlema, kuidas sellise vanema usaldust võita.\nKas kuues muster on pretensioonikas lapsevanem?\nKarmen Palts: Selline lapsevanem paigutub ehk negatiivse hoiakuga aktiivse lapsevanema mustri alla ja temaga on tõesti raske häid suhteid sisse seada. Minu intervjueeritud märkisid, et selliste vanemate puhul oleks õpetajal palju abi käsiraamatust, kus oleksid elulised näited lapsevanematega tekkinud arusaamatustest ja nende lahendamisest.\nMis teeb lapsevanema sõjakaks?\nKP: Väga tihti on üks põhjus see, et õpetajal ja lapsevanemal pole lapse toetamisel ühist eesmärki ja see tekitab erinevaid ootusi. Näiteks õpetaja tahab vanemaid informeerida ja õpetada, kuid lapsevanem soovib usalduslikku suhet ja partnerlust, et edaspidi oleks lihtsam suhelda. Õpetaja tahab anda tagasisidet (kuidas on läinud?), lapsevanem ootab juhiseid (kuidas edasi minna?). Õpetaja keskendub õpilase käitumisele ja hinnetele, lapsevanem soovib kõnelda lapse arengust, tulevikust, turvalisusest. Sellistest möödarääkimistest saavadki alguse ka pretensioonid.\nSuhteid ajavad sassi ka varasemad halvad kogemused. Näiteks võis lapsevanem õpilasena kannatada õpetaja ülekohut ja see kujundas tema suhtumise õpetajatesse üldse. On ette tulnud ka olukordi, kus laps koges eelmises koolis ülekohut ja vanem eeldab, et uues koolis see jätkub.\nÕpetajat ennastki võivad mälestused segada. Kui tal oli mõne õpilasega omal ajal palju probleeme, võib ta edaspidi vaadata selle õpilase lapsi oma klassis teatava kahtlusega, ja nii on tal raske minna selle lapsevanema juurde rõõmalt, avatud meele ja sooja südamega, et head suhet luua.\nOsa minu uuringus osalenud õpetajaid märkis, et paljud vanemad lihtsalt kardavad õpetajaga suhelda. Nad ei julge e-kirju kirjutada, sõnumeid saata, kardavad helistada – et äkki nad ei kontrolli oma emotsioone, ütlevad midagi liiga otse välja, äkki saab õpetaja nendest valesti aru; mis siis, kui õpetaja küsib midagi, millele nad ei oska vastata. Selline kartlikkus näitab muidugi usaldusliku suhte puudumist.\nMõned haridusjuhid on öelnud, et las õpetaja teeb oma tööd ja lapsevanem tehku enda oma. Siin võib olla üks põhjus, miks lapsevanematega suheldes probleeme tekib. Kool ja kodu peavad toetama lapse arengut üheskoos.\nKuidas tuleks lapsevanematega suhtlemist alustada?\nÕpetaja peaks astuma esimese sammu. Headest asjadest tuleb rääkida rohkem kui halbadest. Suhtlema peaks vabas õhkkonnas. Lapsevanem olgu õpetaja abiline.\nKas lapsevanemad siis ei olegi pretensioonikad?\nKP: Kui uskuda, et kõik koolis toimuv on seotud kasvatusega, võiks ehk tõesti öelda, et mõned lapsevanemad on halva kasvatusega. Kui aga uurida, miks nad nii kasvatamatult käituvad, selgub ikka, et neil puudub õpetajaga ühine eesmärk ja infovahetus ei toimi. Kommunikatsioonimüra on üks sagedasemaid arusaamatuste põhjusi. Kahjuks koolis kommunikatsioonile veel eriti tähelepanu ei pöörata. Lihtsalt ei teadvustata endale, et isegi pool kõigest koolis toimuvast on kommunikatsioon ehk infovahetus.\nMis on lapsevanematega suhtlemist alustades peamine?\nKarmen Palts rõhutab, et õpetaja peab astuma esimese sammu. Kui ta ise haridusasutuses töötas, ei oodanud ta, et lapsevanemad temaga kontakti võtaksid. Nemad ju ei teadnud, millal on õpetajal vaba hetk ja kas ta üldse tahab nendega suhelda. Seepärast võttis Karmen Palts nendega esimesena kontakti ja vajadusel ka teist ja kolmandat korda, sest tema sõnul on lapsevanemaga usaldusliku suhte loomine nagu patsi punumine: natukehaaval põimitakse usaldust kogu aeg juurde.\nKP: Kõigepealt tuleb rääkida lapsega seotud heast, sest alati on midagi, mida saab tunnustada. Ei ole õige mõelda, et lapsevanem võib olla agressiivne, pretensioonikas või võtta õpetajat teenindajana. Pole vaja palju aega, et midagi head öelda. Üks uuringus osalenud õpetaja rääkis, et kasutab võimalust vanematele lapse kohta midagi head öelda ka siis, kui vanem kooli alguses last hommikuti kooli toob.\nLapsevanematega võib suhelda ka vabamas õhkkonnas. Näiteks võib õpetaja lapsevanemate koosolekul öelda, et ta on ühel kindlal nädalapäeval ja kellaajal kohvikus, kuhu kõik vanemad võivad tulla temaga kohvi jooma ja vestlema. Mitmed lapsevanemad on öelnud, et tunnevad kooli ees alateadlikku hirmu. Mõni joob enne koolimajja minekut suhkruvett, mõni võtab palderjani, aga kohvik on neutraalne koht, kus kõik end vabalt tunnevad. Kuid vabalt saab tunda end ka koolis. Mõned õpetajaid korraldavad näiteks klassiõhtuid, kuhu on kutsutud ka vanemad. Minu enda lapse õpetajad on selliseid klassiõhtuid teinud ja seal saab tõesti kõigest pingevabalt rääkida. Lisaks saavad lapsevanemad seal omavahel suhelda.\nMõnedki ankeedile vastanud õpetajad märkisid, et nad saavad oma uue klassi lapsevanematega vabas õhkkonnas kokku juba enne esimest koolipäeva ja seegi on aidanud neil vanemaid enda poole võita.\nKas lapsevanem võiks olla klassis õpetaja abi?\nKP: See on tark õpetaja, kes lapsevanemad endale appi võtab, kuigi esmalt peab seda lubama kooli juhtkond. Klassis vanem ju näeb, kuidas käitub tema laps võrrelduna teistega, kuidas õpetaja lapsi toetab, milliseid metoodikaid tunnirahu saavutamiseks kasutab. Lapsevanem saab nähtut kasutada kodus oma lapse arengu toetamiseks. Klassis saab vanem aidata ka õpetajat, tegeldes näiteks mõne rohkem tähelepanu vajava lapsega. Siin peab õpetaja muidugi julgema lapsevanemat paluda, et see mitte ainult ei jälgiks klassi, vaid lööks ka õpetamises kaasa. Laps on uhke, kui tema ema on õpetaja sõber ja käib samuti koolis õpetamas. See lisab lapsele turvatunnet ja enesekindlust.\nKõigi vanematega ei jõua õpetaja vist sõber olla?\nKP: Kooli kontekstis räägime ikkagi sõbralikest suhetest, mitte niivõrd sõprusest. See pole tavaline sõprus, mis tekib ise. See on kindla eesmärgiga tööalane sõprus, mille õpetaja loob mingite reeglite järgi. Eesmärk on muidugi lapse heaolu ja areng. Minu uuringus osalenud õpetajad märkisid aga kahjuks, et õppematerjale selliste suhete loomise kohta pole. See on tõsi. Päris palju on suhtlemise üldisi põhimõtteid käsitlevaid materjale, kuid puuduvad n-ö nipiraamatud, kust õpetaja saaks lapsevanematega suhtlemise nõuandeid.\nEesti õpetaja ei tahtvat teisi inimesi oma tundi lasta.\nKP: Laseb ikka, kui vanematega on head ja vastastikku lugupidavad suhted. Mina olen oma lapse mitmes tunnis käinud. Meie õpetajad on ise soovitanud tulla vaatama, kuidas lapsed klassis hakkama saavad. Pärast tundi on vaja õpetajale muidugi öelda, mis teie arvates tunnis tõesti hästi välja tuli, sest ka õpetaja vajab vanema tunnustavat tagasisidet. Kahjuks antakse meie koolides seda väga harva, kuid kritiseeritakse hea meelega. See võib olla üks põhjus, miks õpetaja kardab vanemaid oma tundi lasta – äkki tullakse vigu otsima.\nMissugune on toimiv kommunikatsioonimudel?\nHästi toimiva kommunikatsioonimudeli puhul on täpselt kokku lepitud, millal ja missuguseid sidevahendeid lapsevanemad õpetajaga suheldes kasutavad.\nSeda uuringut tehes üllatas Karmen Paltsi, et nii paljudel juhtudel õpetaja ja vanemate kindlad kokkulepped puudusid. Enamik uuringus osalenud õpetajaid kinnitas, et nad ei olnud lapsevanematega kokku leppinud, millal on õige aeg õpetajale helistada, millal e-kiri või telefonisõnum saata, millal ja kuidas õpetajaga kokkusaamist taotleda. Need on väga lihtsad reeglid, aga kui need ei ole kohe alguses kokku lepitud ja mitu korda üle räägitud, siis tekib õpetaja ja lapsevanemate kommunikatsioonis palju müra. Tekib teadmatus, mis halvab suhtlemist ning külvab segadust ja isegi hirme.\nKP: Uurisin lähemalt, missuguseid kommunikatsioonikanaleid õpetajad ja lapsevanemad eelistavad. Selgus, et enamasti eelistasid õpetajad ühtesid ja lapsevanemad teisi kanaleid. Kui lapsevanem saadab õpetajale näiteks e-kirja, kuid õpetaja vaatab kirju ainult kord päevas, siis tema vastus viibib ja lapsevanem hakkab mõtlema, et äkki õpetaja ei taha talle vastata, peab temaga lapse pärast vimma jne. Kui aga õpetaja lepiks lapsevanemaga kokku, et ta loeb e-kirju igal hommikul kell üheksa, siis vanemal negatiivseid mõtteid ei tekiks.\nUuringus osalejate hulgas oli ka mõni lapsevanem, kes ei kasutanud arvutit. Nendega leppis õpetaja kokku, et suheldakse telefoni teel või tuleb vanem kooli.\nKas õpetaja peaks andma vanematele oma mobiilinumbri?\nKP: See on samuti kokkuleppe küsimus. Kui õpetaja tahab numbrit anda, siis tuleb kokku leppida, mis päeval ja kellaajal võib talle helistada. Näiteks tööpäeval kella 16–17 võtan vastu lapsevanemate kõnesid. Kui õpetaja ei taha oma mobiilinumbrit anda, siis tuleb kokku leppida, et ta loeb e-kirju näiteks hiljemalt järgmise päeva hommikul. Võib kokku leppida, et õpetaja hoiab telefonisõnumitel pidevalt silma peal. Kindlad kommunikatsiooni kokkulepped hoiavad kõigi aega ja närve kokku. Näiteks üks õpetaja märkis, et temal on koolis oma vastuvõtuajad. Igal neljapäeval kella 15–17 ootab ta oma klassis lapsevanemaid endaga vestlema.\nLapsevanemate koosoleku ajal saab ju samuti rääkida.\nKP: Lapsevanemate koosolekutest ei piisa, nagu ei piisa ka arenguvestlustest. Mitmed uuringus osalenud õpetajad ütlesid, et arenguvestlus on suurepärane, kuid ühest vestlusest aastas ei piisa. Kui näiteks 6. klassi laps on sügisest alates kogu aeg pahur, siis ei saa vanem ju kevadel toimuva arenguvestluseni oodata. Probleemid tuleb kohe välja selgitada ja lahendada. Minu arvates võiksid õpetajad mõelda küll sellele, et neil on ühel päeval nädalas klassiuks lapsevanematele avatud näiteks kella 15–17.\nKust selleks aeg võetakse?\nKP: Õpetajad räägivad alati ajapuudusest, samas aga raiskavad tohult aega ebaefektiivse kommunikatsiooniga. Vaja oleks mõelda, kui palju tihe suhtlus lapsevanematega edaspidi aega kokku hoiab. Mitu minu uuringus osalenud õpetajat märkis, et tänu aktiivsele suhtlemisele said lapsevanematest nende abilised. Üks õpetaja rääkis, et sügisel tuli tal neljapäeviti vastu võtta päris palju lapsevanemaid, kuid kevadel ei tulnud mõnel neljapäeval enam kedagi – nad olid saanud oma ootused ja soovid juba ära rääkida.\nArvan, et ka põhikoolis ja gümnaasiumis võiks õpetajal klassiuks mingil nädalapäeval lapsevanematele lahti olla. Kui vanemal on vaja näiteks keemiaõpetajaga kohtuda, siis tuleb talle see kohtumine võimalikult lihtsaks teha. Vanem saab minna keemias abi küsima, aga saab ka uurida, kas edasijõudnutele on kuskil keemia lisakursusi jms.