Kaartide spekter - 20. sajandi filosoofia probleeme I\n20. sajandi filosoofia probleeme I\nTeadmised ja ennustamine\nInimese suuraju ja ennustamine\nVajadus uudsuse järele\nDetailiprobleemid ja süsteemiprobleemid\nKaardid ja filosoofilised süsteemid\nKordamisküsimused ja küsimused edasiseks mõtlemiseks\nNagu öeldud, tehakse kaarte nende laiemas tähenduses – tegelikkuse lihtsustusi sümbolite kaudu – erinevatel eesmärkidel.\nAlustades otsast, mis on juba siinsest käsitlusest läbi käinud, siis suur osa kaarte koostatakse ennustamiseks. Eesmärk on siin võtta mingi nähtuste kogum, luua nende selgitamiseks mingit sorti mudel või prototüüp, mis matkib selle nähtuste kogumi käitumist, aga lihtsustatud kujul; säärase matkimise abil võime hakata ennustama, kuidas see nähtuste kogum käitub tulevikus.\nKõige puhtakujulisem näide valdkonnast, kus kasutatakse selliseid mudeleid, on teadus. Teaduse loodavaid mudeleid iseloomustab mõõdetavus, arvulisus. Nende tugevus on, et tekivad ühemõttelised ennustused, mille paikapidavust on võimalik kontrollida. Nii on võimalik suhteliselt kiiresti aru saada, millal mudel ei klapi ning vajab täiendamist või kõrvale jätmist.\nKa filosoofias on läbi aegade loodud mudeleid, mille eesmärgiks on tõese lihtsustuse loomine tegelikkusest. Ajalooliselt ongi teadustel ja filosoofial ühised juured: kõik suuremad teadusharud on saanud alguse filosoofiast lahkulöömisest. See ajalooline seos selgitab ka, miks kannab filosoofia endiselt endas ka taotlust luua mudeleid paremaks ennustamiseks ja ilmselt jääbki kandma.\nSamas näib, et filosoofia loovutab aja jooksul sedasorti mudelite loomise õigust järjest enam teadusele. Kui sellegipoolest leidub põhjusi filosoofia tegemiseks, siis seda põhjusel, et ennustamisel on piirid ja ennustamine ei ole meie ainuke eesmärk.\nEsiteks näitavad viimase aja teaduse kogemused järjest enam, et mudelite ehitamisele seab reaalsus omad piirid ette. Tegelikkus on väga keeruline ja lihtsustatud mudelid on selle kirjeldamiseks ebapiisavad. Aga kui me teeme oma mudeleid keerukamaks, siis pole need enam piisvalt lihtsad, et neid igapäevaselt kasutada, välja arvatud muidugi juhul, kui me kasutame tehnoloogiat. Aga ka tehnoloogia aitab meid üksnes mingile maale. Kui me mõtleme kasvõi ilma peale, siis seda ei ole endiselt võimalik ennustada vähegi normaalse täpsusega ette rohkem kui neli päeva. Aga ilm on veel käkitegu võrreldes elusa loodusega!\nTeiseks, kui me ilma ennustame, siis ilm ei muutu, kui ta kuuleb, mida me ennutasime. Aga kui inimesele ennustada, mida ta järgmisel päeval teeb, siis on vähetõenäoline, et see täkke läheb. Kui meile öeldakse, et me oleme sellised ja sellised, siis me teeme kõik, et mitte olla selline ja selline, välja arvatud juhul, kui meile meeldib, mis meie kohta öeldakse, mida ei juhtu just tihti. Ühesõnaga, me oleme mõjutatud teooriatest ja mudelitest enda kohta, mis teeb igasuguse tõsikindla teadmise inimese kohta äärmiselt keeruliseks, seda eriti siis, kui me ei vaatle inimest kui lihtsalt bioloogilist olendit, vaid kui tunnete ja mõtete ja rikkaliku siseeluga olendit.\nNiisiis, elusate olendite puhul tuleb mängu uus probleem: mudelid sageli ei kirjelda tegelikkust, vaid loovad tegelikkust või vähemalt mõjutavad seda. Loomulikult tuleb siin täpsustada, et mudeleid ei saa luua päris igasugust tegelikkust, vaid ennekõike inimtegelikkust, meie kogemust tegelikkusest, ning ülejäänud maailma mõjutavad need mudelid ainult sel määral, mil meie kogemus tegelikkusest mõjutab seda, kuidas me käitume.\nSaaks tuua palju näiteid selle kohta, kuidas mudelid võivad tegelikkust luua. Piirdugem kahega.\nEsiteks on briti filosoof John Austin näidanud, et keelel on peale kirjeldamise ja väitmise ka muid funktsioone. Keel ei sisalda üksnes kirjeldavaid väiteid, mis võivad olla tõesed või valed. Mõnikord, kui minult midagi küsida ja ma vastan küsimusele jaatavalt, saan ma tõepoolest valetada. "Kas sa käisid eile koolis?" "Jah." "Ära valeta, ma tean, et sa ei käinud."\nAga on ka teistsuguseid juhtumeid. Näiteks kui sa ütled “Jah” ja sa oled parajasti perekonnaseisuametis ja sinu käest on küsitud, et kas sa võtad selle naise või mehe enda seaduslikuks abikaasaks, siis kas sa saad valetada? Või kuidas on lood siis, kui sa lööd šampusepudeli vastvalminud laeva kere vastu puruks ja ütled, et nimetad selle laeva Kuninganna Elizabethiks?\nAustin tahab öelda, et keel ja ütlemine on sageli tegu, mitte väide. Sa võid paluda teenet, sa võid solvata, hoiatada, käskida ja keelata, meest võtta ja naisele minna. Kui kohtunik ütleb kohtuotsust lugedes, et see ja see isik on süüdi, siis saab kahtlusalusest kurjategija, ja see pole mingi süütu muutus.\nTeine näide sellest, kuidas kaardid või mudelid tegelikkust loovad, on Michel Foucault’ analüüs võimumehhanismide toimimisest. Sageli esitatakse asju nii, nagu võimumehhanismid reageeriksid olemasolevale tegelikkusele ning justkui loobiksid sellele tegelikkusele kaikaid kodaratesse, piirates inimeste tegevusvabadust. Kuid võim, ütleb Foucault, ei ole ainult reageeriv. Ei ole ainult nii, et võim uurib, millised ihad ja soovid inimestel on, ning mõtleb selle põhjal, millised neist soovidest on ohtlikuid ja vajavad seetõttu reguleerimist. Ei, võim tihtipeale loob ihasid. Võib-olla me ihaldame enne midagi hoopis muud, aga siis öeldakse, et hoopis mingi kolmas asi või tegevus on nüüd keelatud. Ja nüüd juhtub midagi huvitavat: me järeldame, et kuna miski on keelatud, siis me peame seda saama. Ja kõik hakkavadki seda keelatud asja tahtma. Seeläbi on iha kanaliseeritud kindlasse kohta. Niisiis, kui me ei taha, et inimesed ihaldaksid täiesti suvalisi asju, siis me loome kindlad asjad, mis on keelatud, võib-olla veidi sellised ohutud asjad, ja me võime kindlad olla, et inimesed hakkavad neid asju ihaldama. Me oleme keelu kaudu muutnud tegelikkust.\nNiisiis, teiseks kaartide kasutamise eesmärgiks ennustamise kõrval on tegelikkuse loomine või mõjutamine. On palju valdkondi, millel sedasorti kaartidega tegemist tuleb teha, näiteks juura, poliitika, religioon, aga ka humanitaarteadused, filosoofia ja kunst. Kõikides nendes tuleb ette olukordi, mil ennustamise osutub hoopis mõjutamiseks või mil ennustamisel ja mõjutamisel ei olegi võimalik vahet teha.\nAga sellega kaartide kasutusspekter ei piirdu. Saame ju küsida: kui ennustamine oleks võimalik, ilma et sellel oleks mingeid halbu tagajärgi, kas meile piisaks sellest? Kui püüame ette kujutada maailma, milles meil on kõikvõimas mudel, millega on võimalik kõike ennustada, kas me oleksime selles maailmas õnnelikud?\nKäesolevat õpiobjekti alustasime elektri tootmise näitega. Eesmärk oli selle abil näidata, et elusorganismide puhul on väga oluline ennustamine, sest elusolendid peavad pidevalt hindama, kas parajasti on tegu ohtliku olukorraga või mitte. Nad peavad teadma, millal valvel olla ja millal oht puudub. Loo moraal oli see, et mida paremini suudavad elusolendid ennustada, seda paremini nad oma energiat kasutavad ja seda suurem võimalus on neil ellujäämiseks.\nAga sellel lool on ka teine moraal. Nimelt, vahel ei ole ellujäämiseks vaja suuta hästi ennustada; sobib ka see, kui olla ise ennustamatu. Kui teised ei tea kunagi, mida sinust oodata, siis sinuga ei kiputa liiga tihti tüli norima. Nii et võime evolutsiooni puhul rääkida kahest paralleelsest arenguliinist: ühelt poolt suund olendite poole, kes suudavad järjest paremini ennustada; teiselt poolt aga suund olendite poole, kes suudavad järjest paremini olla ennustamatud. Kahtlemata on need arenguliinid omavahel seotud: kes suudab paremini ennustada, see oskab ette aimata, mida temast oodatakse, ja käituda sellele risti vastupidiselt.\nNiisiis, kaartidel on ka kolmas kasutuseesmärk: ennustamatus. Siin aitavad kaardid jõuda millegi uue ja üllatavani.\nInglise keeles on levinud ütlus: "Map is not the territory" ehk: kaart ei ole maa-ala. Eks see ole tõsi ka: maastik võib muutuda ja kaart võib seeläbi vananeda; me ei tohi liiga dogmaatiliselt kaardist kinni hoida. Maastikus on alati midagi enamat kui kaardis.\nAga ka vastupidine võib olla õige: "Territory is not the map" ehk: maa-ala ei ole kaart. Kaardis on ühtlasi ka midagi enamat kui maa-alas. Kui meil on kaardid, siis me saame hakata mõtlema ka võimalikest maa-aladest, veel enam, me saame mõtelda ka võimatutest maa-aladest, ja sellest, miks need on võimatud. Teisisõnu, me saame hakata kujutlema, luua kogemusi, mida saab läbi elada üksnes mõtteliselt. Kaart ei pruugi olla üksnes tegelikkuse lihtsustus, vaid võib olla ka kujutlustugi.\nKaardina, mis on midagi enamat kui maa-ala, võib muuhulgas vaadelda suurt osa kunstiteoseid, aga ka religioosseid ja filosoofilisi süsteeme ning üldse selliste valdkondade töövahendeid, mis mingil viisil taotlevad uudsuse loomist.\n John Austin, ‘Performatiivsed lausungid’, tlk E. Hermann, Akadeemia, nr 10, 2010, lk 1989–2007.\n Michel Foucault, Seksuaalsuse ajalugu 1: Teadmistahe, tlk Indrek Koff (Tln: Valgus, 2005).


Maailma võlakoorem jõudis ajaloo kõrgeimale tasemele – põhjustest ja tagajärgedest • Objektiiv\nArvamus » Maailma võlakoorem jõudis ajaloo kõrgeimale tasemele – põhjustest ja tagajärgedest\n17. jaan. 2020 Adrian Bachmann\nKuigi tulevase võlakriisi aeg, iseloom ja ulatus on prognoosimatu, on selle aset leidmine võlapõhise rahasüsteemi süsteemisisese loogika tõttu paratamatu. Kas kriis võiks kaasa tuua rahasüsteemi reformi või kullastandardi mingisugusel kujul taaskehtestamise, sõltub selle intensiivsusest ja sellest, mis positsiooni erinevad huvigrupid finantspoliitilises võitluses endale kätte suudavad võidelda, kirjutab Tavidi uudisteportaalis Adrian Bachmann, analüüsides maailma rekordilise võlakoormuse tekkepõhjusi ja tagajärgi.\nIIF-i andmetel kasvas maailma koguvõlgnevus kõikide võlgnike klasside – majapidamised, finantsasutused, ettevõtted ja valitsussektori institutsioonid – läbilõikes 2019. aasta esimese kolme kvartali jooksul kokku 9 triljoni dollari võrra (see on enam-vähem võrdne Jaapani ja Saksamaa aastase kogutoodanguga). Instituudi hinnangul jätkab planeedi võlakoorem kiirenevas tempos kasvamist ka 2020. aastal, olles ajendatud madalate intressimäärade ning lõdva krediidipoliitika koosmõjust.\nIIF-i liikmeks olevad pangad kontrollivad maailma rahandust ning on piisavalt mõjuvõimsad, et sundida peaaegu kõiki maailma riike võtma vastu finantspoliitilisi otsuseid, mis garanteeriks kreeditoridele võlgade tagasimaksed.\nInimlikult tajutavasse mõõtkavasse viiduna võib maailma koguvõlgnevust ja kogutoodangut võrrelda üksikisiku kõikide finantskohustuste ning aastase sissetuleku suhtena. Globaalne võlakoormus, mis moodustab 322% planeedi kogutoodangust, on võrreldav 20 000 eurot aastas teeniva eraisikuga, kellel on võlgu kokku 64 400 euro eest. Ent peamiseks erinevuseks on see, et erinevalt võlgu olevast eraisikust saavad keskpangad raha juurde trükkida ning katta vanu võlgu uue rahaga – see ongi võlapõhise rahasüsteemi keskne toimemehhanism.\nVõlapõhisel rahasüsteemil on kolm järelmi: esiteks võlamassi vältimatu kasv, teiseks paratamatu inflatsioon ning kolmandaks olukord, kus lõhe rikaste ja vaeste vahel kasvab üha suuremas tempos.\nVõlapõhisel rahasüsteemil on kolm järelmit: esiteks võlamassi vältimatu kasv, teiseks paratamatu inflatsioon ning kolmandaks olukord, kus lõhe rikaste ja vaeste vahel kasvab üha suuremas tempos, näiteks USAs on jõutud olukorrani, kus riigi 3 rikkaimal mehel on rohkem vara kui poolel Ameerika elanikest.\nOluline on meeles pidada ka seda, et inflatsiooni tempot pidurdab oluliselt asjaolu, et elanike põhiosa ei kuulu kreeditoride klassi, kelle tarbimismustri muutused väljenduksid ka tarbijahinna indeksi kasvus, juhul kui inflatsiooninäitajaid koostataks teistel alustel. Rikkad saavad tõepoolest üha rikkamaks, ent kuna nad moodustavad elanikkonnast väikese ning ülirikkad mikroskoopilise protsendi, siis nende sissetulekute kasv ei väljendu mitte tarbijahinnaindeksi, vaid varade (aktsiate, kinnisvara, väärisesemete, kunsti) hindade suures kasvus.\nTäpselt selline protsess on pärast viimast finantskriisi keskpankade poolt rahaturgudele lükatud rahamassi kaudu ka toimunud, peegeldudes nii väärtpaberite, maailmalinnade kinnisvara kui kunsti hindade kasvus kaugelt üle inflatsiooninäitajate vastaval perioodil. Eralennukite ja jahtide, aga ka finantsvarade hinnad ei kuulu paraku bensiiniliitri ja piimapaki kõrvale tarbijahinnaindeksi “korvi”, mille alusel inflatsiooni mõõdetakse. Samuti mitte kinnisvara hinnad.\nMaailma finantsinstrumentide kogumahu kasv 1990–2015 (Bloombergi 2017 avaldatud uurimuse kohaselt, viimase 5 aasta jooksul on pidev kasv jätkunud)\nMilline saab olema “kõrs”, mis murrab globaalset võlakoormat kandva rahaturu selgroo, on võimatu prognoosida. Paljude analüütikute hinnangul oleks 2008. aasta võlakriisile järgnenud ajalooliselt pretsedenditu rahatrükk pidanud kaasa tooma nii dollari kui ka euro väärtuse tugeva kokkuvarisemise. Ent tänu asjaolule, et uus raha jäi nn “pangadussüsteemi sisse”, piirdus sündmustik finantsapokalüpsise asemel globaalse majanduskriisiga ning suurimate pankade finantspoliitilise võimu võimendumisega.\nJärgmine kord ei pruugi nii “hästi” minna – eriti kuna hiilgav võimalus rahasüsteemi reformiks jäi 2008-2010 kasutamata. Investeerimis- ja kommertspangandust ei lahutatud, pankade reservimäärasid ei tõstetud ning Maailmapanga juhi “skandaalset” ettepanekut stabiliseerida rahasüsteem kullastandardi läbi ei võetud ammugi tõsiselt.\nArtikkel avaldati algselt Tavidi uudisteportaalis.\nSildid finantssüsteem raha rahandus võlg


mobiiliäpp - teema viimased uudised - PostimeesSoov.eeKV.eeosta.eeTartu PostimeesPärnu PostimeesSakalaVirumaa TeatajaJärva TeatajaValgamaalaneKanal2ReporterKukuMyHitsElmarKavaTänane lehtPostimeesArvamusMajandusMaailmTeadus ja tehnikaKultuurSportTarbijaNaineTervisIlmElu24Kõik loodTänane lehtEestiTallinnTartuTMWSoome 100SetoMaa EluKrimiKoduReisLemmik60+KoomiksPaberlehe PDFEsmaspäev, 29. mai 2017 |In English |На русском |Saada vihje |Tule tööle |ReklaamPostimeesTänane lehtPostimeesArvamusMajandusMaailmTeadus ja tehnikaKultuurSportTarbijaNaineTervisIlmElu24Kõik loodTänane lehtEestiTallinnTartuTMWSoome 100SetoMaa EluKrimiKoduReisLemmik60+KoomiksPaberlehe PDFPostimees > Teemad | Teavita veastmobiiliäppInfoSeotud isikud REIGO KIMMEL Seotud kohad Hiina Kreeka India Ameerika Ühendriigid Eestimobiiliäpp - Viimased uudisedTePea 40 000 eurot maksev Exoskeleton võimaldab halvatul kõndidaMotoriseeritud «ülikond» exoskeleton paneb kandja puusad ja põlved liikuma väikeste mootorite abil, mis ühendatud tavaliste ortoosidega. 10.04.2017, Külli HaavT24Tasub teada: kuidas teha kindlaks, et äpp su andmeid kurjasti ei kasutaMõnd äppi telefonisse laadides ei mõtle paljud sellele, millistele telefoni andmetele juurdepääs lubatakse ning kuidas äpi pakkuja isikuandmeid kasutab.\n24.01.2017, Maiken MägiN2435 uusaastalubadust, mis aitavad raha säästaJõulud ja aastavahetusepidustused on läbi ning aeg on uueks alguseks, uuteks plaanideks ja lubadusteks. Kui oled kokku lugenud kõik kaotamist vajavad kilod, reisisihtkohad, kodused ja töised eesmärgid, vaata üle ka seis oma rahakotis. Siinkohal on abiks Laenukooli nimekiri uusaastalubadustest, mis aitavad parendada sinu rahalist seisu.\n03.01.2017, Dagmar LampN24Lelulugu XXX: täiskasvanute mänguasjad lisavad magamistuppa vürtsiSärtsakamad paarid on magamistoas hullates kindlasti juba katsetanud ühte ja teist, kuid seksileluturg areneb viimastel aastatel nii kiiresti, et võib vallatumaidki üllatada. Näiteks kas te teadsite, et seksimänguasjade viimane sõna tuleb koos kaugjuhitava mobiiliäpiga?\n11.09.2016, Dagmar LampEluBurxikett kingib iga eestlase võidetud olümpiamedali puhul 1000 tasuta jäätistTähistamaks maailma suurimat spordivõistlust – 2016. aasta suveolümpiamänge Rios – jagab juhtiv restoranikett McDonald’s iga eestlaste võidetud medali puhul 1000 tasuta jäätist.