\nKas õpetaja tõesti jõuab lapsevanematega nii palju tegelda?\nNutikas õpetaja ei tee kõike ise, vaid kasutab abilisi: kooli psühholoogi, sotsiaalpedagoogi, suurte kogemustega kolleegi, paralleelklassi õpetajat jne.\nKui õpetaja on alles 24-aastane, võivad temast poole vanemad lapsevanemad talle ülevalt alla vaadata.\nKP: Koolis on ju vanemaid õpetajaid ka ja noor pedagoog võib neilt abi paluda. Kooli juhtkond peab siin noort õpetajat toetama ja aitama leida võimalust, et vajaduse korral saaks õpetaja suunata lapsevanemaid kogenumate kolleegide juurde. Nii võib juhtkond paralleelklassi õpetajaga kokku leppida, et noore õpetaja lapsevanemad võivad tema juurde konsultatsioonile tulla. See oleks noorele õpetajale mingil moel ka mentorlus. Lapsevanemal on enamasti häbi, kui tema laps vajab abi. Aga kui koolis on kindel kord, kuidas laps abi saab, on vanemal juba lihtsam. Ka klassikaaslased või vanemad õed-vennad võivad mõnda last aidata, aga õpetaja saab sellistest võimalustest vanematele rääkida.\nKuidas peaks noor õpetaja käituma, kui lapsevanem on alkohoolik?\nKP: Siis tuleb jälle kokkuleppeid sõlmida. Noor õpetaja peab kohe alguses ütlema, et joobes või narkojoobes lapsevanem kooli tulla ei tohi. Kui õpetaja ei julge seda ütelda, võib juhtuda, et joobnud lapsevanem ütleb talle pealtkuulajate juuresolekul inetusi. Õpetajale teeb asja kergemaks see, et lastekaitseseadus kohustab teda lapsi kaitsma ja teatama lapse tõsistest kodustest probleemidest kohalikule omavalitsusele või lastekaitsesse. Parem on, kui ta räägib probleemist kooli sotsiaalpedagoogile või direktorile, nii et nemad teatavad omavalitsusele. Nii ei saa tekkida olukorda, kus alkohoolikust lapsevanem nimetab õpetajat pealekaebajaks vms.\nKas te ei tahaks oma doktoritööd lapsevanematega suhtlemise juhendmaterjaliks ümber kirjutada?\nKP: Kirjutasin oma doktoritöö teadlikult eesti keeles, et see oleks laiatarbekaubana kõigile õpetajatele, koolijuhtidele ja lapsevanematele kättesaadav (https://dspace.ut.ee/handle/10062/63870). Eespool märkisime, et isegi õpetajaks õppivad tudengid kardavad lapsevanemaid. Nad kardavad sellepärast, et nad lihtsalt ei tea, kuidas lapsevanematega suheldakse. Mõnikord on ka kogenud õpetajal vanematega keeruline suhelda. Ja vastupidi: vahel on vanematel keeruline suhelda hoopis mõne õpetajaga. Ehk aitab minu töö avada õpetaja ja lapsevanema suhtlemise nüansse ja selgitada asjaosaliste vajadusi. Loodetavasti vähenevad tänu sellele kommunikatsiooni takistavad tegurid. Lootkem, et õpetajad teadvustavad endale vanematega suhtlemise vajalikkust ja annavad endale aru, et selles suhtlemises ei ole midagi üleloomulikku.\nMida pretensioonika lapsevanemaga peale hakata?\nTõnu Piibur, Pelgulinna gümnaasiumi direktor:\nPretensioonikas vanem on väga hea asi. Ta tunneb oma lapsega toimuva vastu huvi ja on küsimusi esitades üldjuhul emotsionaalne. Järelikult on meil suhtluspartner, kellega on võimalik tema lapsega koolis toimuvat eri vaatenurkadest käsitleda. Mõnikord on vanema küsimused ja teemad õpetaja poolt vaadates natuke napakad või kiuslikult sõnastatud, kuid see tuleb andeks anda ja püüda kuidagi ühist keelt leida. Ei ole vaja sarkasmiga vastata või üleolevalt märku anda, et lapsevanem ei saa koolis toimuvast aru. Seesama lapsevanem on ühest otsast pretensioonikas, aga teisest otsast esitab õpetaja kandidatuuri aasta õpetajaks või saadab lapsega õpetajale šokolaadi.\nKoidu Tani-Jürisoo, Avatud Meele Instituudi juht ja koolitaja:\nLapsevanemal on oma lapsega palju vastuolulisi ootusi ning kui need ei täitu, siis kogetakse alaväärsust, häbitunnet, hirmu. Neid tundeid pole kerge taluda ja loomulikult on vanemal lihtsam uskuda, et keegi teine (näiteks õpetaja või kool üleüldiselt) on tekkinud olukorras süüdi. Küsimus on selles, kui suure huvi ja osavõtlikkusega suudab õpetaja lapsevanema sellist vaatenurka vastu võtta, isegi kui see on ründav. Kas õpetaja suudab endale öelda, et rünnak on lihtsalt märk sellest, et lapsevanem on pinges ja tunneb ennast ebakindlalt või soovib algatada muutust. Üks tuttav koolijuht kommenteeris sama teemat: „Kõige sõjakamastki lapsevanemast tuleb teha endale koostööpartner, sest ta on aktiivne, valmis panustama.“\nMina olen õpetajate koolitamise ja supervisiooni usku. Olen olnud pikka aega õpetaja ja lapsevanem ning tunnen mõlema poole elu. Pärast suhtlemise ja grupijuhtimise oskuste omandamist muutus minu enesekindlus ja toimetulek mõlemas rollis kardinaalselt. Vajadused on meil mõlemas rollis sarnased – nii õpetaja kui emana olen ma soovinud kogeda austust ja väärtustamist, kuid õpetajana on oluline lisaks meeles pidada, et autoriteeti ei saa võtta, vaid ainult anda.\nMaili Liinev, MTÜ Hooling juhatuse liige ja koolitaja:\nPuutume Hoolingus iga päev kokku hirmunud ja mures õpetajatega, kes ei oska (ja lõpuks ei tahagi) suhelda vanemaga, kes on pretensioonikas või lausa ründav. Viimastel aastatel räägivad õpetajad aina tihemini lapsevanemast, kes ütleb ette, mida peaks õpetaja tegema, kuidas õppeprotsessi juhtima, tuues õpetajale selleks ka materjale. Vanemad võivad nõuda isegi täiesti vastupidiseid asju: üks tahab, et lasteaias oleks rohkem õppimist ja vähem mängu, teine aga arvab, et lasteaias ei tohi üldse midagi õpetada, sest õppimine piirab loovust jne. Nõutuks teevad õpetajaid ka vanemad, kes tagasisidele mitte kuidagi ei reageeri.\nPositiivsema hoiakuga on need õpetajad, kes teadvustavad endale, et iga vanem ongi erinev ja iga keeruline suhtlussituatsioon võimalus oma professionaalsust edasi arendada. Kõige halvemini mõjub õpetajale vanematega vastandumine ja nende vältimine. Oleme Hoolingus kogenud, et tihti õpetaja ei teadvusta, kui tähtis on luua kohe alguses siiras ja avatud kontakt, et usaldussuhe vanemaga tekiks enne probleemide tekkimist. Õpetaja saab kutsuda uue klassi vanemad kokku, istuda nendega ringis, luua häid suhteid. Ka pretensioonikas ja tundlik lapsevanem tunneb siis kuuluvust ja aktsepteeritust, mis aitab tulevikus konflikte vältida.\nLy Kasvandik, Tervise Arengu Instituudi perede ja vanemahariduse valdkonna juht:\nLapsevanemate ja õpetajate head suhted teevad koostöö mõlemale poolele nauditavaks, seda tahavad kõik, kuid tihti ei teadvustata endale, et suhtlemisoskusi on võimalik õppida. Kui lapsevanem tunneb, et tema läbisaamine õpetajatega pole piisavalt hea, saab ta oma suhtlemisoskusi arendada, osaledes vanemlusprogrammis „Imelised aastad“, mida Tervise Arengu Instituut (TAI) korraldab koostöös kohalike omavalitsustega. See programm soovitab olla vanematel suhetes lasteaia ja kooliga aktiivne osapool, ja seda kohe, kui laps lasteaeda või kooli läheb ning kindlasti kogu aeg ka pärast seda. Kuid TAI pakub koolitust ka õpetajatele, näiteks kursust „Suhtlemine laste ja vanematega“. Nii vanemlusprogrammi „Imelised aastad“ kui ka õpetajate suhtlemiskoolituse peamine sõnum on see, et vanemad ja õpetajad peavad omavahel regulaarselt suhtlema.\nLapsevanemad tahavad õpetajaga kasvatusest rääkida. Ühte head võimalust pakub selleks VEPA „Käitumisoskuste mäng“. See programm pakub õpetajale mängulisi meetodeid, kuidas tunnis laste tähelepanu paremini õppimisel hoida. Neidsamu VEPA meetodeid saab lapsevanem kasutada ka kodus lastega õppides. Nii saab luua hea aluse õpetajate ja vanemate suhtlusele, mis on arendav mõlemale ja aitab hoida lapse arengu toetamiseks tugevat võrgustikku. Vanemad saavad vajalikke teadmisi „Käitumisoskuste mängu“ kohta käsiraamatust „VEPA kodu“. Eelnimetatud programmide kohta leiab rohkem infot lingilt www.terviseinfo.\n5 kommentaari teemale “Õpetaja vastuvõtt: neljapäeviti kella 15–17”\nSirje Holstein ütleb:\n25. okt. 2019, 18:58\nLapsevanemal ei ole ōigust sekkuda ōpetaja töösse.\n.Ōpetaja iga tund on eesmärgistatud,\nōpetamise metoodikale planeeritud tegevus.Igal tunnil on struktuur ja ajakava.\nŌpetaja on väljaōppinud spetsialist,keda peab usaldama.Ta täidab riiklikku ainekava täitmist,\nmis tagab ōpilase jōudmise järjidevuse ühest kooliastmest järgmisse.\nŌpetamine on kahepoolne protsess:\nnäitlikustab,loob meeleolu,teeb kokkuvōtte,mis oli vaja selgeks saada.Nōnda igas ōppetunnis.\nSee on ju palju,palju teadmisinōudev ja suure vastutustundega amet.\nNüüd ōppeprotsessi teisest poolest.\nMida on planeeritud,saab edastada ainult tähelepanelikult kuulates,omades motivatsiooni.\nOmandamise aluseks on vaikus tunnis.Segamine on kurjast.\nSiin mängibki rolli lapsevanema eeltöö oma lapsega kodus,et veenda koolis tunni distsipliinist\nkinni pidamist ja ōpetaja kuulamist.Ainult nii jääb meelde ōpetatu.\nLapsevanema koolitulek olgu erakorraline.,v.a. arenguvestlused.\nLōpetuseks: ōpetaja ei tiku lapsevanema töökohta,sest see segab töö tegemist.Pole kombeks.\n26. okt. 2019, 00:15\nMiks on kujunenud olukord, et pretensioonikad lapsevanemad peavad õpetajaid üldse (eriti aga esimest kooliaastat käivate ning kodusest kasvatusest ilma jäänud või viltuselt kasvatatud lastega vaeva nägevaid klassiõpetajaid) klienditeenindajaks?\nKas pole siin süüdi koolide juhtivkoosseisu kuulujate hirm “modernsete” lapsevanemate ees, kes on alati valmis ründama kooli või konkreetset pedagoogi? Meil on erilise tähelepanu alla seatud küll võitlus koolikiusamise vastu, kuid alusetult rünnatavate õpetajate kaitsmine on sootumaks unustatud.\nHinnakem seda nüüdisaegse Eesti hariduselu üheks valusaks häbiväärsuseks!\n27. okt. 2019, 18:21\nÕpetaja tööaeg on 16.00 kirjade järgi läbi.\nMõelgem nüüd edasi.\n28. okt. 2019, 13:24\nPigem on tööaeg juba läbi 15.00 või 15.30, kui koolipäev algab 8.00 või 8.30.\n30. okt. 2019, 14:35\nNaiivne on arvata, et õpetajatel (eriti veel klassijuhatajatel!) kestab tööpäev nagu kõigil tööinimestel – n-ö kellast kellani. Tegelikult tuleb mõnes koolis mõnel õpetajal tegelda oma ametiülesannetega isegi vaat et 24/7. Ja ka siis võib ta kuulda ja tajuda otseselt ülemuselt – õppealajuhatajalt, et on saamatu ja laisk. Rääkimata lastevanemate tõredast suhtumisest. Mõnedki isegi kauaaegsed ja populaarsed õpetajad võidakse sellise kohtlemise tagajärjel lausa “välja söödud” saada.\nKahjuks õpetajad ise vaikivad oma tegelikest tööoludest, mistõttu meie avalikkusel polegi õiget pilti nende elust ja tööst, ning ikka arvatakse, et nüüdisaegsetel õpetajatel on võimalik töötada samamoodi kui kunagises Paunvere koolis. Õpetajad, valgustage oma tööst ka laiu rahvahulki!