\n11.08.2016, Elu24.eeTeEesti häirekeskus mobiilirakendust ei plaani Häirekeskuse peadirektori Janek Laeva kinnitusel abikutsumiseks mobiilirakendust luua ei plaanita, kõige efektiivsem vahend hädaolukorras on ikkagi telefonikõne.\n09.07.2016, Triin ÄrmT24Uus äpp: leia endale sobivaim päevapraadSel nädalal kuulutati Eesti parimaks mobiilirakenduseks Pipedrivem, kuid võistlustules oli samas ka saarlase Raimond Vatko mobiiliäpp Päevapraad.ee, mis on oma tänuväärt infoga küllalt tublisti kasutust leidnud.\n14.06.2016, Kerli KivistuEluKasulik! Tallinn Music Weeki mahukas programmis aitab orienteeruda uue põlvkonna mobiiliäppTallinn Music Weeki mobiiliäpp on külastaja nutikas teejuht taskus, mis võimaldab leida kõik festivali puudutav kiirelt ja mugavalt ühest kohast. Eesti startup ettevõtte Festivality mobiilsele platvormile ehitatud TMW2016 äpp Apple iOS või Android telefonidele on alates tänasest tasuta saadaval aadressil tmw.ee/et/app ning Apple App Store ja Google Play keskkondades.\n17.03.2016, Elu24.eeT24Hobikokkade road leidsid koha mobiiliäpisAasta alguses käivitatud mobiiliäpp Homemade ühendab usinad kodukokad ning uusi maitseid otsivad New Yorki tarbijad.\n15.02.2016, PM TarbijaT24Koolinoored toetavad talupidajaid endi loodud mobiiliäpigaGümnaasiuminoored lõid veebiplatvormi ja mobiiliäpi, mis aitavad talumeestel oma toodangut müüa, ilma et kaupmehed neile oma tingimusi peale suruks ja prisket vaheltkasu võtaks.\n17.11.2015, Maiken MägiT24Taksoäppide turul läheb kitsaksTaksofirmad Tallink Takso ja Tulika Takso lõid ühiselt uue taksode tellimise mobiilirakenduse Taxofon, mille kaudu hakkab kliente teenindama umbes 500 autot ja väikebussi. 12.10.2015, Maiken MägiT24Paberist hinnasiltidest saab peagi ajaluguKaubandustehnoloogia ettevõte StrongPoint (endine New Vision AS) paigaldas Keila Tarbijate Ühistu suurimasse kauplusesse Rõõmu Kaubamajja elektrooniliste hinnasiltide lahenduse.\n29.09.2015, Maiken MägiE24Põllumajandusäpi loonud Eesti idufirma kaasas investoritelt 1,1 miljonitFarmidele mõeldud mobiiliäpi loonud Eesti idufirma VitalFields kaasas äsjalõppenud emissiooni tulemusel 1,1 miljonit eurot uut kapitali, teiste investorite seas oli Eesti Arengufondi investeerimisharu SmartCap.\n27.05.2015, Aivar PauPMKaksikõdedest viljakasvatajad näitavad mobiilirakendustMaamessi korraldatava traktorite paraadi ajal Tartu kesklinnas esitlevad Tuuli ja Teele Vaarak põllumeestele ja avalikkusele toodet, mis võib nende sõnul lõpetada paberiajastu põllumajandusettevõtluses.\n13.04.2015, Risto MetsT24Vaata, mis riikidest tuleb kõige enam pahavaralisi mobiiliäppeVastupidiselt üpris levinud arusaamale, et suur osa pahavaralisi mobiiliäppe on valdavalt Vene või Aasia päritolu, juhib nimistut hoopis üks võrdlemisi heatasemeline tehnoloogiariik.\n05.02.2015, Siiri LiivaEluRahvatantsu mobiiliäpis saab proovida Kaerajaani\n01.07.2014, Elu24.eeT24Osta.ee peibutab uue rakendusega mobiilipõlvkonda\n27.03.2014, Hanneli RudiT24Starmani vastulöök: mobiiltelefoni saab kasutada teleripuldina Kui mullu esitles Elion moodsat üksikute nuppudega teleripulti, siis nüüd tuli konkurent Starman lagedale veelgi uudsema lahendusega – mobiiliäpiga, millega saab juhtida telerit.\n12.02.2014, Liis Velsker Telli Postimehe paberleht siitKuuluta Postimehe paberlehesLIITU POSTIMEHE UUDISKIRJAGAja ole kursis huvipakkuvate uudistega!LIITUE-posti aadressKalenderSudokuRistsõnaPäevakavaTäna12:0029Mai Tennise otsepilt: Anett Kontaveit peab Prantsusmaa lahtistel avaringi kohtumise>Täna19:0029Mai Jalgpalli otsepilt: rongi kindlalt rööbastel hoidev Flora võõrustab Sillamäe Kalevit>Viimased uudised10:37Venelased üllatasid maailma uue lennukiga 10:36Tennise otsepilt: Anett Kontaveit peab Prantsusmaa lahtistel avaringi kohtumise 10:32Stavropoli kraist evakueeritakse üleujutuse tõttu 60 000 inimest 10:26Edetabel: Eesti kümnevõistlus võimsad traditsioonid said ilusa jätku 10:22Riigikohus jättis endise notari ametist tagandamise jõusse 10:19Sirje Niitra: kaubanduse kolm veidrust 10:17Postimehe ristsõna: 29. mai 2017 10:14Rattapidu tõi nii rõõmu kui kaotuskibedust 10:08Tõehetkest, emotsioonist, eurorahast ja Tartu vaimust 10:08Kaheksa asja, mida pehme nahaga naised alati teevad 10:01Lugeja küsib: kas alaealisega võib sõlmida käsunduslepingu? 09:56Salamõrvari kuuli läbi hukkunud John Kennedyl on 100. sünniaastapäev 09:55Fotod: raske avarii teinud Soome vormelilegend toimetati kiirabiga haiglasse 09:55Sting esineb Tallinnas 09:55Purjetamise Eesti MV avaregati võitsid Karl-Martin Rammo, Keith Luur ning Uku Kuusk ja Aivar Soo 09:54Valitud: «Ta lendab mesipuu poole» läkitatakse kosmosesse 09:45HeadReadi viimane päev rõõmustas eriti säravate esinejatega 09:38Maagaasi impordimaht kasvas 4,9 protsenti 09:38Jalgpalli otsepilt: rongi kindlalt rööbastel hoidev Flora võõrustab Sillamäe Kalevit 09:36Vassiljev võib viimase vooruga tõusta Poola jalgpallimeistriks Kõik viimased uudised


Giles Merritt: Euroopa Liit vedas inimesi alt - Eesti Päevaleht\nLiisa Past, arvamustoimetaja (Brüssel-Tallinn)\nBrüsselis asuva mõttekoja Friends of Europe juht Giles Merritt leiab, et Euroopa Liit käitus üleilmse majanduskriisi süvenedes väga ebakindlalt.\n•• Millised on eelseisvatel Euroopa Parlamendi valimistel üle Euroopa olulised teemad?\nJulgeolek seda kindlasti ei ole. Vaadates, mis maailmas toimub, on selge, et neil valimistel saab otsustavaks majandus.\n•• Kas see ei too populismiohtu? Tegelikkuses on europarlamendi võim majandusasjade kujundamisel suhteliselt piiratud.\nMa ei usu, et asi on populismis, pigem populaarsuses. Inimeste jaoks ei olegi küsimus selles, kas Euroopa Parlamendil on võimu mingeid probleeme lahendada, vaid selles, kas ja mil viisil\nEuroopa Liidu nõukogu ja teised Euroopa institutsioonid on majanduskriisi ohjeldamisel tegutsenud. Valimistel ei näidata oma suhtumist Euroopa Parlamenti, vaid see on baromeeter, mida inimesed üldiselt Euroopast arvavad.\n•• Kas Tšehhi üle kivide-kändude käinud eesistumine Euroopa Liidus ei tee karuteenet kõigile uutele EL-i liikmesriikidele?\nTšehhi eesistumine ei jäta uutest EL-i liikmesriikidest head muljet. See ei jäta head muljet EL-i väikestest liikmesriikidest. Küll tugevdab see argumenti, et pärast Lissaboni lepingu vastuvõtmist peaks liidul olema alaline eesistuja.\nInimesed siiski teavad, et Tšehhi valitsusel on praegu eriti keeruline olukord ja ei ole eriti loogiline üldistada seda kõigile uutele liikmesriikidele. Juba ette oli teada, et euroskeptiline president ja ebakindel koalitsioon teevad Tšehhi eesistumise keeruliseks. Sloveenia esimese uuest liikmesriigist eesistujana oli efektiivne, see aeg oli sündmustevaene.\nOjuland: importenergia võiks maksustada (16) 22.04.2009\nKuid laiem probleem on hoopis selles, kuidas inimesed näevad EL-i ja selle liikmesust. Esiteks on uued liikmesriigid muutumas EL-is vähem entusiastlikuks. Teiseks on EL sellise kohtemise ära teeninud.\nEL ei ole poliitikategemisel peaosa mänginud isegi pärast finantskriisi ilmseid märke. EL ei ole sellele ei kiiresti ega ka kindlalt vastanud.