[Foorum 2021] Kust Osta Dianabol, Mis On Ida-Virumaa Eesti Kõrge Kvaliteediga\nKust osta Dianabol, mis on Ida-Virumaa Eesti kõrge kvaliteediga . Täiendav asi, et kaaluda selle kehtivust. Dianabol on soovitatud stiilis, mis ei tekita teile probleeme, kui olete oma spordiala sõeluuringute jaoks. Kui ostate methandrostenolooni, mille kohta arvatakse, et tegemist on kuritarvitatud ainega, peab teil olema arsti ettekirjutus, mille saamine on tõenäoliselt äärmiselt raske. Pidage meeles, et methandrostenoloon on anaboolne steroid. See viitab sellele, et sellega on kaasas suur hulk määrusi ja seadus lihtsalt ootab keha ehitajatelt ja ka sportlastelt vigu tegema või valedele isikutele lootma. Dianabolit ostes veenduge, et olete omandanud midagi riskivaba, seaduslikku ja ka väärtuslikku.\nKui soovite Dianabolit või mõnda sellist toodet omandada, kasutage lugupeetud ja hea mainega veebimüüjat. Valige mõni ettevõte, kes on juba mõnda aega tegutsenud, ja veenduge, et lugesite veebipõhiseid hinnanguid, mis kaotasid teadmise, milliseid tooteid võite oodata ja kas klienditugi on samal tasemel. Ostate nii oma füüsilise tuleviku kui ka tervise, nii et soovite veenduda, et teete koostööd ettevõttega, millele saab usaldada.\nNagu eespool märgitud, on D-Bol populaarne steroid, vaatamata tõele, et see on palju nõrgim kui mitmed muud turul olevad anaboolsed ühendid. Ehkki seda saab süstida, on Dbol’i tabletid või tabletid üks tavalisemaid selle võtmise vorme. Kõige sagedamini kasutatakse seda osana steroidipakist ja seda ka suurepärase teguri jaoks.\nKust saab Dianabolit Ida-Virumaal Eestis osta?\nOsta päris ja kvaliteetne Dianabol (Dbal) Ida-Virumaal Eestis.\nIda-Virumaa Eesti veebis dianabooli ostmiseks klõpsake\nKust osta Dianabol, mis on Ida-Virumaa Eesti kõrge kvaliteediga . Dianabol on anaboolsete steroidide vaieldamatu kuningas. Dianabol-steroid vabastati 1960. aastate alguses, samuti muutus see kiiresti kehaehitajate kõige populaarsemaks steroidiks ja see on endiselt pool sajandit hiljem. Dbal on väga usaldusväärne lihaste rekonstrueerimiseks ja seda võetakse suu kaudu, mitte süstimise teel nagu arvukalt steroide. Dianabol on 2004. aasta anaboolsete steroidide tõrje seaduse alusel liigitatud ebaseaduslikuks narkootikumiks. Selle klassifikatsiooni tulemusel on Dianabol tegelikult saadaval lihtsalt ohtlikul mustal turul või ülemeremaadelt, kust kulturistid võivad osta Dianabol’i steroide Internetist ebaseaduslikult.\nDianabol on androgeense steroidi Methandienone kaubamärk. Nii populaarsuse kui ka tõhususe tõttu on Dbolil mitmeid tavalisi ja kõnepruuginimesid. Mehhikos müüakse Dianobali käsimüügis Reforvit-b nime all. Mitmete teiste tüüpiliste nimede hulka kuuluvad Averbol, D bol, Dbol, D-Bol, Dbal, D-bal, Danabol, Metanabol, Naposim ja Vetanabol.\nAlates selle kasutuselevõtust on USA-s D-Bol kasutanud kulturistid, profisportlased ja kuulsused, näiteks Arnold Schwarzenegger. Kui Schwarzengeger kasutas Dianabolit, oli ravim seaduslik ja ka väga populaarne. Hammasteroidina on see uskumatult usaldusväärne ja seda hangitakse Internetis ebaseaduslikult ka paljudel eesmärkidel lihasmassi suurendamiseks või sportimiseks aktiivsuseks ning see ei vaja ka ampsu.\nKust osta Dianabol, mis on Ida-Virumaa Eesti kõrge kvaliteediga.\nKuidas kasutada Dianabol? Kust saab Dianabolit Ida-Virumaal Eestis osta?\nKust osta Dianabol, mis on Ida-Virumaa Eesti kõrge kvaliteediga . Dianabol on äärmiselt võimas lihaseid tugevdav steroid, millel on inimesele nii anaboolne kui ka androgeenne toime. Dianaboli anaboolne olemus suurendab lämmastikupeetust ja omakorda lihasmassi tootmist. Selle võime suurendada lämmastikureaktsiooni suurendab inimese enesetunnet ja tervislikku valkude tootmist kehas. Steroid aitab inimese kehal kiiresti muutuda suurenenud töökoormuseks, mis vähendab kurnatust.\nDianaboli kasutamisel hõlmavad kehaehitajad 2–4 lisakilo nädalas ühe ja ka poole kuu jooksul. See suurendab märkimisväärselt keha vastupidavust, kuid on kõige tõhusam juhul, kui see on ühendatud õige treeningprogrammi ja dieediga. Nagu ma juba ütlesin, parandab Dianabol inimese heaolutunnet, mis paneb inimesi seda hea enesetundega steroidiks nimetama. Dianabol pakub normaliseerivat toimet mitmesugustele füüsilise ja psühholoogilise tervisega seotud protsessidele.\nDianabol parandab inimese tippkvaliteediga puhkamist ja kaitseb teda sagedase treenimise tõttu stressi eest. Dianabol vähendab väsimust tänu oma võimele parandada RNA sünteesi pingutavate treeningute ajal. See vähendab kasutaja kataboolseid pingeid – asjaolu, mis võimaldab tal lisaks pingutavale treeningule kiireks taaskasutuseks käituda palju paremini kui mitmed teised isikud. Dianabol aitab kehaehitajatel säilitada valke lihaskudedes. D-bol käivitab insuliini kasvu olulise uuenemise. Insuliin on kataboolne ühend, mis on loodud maksas ja mida kasutatakse teistes keha kudedes ning see on ainevahetuses väga oluline.\nDianabol garanteerib seetõttu, et keha ainevahetusprotseduurid toimivad tõhusalt ka ekstreemsete treeningute, psühholoogilise stressi ja ärevuse ning ka kalorikoguse ajal. See funktsioon kaitseb keha valkude lagundamise eest, et toota energiat ekstreemsete treeningute ajal, hoides sellega lihaste ausust. Paljud sportlased on Dianabolis kõige enam toetunud steroididele ja kasutavad seda sageli nii lihaskoe arengu parandamiseks kui ka füüsilise jõudluse haripunkti hoidmiseks. See on lihtsalt üks turul saadaolevatest steroididest, millel on nii vaimne kui ka füüsiline mõju. Tegelikult on olnud anekdootlikke teateid selle kohta, et see suurendab testosterooni tootmist, mis on vajalik lihasmassi suurendamiseks.\nDianabol-pillide tellimine – Ida-Virumaa Eesti parimad legaalsed steroidid veebis.\nOstke Dianabol Ida Virumaa Eestis.\nDr Ziegleril oli võimalus tulla välja steroidiga, mida ta soovis, ja ka palju muud. Dbolil oli võimsam mõju kui testosteroonil. Selle asemel, et seal peatuda, kohandas dr Ziegler ühendi molekulaarset raamistikku ja muutis selle looduslikult palju energilisemaks. See näitab tõhustatud steroidi efektiivsust. Sellegipoolest ohustasid irooniliselt ka tema terviseohud.\nKust osta Dianabol, mis on Ida-Virumaa Eesti kõrge kvaliteediga . Dbol ei saa maksa 17-alfa-aluselise oleku tõttu kahjustada. Kehas viibides kutsub steroid maksa esile rohkem ärevust. Steroid ringleb samuti süsteemis ning püsib kehas kaua, et lihaseid palju rohkem mõjutada.\nDbol takistab maksa saasteainete filtreerimist. Nagu see kehtib kõigi tavapäraste anaboolsete steroidide kohta, on ka kõik nurgad oht:\n17-alfa-leelistamisprotsess rõhutab maksa palju rohkem\nMaks läbib rohkem stressi, kuna see ei suuda kõrvaldada mitmesuguseid muid saasteid, aga ka toksiine\nDianabol-steroidide väljatöötamise ajal ei olnud neid probleeme ette näha. Tegelikult, kui dr Ziegler vanemaks sai, täpsustas ta, et tal on steroidi väljatöötamise pärast kahju.\nVadakuvalgu kontsentraat: see kontsentraat reklaamib lihasmassi kasvu ja taastumist. 150 mg D-Bal sisaldab rohkem proteiine ning vähendab rasvade ja süsivesikute sisaldust kui paljud müügil olevad toidulisandid. Tribulus Terrestris: see on üks oma olemuse anaboolikume, mis tõstab kasutaja testosterooni tootmist ja suurendab lihaste kasvu. See taime essentsi juhiseid lihaseid toetavate toidulisandite hulgas aitab see kasutajatel arendada Rooma rinnaplaadi ja munakivist kõhu rindkere lihaseid.\nIsoleutsiin: see komponent soodustab biokeemilist protseduuri, mis varustab teid energiaga. Mitmed isoleutsiini võimalused on vere kehas glükoositaseme poliitika ja hemoglobiini tootmine. Isoleutsiin on ülioluline lihaste taastumiseks pärast treeninguid ja on kasulik ka kasutaja ainevahetusprotsessis. Leutsiin: hüdrofoobne hargnenud ahelaga amino, mis kiirendab valkude sünteesi. Tähelepanuväärne on see, et leutsiin on kulturismis kõige olulisem aminohape, seda võetakse arvesse lülitiga “, mis alustab valgu sünteesi.\nValiin: laialdaselt kasutatav alifaatse hargnenud ahelaga aminohape, mis salvestab inimese lihasesse jõudu. Valiin on oluline lihaskoe metabolismiks, kudede parandamiseks, aga ka tervisliku ja tasakaalustatud lämmastiku tasakaalu säilitamiseks kehas. Aminohapet eelistatakse kulturistidele, kes kasutavad seda koos isoleutsiini ja ka leutsiiniga, kuna see stimuleerib lihasmassi kasvu, parandab lihaskoe tööd ja annab energiat selle kasutajatele.\nOsta Dianabol kõige usaldusväärsem Internetis Ida Virumaa Eesti.\nDianabol müügil Ida Virumaa Eestis.\nSelle põhjus on väga ilmne, see koosneb looduslikest komponentidest, mis ei kahjusta teie tervist tõsiselt. saadaval steroidid. Huvitav on see, et tegelikult ei ole Dianaboli tarnijate esitatud ühtegi ülimat negatiivset mõju avaldavat raportit, mis võiks selle juhtumi tõesti vaidlustada.\nKust osta Dianabol, mis on Ida-Virumaa Eesti kõrge kvaliteediga . Kuna kõik reageerivad toidulisanditele erinevalt, kipub sageli esinema väikesi, kuid toimivaid kõrvaltoimeid, näiteks rasune nahk, juuste väljalangemine jne. Kui keha siiski kohandub, valivad need mõjud kindlasti oma oma.\nArvestades, võib üledoseerimine põhjustada nii soovimatuid kui ka intensiivseid negatiivseid tagajärgi. Seega jääge soovitatud annuse juurde. Kui soovite kindlasti oma annust vastavalt oma keha vajadustele tõsta, võtke ühendust oma terviseklubi õpetaja või kehalise ettevalmistuse spetsialistiga. Üledoseerimisega põhjustatud kõrvalmõjude korral ärge oodake ja nautige. Pigem kiirustage arsti poole ilma pidurdamiseta.\nTavaliselt on steroide uudistes valedel põhjustel. Enamasti on need teave, kuna sportlased ja sportlased võtavad neid enda valitud sportimises tõhusust suurendavate ravimitena. See paneb nad oma videomängude eeskirju järgima. Vaatamata sellele leiame, et lisaks negatiivsetele mõjudele on neil ka mitmeid eeliseid. Kindlasti käsitleme anaboolsete steroidide võtmise eeliseid ja negatiivseid mõjusid lõigetes kinni pidades.\nOstke Ida-Virumaa Eesti veebipood Dianabol.\nKust osta Dianabol, mis on Ida-Virumaa Eesti kvaliteetne.\nKust osta Dianabol, mis on Ida-Virumaa Eesti kõrge kvaliteediga . See on 100% seaduslik ja ilma retseptita toidulisand. Kõige tähtsam on see, et see on saadaval pillide kujul, nii et nõelu pole vaja. See on üks puhtamaid, looduslikemaid ja seaduspäraseid steroidide valikuid, mis on täna hõlpsasti saadaval.\nSeda ei müüda käsimüügis. Kuna tegemist on ka retseptita toidulisandiga, saate selle hõlpsalt veebist hankida. Jah, saate Crazy Mass Dbal otse tootja ametlikult veebisaidilt. See tähendab, et võite olla kindel, et saate kindlasti ehtsa ja päris toote. Samuti on kohaletoimetamine otse ja kiire ning kogu maailmas toimuv. Niisiis, võite selle saada mis tahes tüüpi maailmast. Hind algab 60 dollarist.\nÜldine dianabool on võib-olla üks parimaid steroide, mis annab vastupidavust ja lihasmassi. See võib teid üles puhuda, kuid see ei puhuta kõiki. Näiteks puhun väga vähe, kui üldse, ja leian, et kui mu professionaalsed sportlased võtavad midagi puhituse peatamiseks, on nad avastanud selle viisi, kuidas muuta see palju lahjamaks ja peatada liiga palju vett. ja kui dianabooli peatate, siis ühe päeva või 2 jooksul loputate kindlasti kogu veega, paljastades kõik uued arenenud tailiharakud. Ma näen, miks paljud inimesed kavatsevad dianabooli saada.\nKust osta Dianabol Ida-Virumaa Eesti.