\nSee ei ole vaid poliitilise eliidi arusaam, nii tunnevad paljud valijad. Kogu Euroopale söödetakse propagandadieeti Euroopa stabiilsusest, ühisturust, ühest kesksest poliitilisest mehhanismist. Tegelikult ei ole Euroopa hakkama saanud. Ma ei arvagi, et Brüsselil on või peaks olema võlurikepp maailmamajanduse jaluleseadmiseks. Kuid ajal, kui valijad ja kodanikud nägid, kuidas rahanduskriisist sai majanduskriis, mis toob endaga kaasa ka sotsiaalse kriisi, ei tehtud midagi. Avalikkusele korrutati, et EL on võimekas, samal ajal probleemid kasvasid.\nSee on kaasa toonud vähese entusiasmi ja ma kardan, et keskmine valimistel osalemine võib tulla 30% kanti. Proportsionaalse esindatuse puhul tähendab see avatud ust seni äärealadel seisnud äärmuslikele parteidele, mis omakorda tapaks mõtestatud ja sidusa debati euroliidus.\nParem- ja vasakpoolel on tsentristlikud parteid õppinud Euroopas mõistlikku arutelu pidama, kuid mõlema poole äärmuslaste lisandumine muudaks selle kaheldavaks. See on tõsi nii suurte kui ka väikeste liikmesriikide puhul.\n•• Kas kõik see ei too parteidele kiusatust anda valimistel valelubadusi?\nMa ei usu, et konservatiivid ja tsentristid annaks ekstravagantseid lubadusi. See oht, ka populism, varitseb meid ennekõike poliitika äärealadel. Jõulised aktiivsed parteid on loomulikult sellisel positsioonil. Nad saavad anda naeruväärseid lubadusi, sest ei ole võimalustki, et nad peavad neid täitma.\nKuid ma olen mures, milline mai Euroopas tuleb. Ekstravagantsemad lubadused loovad üldiselt plahvatusohtliku atmosfääri, isegi kui suured parteid ei lähe sellega eriti kaasa. Selles majanduskliimas suureneb ka euroskeptitsism, sest inimesed tunnevad, et Euroopa ei too tulemusi.\n•• Kas see kokku ei tähenda, et valijatel ongi Euroopast täiesti ükskõik? Mida oleks Brüssel saanud teisiti teha?\nOn paratamatu, et riikide poliitikud vastavad riigisisestele pingetele ja räägivad riigisisestes terminites. Kuid Euroopa Komisjon tegi liiga hilja ja liiga vähe majanduskriisi mõju vähendamiseks\neurooplastele. Euroopa magas oma võimaluse maha. Kriisi mastaap andis võimaluse näidata, et Euroopa on oluline, kuid seda ei nähtud ega kasutatud. Barroso (Euroopa Komisjoni president José Manuel Barroso – toim) oli lihtsalt vait. Peideti end Euroopa Komisjoni võimupiiride taha.\nEuroopal on tegelikkuses kõva hääl. Kui kriis ja finantssüsteemi kokkukukkumine mullu septembris-oktoobris algas, oleks Barroso pidanud avalikku arvamust Euroopa ümber koondama. Euroopa oleks saanud poliitikategemises keskne olla. Kuid EL andis selle rolli Nicolas Sarkozyle. Ning Prantsuse president kasutas seda hoopis G20 ülemaailmse lahenduse leidmiseks.\nSarkozy võttis endale liidri rolli, Brüssel ei püsinud sellel tasemel. Prantsuse riigipea näitas, et ta on palju otsusekindlam kui Euroopa Komisjoni president, kes on end rohkem vahemehe rolli taandanud.\nBarroso magas maha võimaluse näidata, et eurolõimumine ei ole vaid komplekt keerulisi reegleid, see on võimas vahend.\nEuroopa Liit vedas inimesi alt.\n•• Maailm tundub tagasi minevat protektsionismi. Kuigi EL seisis G20 kohtumisel selle vastu, näeme järjest selgemalt hiilivat protektsionismi – kas või mõnede brittide retoorikas hoida Briti töökohad Suurbritannias.\nEuroopal on võim kaitsta ühisturgu ja reegleid, mis tagavad ausa konkurentsi. Kuid me näeme, et riikide valitsused asuvad oma peamisi tööstusharusid kaitsma ja autotööstuses toimuv valgub ka teistesse tööstusharudesse.\nEuroopa Komisjon peab vaatama ajaloos vaid 30 aastat tagasi ja nägema, mis juhtus terasetööstuses ja laevaehituses, mis tollal pakkus tööd miljonitele. Siis palju väiksem Euroopa Liit suutis aidata valitsustel töökohtade kaotust pehmendada. Ka nüüd peavad liikmesriigid kokku leppima, et töökohtade kaotus, mis paratamatult juhtub, tuleb ühiselt hajutada. Autotööstuses tähendab see, et ei tohi jääda ootama riikide valitsuste plaane, vaid Brüssel peab looma plaani, kuidas jagada raskusi üksteisega konkureerimata.\n•• Mis meid paranemiseni viib?\nPeame ennekõike hoiduma halvast poliitikast. Suur müüt on, et suure surutise põhjustas Wall Streeti kokkukukkumine. See ei ole õige. Põhjuseks oli halb poliitika, Ameerika karm protektsionism.\nPeame iga hinna eest vältima kaevikutesse taandumist. G20 tõi väiksed muudatused. Ettevõtetele on vaja näiteks ekspordigarantiisid.\nAvalikkust ei tohi hirmutada, see viib protektsionismi. Maailma kaubandusorganisatsioon peab hukka mõistma iga uue algatuse, mis rahvusvahelist kaubandust moonutab. On silmakirjalik, et 17-l kahekümnest G20 riigist on mõni protektsionistlik meede kasutusel.\n•• Kuid samal ajal näeme, et isegi kui EL-is kokku lepitakse, siis tegelikkuses teevad riigid kodus ikkagi, mida tahavad. Näiteks räägitakse ühisest energiapoliitikast, kuid Ungari müüs äsja venelastele MOL-i ja torujuhtmete küsimuses kisub igaüks oma poole.\nArvan, et minu vaadet Venemaale ei kipu Baltimaad jagama. Lääne-Euroopa sai, mis tahtis. Venemaad koheldi pärast Nõukogude Liidu lagunemist põlgusega. Nüüd makstakse selle eest, Venemaa ei ole koostööaldis.\nBerliini müüri langemisest on möödas 20 aastat, kuid Euroopa Liidul ei ole ikka ühtset Venemaa-poliitikat. Peame end sundima arutama, kuidas me Venemaad näeme, miks on kaubandussuhted nii keerulised, miks Venemaa ettekujutus turu struktureerimisest meile veider tundub.\nMe ei ole Venemaad kaasanud. Ühelt poolt on lääs näidanud oma triumfi: me võitsime. Teisalt on Nõukogude satelliidid saanud EL-i liikmeteks. Euroopa poliitika on haavatav, sest meil on liikmesriigid, kellel on suhetes Venemaaga oma pagas. Nii ei leia me hädavajalikku ühist Venemaa-poliitikat.\nEnergiahindade ebastabiilsus viimasel üheksal kuul on Venemaale näidanud, et energiarelv on tegelikult kahe teraga mõõk. Ka torujuhtmetega Venemaa ja Euroopa üksteise külge sidumine teeb mõlemad pooled haavatavaks.\nMe oleme ja jääme Venemaa naabriks ja kellegi huvides ei ole ebastabiilne oligarhide juhitud Venemaa. Ka Euroopa Liidu huvides on stabiilne ja jõukas Venemaa. Halbade suhete peale ei saa ühist tulevikku ehitada.\n•• Kas arvate, et see projekt, milles europarlamendi Balti liikmed on enam-vähem üksmeelel – kommunismi kuritegude hukkamõistmine –, tegelikult halvendab meie tulevikuväljavaateid?\nVaatan kohutava ärevusega sellist ajaloolist arveteõiendamist. Hirmsa 20. sajandi vigasid ja\nvalestitegemisi ei tohi taas ellu äratada, et veelgi halvemini 21. sajandi probleemidega hakkama saada. Meil on niigi piisavalt probleeme, minevikus sobramine ei vii edasi.\nMõjuka mõttekoja juht\n•• on Brüsselis asuva mõttekoja Friends of Europe (Euroopa Sõbrad) asutaja ja peasekretär. Mõttekoda keskendub Euroopa Liidu poliitikate analüüsile.\n•• Merritt on ka kolm korda aastas ilmuva poliitikaajakirja Europe’s World toimetaja. Tema ajakirjanikukarjäär sai alguse 1968. aastal Financial Timesis. Alates 1972. aastast oli ta Financial Timesi korrespondent järjestikku Pariisis, Dublinis, Belfastis ja Brüsselis.\n•• Pärast lahkumist Financial Timesist 1983. aastal on ta kirjutanud kolumne International Herald Tribune’ile.


Põhja-Eesti Pimedate Ühing - Isikliku abistaja teenus\nTeenuse eesmärk: isikliku abistaja teenuse osutamine sügava ja raske nägemispuudega inimesele peab tagama nägemispuudega kliendi elukvaliteedi tõusu ja looma avaramad võimalused ühiskonnas toimetulekuks, võimaldades kliendil realiseerida oma sotsiaalset aktiivsust, osaleda õpingutes, huvialaringide töös ja muus sellises, eesmärgiks on anda võimalus puudega inimesel areneda iseseisvaks, vabastada tema perekonnaliikmed pidevast vajadusest teda teenindada.\nVastavalt kokkuleppele Sotsiaal- ja Tervishoiuametiga on kehtestatud teenusesaajale omaosalustasu.\nLink määrusele lehe allservas.\n1. Esitada vabas vormis avaldus elukohajärgsesse linnaosavalitsusse, kes suunab isiku teenusele.\nLinnaosavalitsusse on võimalik pöörduda vastuvõtuaegadel. Kaasa tuleb võtta isikut tõendav dokument ja kui isikul on kehtiv rehabilitatsiooniplaan. Linnaosavalitsuse töötajal on õigus vajadusel küsida muid täiendavaid dokumente, vajadusel tehakse kodukülastus. Vabas vormis esitatud avalduses tuleb põhjendada teenuse vajadust. Linnaosavalitsus edastab suunamiskirja PPÜ-le. Linnaosavalitsusele võib suunamiskirja saamise lihtvormis avalduse saata ka e-kirja teel.\n2. Esitada vormil avaldus Põhja-Eesti Pimedate Ühingu juhatusele (link lehe lõpus).\nAvaldusi võtab vastu teenuse koordinaator Helen Künnap PPÜ vastuvõturuumis (Tondi 8A-113, teisipäeviti 12:00 - 17:00 ja neljapäeviti 10:00 - 15:00). Avalduse võib saata ka digiallkirjastatult e-posti aadressil helen@ppy.ee\nJuhatus võib nõuda avalduse esitajalt ka teisi dokumente ja tõendeid teenuse vajaduse tõestamiseks (puudetõend, toimiv tööleping või muud).\nTeenuse tundide jagamisel lähtutakse järgmisest:\nmaksimummäära tunde saavad sügava või raske nägemispuudega nägemisabivahendeid kasutavad isikud, kes õpivad ja/või töötavad väljaspool kodu, sügava või raske nägemispuudega töötavad ja/või on aktiivsed ja kes kasvatavad alaealisi last. Keskmises määras saavad teenuse tunde sügava või raske nägemispuudega ja nägemisabivahendit kasutavad isikud, kes töötavad ja/ või on ühiskondlikult aktiivsed või tegelevad hobidega. Vähema määra tunde saavad sügava või raske nägemispuudega ja nägemisabivahendit kasutavad isikud, kes ei õpi ega tööta, kuid on ühiskondlikult aktiivsed ja/või tegelevad hobidega.\nJuhatus võib jätta avalduse rahuldamata:\nkui avalduse esitaja ei vasta eelpoolnimetatud kriteeriumitele;\nteenuse tundide vähesuse tõttu;\nkui puudub linnaosavalitsuse suunamiskiri;\nkui avalduse ei ole korrektne;\nkui kahe kuu jooksul peale tundide määramist ei ole isikliku abistajaga tööettevõtulepingut sõlmitud, siis on juhatusel õigus juhatuse otsus tühistada;\nkui teenuse saaja ei ole tasunud isikliku abistaja teenuse omaosalust ning esitanud Ühingule aruandeid teenuse tundide kasutamise kohta.\nIsikliku abistaja teenuse vorm\nLinnavalitsuse korraldus (määrus)


Automower® Connect rakenduse nutiühenduste jaoks kasutatavat e-posti aadressi ei saa kinnitada | Husqvarna EE\nKui seadistate rakenduses Automower® Connect nutiühendused ja sisestate olemasoleva IFTTT konto jaoks kasutatava e-posti aadressi, saadetakse kinnituskiri sellele e-posti aadressile. Sellega veendutakse, kas sisestasite õige teabe. Otsige oma postkastist kinnituskirja ja klõpsake selles olevat linki.\nPange tähele, et kinnitus tuleb teha samas seadmes, kus kasutate rakendust Automower® Connect, muidu see ei toimi. Kui teil ei ole selle seadme kaudu juurdepääsu asjaomasele postkastile, peate e-kirja suunama postkasti, millele teil on sellest seadmest juurdepääs. Siis on kinnitamine võimalik.\nVt ka jaotist:\nIFTTTHusqvarna Smart HomeühenduvuskontoAutomower® Connectrobotniiduk


Toidutootja Salvest müüb lastele mõeldud püreesid Aafrikas Ghanas. Fotol Salvesti Aafrika meeskond. Foto: Salvest\nEesti ettevõtted on sel aastal Aafrikasse eksportinud kaupa rohkem kui 200 miljoni euro eest – nii kõva tulemust pole näha olnud seitse aastat. Kuid Aafrika ei anna end kergelt kätte.\nPõhjust pingutada siiski on, saab järeldada ettevõtja Aadu Polli ning ettevõtete Bolt, Salvest ja Amhold kogemust vaadates.


Sormede liigeste nakkuslik artriit - Sõrmede liigeste haiguste põhjused, sümptomid ja ravi - Cubit\nSormede liigeste nakkuslik artriit. Polüosteoartroos\nTurse ilmnemise algpõhjuse õige diagnoosimise ja tuvastamisega kompleksravi ravimite ja füüsiliste harjutustega - annab positiivse tulemuse ja kõrvaldab probleemi pikka aega. Lisaks uurige kindlasti patsiendi kätt. Osteokondroosi ägenemiste korral kasutatakse põletikuvastaseid ravimeid Nabumeton, Ketoprofeen , ja kui need on ebaefektiivsed, kasutatakse glükokortikoide Metipred, Diprospan. Harjutus süvenemise perioodil põhjustab liigese kiiret hävitamist. Väga oluline on käte reumatoidartriidi korral teha võimlemist, et mitte kahjustada liigesid. Kui teid piinavad liigesevalud, võite neid määrida sealiha või siserasvaga hõõruda üleöö.\nTõenäolised patoloogiad Võimalike tervisehädade hulgas käsitleme kõige tavalisemaid kätehaigusi. Vigastused Käe tõelised nihestused on haruldased. Sarnane vigastus tekib tavaliselt välja sirutatud kätele kukkumisel või käe ülepikendamisel. Reeglina kurdavad patsiendid trauma ajal teravat valu, mille järel käevalu muutub valutavaks. Randmesse ilmub turse, mis piirab selle liikuvust.\nMõjutatud liigese funktsioon on kahjustatud mõnikord, vastupidi, ilmneb liigne liikuvus - patoloogilised liigutused. Sõrmede randme või falangi murrud tekivad tavaliselt siis, kui käed langevad valesti või kui käsi siseneb töömehhanismidesse. Murruga kaasneb tugev sormede liigeste nakkuslik artriit vigastuse ajal ja pärast seda, ilmneb tugev turse, mis võib levida kuni küünarnuki liigeseni. Vigastuse kohas muutub nahk tsüanootiliseks ja selle katte all võib täheldada väljaulatuvaid luufragmente.\nKui luumurd on falangide tasemel, on sõrme kuju painutatud - selle telge rikutakse. Ligamentoossed haigused Pehmete kudede kahjustuste, süsteemsete haiguste podagra või liigesekahjustustega tekib kõõluste põletik - kõõlusepõletik. Haigus avaldub randmevaluna, tursena, hüperemiana - kahjustuse punetus ja palavik. Haigust leiavad sageli inimesed, kellel on suurenenud käte stress - pianistid, kirjanikud, kontoritöötajad.\nKõõlusepõletiku oht on see, et põletikuline kõõlus võib märkimisväärselt piirata liigese liikuvust, jättes sormede liigeste nakkuslik artriit kutsekvalifikatsiooni.\nLiigeste patoloogiad Artroos mõjutab sageli sõrmedevahelisi liigeseid. Seega on eelsed inimesed, maaelanikud, aga ka psoriaasi, diabeedi ja muude süsteemsete vaevustega patsiendid selle haiguse suhtes eelsoodumusega. Haiguse kaugelearenenud staadiumis muutub valu sündroom tugevaks tavaliselt ööselsõrmed painduvad ja liigesed kaotavad osaliselt või täielikult liikuvuse. Bursiit sormede liigeste nakkuslik artriit periartikulaarsete kottide põletik, mis on ette nähtud liigese liigutuste imendumiseks.\nBursiit avaldub tavaliselt periartikulaarse koti randmes suurenemisega, valulikkuse ilmnemisega, mis intensiivistub puudutamisel. Laienenud bursa kohal asuv nahk muutub punaseks ja soojeneb, ilmub turse, ulatudes sõrmedeni. Bursiidi üheks sagedaseks tagajärjeks on hügroma - kasvajataoline moodustis käe tagaküljel, mis on täidetud liigesevedelikuga. Reeglina avaldub hügroma pehme, elastse "muhke", mille läbimõõt on kuni viis sentimeetrit.\nTavaliselt on kasvaja valutu, kuid närvikiudude kokkusurumisel võib käes ilmneda terav põletav valu. Karpaalkanali sündroom Karpaaliline sündroom tekib siis, kui mediaalne närv surutakse käe ligamentoosse aparaadi abil kokku. Sagedamini täheldatakse haigust mootorratturite, viipekeelt emakeelena kõnelejate, pianistide, programmeerijate ja kunstnike seas. Valusündroom avaldub pöidlas, nimetissõrmes ja keskmises sõrmes, aga ka peopesas.\nMärgitud piirkondades võivad patsiendid tunda tuimust ja kipitust, mõnikord lihaste nõrkust ja tundlikkuse halvenemist. Podagra Podagra on metaboolse häire variant kusihappe sormede liigeste nakkuslik artriit suurenenud akumuleerumisega.\nSageli mõjutavad liigesed ühel küljel ja paisuvad asümmeetriliselt.\nKusihappe suur tarbimine või moodustumine kehas kutsub esile rünnaku. Reeglina on krambid seotud dieedivigadega - suur hulk liha, alkoholi ja muid puriini sisaldavaid toite. Dupuytreni kontraktuur Dupuytreni kontraktuuri peetakse sidekoe vaevuseks, mille tagajärjel muutuvad peopesade kõõlused armideks. Haiguse täpset põhjust pole veel välja selgitatud, kuid eeldatakse, et haiguse põhjus on onkopatoloogia.