NÕUANDED LAPSEVANEMALE! Rita Rätseppa 7 nõuannet, mida iga lapsevanem kasutama peaks – Naisele | GoodNews\nAvaleht Lapsed NÕUANDED LAPSEVANEMALE! Rita Rätseppa 7 nõuannet, mida iga lapsevanem kasutama peaks\nLapsed käituvad tihti halvasti vaid seetõttu, et nad lihtsalt ei oska teisiti olukordi lahendada. Selle asemel, et öelda lapsele “ära löö” või “ära karju”, püüa välja selgitada, millised tunded antud teo taga peituvad. Selleks sõnasta pingeline olukord ümber ning küsi näiteks nii: “Ma saan aru, et sa oled praegu väga vihane, et väikevend sinu legomaja ära lõhkus”. Seejärel peegelda lapsele tema tundeid ja ütle, et tal on täielik õigus olla vihane, ning arutage koos, kuidas selle tundega toime tulla.\nLapsed käituvad tihti halvasti vaid seetõttu, et nad lihtsalt ei oska teisiti olukordi lahendada.\nKindlasti ei ole sobilik lapse ees teisi halvustada, olgu selleks siis teine lapsevanem, õpetaja või keegi kolmas.\nLäbimõeldud ja põhjalik selgitus, mis on lapsele lubatud ja mis mitte, aitavad tal maailma selgemalt ja turvalisemalt tajuda.\nÄra vihasta, vaid küsi lapselt, mis võib tema arvates juhtuda siis, kui ta tööks ei õpi või kokkulepetest kinni ei pea.\nLapsed kipuvad õppima meie tegudest ja eeskujust.\nÄra tee lapse eest tema tööd ära ega mõtle välja vabandusi.\nÜkski laps ei taha “halb laps” olla. Mida halvemini laps käitub, seda suuremas hädas ta on – see ongi lapse viis abi paluda. Laps peab oma tegude eest küll vastutama, aga vanema kohustus on tagada talle turvaline keskkond ja usalduslik kodune õhkkond. Selleks veetke koos kvaliteetselt aega. Kui laps sind vajab, siis on väga oluline see aeg lapse jaoks leida. Loomulikult ära unusta oma elu ja vajadusi, sest laps vajab õnnelikku ja rahulikku vanemat. Kui tunned, et ei saa mõne olukorraga hakkama, siis otsi tuge ja abi lähedastelt või spetsialistidelt. Uuri ka erinevaid toetavaid materjale positiivse vanemluse kohta. Alustuseks sobib väga hästi näiteks Tark Vanem veebileht.\nTekst: Rita Rätsepp, psühholoog\njärgmine VAHVA TEGELANE! Kuldsuu Markus Erik: mind on ka poesabas märgatud, aga tähelepanu võiks veelgi rohkem olla


Kollid/1 – Vikitekstid\nKollid Eduard Bornhöhe\nSee oli suwisel pühapäewal, pärast lõunat.\nParun Stern-Himmelshauseni perekond ja tema külalised istusiwad sinises salongis ja rüüpasiwad tillukestest portsellan-tassikestest kohwi. Lahtistest aknatest kostis Olewiste kiriku kellade unine helin sisse, usklikku kogudust pärastlõunasele jumalateenistusele kutsudes. Waiksel ja laisal Laial uulitsal liikus harwa mõni wanaldane naesterahwakuju, kuldäärtega lauluraamat käes, auuliselt ning aeglaselt kiriku poole.\nParun Stern-Himmelshausen elas juba mitmet aastat Tallinnas, kus suured ja wäikesed kodanikud tema kõrget kuju, pikki wurrusid ja ladusat wiisi tundsiwad. Esiwanematelt päritud mõisa oli ta toreda elulaadi, reiside ja õnnemängude kaastegewusel ammugi „paigale pannud“ ja püüdis nüüd suure saksa wanapõlwe endise wara riismetega wõimalikult lõbusasti mööda saata. Ta oli kõige wanema rüütliseisuse liige, sest tema esiwanemad oliwad nende kulturakandjate seas olnud, kes meie isamaale hariduse ja orjuse walgust tõiwad, ja perekonna-traditsioni järele pidi koguni üks tuntud hommikumaa tarkadest tema suguwõsa alustaja olema. Sellepärast wõis parun ka, kui tahtis, wabameelsuse tujusid ilmutada ja linna rahwaga läbi käia, nagu tänagi, kuna kodutohter Milde, „keegi“ suurkaupleja-proua Steward nägusa noore tütrega ja pastor Schwalbe oma kolme üliküpse tütarlapsega tema külalised oliwad.\n„Kus mina istun, sääl on ikka esimene plats, ja keda mina oma küljele istutan, seda teen ka ise selle auu wääriliseks“ — see oli üks paruni armsamatest juhtsõnadest eluteel.\nSarnast tõelist wabameelsust näeme tihti oma mõisa sakste juures ja nemad ise armastawad sellega kiidelda. Muidugi peawad need lihtsad surelikud, keda nad endale nii ligi lasewad, wähemasti nii mõistlikud olema, et nad näidatud auust lugu pidada ja seda ka hästi seatud sõnadega ilmutada oskawad.\nTäna oli terwe seltskond iseäralises, rõõmsas ärewuses. Peenikesed kortsud wana paruni nahkses näos naeratasiwad, paruninna ümargustel põskedel läikis käega katsutaw rõõmukuma, paruness Elise hallidel, muidu ikka tõsistel silmadel oli otsekui pehme, soe kate pääl, külaliste jooned awaldasiwad osawõtlikka ja uudisahneid tundmusi; isegi toapoiss Jaan, toaneitsi Liisa ja köögitütruk Wiiu piilusiwad paari korral õnnelikult itsitades portjeere woltide wahelt sisse.\nKõige selle rõõmu sünnitaja, paruni ainus poeg Benno, oli poole tunni aja eest wõõras riides, kahwatult ja lõdisedes koju tulnud ja wanemate hirmunud küsimise pääle ainult kostnud, tema olla praegu suurest hädaohust peasnud. Ilma pikema jututa oli ta toapoisiga oma kambrisse läinud, kust ta natukese aja pärast teises riides, waigistatult ja peaaegu endises ilus õitswalt jälle wälja tuli, kuna kodukondsed ehmatuse ja uudishimu pärast waewalt hingata suutsiwad. Nüüd istus ta pehme leentooli pääl ema kõrwas, kes aeg ajalt tema kukalnappi silitas, sirutas oma tugewaid liikmeid, soendas ennast tohtri nõuul kohwi ja konjakiga ning jutustas oma suurt juhtumist:\n„Kuda see tuli? See on warsti ära räägitud. Ma jalutasin Kadrintalis, kuni igawus pääle tuli. Siis käänasin sadamasse, wõtsin purjepaadi mehega ja sõitsin lahe pääle wälja. Teatawasti on see ainus külg, millest see hale waresepesa Tallinn „põhjamaa Neapoli“ nime wähegi ära teenib. Mida kaugemalt sa teda näed, seda parem. Tuul oli waiksepoolne, nõnda et meri waewalt kananaha pääle sai, aga paari tunniga jõudsime siisgi Naissaare alla. Sääl waikis tuul peaaegu täiesti ära. Mul oli himu kaugemale sõita, sellepärast tüürisin saare ja mannermaa wahelt läbi, saare tagant paremat tuult leida lootes.“\n„Ja leidsidgi,“ tähendas wana parun naeratades.\n„Leidsin küll ja rohkem kui waja. Ümber waadates märkasin peagi, kuda Lasnamäe tagant must pilw tõusma hakkas.“\n„Wist seesama, mis meile linnas kange wihmasagara tõi,“ heitis pastor Schwalbe sõna wahele. „Mina olin jumalateenistuse parajasti lõpetanud, kui tuul mühama ja kiriku aknad wihmast põrisema hakkasiwad. Ma ei peasnud tükil ajal käärkambrist wälja.“\n„Siis wõite isegi arwata, kuda lugu merel oli. Minu paadimees piilus murega tõuswa pilwe poole ja tegi ümberpööramisest juttu, mina aga seletasin waljusti, et tüür minu käes on ja et ma saare ümber sõita soowin.“\n„Sa oled ikka nii hirmus julge,“ kurtis paruniproua poja kukalt ägedasti silitades. Wana parun keerutas oma pikki wurrusid ja ütles: „Tubli poiss, Benno! Sellest ma näen, et sa minu poeg oled. Argpüksa pole meie sugukonnas iialgi olnud.“\n„Mina armastan hirmsasti meesterahwaid, kes kartust ei tunne!“ hüüdis pastori noorem tütar hõõgawa waimustusega.\n„Siisgi — liigjulgus on Jumala kiusamine,“ õpetas pastor enam oma kolmekümneaastast tütrekest kui noort parunit.\nSuurkaupleja Stewardi tütar ei teinud suud lahti, waid wahtis üksisilmi läikiwal pilgul, kordamööda punastades ja kahwatades noore, suurtsugu kangelase otsa. Tema tundmused oliwad nii läbipaistwad, et paruness Elise, kes teda kõrwalt pilguga riiwas, oma peenikesi huuli wähe arusaadawalt kräsutama pidi.\n„Et arwamised weel enam lahku ei läheks, jutustan parem lihtsalt edasi,“ ütles Benno, kui ta paraja lonksu kohwi konjakiga oli rüübanud. „Ma tüürisin põhjaõhtu poole, pilwele otse selga pöörates. Taewas läks imeliku kiirusega mustaks, nagu ma seda meie laiusekraadil enne pole näinud, kusagilt kaugelt kostis silmapilguks tume kohin ja siis sasis kange tuulehoog otse kui kehaliku hiiglakäega meie purjest kinni ja wirutas ta sedamaid merde.“\n„Ah!“ karjatasiwad paruninna ja preili Steward ühest suust; ema hakkas tugewasti poja piha ümbert kinni, kui tahaks ta teda oma käega wette kukkumast hoida. Teiste päältkuulajate nägudest paistis kõige suurem põnewus.\nBenno naeratas meelitatult: „Sinu ehmatus, pai mamma, on wist suurem kui minu oma oli, kui paat ümber läks. See tuli kõik nii häkitselt, et ma oma mõtteid sugugi korraldada ei jõudnud. Ma ei teadnud midagi karta ega aimata ja olin ka siis weel täiesti külmawereline, kui oma nõretawa pää külma wee seest wälja pistsin. Ma sain ennast tüüri kaudu ülespoole winnata, kuna waene paadimees wist masti alla sattus ja ära uppus.“\n„Jumalale tänu!“ õhkas paruninna kergitatud rinna põhjast.\n„Jumalal tänu, et paadimees ära uppus?“ imestas Benno.\n„Ei, et sina ennast ülespoole winnata said,“ seletas paruninna lapseliku ilmasüütusega. Paadimehe surm oli tema meelest nii täiesti ükspuha, et ta seda juhtumist silmapilguksgi oma pääajus kinni hoida ei suutnud. Teised päältkuulajad wahetasiwad kärme pilgu. Preili Elise punastas teadmata põhjuse pärast.\n„Ema süda!“ ohkas pastor Schwalbe tundmuserikkalt.\n„Minul on sellest mehest kahju,“ kõneles Benno iseäraliku rõhuga edasi. „Tema oli mõnus wanamees, kellega ma tihti merel sõitmas käisin. Ma oleksin teda hää meelega peasta katsunud, aga nüüd hakkas meri nii kurjasti möllama, et mul enesel peenike pihku tuli. Teie ei usu, kui raske see on, külmetanud kätega wee sees loksuwast, libedast paadipõhjast kinni hoida. Jääkülmad laened uhtusiwad mu keha muredaks, sõrmed jäiwad kangeks, aga ma hoidsin wisalt kinni. Kuna häkiline hädaoht mind sugugi ei kohutanud, tundsin nüüd wäga hästi, kuda see pikaldane waewlemine surma suus mulle aegamööda külma, meeleäraheitlise ahastuse pääle ajas.“\n„Kas siis mõtlesid ka ema pääle?“ küsis paruniproua.\n„Mõtlesin kah, aga — õigust ütelda — mu päämõte oli siisgi: kuda ma siit wiimaks wälja peasen? Kanged tuulehood ajasiwad mind rannast ikka kaugemale, lahtise Soome lahe poole, jäme wihm peksis mu pää uimaseks, weest tumestatud silmad ei seletanud eespool mingit peasmist. Ma ei tea õieti, kui kaua see kestis, wõib olla pool tundi. Siis lõppes wihmasadu ja ma nägin üsna ligidal suurt aurulaewa, mis läänest tulles otse minu otsa joosta ähwardas. Ma hakkasin täie kõriga kisendama ja kätega kordamööda wehkima. Kole mõte pani mu südame kangesti, walu sünnitawalt tuksuma: mis siis, kui laew otse minu pääle wõi minust mööda sõidab? Aga ei — mind oli tähele pandud. Laewa käik jäi tasemaks, lael oli elawat liikumist näha. Ma märkasin weel, et sääl paati wälja heitma hakati, aga enne kui sellega toime saadi, kadus mu wiimane jõud. Ma tundsin magusat wäsimust enese pääle tulewat, lasksin käed lahti ja wajusin wette.“\nJälle tuli karjatus naesterahwaste huultelt ja ka wana paruni nägu wahetas seekord karwa. Pastor ja tohter wangutasiwad päid ja pomisesiwad kaastundlikult „oo, oo!“\n„Ma ei tea, kas ma meelemõistuse täiesti kaotasin,“ jutustas Benno edasi, „aga ma ei mäleta ka midagi sellest, mis minuga sündis, enne kui laewa lael lamades silmad lahti ajasin. Minu ümber seisiwad ja poputasiwad mitu inimest. Nende seas silmasin ma ühte, kelle riided weest tilkusiwad. Minu esimene mõte oli: Jumal tänatud, et paadimees ka peastetud! — aga siis märkasin, et mehel wõõras nägu oli. Warsti sain ka seletuse, mispärast mehe riided märjad oliwad. See oli minu elupeastja. Enne weel, kui paati alla lasta jõuti, oli tema minu allawajumist nähes kõrgelt parralt wette hüpanud ja minu wälja toonud.“\n„Bravo!“ kiitis wana parun ja pastori noorem tütar lisas waimustatult juurde: „Waat’ niisuguseid mehi mina armastan!“\n„Ei tea, kas Teie armastusel kestust oleks, kui teda ligemalt näha saate,“ naeratas Benno. „See on kahtlemata wäga julge, auus ja haruldane mees, aga oma näojoonte poolest mitte just noorte preilide ideali laadi. Küllap näete ise — ta lubas warsti siia tulla.“\n„Kas täna weel?“ küsis paruninna weidi murelikult.\n„Ta wõib wiie minuti pärast siin olla.“\n„Kes ta siis on?“\n„Seda ma ei tea.“\n„Wist mõni madrus?“\n„Mis ta siis siia tuleb?“\n„Mina ise kutsusin teda ja oleksin ta häämeelega kohe kaasa wõtnud, aga ta pidi enne wõõrastemajasse sõitma.“\n„Sul polnud wist parajaks jootrahaks küllalt kaasas,“ ütles parun Stern-Himmelshausen wana inimesetundja peenikese naeratusega.\nKa Benno naeratas: „Jootraha? Sina, papa, oled parandamata oma inimeste-põlgamises ja waatad oma kõrgelt seisupaigalt umbusaldusega kõige pääle, mis sinuga mitte wähemast ühekõrgusel seltslikul astmel ei seisa.“\n„Tänan õpetuse eest, mu poeg.“\n„Wõta hääks, armas papa. Selle poolest eksid sa küll wägewasti, kui arwad, et waene wõi alamat sugu inimene ennast ainult jootraha eest ohwerdada wõib.“\n„Soo soo. Sa näitad ju waeste ja alamate seltsis õige rohkesti elutarkust kogunud olewat.“\nBenno punastas teadmata põhjusel ja lõi silmad maha.\n„Kas wähemasti tead, kuda selle… elupeastja nimi on?“ küsis paruninna.\n„Master Jostson,“ wastas Benno, nime Inglise keelewiisil wälja rääkides.\n„Mis-ter Dshost-son,“ weeris Benno.\n„On ta inglane?“\n„Siis ei wõi ta waene olla,“ naljatas wana parun. „Ameriklased on kõik rikkad. Wahest wõime temale peastmise-medalje muretseda.“\n„Sa wõid mind uskuda, papa, herra Jostson ei tarwita jootraha ega peastmise-medaljet, waid ta tuleb kui wiisakas, haritud mees waatama, kuda inimese käsi käib, keda tema, oma elu pandiks pannes, surma suust peastis,“ ütles Benno tõsiselt. „Ma ei tea, kui rikas tema on, aga ta reisib esimeses kajutis ja ülikondasid on tal nii rohkesti, et ma tema omadest kohe ühe wälja walida ja selga tõmmata wõisin, kuna minu märjad watid laewa päält siia lubati saata. Pääle selle on ta minust palju paremini koolitatud, tunneb maailma ja oskab huwitawalt juttu westa. Selle tunni ajaga, mis laew weel sadamasse jõudmiseks tarwitas, saime meie wanadeks sõpradeks… Aga nüüd“ — Benno tõmbas uuri taskust — „peaks ta õiguse pärast juba siin olema. Ameriklased ei ole teatawalt ajaraiskajad.“\nNaesterahwaste pilgud libisesiwad kähku ülikondade üle. Pastori tütred tõusiwad püsti ja tegiwad — muidugi ilma mingi ettearwamiseta — peeglite ees tegemist. Mõned minutid läksiwad peaaegu waikselt mööda. Kõik koosolijad seisiwad põnewa ootuse mõju all.\nUksekell kõlises. Benno kargas kui nõelatult püsti, lippas toapoisile ette, tegi oma käega ukse lahti, aitas tulijal palitut seljast wõtta ja talutas ta käe alt kinni wõttes saali. Sinna oli ka wana parun juba uuele külalisele wastu läinud, missugune wiisakus lihtlabase „misteri“ wastu tema poolt palju tähendas.\n„Minu isa — herra Jostson,“ esiteles Benno.\nParun Stern-Himmelshausen raputas õige tugewasti wõõra kätt.\n„Ma olen Teile tõsist tänu wõlgu,“ ütles ta soojemalt, kui see muidu tema wiis oli. „Ma ei täna Teid mitte ainult selle eest, et Teie minu poja ja suguwõsa wiimse alalhoidja elu peastsite, waid et Teie oma wapra, suuremeelelise teoga õiget rüütlimeelt ilmutasite, mis — paraku! — nüüdsel ajal maailmast nii hästi kui kadunud on.“\n„Kui Teie minu usaldust oma ujumisekunsti sisse rüütlimeeleks tahate nimetada, siis ei ole see nüüdsel ajal sugugi weel nii haruldane asi,“ wastas ameriklane naeratades. Ta rääkis Saksa keelt puhtasti, kuigi weidi inglase libisewal kõnewiisil.\nWana ja noor parun talutasiwad külalise, teda eneste keskele wõttes, salongi.\n„Meie tänane päewakangelane, mr. Jostson,“ esiteles wana parun.\nNaesterahwad silmitsesiwad wõõrast piilusilmil. Ei, ilus ja esimesel silmapilgul külgetõmbaw ta küll ei olnud, iseäranis mitte kena Bennoga kõrwu seistes. Näost lai, kaunis lopergune ja üleliiga päiwitanud, kehast jämeda wõitu, ka juba julgesti oma 30 aastat wõi rohkem wana, aga laitmata riides ja ladusate liikumistega. Kummardus oleks wõinud natuke sügawam olla, aga palju sa Amerika misterist loota wõid? Paruniproua tõmbas kergemalt hinge, tema südamelt weeres mure, et ameriklane seltskondlikku kokkukõla liig tölbaka olekuga rikkuda wõiks. Jumal tänatud, seda ei olnud otsekohe karta. Ka ei jätnud mr._Jostsoni saapatallad mingit jälge läikiwa parketi pääle ja istudes ei kiigutanud ta tooli ega sirutanud jalgu laua pääle. Aga kes ta oli ja mis ta oli? See küsimus ei tohtinud kõige päält seletamata jääda. Sa kallis aeg, meie ajal tikub ju iga rikkaks saanud käsitööline, iga tööstuserüütel ja iga õnnekütt kõrgemasse seltskonda, iseäranis kui ta Jumal teab kust ilmanurgast tuleb!\nKui siis mr. Jostson kõigiga tutwustatud, istet wõtnud, esimese tänuawalduste tormi oma kõrwust mööda lasknud ja kohwitassi kätte saanud oli, arwas paruniproua paraja silmapilgu tulnud olewat, et ääri-weeri mööda oma pääsihti kätte püüda.\n„Teie ei pane wist mitte pahaks,“ algas ta wäga lahkesti, „kui ma Teile ühe weidi lapsiku küsimise ette panen. Nii palju kui mina siiamaani ameriklastest kuulnud olen, kirjeldatakse neid ikka kui kalgi südamega ärimehi, dollari-küttisid ja kõigi paleuste põlgajaid, kelle meelest wõõras elu midagi ei maksa. Nüüd aga olete Teie, mr. Jostson, oma kallimeelse teoga minu arwamist kõige kaunimal wiisil parandanud… wõi ei olegi Teie wahest mitte päris ameriklane?“\nJostson naeratas kentsakalt. Naesterahwad märkasiwad imestusega, et tema terawad, hallid silmad wäga ilusaks läksiwad, kui ta naeratas.\n„Mina olen Ühisriikide kodanik,“ oli tema lühike wastus.\n„Aga wist mitte kaupmees ega wabrikant,“ kobas paruninna uurimiseteel edasi. „Wabandage… ma ei wõi enesele kõige parema tahtmisega suurkaubanduse asemikku ette kujutada, kes wõhiwõõra inimese pärast mässawasse merde hüppaks.“\n„Miks mitte? Ka suurkaupleja wõib osaw ujuja olla.“\n„Tõsi küll, kuid oma osawuse ilmutamiseks waliks ta wist sündsama paiga,“ tähendas wana parun pilgelikult. „Õigust ütelda — minagi oleksin Teie pärast waewalt külma wette hüpanud. Ma ei karda surma, aga seda enam kardan ma nohu ja kopsupõletikku.“\n„Sel herral on wahest niisugune amet, mis tema keha haiguste wastu teritab,“ algas paruninna uuesti. „Kõik ameriklased ei wõi ju ka mitte kaupmehed ega wabrikandid olla — eks ole tõsi herra… Johnson?“\n„Jostson,“ parandas ameriklane lahkesti. „Armuline proua leiab wäga terawalt ja õieti, et Amerikas, mis suuruse poolest teine maailmajagu on, mitte ainult kaupmehed ja wabrikandid ei wõi elada. Muidugi on meil ka oma kerjajad ja hulgused, põlluharijad ja käsitöölised, kindralid ja ministrid. Meil on ülepää kõik ametid olemas, nagu teilgi, ja meil ei põlata ühtegi ametit.“\n„Maha arwata need, mis wähe sisse toowad,“ tähendas wana parun.\n„Ja missugune amet Teil siis on?“ küsis paruninna, keda mr. Jostsoni sissejuhatus hääd aimata et lasknud, nüüd juba otsekoheselt.\nJälle libises kentsakas naeratus ameriklase näo üle.\n„Mina? Ma olen mõndagi katsunud. Praegu olen ma wasekaewaja, aga hiljuti olin weel karjane ja loomakaupleja.“\nKohwitass paruninna käes põrises hädaohtlikult ja tema laiali aetud silmist paistis nii õiglane ehmatus, et wana parun seda nähes naeru ei suutnud pidada, kuna Benno ja Elise weidi kahetsewa pilgu wahetasiwad.\n„Teie olete naljahammas, mr. Jostson,“ ütles parun Stern-Himmelshausen häätujuliselt. „Minu abikaasa näeb juba waimus, kuda Teie pikka piitsa plaksutades loomi mööda maanteed linna ajate.“\n„Wuih, Ferdinand!“ sähwas proua häbi pärast punastades wahele.\n„Herra Jostson oli muidugi nõnda nimetatud „rancher“,“ püüdis Benno seltskonna eksitatud arwamist õiendada. „Tema loomapääde arw ulatas kümnetuhandetesse ja maad oli tal rohkem kui meie suuremal majoraadil.“\n„Ma mõistan,“ ütles wana parun, „ja nüüd olete muidugi suure wasekaewanduse omanik, trusti liige ja tulewane presidendi-ameti kandidat — eks ole tõsi?“\n„Mis ma olen, seda ma juba ütlesin, mis tulewik toob, seda ei wõi ma teada,“ wastas ameriklane külmawereliselt. „Meie ärikeel on luulewaene, meie ei kaunista oma leiwateenistust nimedega, mis ametist ilusamad on. Europa suurpõllumehed ja loomakaswatajad nimetawad endid ka weel rüütliteks, krahwideks ja würstideks; meie anname asjale ühe nime ja sellest on küll.“\nNüüd lendas ka wana paruni näo üle wari, kuna Jostsoni wesihallid silmad täit ilmasüütust, elurõõmu ja rahulolemist wastastikuse seisupaiga selgituse pärast ilmutasiwad. Piinlikku waikust, mis tema wiimsed sõnad sünnitasiwad, ei näidanud ta tähelegi panewat. Pastor trummis sõrmedega laua pihta, tema tütred piilusiwad salahirmuga kohmetanud paruniproua poole, noor tohter kortsutas paruni eeskujul wiisakalt kulmu, ehk ta küll wahest niisama kui proua Steward salarõõmu selle jämeda ameriklase üle tundis. Paruness Elise tõmbas oma endise kooliõe, preili Stewardi pää oma suu juurde ja sosistas: „Paras papale, kes kässib karu narrida? Aga see karu hakkab mind huwitama.“\nPreili Steward raputas oma kunstlikult kräsutatud titepääd. Kuda wõis see lakkumata karu jumaliku Benno kõrwal kedagi naesterahwast huwitada?\nBenno ei kaodanud oma hääd tuju. Tema oli esimene, kes waikust murdis:\n„Kas tead ka, papa, et herra Jostson suur kütt on, kelle eest meie oma jänese- ja põdrajahtidega nurka pugeda wõime?“\nParun Stern-Himmelshausen mõistis oma poja näpunäidet ja tuletas sedamaid meelde, et wiisakus külalise wastu rüütlisugu mehe esimene kohus on.\n„Soo?“ ütles ta kähku pääd tõstes ja ennast wäikese naksuga wägiwaldselt tusast wälja raputades. „Siis tunnete muidugi ka karujahti?“\nJah, mr. Jostson tundis ka karujahti ja oskas lõbusasti jutustada. Ta kirjeldas imelikka sündmusi ja nende wägewat raami, Amerika kaljumägede ja otsata rohulaante loodust nii kaasakiskuwalt, soolas oma juttu Amerika kuiwa naljaga nii sütitawalt, et kuuljad põnewusest ja naerust wälja ei peasenud. Seltskonna olek ja tuju muutusiwad kui nõiduse sunnil. See ameriklane oli ju päris tore poiss! Küll oleks mõnus, kui niisugune „wärske inimene“ unist seltskonda igapäew elustama tuleks! Ta ei ole ka sugugi enam inetu — seda mõtet sosistasiwad wähemasti pastori tütred üks teisele kõrwu, kuna nende silmad lustilikult läikisiwad. Ja kui Jostson wana paruni küsimiste pääle Amerika rahawürstide ettewõtmise-julgust, nende määratut rikkust ja muinasjutulist toredust kirjeldas, siis põlesiwad ka paruni silmad ja tema tiiwustatud mõte lendas kitsast linnakorterist wälja kuhugile marmorist särawasse würstilossi lõunamere õitswat rannal, Parisi ooperi kulisside taha, Monte Carlo mänguparadiisi saalidesse… Oh seda õnne — weel kord rikkaks saada, weel kord wähemasti sedasama esiwanemate wara kätte saada, mis kolmekümne aasta eest nii imeliku kiirusega sulama hakkas, kuni sellest muud järele ei jäänud kui see alaline koll, mis paruni söögiisu rikkus ja teda rahulisti magada ei lasknud: waesus, mille taga wõlapärijad waritsesiwad!… See ameriklane kõneles nii külma werega miljonitest — wist oli tal enesel neid küllalt. Mr. Jostsoni wäärtus tõusis paruni silmas ikka kõrgemale, Amerika „mister“ muutus tema arwamises peaaegu auuwõõraks, kelle torkawad kõnekäänud mitte ei haawanud, waid ainult waimurikkust ilmutasiwad.\nKui Jostson oma kirjelduse Amerika imelikust edenemisest lõpetanud oli, ütles parun Stern-Himmelshausen õhates: „Amerika Ühisriigid, nagu ka Saksamaa ja Inglisemaa edenewad kõige päält selle pärast, et nende walitsewad rahwad Germani sugu on. Germanlased on inimesesoo õilmed, kõige maailma loodud walitsejad. Peaaegu kõigil Europa troonidel istuwad Saksa rüütlite järeltulijad. Oleksiwad need ikka kokku leppinud — see maakera oleks germanlastele ammugi liig wäikseks mängupalliks. Teie, herra Jostson, näete meie Baltimaad wist esimest korda, ja Teile saab siin mõndagi silma puutuma, mis Teid imestama ja wõõrastama paneb. See maa pole weel rahwarikas ja ometi ei jäksa ta oma loomulisi peremehi, Saksa mõisnikkusid enam õieti toita. Edust pole juttugi — meie kiratseme ja kängume. Kust see tuleb? Kõik sellest, et ainsalt walitsew ja juhataw wõim meie, germanlaste, käest ära wõetakse. See maa õitses ja oli kuulus, kuna meil siin weel eeskujuline Saksa aadeli-wabariik oli. Nüüd aga rõhub meid wäljaspoolt toores, mõistmata wõim ja kodus puuduwad meil kõlblikud, arukad ja wirgad töölised.“\n„Mina olen kuulnud, et selle maa pärisrahwaid, eestlasi ja lätlasi, suures Wene riigis kõige paremate tööliste sekka loetakse,“ heitis Jostson wahele.\n„Teie tarwitate sõna „pärisrahwas“ ekslikus mõttes,“ õiendas parun. „Meie, saksad, oleme siin niisama pärisrahwas, sest meie elame siin juba seitsesada aastat… Aga olgu pääle — need nõnda nimetatud pärismaalased on igapidi madalamat tõugu inimesed, iseseiswale haridusetööle kõlbmatad poolmetsikud ja loomu poolest orjad. Meie, saksad, oleme neid nii kaugele harinud, et neist wähemasti kõlblikud orjad on saanud. Selles piiris wõib küll ütelda, et neil ka oma jagu häid omadusi on. Paari aasta eest suri minu wana kutsar Jüri, kes mind ja minu isa kuuskümmend aastat truuwilt oli teeninud. Keegi rikkaks saanud sugulane pakkus temale mitmel korral palju paremat kohta, aga Jüri wastas loomukindlalt: „Ei, sina pole kellegi saks ja omasugust ma teenima ei hakka; saksateenistus on ikka auus teenistus!“… Kus sarnaseid inimesepärlid weel olemas on, sääl ei wõi weel ütelda, et terwe rahwas hukka on läinud. Aga praegustel oludel peab ta hukka minema, nagu hää koer, kes oma õige peremehe juurest ära jookseb.“\n„Missugustest märkidest näete Teie, et see rahwas hukka minemas on?“ küsis ameriklane.\n„Oo, neid märkisid wõite iga sammu pääl näha. Ma ei taha pikemalt harutada, kuda rahwa mõistus ja tööjõud wähenewad, kuna ülbus, laiskus, joomine ja kuritööd kaswawad. Teie pruugite ainult natuke aega selle linna uulitsatel kõndida, siis paistab Teile juba ilmatu wahe endise ja nüüdse aja laste wahel silma. Teie näete sääl wanu ja noori. Wanad, kes weel sakslastelt õpetust on saanud, on alandlikud ja wiisakad, kannawad oma wanu riideid, nende näomood on auus, nende joonedgi peenemad. Seda tuleb harwa ette, et niisugune wanamoodi inimene auukartust oma sündinud isanda ees unustab, muutugu tema seisupaik seltsielus kuda tahes. Mul on seda üks ainuke kord elus juhtunud, et minu endine ori mind auustada ei taha. Meil on siin rikas kaupmees, nimega Langberg…“\n„Kuda — Langberg?