\nViimaste ohus on Euroopa mehed. Haigus avaldub kõigepealt peopesa keskel asuva väikese elastse tihendiga, mis aja jooksul kasvab ja jämeneb.\nProtsess ulatub väikese sõrme, rõnga ja keskmiste sõrmedeni, mis viib sormede liigeste nakkuslik artriit painutamiseni. Sõrmede liigeste pikendamine muutub võimatuks. Patsiendid märkavad kahjustatud piirkonna valulikkust harva, kuid patoloogilise fookuse tunnetamisel võib esineda valu käes.\nReuma Reuma on süsteemne põletikuline haigus, mis on seotud sidekoe patoloogiaga. Haigus provotseerib streptokokkinfektsiooni ja päriliku teguri. Tavaliselt mõjutab haigus südame ja kopsude membraane, nahka ja ka liigesepindu. Reeglina katab patoloogia suuri liigeseid, kuid ulatub sageli käele. Niisiis, patsiendil on käte liigeses palavik ja higistamine, valulikkus ja valud. Liigesepindu mõjutatakse sümmeetriliselt, muutes nende kuju harva. Tavaliselt kaasneb haiguse liigesevormiga rõngakujuliste roosade löövete ilmumine nahale, väikesed tähekujulised hemorraagiad ja tihedad valutud sõlmed liigeste ümber.\nValulikkus levib sageli vasaku abaluu ja käe külge. Sündroomi kestus ei ületa veerand tundi ja rünnak peatatakse puhata ja nitroglütseriiniga. Müokardiinfarkt on südame isheemiatõve komplikatsioon.\nHaigus avaldub perioodilise veresoonte spasmina, mille pallimäär on sõrme. Tavaliselt on sellised rünnakud lühiajalised, kuid haiguse progresseerumisega suureneb spasmi kestus. Kaugele sormede liigeste nakkuslik artriit staadiumis täheldatakse sõrmede tsüanoosi, haavandite teket ja küünte falangide mädaseid põletikke.\nSamaaegsete patoloogiate luumurrud jne välistamiseks tehakse radiograafia. Liigeste häired koos liigeste tõsise deformatsiooni või hügromaga saab kindlaks teha uurimise ravi luumurdude palpatsiooni sormede liigeste nakkuslik artriit.\nVajalik on liigeste või luude fragmentide eelnev redutseerimine. Luude stabiliseerimine on võimalik ka fikseerimisega tihvtide või kudumisvardadega. Liigeste aparaadi haigused. Kõõlusepõletiku raviks kasutatakse valuvaigisteid Analgin ja põletikuvastaseid ravimeid Indometatsiin, Ibuprofeen.\nNakkusliku põletiku sormede liigeste nakkuslik artriit on näidustatud antibiootikumravi asitromütsiin, amoksitsilliin. Liigeste patoloogia. Tabletid valude eemaldamiseks liigestes ravis on vajalikud valuvaigistid Ketorolac ja põletikuvastased ravimid Diclofenac.\nMõnel juhul on võimalik randme sideme dissekteerimine. Podagra äge rünnak peatatakse Indometatsiini või Naprokseeniga. Toetav teraapia ilma ägenemisteta on Allopurinool.\nRavi oluline osa on dieet, mis piirab proteiinisisaldusega toite, alkoholi, kakaod ja muid puriini sisaldavaid toite. Dupuytreni kontraktuur. Selle tervisehäire uimastiravi on ebaefektiivne. Kasutatakse kollagenaasi - ensüümi, mis hävitab armkoe - süste.\nOn välja kirjutatud aminokinoloonid Delagil, Plaquenil ning soovitatav on ka nakkuslike fookuste kaaries, sinusiit ravi.


Julgemad unistajad kujutavad juba ette, kuidas tulevikus saab 3D-printida toitu, inimese elundeid, relvi, autosid ja palju muud. Kiiresti kasvav huvi 3D-printimse vastu muudab selle tehnoloogia odavamaks ja avardab rakendusvõimalusi.\nEhk aitab kunagi just 3D-printimine meil pääseda uppumisest oma prügi sisse, kasutades vanu asju prügimäele viimise või põletamise asemel uute asjade 3D-printimise toorainena?\nArvan, et 3D-printimine on suure tõenäosusega tulevikus kasulik, näiteks:\nKosmosereisidel toidu, varuosade, meenete ja erinevate anumate printimiseks.\nPolaarlaagris saaks anumaid printida ja kui saaks puuvillast või muust sooja hoidvast materjalist midagi printida, siis oleksid need tekid, soojad riided jms. Kindlasti vajaminevad varuosad ja vahendid, millega liigelda, näiteks kelk; lumel kõndimiseks jalanõud, mis vajadusele muutuvad uiskudeks. Toidu hankimiseks õng, küttimise vahendi. Loomulikult toidu 3D-printeri olemasolu samuti vajalik.\nMeditsiini valdkonnas tehnoloogiat arendatakse pidevalt edasi, et tulevikus printida nahka, luud, kude, ravimeid ja isegi organeid. et ühel päeval on võimalik toota elundeid.\nMeditsiinis saaks tulevikus võibolla isegi DNA-d printida? Mõne artikli kommentaare lugedes võiks isegi tulevikus lapsi printida?\nErinevad sõiduvahendid alustades ruladest ja lõpetades kosmosesüstikutega. Kaevandustööstuses toorainet saades saaks kergesti ja kiiresti valmistooteid valmistada, nt tellised, küünlaalused jm kivimtooted.\nKonstruktsiooni trükkimiseks kasutatakse mineraalsetest pulbritest, liivast ja orgaanilisest sideainest materjali, mis on loodussõbralik.\nMaterjal kivineb 24 tunni jooksul ja trükkimise käigus tekkinud ülejäägid on taaskasutatavad.\nToidu 3D-printer asub nii kodus, koolis, kontoris kui ka toidukauplustes. Need sarvanevad mikrolaineahjule, kus toidu valmimisel võimalus kätte saada pisemas koguses sööki. Piisab ainult mündi sisse panemisest ja toote valimisest ja mõne minutiga see prinditakse valmis. Tagatud on orinaalne maitse ja tervislikkus. NB! kodus olevasse masinasse münti ei pea sisestama ja kui peabki siis see on pigem lastele taskuraha kogumiseks:D\nKiirsti ja soojalt valmistatakse võileibu, pitsat, püreesuppi, saiakesi.\nLisaks soojadele toitudele võimalus teha ka magusat, näiteks küpsiseid, pisemaid torte,\nSnäkideks võiks olla juur- või puuvilja kujulisi ampsusi, kartulikrõpsud jm.\nIga tüdruk või naisterahvas saab iseendale disanida ehteid, kingi.\nTulevand 3D-printer prindib ka siidist, puuvillast ja villast riideesemeid! Eriti kerge oleks talveks villaste sokkide kudumine, kuigi keeruline oleks seda eelnevalt vist disainida.\nOlen kindel, et 3D-printimine on kiiresti arenev valdkond ja mida odavamaks muutuvad 3D-printerid, seda laialdasemalt areneks 3D-printimise kasutamine.\nJuhendaja Maris soovitas mul koguda mõtteid ka Haljala Gümnaasiumi õpetajatelt. Oma mõtteid jagasid viis aineõpetajat. Nende eelteadmised 3D-printerist ei olnud väga põhjalikud.\nEesti keele õpetaja Külli arvas, et suuri toiduvarusid ei saa kaasa võtta, ehk siis saab printida toitu. Kooli kokk Merle märkis, et kindlasti toidukarbid, mis saaks samamoodi koos toiduga otsa. Siis ei tekiks prügi ka nii palju. Ajaloo õpetaja Egon kirjutas, et saaks printida kosmoselaevade kütust, mis võimaldaks pikemaid reise.\nBioloogia ja geograafia õpetaja Martin arvas, et võib-olla küttematerjali tootmisel? Rõivad ja jalatsid sooja ja veekindlatest materjalidest valmistamine. Kokk Merle tegi ettepaneku, et 3D-printeriga saaks printida üliväikeseks kokku käivad soojad riided, mis võtavad vähem ruumi. Logopeed Kristiina arvas, et võiks saada 3D-printeriga printida kõrge toiteväärtusega tahkeid toiduaineid, mis sisaldavad palju energiat.\nÕpetaja Martin arvas, et doonororganite valmistamiseks. Samuti ka kahjustunud koed, ehk ka jäsemed. Õpetaja Külli nõustus eespool öelduga nõus. Kokk Merle lisas lisaks jäsemetele ka hammaste jne tootmine. Logopeed Kristiina arvas, et võiks saada printida ühekordseid instrumente, mida hiljem saab ümber printida ja taaskasutada. Inimsesõpetuse õpetaja Tiina arvas, et tuleb väga kasuks kui tulevikus saaks 3D-printeriga printida kulme, ripsmeid, juukseid, küüsi jne, mis on läbi õnnetuste deformeerunud. Samuti ka silmamunad, mis ongi nagu päris ja nendega inimene näeb. Lõpuks veel mainis, et tuleviku proteesid ei ole plastikust. On kui päris, mis on töökindlad igasugu funktsioonidele ja rakkudega.\nÕpetaja Martin arvas, et robotite ja teiste 3D-printerite tootmiseks ehk? Samas arvas, et see on juba ohtliku maiguga. Logopeed Kristiina arvas, et printida tööstuseadmeid ja transpordikonteinerid.\nÕpetaja Külli arvas, et arhitektuuris võiks saada printida ilusaid detaile, kaunistusi. Kokk Merle lisas, et aknad, uksed, mööbel. Logopeed Kristiina arvas, et võiks saada printida kergeid, tugevaid ja vastupidavaid ehitusmaterjale (plokke, paneele), samuti ka 3D-projekte/makette.\nKokk Merle arvas, et toitlustuses saaks teha sellised nõud, mis tühjenedes haihtuksid (saaks koos toiduga otsa) - on kui söödavad toidunõud.\nÕpetaja Egon arvas, et võiks printida biolagunevaid koolitarbeid, mida kaua ei vajata (näiteks lagunevad suvel pärast õppeaasta lõppu).


Aedviljaroad Gluteenivaba LCHF e süsivesikutevaene\n1.25 kg värsket lehtkapsast\n2.5 dl 35% rõõska koort\nKõigepealt blanšeeri lehtkapsas. Lõika kapsalehtedelt paksemad rootsud ning pese kapsas hoolega. Pane koos keeva veega suurde potti. Kata pott kaanega ning kuumuta keemiseni.\nKurna kapsas sõelal ning loputa külma veega. Lase kuivaks nõrguda ning haki seejärel keskmiselt.\nSulata või paksupõhjalises potis tugeval kuumusel, aga ära pruunista. Lisa nõrutatud hakitud kapsas ning prae umbes 5 minutit.\nLisa rõõsk koor, muskaatpähkel, sool ja pipar. Kuumuta pidevalt segades tugeval kuumusel umbes 3-5 minutit. Maitsesta\nNB! Kui kasutad sügavkülmutatud lehtkapsast, siis pole vaja kapsast uuesti blanšeerida (võta 600 g lehtkapsast sel juhul).\nVeel lehtkapsaretsepte Nami-Namis\npostitatud 10.02.2014 17:14\nVäga tahaks proovida aga mitte kusagilt ei leia seda lehtkapsast. Kas keegi teab..?\nposted on 11.06.2016 12:55\nSaab tellida "Tagurpidi Lavkast"\npostitatud 03.08.2015 13:14\nKui keegi endiselt tunneb lehtkapsa vastu huvi, siis minu käest saab. Hakkasin seda ise kasvatama ja nüüd vohab, nii et saan ka huvilistele tuua vahel Tln-sse.\nGrillitud halloumi peekoniga


Kahe tärni hotellid Phu My Hung | Hotels.com\nkahe tärni hotellid Phu My Hung\nLinna Tân Phong hotellid\nPhu My Hung hotellid – Tân Phong\nHotellid – kahe tärni – Phu My Hung, Tân Phong\nPhu My Hung – rohkem teavet\nKahe tärni hotellid Phu My Hung – Hotels.com abiga on lihtne leida sobiv kahe tärni hotell Phu My Hung, võrrelda tubade hindu ja kohe vaadata vabade kohtade olemasolu. Meie veebilehel on imelihtne leida ja broneerida reisiks soodne kahe tärni hotell Phu My Hung. Iga hotelli kirjeldus on varustatud kaardiga. Lisaks hotellitubade kirjeldustele ja fotodele oleme lisanud külastajate hinnagud ja pikemad arvustused, kus on juttu hotelli asukohast, ümbruskonna meelelahutusvõimalustest, tubade mugavusest ning majutuse kvaliteedist. Meie kliendiprogrammiga Hotels.com™ Rewards liitudes teenite iga 10 öö eest 1 öö tasuta.


Kärud | Laste transpordivahendite ostu- ja müügiplatvorm\nAnna oma vankrile uus võimalus!\nOlgu ta vana või uus.\nKärud.ee on kuulutuste portaal, mis keskendub just väikelastele mõeldud transpordivahenditele.\nOtsid käru, vankrit, turvatooli?\nVali kategooria Vali kategooria Kärud ja vankridLisavarustusTurvahällid ja turvatoolid\nAsukoht Select location\nEt Sinu kuulutus eristuks, saad kasutada meie lisateenuseid. Tänu nendele on suurem võimalus, et Sinu müügis olev ese leiab endale kiiresti uue omaniku.\nKuulutuse värskendamine 3x\nKehtib kuulutusele: PiirangutaTavakuulutused : PiirangutaKuulutuste värskendamisi: 3\nKuulutuse esiletõstmine 1x\nKehtib kuulutusele: PiirangutaTavakuulutused : PiirangutaEsiletõstmisi: 1\nPiltide lisamine 5tk\nKehtib kuulutusele: PiirangutaTavakuulutused : PiirangutaPilte kuulutuse kohta: 12\nMiks mida kellele\nTeame, kui oluline on lapsevanema jaoks iga minut ning tahame aidata vanematel keskenduda sellele, mis on tegelikult oluline. Oma lastele sobiva varustuse leidmiseks ei pea raiskama oma väärtuslikku aega ekraani taga või poodides.\nPakume vanematele võimalust ühendada jõud - ühelt poolt anda uus elu oma hästi teeninud vankrile, kärule või turvahällile ning teisalt leida asendusi juba väikseks jäänud vahenditele. Kärud.ee on kuulutuste portaal, mis keskendub ainult laste transpordivahenditele.\nEelkõige soovime lihtsustada lapsevanemate elu, kellel parajasti käsil lapsele varustuse otsimine või soov olemasolev varustus uuele omanikule edasi anda. Samas pakume ka uue kauba müüjatele - poodnikele ja vahendajatele - võimalust oma kaupa internetis müüa, ise e-poodi omamata.


Kas märkasid? Tokyo olümpia avatseremoonial kõlas ka videomängumuusika - Forte\nTokyo olümpiamängude avatseremoonia algas laulu ja tantsuga, millele järgnes traditsiooniline olümpialaste paraad, kus sel korral kõlas ka videomängumuusika, kirjutab ajaveeb M Kuubis.\nPaljud videomängurid ilmselt tundsid ära nii mõnegi tuttava muusikapala. Muuhulgas sai kuulda palasid teostest “Sonic the Hedgehog”, “Dragon Quest”, “Finaly Fantasy” ja “Kingdom Hearts”.\n"Dragon Quest" – “Roto’s Theme”\n"Final Fantasy" – “Victory Fanfare”\n"Tales of"-seeriast “Sorey’s Theme – The Shepherd”\n"Monster Hunter'i" seeriast “Proof of a Hero”\n"Kingdom Hearts" – “Olympus Coliseum”\n"Chrono Trigger" – “Frog’s Theme”\n"Ace Combat" – “First Flight”\n"Tales of"-seeriast “Royal Capital Majestic Grandeur”\n"Monster Hunter" – “Wind of Departure”\n"Chrono Trigger" – “Robo’s Theme”\n"Sonic the Hedgehog" – “Star Light Zone”\n"Pro Evolution Soccer" – “eFootball Walk-on Theme”\n"Final Fantasy" – “Main Theme”\n"Phantasy Star Universe" – “Guardians”\n"Kingdom Hearts" – “Hero’s Fanfare”\n"Gradius" – “01 Act I-1”\n"Nier" – “Song of the Ancients”\n"SaGa"-seeriast “The Minstrel’s Refrain: SaGa Series Medley 2016”\n"Soulcalibur" – “The Brave New Stage of History”\nYouTube'is on nimetatud palad ka eraldi tunniajaseks sessiooniks liidetud:\nKuigi olümpiamängude avatseremoonia paitas videomängurite kõrvu, siis läheb see ajalukku ka teistel põhjustel.\nNimelt vabastati päev enne ürituse toimumist ametist Tokyo olümpiamängude avatseremoonia režissöör Kentaro Kobayashi. Põhjus olevat holokausti-teemalised naljad, mida Kobayashi tegi 1998. aastal televisioonis.\nKobayashi aga ei ole sootukski mitte ainuke, kelle olümpia korralduskomitee vallandas. Nädala alguses vallandati ka avatseremoonia helilooja Keigo Oyamada, kes olevat lapsepõlves kiusanud erivajadustega õpilast.\nTõenäoliselt tänu tema vallandamisele me olümpiamängude avatseremoonial videomängu-muusikat kuulda saimegi. Sest tema loodu oli vaja kiirelt asendada millegi muuga.\nKorraldajad on vabandanud nende ees, kellele probleeme on tekitatud, olümpiamängudel osalejate, Tokyo elanike ja Jaapani kodanike ees.\nMuret on korraldajatel ka kõige muuga. Mõni aeg tagasi avaldasid fännid oma pahameelt sel teemal, et Tokyo olümpiamängudel kasutatakse tuntuid videomängude ja anime-tegelasi.\nMuret on korraldajatel ka muuga. Mõni aeg tagasi avaldasid fännid oma pahameelt sel teemal, et Tokyo olümpiamängudel kasutatakse tuntud videomängude ja anime tegelasi.\nLisaks toimuvad jätkuvalt protestid olümpiamängude toimumise vastu Jaapanis. Avatseremoonia ajaks kogunesid protestijad Tokyosse meelt avaldama olümpiamängude toimumise vastu pandeemia ajal. Nimelt on olümpiamängude toimumisega suurenenud ka koroonaoht. Neljapäeval teatati Tokyos 1979-st uuest COVID-19-juhtumist, mis on 670 võrra rohkem kui nädal varem.\nNeljapäeval avaldatud seisuga on positiivsete koroonatestide tõttu mängudelt kõrvale jäetud juba 91 inimest.