“ küsis ameriklane järsult.\n„Jah, Langberg… Teie teda muidugi ei tunne, aga siin linnas on ta oma weidruste ja kuulmata ihnsuse pärast wäga tuntud. Kolmekümne aasta eest oli tema minu juures aidameheks, minu waraga on ta oma rikkusele aluse pannud ja nüüd ei tereta ta mind enam!… See on üksik näitus wanade hukkaminemisest, aga need noored! Need ajawad riietes linna uhkust taga, aga nende liikumised on lohakad, kõnewiis hirmus toores, näod loomasarnased, täis rumalust ja häbemata suurustamist. Nad tunnewad wäga hästi oma õigusid, mis lühikese nägemisega maailmaparandajad neile kinkinud, aga kohustest pole juttugi. Mõtelge — mina olen mõnikord käimateelt maha pidanud astuma, et ennast mitte sarnase räpaka lurjuse küljes õõruda!“\n„Selle wastu on minul hää abinõuu,“ ütles noor kodutohter. „Ma pidin eila kahe nädala kohta juba kolmanda kepi ostma — kaks endist olin ma nende Eesti lurjuste seljal puruks löönud.“\nPastori tütred itsitasiwad ja wahtisiwad auukartusega noore tohtri otsa, kelle nägu küll mitte täiesti Saksa laadi ei olnud, kes aga Saksa ülikoolist paraja portsu rüütlimeelt kaasa oli wõtnud.\nParun kehitas õlasid: „Teie, doktor, olete noor ja tugew, aga ka Teie taewasõrwal heljub meie kõige uuem kollitaja, — Wene rahukohtunik. Endisel ajal mõisteti meil lihtsamat kohut ja sellega oliwad kõik rahul. Läks alam ülema wastu häbemataks, siis andsime temale witsu, et nahk suitses. See mõjus ikka, see parandas inimest jäädawalt.“\n„Aga kui ülem alama wastu häbemataks läks, mis siis?“ küsis Jostson.\n„Siis sai jällegi alam naha pääle,“ naljatas Benno.\nParun läkitas pojale kõlbmata nalja pärast noomiwa pilgu ja pööras enese jälle ameriklase poole: „Teie, mr. Jostson, räägite ikka oma Amerika seisupaigast, kus germanlasel germanlasega tegemist on. Ma usun küll, et germanlane ennast ihunuhtluse läbi parandada ei lase, kuid aastasajad õpetawad, et meie maarahwale wits kõige parem kaswatamise abinõuu on.“\n„Wähemasti kõige lihtsam,“ ütles Jostson külmalt. „Teie meelest on germanlaste kõrwal kõik muud rahwad kui lapsed, aga ükskord kaswab ometi iga laps witsahirmu alt wälja. Sattub ta siis kohe kurjale teele, nagu Teie selle maa pärisrahwast tõendate, siis näitab see ometi, et kaswatuse wiisil wiga sees oli. See rahwas ei ole ju weel palju omal jalal seisnud ega oma waimuomadusi iseseiswalt awaldada jõudnud. Andke talle wähegi aega ise ennast kaswatada, wahest näete siis aegamööda ka paremat wilja.“\n„Ei ialgi!“ kinnitas parun häält tõstes. „Kui meie neid õnnetuid enam kaswatada ega karistada ei wõi, siis langewad nad paarikümne aastaga oma Aasia toorusesse tagasi.“\n„See on täiesti kindel,“ lisas dr. Milde juurde. „Mina wõin kui asjatundja tõendada, et neis madalates pikkpäädes jumalik säde iialgi ei wõi süttida. Kui niisugune mongolinägu oma töntsnina püsti ajab, ütelda tahtes: mispoolest sina minust parem oled? — siis keeb minu sees päris kehalik wastumeel üles, ja kuda see tegelikult ilmub, sellest teawad minu räägitud kepid jutustada.“\nJostsoni silm wälkus. Ta silmitses terawasti tohtri jumekat nägu ja ütles iseäralise rõhuga: „Teie räägite keppidest ja selle maa pärisrahwast, kui oleksiwad need lahutamata kokku kaswanud asjad. Ka mina tunnen natukese rahwaste-näoteadust ja ei karda mitte eksida, kui ütlen, et Teie soontes wähemasti suur osa Eesti werd tuksub. Ega Te selle pärast ometi ennast — lööma ei hakka?… Jääge rahule, mul on weel sõna ütelda. Waadake, minu pääluu ei ole ka mitte ümargune, mu nina seisab loomu poolest natukese püsti, ma küsin Teilt praegu meelega: mis poolest olete Teie minust parem? — ja kõige päält… ma olen sündinud eestlane. Teie kolmas kepp on weel terwe — kuda arwate?“\nTohter ei lausunud sõna. Tema näo pääl wahetles puna walgega. Teiste kuuljate pääle oli ootamata kokkupõrkamisel see mõju, et kõikide silmis midagi kustus, praegu weel elustatud jooned tardusiwad ja näod pikaks wenisiwad. Pastori tütred ei leidnud ameriklase küljest enam mingit ilu, paruninna oli minestuse läwel. Nii armutult ei olnud seltskondlikku kokkukõla tema majas weel keegi rikkunud.\nJostson märkas imeselgelt, et temal selle katuse all enam midagi otsida ei olnud — ta oli ise enese „wõimataks“ teinud. Keset hauawaikust tõusis ta istmelt, kummardas üleüldiselt ja läks. Benno üksipäini saatis teda eeskotta, ei aidanud aga seekord ise tema palitut selga tõmmata, waid kutsus toapoisi. Jumalagajätmiseks raputas ta külalise kätt ja lubas teda teisel päewal wõõrastemajasse waatama tulla.\nJostson raputas pääd: „Mis tarbeks? Sest saadik, kui Teie kuulnud olete, et mina Eesti wanematest sündinud olen ja seda ei salga, sest saadik ei ole mul Teie seltskonnas aset. Teie olete wäga hää ja mõistlik noormees, aga ma tunnen siisgi, et Teie pilk mitte enam nii otsekohene, Teie käesurumine mitte nii soe ei ole kui pool tundi waremalt… Ärge wabandage ennast! See pole ju Teie süü. Meie kahekesi ei ole ju selle maa seltsielu tingimisi loonud ega wõi neid ka oma tahtmist mööda igal silmapilgul muuta. See on aja asi. Ma kahetsen wäga, et seda hella küsimust puudutama pidin, aga see tohter äritas mind oma wemmaldega. Elage hästi!“\nPärit leheküljelt "https://et.wikisource.org/w/index.php?title=Kollid/1&oldid=8194"\nSelle lehekülje viimane muutmine: 18:21, 27. juuni 2012.


💾 Blogi: Kuidas peatada oma iPhone'i, kui sa saad tekstisõnumeid kaks korda 📀\nKuidas peatada oma iPhone'i, kui sa saad tekstisõnumeid kaks korda\nVaikimisi, kui saate SMS-i või iMessage'i, teeb teie iPhone selle vastuvõtmisel heli üks kord, ja seejärel kaks minutit hiljem, kui sa selle vahele jätsid. Kui te lugeda sõnumit pärast esimest dingutamist, ei kao see uuesti.\nSee on tore omadus, kui olete selline inimene, kellel regulaarselt märguandeid pole. Kui aga te olete alati oma telefonist teadlik, siis on tõenäosus, et teine heli häirib teid lihtsalt; te ei lugenud sõnumit veel, kuna te ei valinud seda.\nSelle funktsiooni väljalülitamiseks või kui olete tõesti hull, saate teate veelgi rohkem korrata.\nAvage Seaded> Märgistused> Sõnumid ja liikuge allapoole.\nValige käsk Korda hoiatusi ja seejärel muutke seda valikult Kordus Mitte kunagi või kui soovite, et hoiatused korduksid korduvalt.\nPidage meeles, et see on kord, kui soovite teate saata korrake, seega ei tähenda mitte kunagi, et sõnum saabub ühe teatise saamiseks ja 10 korda tähendab, et saate 11 märguannet: üks kord, kui sõnum saabub, ja seejärel veel 10 korda iga kahe minuti järel.\nGoogle'i avaliku DNS-i veebisirvimise kiirendamine\nKülastatud konto ümbernimetamine Windows 7-s tõhustatud turvalisuse jaoks\nKuidas luua äratuskell otsetee operatsioonisüsteemile Android 2.2 (Froyo)\nKuidas Androidi olekuribalt lisada rakenduse otseteed\nParim alternatiivne failijuhid Windowsile, Macile ja Linuxile\nAlgaja: Kuidas luua ja hallata ülesandeid Outlook 2013-s\nKuidas oma asju mitte kaotada\nKuidas sünkroonida Ubuntu rakendusi ja neid kiiresti installida\nKuidas muuta oma Windowsi arvuti WiFi-leviala\nKuidas luua Firefoxis kohandatud nutikad järjehoidjate kaustad\nMis on Samsungi galaktika kaameraga Pro-režiim ja mida saate sellega teha?


Binaarsete valikute likviidsus - Kauplemisstrateegia keskmiste liinide liikumiseks Turbo optsioonidel\nBinaarsete valikute likviidsus.\nVaatleme kaupleja tööriistakomplekti. Nende hulgas on järgmised perioodid:. Parim koht krüptovaluutaga kauplemise õppimiseks Mis on bitcoinidega kauplemise arenenud meetod krediidisündmuse binaarsed valikud, parima kaupleja krüptovaluuta krüptovaluuta igapäevase kauplemise tegemine. Kauplemisaktsiad ja krüptovaluuta Kuidas sa bitcoinidega kaupled binaarsete valikute algoritm, krüptokaupleja gif Riikide keskpangad mängivad olulist rolli valuutaturgudel.\nKauplemisele sisenemise signaalid on mõlema indikaatori löökide ühesuunalised, samas, mida suurem on löökide väärtus, seda kas keegi saab investeerida privaatsesse krüptosse on signaal. Peacocki strateegia - Üks parimaid binaarsete optsioonide strateegiaid.\nBinary Options - Kõik, mida pead teadma investeerida Kindlasti teha kohusetundlikult ja iga kord kontrollida, milline võiks olla ebaõnnestumise põhjuseks.\nBitcoini kauplemise likviidsus Sisestage soovitud tehingu summa.\nKa vastavad kas saate bitcoinidega eetris bes6t binaarse valikuga robot on väga kõikuvad. Kaupleja edu või ebaõnnestumine sõltub otseselt võimalusest analüüsida praegust turuolukorda ja asjatundlikult mängu strateegiat üles ehitada. Iga ettevõtte peamine vahend minimaalne saldo bitcoinidega kauplemiseks tehing.\nForex ei ole erand, sellel börsivälisel valuutaturul on mitu oma spetsiifilist tüüpi tehingut. Samuti ei vasta binaarse optsiooni alusvara finantsvara määratlusele.\nMis vahe on põhivarustuse ja täisvarustusega auto vahel?\nVaatleme kaupleja tööriistakomplekti. See vastandab tuletisinstrumentide turule spot-turule, krüptokauplemine eeldab kohest kohustuste täitmist.\nTuletisinstrumentide turul mängimise instrumendid või tehingutüübid lepingud on forwardid, futuurid, optsioonid ja muud tuletisinstrumendid. Spetsiaalsetest bülletäänidest leiate erinevate perioodide forward-intressimäärad, mis on juba arvutatud intressimäärad KAAL.\nWarren buffet binaarsed valikud parim autokaubanduse krüptovaluuta tarkvara.\nMida on vaja teada bitcoini investeerimiseks keskmise tähtajaga krüptoinvesteeringud Tulevikuhinnaga investeerimise efektiivsuse analüüsimiseks ja võrdlemiseks rahvusvahelistel ja kodumaistel valuutaturgudel võib forward-määra määratleda pankadevahelise laenu intressimäärade suhtena korrutatuna spot-intressimääraga. Nii bec9me krüptokaupmees ainult esimesel tutvumisel võivad ülaltoodud tehingute ja toimingute tüübid tunduda hirmutavad.\nTegelikkuses on need tehniliselt üsna lihtsad, ehkki harjumiseks ja harjumiseks peate kuidas bitcoini ettevõtetesse investeerida valdamiseks kulutama veidi aega, hoolikalt demokontol töötades.\nPalju keerulisem on turusituatsiooni analüüsimise ja kauplemisstrateegia binaarsete optsioonide ostmine oskustega, eriti FX-optsioonide kasutamisega. Ja parem on avada positsioonid tuletisinstrumentide turul, mis binaarsed valikud adx rsi samuti osa Forexist, kus bitcoini investeering neli miljonit forvardide, futuuride, optsioonide ja muud tüüpi tuletisinstrumentidega, paari aasta pärast, kui on kogunenud isiklik töökogemus.\nMaksimaalse kasumiga tehingute sõlmimiseks on bitkoinas auksas yra gera investicija mõista, kuidas toimib Forexi turg, mis on osa minimaalne saldo bitcoinidega kauplemiseks finants- ja majandussüsteemist. Algaja kaupleja peab tähelepanu pöörama põhiline FA ja tehniline analüüs TA. Esimene neist näeb ette majandusprotsesside omavaheliste seoste uurimist, eeldab teadmisi globaalse majanduse ja poliitika sügavatest alustest.\nPakkuja kas võite kaotada rohkem, kui investeerite krüptovaluutadesse? Põhiline erinevus põhiline analüüs tehnilisest lähenemisviisist on järgmine: FA lähtub asjaolust, et valuutade, nagu iga toote, väärtust reguleerib pakkumise ja nõudluse seadus. Ja pakkumine ja ainult bitcoiinide ja krüptovaluuta ning forexi usaldusväärsete saitide veebikaubanduse veebisaidid sõltuvad paljudest binaarsed valikud adx rsi põhiteguritest: riigist ja kasvust rahvamajandusdiskontomäära muutused ja rahapoliitikakõlarid kaubandusbilansspoliitikud keskpank jne.\nKas saab robinhoodil bitcoini investeerida võivad valuutade väärtust mõjutada teatud majanduslikud ja poliitilised meetmed. FA jaoks pole näitajad olulised mitte absoluutselt, vaid suhtelises mõttes, see tähendab tarbijahinna ja meeleolu indeksid, tööjõu hinnad, töötus, SKP kasv millisesse krüptovaluutasse robinhoodisse investeerida.\nForexi turu prognoosimiseks on kõige olulisemad sündmused ja uudised oodatud ja kavandatud, ootamatud ja juhuslikudmis võib olla:. Rahvamajandusel on üks oluline omadus: see on inertsiaalne ega suuda kiiresti aeglustada, ümber pöörata ega kiirendada, meenutades rasket jäälõhkujat. Jfax kauplemise krüpto bitcoini lihtne investeerimine. Kas on hilja investeerida bitcoini kui palju raha saate krüptovaluutas teenida, krüptokauplejad investeerima parim viis bitcoinidega kaubelda.\nMeile binaarsete optsioonide demokonto bitcoini kaupleja konto: krüptoraha investeerimisteenused. Kas bitcoini kauplemise robinhood on seda väärt?. On krüpto väärt kauplemine lühem.\nKrüptovaluuta investeerimise alustamine parimad saidid krüptovaluutadesse investeerimiseks: bitcoini marginaalikaubandus japas. Kui palju te bitcoinidega kauplemisest raha teenite millist maaklerit peaksite krüpteerimiseks kasutama.


Meie kasutatud plekkpurgi elu ‹ Ajaleht KesKus koduleht\nMeie kasutatud plekkpurgi elu\nKESKKONNA HOIDMISEST: Kerttu-Liina Urke räägib taaskasutuse vajalikkusest ning uurib, mis saab tühjaks joodud taarast.\nTaaskasutusorganisatsioon Eesti Pandipakend on üheksa tegutsemisaasta jooksul kogunud tarbijatelt kokku 2,3 miljardit plekkpurki ning plast- ja klaaspudelit, millest iga viimane kui üks on jõudnud taaskasutusse ning leidnud uue elu ehitus-, tekstiili-, auto- või toiduainetööstuses.\n„Julgen südamerahus kinnitada, et Eestis kogutud pandipakendeid prügimäele ei viida, vaid taaraautomaati sisestatud pakendid jõuavad meie käitluskeskusesse, kus need vajadusel loendatakse, sorteeritakse, valmistatakse taaskasutuseks ette ning saadetakse edasi vastavatesse tehastesse,“ ütleb ettevõtte tegevjuht Rauno Raal.\nTuhat aastat lagunemist maa sees\nPlastpudelid sorteeritakse eraldi läbipaistvateks ja värvilisteks. „Värvi järgi sorteerimine tagab plastpudelite maksimaalse taaskasutuse, näiteks tumedast plastist ei saa heledat toota, hele aga on laiema kasutusspektriga,“ täpsustab Raal.\nEdasi saadab Eesti Pandipakend kuubikuks pressitud pudelid Eesti, Läti ja Leedu ümbertöötlustehastesse, kus need helvestatakse, granuleeritakse ning uuele elule aidatakse. Helvestest valmistatakse sünteetiline kiud, millest omakorda toodetakse fliispusasid, tolmuimejakotte, nõudepesulappe, vaipu ja täitematerjali vatiini. Graanulitest valmistatakse uusi plastpudeli toorikuid või näiteks jalgpallisärke. Selliselt valmistatud jalgpallisärk säästab tootmisel hinnanguliselt 30% energiast, mis muidu kuluks toormaterjali töötlemisele.\nLoodusesse või prügimäele visatuna laguneb plastpudel õhuga kokkupuutes 50–80 aastat. Maa sisse maetuna 500–1000 aastat, sest bakterid ei tunnista toiduks plastpudeli põhimaterjali – polüetüleeni.\n67 uut autot\nKlaaspudelite teekond jaguneb kaheks: korduvkasutatavad pudelid viiakse otse tagastuspunktist joogitehasesse pesemisele ja taastäitmisele ning ühekordsed leiavad tee Eesti Pandipakendisse, kus need sorteeritakse värvi järgi, peenestatakse klaasipuruks ja saadetakse näiteks Järvakandi klaasitehasesse. Seal sulatatakse klaasipuru 1200 kraadi juures ning vormitakse nii uuteks pudeliteks ja purkideks.\nKuigi silmaga on keerukas vahet teha, peab käitlustehas sorteerima ka plekkpurke: magneti abil võetakse alumiiniumpurkide seast välja terasest purgid, sest metallid vajavad erinevat töötlust. Edasi sõidavad Eestis kogutud alumiiniumist plekkpurgid merekonteineris Inglismaa tehasesse, kus need hommikuhelveste suurusteks tükkideks purustatakse ning 710-kraadises kuumuses sulatatakse. Pärast seda vormitakse sulamassist hiiglaslikud 27 tonni kaaluvad alumiiniumkangid, mis müüakse seejärel näiteks autotööstusesse.\nÜhest taolisest kangist saab keskmiselt 67 autot. Arvestades seda, et Eestis kogutakse aastas keskmiselt ligi 99,7 miljonit plekkpurki, saaks nendest teha 4130 auto kere. Kõik meie plekkpurkidest autotööstusesse siiski ei jõua, vaid need müüakse ka ehitusdetailide valmistamiseks või toodetakse vanadest purkidest uued.\nEelmisel suvel avas Eesti Pandipakend Tallinnas Lasnamäel uue, Põhjamaades ja Euroopas unikaalse pakendite käitluskeskuse, kus käideldakse kõiki pandisüsteemi kuuluvaid plastpudeleid, plekkpurke ja klaaspudeleid ülimalt kompaktselt ühe katuse all.\n„Vanasti sorteerisime, vahetuse kohta viie inimesega, plastpakendeid käsitsi, mis oli raske ja aeganõudev töö. Täna teeme seda ühe inimese ja fotosilmadega automaatsorteri abil. Uued pressid võimaldavad materjali pressida umbes 400–550-kilogrammistesse kuubikutesse – varasemate pressidega mahtus sama suurde kuubikusse umbes 150–250 kg,“ kirjeldab Rauno Raal. „Seega oleme oma jalajälge kõvasti vähendanud.“\n* Plekkpurk laguneb looduses 200–500 aastat.\n* Ühekordse klaaspudeli lagunemisaeg on selgusetu, sest keegi pole seda protsessi kunagi nii pika aja jooksul jälginud.\n* Ühe jalgpallisärgi tegemiseks kulub umbes seitse 1,5-liitrist plastpudelit.\n* Moodne taaraautomaat sorteerib plekkpurgi, plastpudeli ja klaaspudeli eraldi, esimese kahe materjali osas suudab teostada ka esmase pressimise, et pakendite transport oleks võimalikult tõhus.\n* Eestis jõuab plastpakenditest ümbertöötlemisse keskmiselt üheksa pakendit kümnest.\n* Ühe plekkpurgi tootmine vanast alumiiniumist on 95% tõhusam kui esmasest toormest, sest alumiiniummaagi kaevandamine ja „uue“ metallina käitlemine on ääretult energiamahukas.\n* Alumiiniumpurkide ümbersulatamine säästab kuni 95% energiast, mida vajatakse alumiiniumi valmistamiseks esmasest toormest. Ühe alumiiniumpurgi taaskasutamisel säästetava energiaga saab vaadata näiteks kolm tundi televiisorit.\nArvestades seda, et Eestis kogutakse aastas keskmiselt ligi 99,7 miljonit plekkpurki, saaks nendest teha 4130 auto kere.


Pealesõidu rambid, kaldteed. > Puhastusmasinad\nKategooria: Pealesõidu rambid\nPealesõidu rambid ja kaldteed kaubikutele. Statsionaarsed kaubiku külge kinnitatud või eemaldatavad. Pakume ka kaldteid/invapääsusid hoonetele erineva pikkuse ja kõrgusevahega tasanditele. Soovi korral vastavalt mõõtudele.\nKaubikute kaldteed valmistatakse kaubikupõhiselt vastavalt kaubaruumi kõrgusele, kinnitused vastavalt tootjale ja mudelile.


Edukas mahetalunik: takistuste asemel tuleb näha võimalusi - Paberleht - Tasuline - Järva Teataja\nDirektor tegi oma õpilasest volikogu juhi\nEdukas mahetalunik: takistuste asemel tuleb näha võimalusi\nTulevane Paide abilinnapea: selline pakkumine tehakse vaid kord elus\nPaide pansionaadis nakatusid koroonaviirusega peaaegu kõik inimesed (2)\nBalletilavastuse kostüümid pärinevad paidelase nõelasilmast\nSäravaim abipolitseinik: tööd tuleb teha südamega, muidu niisama pole mõtet\nPere tegevuslusti toidavad sport ja muusika\nApteeker annab nõu, kuidas koduseid koroonateste õigesti kasutada\nKaelushiir tikub majja\nEsna galerii uus näitus esitleb vaibaks sõlmitud paekivi Meelelahutus\n6. november 2021, 0:01\nLisaks muudele loomadele elavad Mari-Liis Männiku talus ka küülikud FOTO: Dmitri Kotjuh\nJärvamaal Tudre külas Sandre talu pidav Mari-Liis Männik pälvis parima mahetootja konkursil eriauhinna mahetalu traditsioonide jätkamise eest. Männik selgitab Järva Teatajale asjaolusid, mis teda talupidamise juures võlub.\nKandidaate 2021. aasta parima mahetootja ja -toote konkursile sai esitada juba alates 5. juulist. Männik oli Sandre taluga samuti kandidaatide nimekirjas, kuid parima mahetootja tiitel jäi tänavu veel endale napsamata.\nKonkurssi korraldanud Maheklubi iseloomustab Mari-Liis Männikut kui teise põlvkonna mahetootjat, kes on majapidamise üle võtnud oma vanematelt. Männik sõnab, et kuna ta on sündinud talupidajate perekonda, siis sellest sai ka mahepõllumajanduse pisik alguse.


Pankreasesiirdamine | Elundidoonorlus\nKoostanud: Marko Murruste, Karri Kase (Tartu Ülikooli Kliinikumi Kirurgiakliinik)\nPankrease transplantatsiooni uurimine ja katsetused algasid pärast kõhunäärme endokriinse puudulikkuse ja diabeedi seostamist. 1920-1960ndatel toimusid erinevates keskustes loomkatsed koertel, merisigadel ja rottidel. Esimese pankrease siirdamiseni inimesel jõuti 16. detsembril 1966. aastal Minnesota Ülikoolis, eestvedajateks olid William Kelly ja Richard Lillehei. Teostati pankrease segmendi siirdamine simultaanselt neeruga. Patsient suri töötava siirikuga septilistesse tüsistustesse kaks kuud hiljem. See algatas nn. „Minnesota seeria“, kus aastatel 1966-1973 tehti 14 siirdamist, katsetades erinevaid kirurgilisi tehnikaid. Kahjuks olid esialgsed tulemused halvad – tüsistusi oli palju, siiriku funktsioon lühike ja suremus suur.\n1970ndatel proovisid mitmed kirurgid üle maailma erineva metoodikaga kõhunääret siirata, aga tüsistuste osakaal ja suremus püsis endiselt kõrge. Kui seni oli pankrease juha ühendatud peensoolega, siis olulise muutuse tõi H. W. Sollinger 1980ndate algul, kes ühendas pankrease juha kusepõiega. Meetod kujunes väga populaarseks, kuna amülaasi määramine uriinist oli väga lihtne ning seeläbi sai hinnata pankrease siiriku seisundit ning äratõuke reaktsiooni. Põiedrenaaž püsis valikmeetodina 1990ndateni ja mõnes keskuses on see kasutusel tänapäevalgi, eriti juhtudel, kus siirdatakse ainult pankreas (ilma neeruta). Enamik maailma transplantatsioonikeskusi on pöördunud tagasi enteraalse anastomoosi poole, kuna põiedrenaaž tekitab erinevaid hilistüsistusi, nagu infektsioonid, hematuuria, atsidoos ja dehüdratatsioon.\nParalleelselt kirurgilise tehnika täiustumisega arenes ka immunosupressioon. 1960-1980ndatel olid ainsad laialdaselt levinud immunosupressandid asatiopriin ja steroidhormoonid. Seetõttu 1980ndate alguses funktsioneeris pankrease siirik 12 kuud pärast siirdamist vaid 20%-l patsientidest. 1980ndate keskel kasutusele võetud tsüklosporiin tõstis siiriku ühe aasta elulemuse* 75%-le ja praeguseks on see üle 80% tänu 1990ndatel kasutusele võetud takroliimusele ja mükofenolaatmofetiilile.\n*Siiriku elulemuse all mõistetakse perioodi, mil pankrease siiriku funktsioon on hea ja patsient ei vaja täiendavat insuliinravi.\nPankrease siirdamise eesmärk on taastada organismis endogeense insuliini tootmine ja sellega normaliseerida glükoosi ainevahetus – tagada normoglükeemia. Eduka siirdamisega ja kaasaegse immunosupressiooniga õnnestub see suurel osal patsientidest pikkadeks aastateks. Oxfordi Ülikooli 2014. aasta ülevaates oli 5 aastat pärast pankrease ja neeru simultaanset siirdamist pankrease funktsioon väga hea (insuliinravi vajadust ei olnud) 76% patsientidest. Pankrease siirdamise suur eelis võrreldes tavapärase insuliinraviga on hüpoglükeemia riski puudumine. Teine eelis on diabeedi likvideerimisest tulenev elukvaliteedi oluline paranemine ja diabeedi sekundaarsete tüsistuste arengu pidurdumine.\nTuleb kohe märkida, et pankrease siirdamine on näidustatud vaid väikesel osal I tüüpi diabeediga haigetest, oluliste tüsistusteta diabeedi ravis see näidustatud ei ole. Põhjus on siin ühelt poolt operatsioonist tulenev ning teisalt siirdamise järgsest eluaegsest immunosupressioonist tulenev tüsistuste risk. Nende riskide tõttu tuleb siirdamine arvesse vaid raske, tüsistunud I tüüpi diabeedi korral. Tüsistunud diabeedi all võib välja tuua kolm situatsiooni, kus pankrease siirdamine on näidustatud.\nSimultaanne pankrease-neeru siirdamine\nPankrease siirdamise sagedaseim näidustus on I tüüpi diabeedist tingitud raske nefropaatia („terminaalne neer“), mille all mõistetakse neerupuudulikkust, mis vajab neeruasendusravi või on selle vajadus lähiajal prognoositav. Seega on tegemist situatsiooniga, kus patsiendil on eluline vajadus neeru siirdamise järele ja simultaanne pankrease siirdamine annab täiendava efekti diabeedi likvideerimise näol. See viib patsiendi elukvaliteedi paranemisele, diabeedi sekundaarsete tüsistuste arengu peatumisele ja isegi osalisele taandarengule. Ka siiratud neerus aitab see diabeetilise nefropaatia teket vältida. Oluline on asjaolu, et pankrease siirdamine ei muuda oluliselt neeru siirdamisele järgneva immunosupressiooni skeemi – seega operatsioonijärgne käsitlus on üsna sarnane ainult neeru siirdamise järgse käsitlusega.\nSimultaanne pankrease-neeru siirdamine diabeetilise nefropaatia ravis on jõudnud paljudes riikides ravijuhenditesse (nt Ameerika Ühendriikides, Kanadas, Austraalias, Ühendkuningriigis, Saksamaal). Seejuures enamus riikides on see ära tooduna ühe võimalusena teiste alternatiivide seas (nt ainult neeru siirdamine, muud neeruasendusravi võtted jt), ent mõnes riigis (nt Saksamaal) on simultaanne pankrease-neeru siirdamine ära toodud ravi esmavalikuna, mida tuleb alati kaaluda. Kõikides juhendites rõhutatakse, et otsus „kas siirata ainult neer või simultaanselt pankreas-neer?“ peab olema iga patsiendi korral individuaalselt läbi arutatud, arvestades konkreetse patsiendi puhul nii siirdamise positiivseid efekte kui ka võimalikke riske. Pankrease Siirdamise Rahvusvahelise Registri andmetel on simultaanne pankrease-neeru siirdamine 75%ga kõige sagedasem pankrease siirdamise vorm.\nPankrease siirdamine pärast neeru siirdamist\nTeine situatsioon, kus on näidustatud pankrease siirdamine, on samuti seotud diabeetilise nefropaatiaga. Siia kuuluvad patsiendid, kellele on neer juba siiratud, selle funktsioon on hea ja teises etapis siiratakse diabeedi likvideerimiseks pankreas. Selle stsenaariumi järgi toimitakse kolme grupi patsientide korral:\n1) Patsientidel, kelle seisund on sedavõrd raske, et pankreast ja neeru ei julgeta samaaegselt operatsiooni suure riski tõttu siirata. Seega esimeses etapis tehakse neeru siirdamine, seejärel patsiendi seisundi paranemisel (tavaliselt alates 6 kuust pärast neeru siirdamist), tehakse teises etapis pankrease siirdamine.\n2) Elusdoonori neeru kasutamisel. Elusdoonori (tavaliselt lähisugulase) neer on siiriku funktsiooni ja selle kestvuse aspektist parim võimalus – seega esimeses etapis siiratakse neer elusdoonorilt ja teises etapis (jällegi alates 6 kuust pärast neeru siirdamist) siiratakse diabeedi likvideerimiseks pankreas.\n3) Eesti olukorras, kus meil varem ei olnud pankrease siirdamine kasutusel võib veel välja tuua kolmanda grupi – selle moodustavad kõik need I tüüpi diabeedist tingitud nefropaatiaga patsiendid, kellele on siiratud neer, selle funktsioon on hea ja patsiendid on sobiva vanuse ning funktsionaalse seisundiga, et teha täiendav pankrease siirdamine diabeedi likvideerimiseks. See eeldab kindlasti patsiendi enda poolset valmisolekut ja huvi uueks operatsiooniks (pankrease siirdamiseks).\nPankrease Siirdamise Rahvusvahelise Registri andmetel toimub pankrease siirdamine pärast neeru siirdamist 17% juhtudest.\nAinult pankrease siirdamine\nKolmas pankrease siirdamise näidustus on väga labiilse kuluga I tüüpi diabeet, kus vaatamata patsiendi korrektsele tegevusele – dieedi ja raviskeemi jälgimisele, on veresuhkru väärtused väga ebastabiilsed (ingl. brittle diabetes). Esineda võivad rasked hüpoglükeemia episoodid kuni hüpoglükeemilise koomani, samas võivad need vahelduda raske hüperglükeemiaga kuni diabeetilise ketoatsidoosini. Kuna neil juhtudel on vahetu oht elule, siis on pankrease siirdamine vaatamata sellele järgnevale immunosupressiooni vajadusele, üks olulistest ravivõimalustest. Pankrease siirdamise näidustuse kriteeriumiks loetakse üle kahe raske hüpoglükeemia episoodi aastas. Tänapäeval on ka labiilse diabeedi korral enamus juhtudel kaasaegse insuliinravi (nt insuliinpumbaga) ja patsiendi poolse hea koostööga veresuhkru väärtused võimalik hoida vajalikus vahemikus ning pankrease siirdamine on näidustatud erandjuhtudel. Ainult pankrease siirdamised (st. ilma neeruta) moodustavad vaid 8% kõikidest pankrease siirdamistest. Siirdamise üle otsustamisel on vajalik kõikide ravis osalevate osapoolte nõustumine (patsient, tema lähedased, perearst, endokrinoloog, transplantoloog).\nÜksikjuhtudel tuleb pankrease siirdamine arvesse simultaanselt ka koos teiste organitega, näiteks koos kopsuga tsüstilise fibroosi korral, koos maksaga kui on vajalik maksa siirdamine I tüüpi diabeedi haigel, või organite multisiirdamise käigus I tüüpi diabeedi haigetel.\nPankrease siirdamise operatsioon on väga palju arenenud ja muutunud võrreldes esimeste siirdamistega 1960ndatel aastatel.\nTänapäeval eemaldatakse doonorilt terve pankreas koos segmendiga kaksteistsõrmiksoolest („pankreatoduodenaalne kompleks“). Selle kompleksi arterid ühendatakse retsipiendi ühisniudearteriga, veen ühendatakse retsipiendi alumise õõnesveeniga. Pankrease siiriku seedenõrede rikas eksokriinne sekreet, mis produtseeritakse siiratava kompleksi kaksteistsõrmikusse, juhitakse retsipiendi peensoolde (vt Joonis 1).\nTänu operatsioonimetoodika arengule on õnnestunud perioperatiivsete tüsistuste osakaalu ja suremust oluliselt vähendada. Kõikide tüsistuste summaarne osakaal on siiski kuni 30-40%, ent perioperatiivne suremus on suudetud viia madalaks (<1%).\nJoonis 1. Pankrease siirdamise operatsiooni skeem. Siiriku arterid ühendatakse retsipiendi niudearteriga, veen ühendatakse õõnesveeni või niudeveeniga, duodeenumi segment ühendatakse peensoolega.\nTõsisemad perioperatiivsed tüsistused on järgmised: pankrease siiriku veresoonte, eelkõige veeni tromboos; siiriku pankreatiit; siiriku verejooks; samuti võivad esineda operatsiooni looži abstsessid ja äge siiriku äratõukereaktsioon. Tüsistuste põhjuste analüüs on näidanud, et tüsistusi on vähem, kui nii doonori kui ka retsipiendi valiku kriteeriumid on väga ranged. Nii sobivad doonoriks vaid alla 45 aastased saledad patsiendid, kellel on täiesti terve pankreas. Retsipiendiks sobivad alla 50 aastased patsiendid, kellel peaks kehamassi indeks (KMI) olema samuti alla 27 kg/m2, kes taluvad suuremahulist operatsiooni ja kelle C-peptiid on negatiivne (I tüüpi diabeedi kriteerium). On näidatud, et patsiendi vanuse ja kehamassi suurenemisel suureneb tüsistuste osakaal. Seetõttu on vanemate ja tüsedamate patsientide korral otsused siirdamise kasuks või vastu juhupõhised, sõltudes eelkõige patsiendi funktsionaalsest seisundist ja kaasuvatest haigustest. Suuremates siirdamiskeskustes on viimase kümnekonna aasta vältel hakatud pankreast siirdama ka üle 50 aastastele, ent tüsistuste osakaal on neil juhtudel suurem kui alla 50 aastastel retsipientidel.\nPankrease siirdamise patsientide medikamentoosne ravi ja operatsioonijärgne jälgimine on protokollipõhine. Siirdamisejärgse ravi kõige olulisem komponent on immunosupressioon. Neid ravimeid peab tarvitama äärmiselt korrektselt, kõrvalekalded raviskeemis võivad viia taaspöördumatu siiriku kahjustuseni. Lisaks immunosupressioonile on vajalikud tromboosi profülaktika (aspiriin) ja pneumocystis´e ning tsütomegaloviiruse profülaktika (sulfatrimetoprim, valgantsüklovir).\nOperatsioonijärgsed konsultatsioonid ja uuringud toimuvad samuti vastavalt protokollile. Uuringute hulka kuuluvad regulaarselt pankrease ja neeru funktsiooni kajastavate vereanalüüside ning immunosupressantide verekontsentratsiooni kontrollimine. Lisaks vereanalüüsidele kontrollitakse siirikute verevarustus varases operatsioonijärgses perioodis Doppler-ultraheli uuringuga ja vajadusel ka kompuutertomograafiliselt. Võimaliku äratõuke diagnoosimiseks võetakse kontroll-biopsiad nii pankrease kui ka neeru siirikutest. Seejuures neeru siirikust võetakse see ultraheli kontrolli all ja pankrease siirikust enteroskoopia käigus.\nPatsiendi ja siiriku oodatav eluiga on pankrease siirdamise operatsioonimetoodika ja immunosupressiooni arengu käigus pidevalt paranenud. Viimaste kokkuvõtete alusel on pankrease siiriku 5 aasta funktsioonivõime hea (st patsient ei vaja üldse lisainsuliini) ca 75% patsientidest ja 10 aastat pärast siirdamist on see arv ligi 55% (vt Joonis 2).\nJoonis 2. Pankrease siiriku hea funktsioonivõimega (insuliinivajaduseta) patsientide osakaal sõltuvalt siirdamise perioodist.\nPatsientide elukvaliteedi uuringutes on simultaanse pankrease-neeru siirdamisejärgne elukvaliteet kõikides kvaliteedi kategooriates parem võrrelduna ainult neeru siirdamisega rääkimata patsientidest, kes viibivad dialüüsravil. Patsiendid saavad paremini enesega hakkama, nad on sotsiaalselt aktiivsemad ja suurem osa neist suudab aktiivselt töötada.\nPatsientide siirdamisjärgse eluea pikkuse võrdlemisel neeru ja simultaanse pankrease-neeru siirdamise korral, on näidatud eluea pikenemist simultaanse siirdamise korral, seejuures mitmetes uuringutes isegi võrrelduna nende neerusiirdamistega, kus kasutati elusdoonori neeru.\nPankrease siirdamise efektid diabeedi sekundaarsetele tüsistustele\nDiabeetiline nefropaatia on I tüüpi diabeedi üks raskemaid tüsistusi, mis viib lõpuks raske neerupuudulikkuse („terminaalse neeru“) ja dialüüsravi või neeru siirdamise vajaduseni. Kui neile patsientidele siirata ainult neer, hakkab ka siiratud neerus arenema diabeetiline nefropaatia. See on histoloogiliselt leitav juba 2 aastaga ja võib aastatega viia siiriku puudulikkuseni. Kui lisaks neerule siirata pankreas ja sellega diabeet likvideerida, siis neeru siirikus nefropaatiat ei arene. Seega simultaanse pankrease-neeru siirdamise üks positiivne lisaefekt on nefropaatia tekke vältimine neerusiirikus tänu pikaaegsele normoglükeemiale.\nOn uuritud ka nefropaatia võimalikku taandarengut simultaanse pankrease-neeru siirdamise patsiendi enda neerudes ja on leitud, et 5-10 aasta jooksul toimub tõepoolest histoloogiliselt tõestatav nefropaatia taandareng peaaegu glomerulaarstruktuuri normaliseerumiseni.\nPankrease siirdamise mõju diabeetilisele neuropaatiale on vähe uuritud. On leitud, et ei ole väga head ja täpset „kuldset standardit“, mille abil diabeetilise neuropaatia raskust hinnata ja hilisemaid võimalikke efekte fikseerida. Neuroloogilistel funktsiooniuuringutel on näidatud, et 24 kuud pärast simultaanset pankrease-neeru siirdamist taandarenes patsientidel osaliselt nii motoorne kui ka sensoorne neuropaatia. Efekt püsis 10 aastat pärast siirdamist.\nPankrease siirdamise efektid diabeetilise retinopaatia arengule ilmnevad mitte vahetus siirdamisjärgses perioodis, vaid aastate jooksul. On näidatud, et enamus patsientidel esineb oluliselt vähem retinopaatiat ja seega ka laserravi vajadus väheneb. Raske retinopaatia korral ei ole realistlik loota selle taandumist, positiivseks efektiks võib lugeda ka retinopaatia stabiliseerumist.\nMitmetes uuringutes on näidatud, et simultaanse pankrease ja neeru transplantatsiooni järgselt on suremus kardiovaskulaarsetesse tüsistustesse väiksem kui ainult neeru siirdamise korral. Samuti on leitud, et simultaanse transplantatsiooni korral esineb vähem düslipideemiat, aeglustub ateroskleroosi areng, samuti aeglustub või isegi osaliselt taandareneb veresoonte endoteeli kahjustus, vererõhk on lihtsamini normaliseeritav, paraneb süstoolne ja diastoolne ventrikulaarne funktsioon.\nKardiovaskulaarsete tüsistuste väiksem hulk simultaanse transplantatsiooni järel võrrelduna ainult neeru transplantatsiooniga on osaliselt seletatav ka nende patsientide erinevusega – patsientidele, kes tingituna oma viletsast kardiovaskulaarsest seisundist ei ole sobilikud simultaanseks pankrease-neeru transplantatsiooniks, siiratakse tavaliselt vaid neer.\nPankrease siirdamine Eestis\nEestis tehti esimene simultaanne pankrease-neeru siirdamine Tartu Ülikooli Kliinikumis dr. Marko Murruste juhtimisel märtsis 2015. aastal 46-aastasele mehele, kelle operatsioonijärgne kulg oli soodus – nii pankrease kui ka neeru funktsioon algas kohe operatsiooni ajal ja on seni kestnud väga hästi.\nPankrease siirdamine on saanud enamikes arenenud riikides oluliseks ravivõtteks tüsistunud diabeedi ravis. Selle peamine näidustus on I tüüpi diabeedist tingitud diabeetiline nefropaatia, kus patsiendid vajavad neeru siirdamist – pankrease täiendav siirdamine ja sellega diabeedi likvideerimine parandab oluliselt nende patsientide siirdamise järgset elukvaliteeti, pikendab eluiga ja peatab või aeglustab diabeedi sekundaarsete tüsistuste arengut.\nHarvadel juhtudel tuleb arvesse ka ainult pankrease siirdamine (st. ilma neeruta) – ebastabiilse I tüüpi diabeedi korral, kui esinevad eluohtlikud hüpoglükeemiad. Üksikjuhtudel tuleb pankrease siirdamine arvesse simultaanselt ka koos teiste organitega I tüüpi diabeediga haigetel (nt maksaga, kopsuga, peensoolega).\nKaasaegse operatsiooni metoodikaga on suudetud tüsistuste osakaal viia madalaks ja suremus alla 1%. Immunosupressiooni areng on viinud pankrease siiriku prognoositava funktsiooni perioodi pikaks, enam kui 50% juhtudest kestab see üle 10 aasta.\nAlates 2015. aastast on pankrease transplantatsioon kättesaadav ka Eesti patsientidele. Prognoositav pankrease siirdamise vajadus Eestis on 5-10 juhtu aastas.