automoto.ee foorumid - Väiketraktori Tz-4k-14 toimetamised\nautomoto.ee foorumid > Klassika > Projektipäevikud > Väiketraktori Tz-4k-14 toimetamised\nTäisversioon: Väiketraktori Tz-4k-14 toimetamised\n11-08-2013, 14:37 PM\nOlen päris palju juba oma põkast teistes teemades kirjutanud ning ka abi küsinud asjadest, mis mootoriremondi teema alla väga ei sobiks. Mõtlesin seega uue teema teha, siis endal ka hiljem hea näha, mida kunas tehtud sai.\nMasin sai ostetud 2012 suvel. Kurvastuseks avastasin, et mul tollest ajast ühtki põka pilti pole.\nJagada saan seega pilte masina hetkeolukorrast.\nOstuga kaasa sain ainult buldooseri. Praeguseks olen ise juurde hankinud originaal pöördadra ning tagakopa.\nPärast ostu 2012 suvel, sai masin garaazi aetud ning sinna ta jäi seisma terveks aastaks.\nÜhena esimestest asjadest said kõik mahlad vahetatud ja terve määrdekaart üle käidud. Mootoriõliga oli asi enam-vähem korras (nägi väga must välja lihtsalt), seega selle ma tegin alles sel nädalal, kui mootorit viimaks uuesti käima panin. Käigukastis oli aga õli oluliselt alla normi ning näiteks ühest lõppülekandest tuli välja ainult natuke vett.\nPärast õlide normi panekut sai mitmeid lekkeid kõrvaldatud. Näiteks mõlemad esimesed lõppülekanded ajasid simmerite vahelt välja. Samuti oli täitsa katki tihend selle pisikese luugi all, kus diffri lukusti võll küljes istub.\nHetkel paistab veel roolikarbi alt natuke õli välja ajavat, aga seda pole jõudnud uurida.\nMäärimise koha pealt valmistab natuke probleeme siduri survelaagri õlitamine, sest puudu on pisike toruke, mis õli täpselt õigesse kohta suunab. Laenates kaasfoorumlase Pannkook pilti :\nJärgmise asjana sai korrastatud elektrisüsteem. Õigemini täitsa uus ehitatud.\nVana süsteem oli juba liiga palju erinevaid meistrimehi näinud. Palju lahtisi ühendusi, erivärvi kokku ühendatud juhtmeid jne. Lisaks olid armatuurist enamus nupud ja süütelukk puudu. Kaitsmekarp vahelt välja ühendatud.\nTegin täitsa uue armatuuri:\nKuna genekas on vahetatud miski vene oma vastu, millele laadimise kontroll-lampi lisada ei saa, panin hoopis ampermeetri otse armatuuri. Just nagu sellistel genekatel venelased isegi kasutasid.\nÜks suur nupp armatuuril on starteri jaoks ja teine eelsüüte küünla jaoks, mis on elektriline.\nTulesid polnud traktoril ostes üldse. Lisasin ise Tööriistamarketi töötuled: 2 ette ja 1 taha.\n13-08-2013, 01:27 AM\nOstes oli traktori hüdrosüsteemist puudu pump. Originaalpump on teatavasti sel masinal aga üsna raske leida. Olen näinud neid müügis 100-200 euroga. Otsustasin selle asemel auto roolivõimendi pumpa kasutada. Lammutusest sain Nissan Sunny oma. Pöörlemissuund on õige ning pealegi mees lammutuses teadis rääkida, et on üks töökindel tükk ja mitte ei lähe lammutuses kaubaks.\nJagaja sai asendatud kolmesektsioonilise vastu. Kinnitus tuli kere paremale küljele. Originaal jagaja on seega üle ning saadaval kui keegi puudust tunneb.\nEsialgu läks kasutusse 2 sekstiooni, aga kuna hinnavahe kolmesega oli väike, siis sai igaks juhuks üks lisaks. Ehk tulevik toob uusi mõtteid (nt esimene buldooser).\nTaha sai tehtud hüdro väljavõtted. Esialgu on kasutuses tagumise kopa kallutamiseks. Hiljem kindlasti kallutav haagis jm plaanis.\nMillistest haakeseadmetest kõige enam puudust tunned? Ise kasutan kõige enam käru, võiks öelda et 1 traktor on lausa kokku kasvanud käruga. Teisele masinale siis lisan, mida parasjagu vaja on. Tal on muidu olemas tänavahari, frees, lumesahk, pöördader, niidumasin, järelkäru, väike kultivaator (tegin sellest endale vaoajaja).\n14-08-2013, 17:40 PM\nKäru on kindlasti vaja. Üks motoploki jaoks ehitatud haagis on olemas, mõtlesin toda natuke kohendada. Ehitada laiemaks ja hüdroga kallutama. Aga väga konkreetset plaani veel ei ole. Mul on selline konks olemas, millega saab tavalist auto järelhaagist põkaga vedada. Ning tagakopp ajab ka päris palju asju ära loodetavasti. Kuigi kodus ette tulevate väikeste tööde jaoks on haagist oluliselt mugavam külge haakida kui koppa.\nNiidukist tunnen küll puudust hetkel. Samas originaalniiduk pole nagu päris see... Väga raske ja kohmakas tundub. Mul võrdlemisi väike plats ja mitte just tasane maa. Mingi hetk vaatasin moodsaid hooldusniidukeid. Väiksemad algavad 700-800 eurose hinnaga (samas originaalniidukeid müüakse ka ikka 300ga ja kallimalt). Tea kas hooldusniidukiga tehtud hein jänesele süüa meeldikski. Teise variandina olen mõelnud ise ehitada mõnest lattniidukist sobiva niidumasina.\nPõllutööriistadest sai esimesena ader hangitud, et näha ära kuivõrd see masin põllule sobib ja ennast õigustab. Kui paistab asjalik, siis tuleb ülejäänud komplekt juurde otsida, mis väikese kartulimaa jaoks vaja läheb.\nSul tundub igatahes täitsa täiskomplekt olevat.\nKuigi mu enda seisukohalt on raske mõista, mis neid masinaid kaks tükki olema peaks.\n15-08-2013, 09:27 AM\n(14-08-2013, 17:40 PM)olli Kirjutas: [ -> ] Sul tundub igatahes täitsa täiskomplekt olevat.\nMul vist on vähe suurem majapidamine! Kasutan ühte neist viljakuivatis erinevatel viljaga seotud tegevustel, lükkan peale, vean eest ära jne.\nMina ei ole viitsinud ka eriti selle originaalniidukiga jamada, küllalt ajamahukas on külge panek. Seepärast tegin järelveetavast hobuniidukist sobiva niiduki ja asi toimib perfektselt, järelehaakimine võtab 20 sekundit ja võib tööle asuda.\n17-08-2013, 16:42 PM\nKavatsen enda oma realiseerima hakatya millalgi.\nSaadaval oleks mõned riistad.\n18-08-2013, 00:33 AM\n(17-08-2013, 16:42 PM)pannkook Kirjutas: [ -> ] Kavatsen enda oma realiseerima hakatya millalgi.\nAnna siis teada mis pakkumisele läheb!\nTäna sai üks betoonplokk õuepealt minema veetud. ~350kg kui erikaalu järgi arvestada. Kopp tõstis üles küll, kuigi nii umbes 10 korda aeglasemalt kui tühja kopaga. Kokkuvõttes võib rahule jääda.\nNiidumasina koha pealt olen isegi hobuniiduki peale mõelnud. Aga räägitakse, et nendega keeruline kui paks hein ja ebatasane maa. Selles suhtes aga hea, et kui niiduks parasjagu kasutuses pole, sobib hoopis aeda kaunistama.\n20-08-2013, 23:00 PM\n(15-08-2013, 09:27 AM)saarrand Kirjutas: [ -> ]\nSaarrand, ega sul juhuslikult pilti pole sellest hobuniidukist, mul ka majast eemal suhteliselt suur maa lapp ja originaal lattniiduki järele haakimine on õudus. Samas vedeleb vanaisa aegadest võsa all ka vist hobu niiduk (järelveetav) äkki saaks selle ellu äratada ja hoopis sellega niita. Nüüd juba rohi nii kõrge ka et murutraktoriga ei kannata niita.\n21-08-2013, 16:12 PM\nHetkel pilt puudub, aga üritan lähipäevil teha. Ega seal midagi keerulist pole, hobuniidukil on vedu ju ratta pealt, haagid järgi ja tuld!\n21-08-2013, 18:01 PM\nmul oli mees ka hobuniiduki otsas. Ikka tõmbas kogu aeg vikati kinni. Sõltub heinast, mida niitma pead.\nTeradest ka muidugi.....\n21-08-2013, 22:58 PM\nKuiva või poolkuiva heina kõrt niidab kenasti, kuid märga ristikut pole mõtet üritadagi, koguaeg latt kinni, rohkem tambib maha kui lõikab, selleks on rootor või hooldusniiduk.\n21-10-2013, 11:00 AM\nPidin siia teemasse juba ammu postitama pildi hobuniidukist, mida TZ haakes aastakümneid kasutatud. Siin ta siis nüüd on:\n21-10-2013, 14:27 PM\nRõõm vaadata sellist hästihoitud vanakest. Silm kohe puhkab peal. Kõrvalolev külvik pole ka just vist eelmisel aastal poest välja veerenud.\n21-10-2013, 15:20 PM\n(21-10-2013, 14:27 PM)mativs Kirjutas: [ -> ] Rõõm vaadata sellist hästihoitud vanakest. Silm kohe puhkab peal. Kõrvalolev külvik pole ka just vist eelmisel aastal poest välja veerenud.\nNiidumasin on jah taastatud üks 25 aastat tagasi. Muidu seisis heina sees alates sügavast vene ajast, kuna purunenud oli reduktori peahammasratas. omal ajal sai see lastud Otepää Autoremonditehases uus teha ja peale seda on toimetanud muretult. Varem sai niidetud ca 5ha aastas, nüüd viimasel ajal järjest vähem, teeääri paar korda suve jooksul. Suuremad ja kiiremad masinad on töö üle võtnud.\nKülvikuga umbes sama lugu, sai ka ca 15 aastat tagasi oma kuuriall olevale isendile jalutama läinud juppe koguma hakatud ja tehtud TZ haakesse. Sellel peal isegi originaal puidust kast. Ning küljepaneelidel kirjad Lellep Tartu, enamusel seal Võit Tartu! Jällegi, vimasel ajla seisab tööpuuduses, kuna suuremad ja kiiremad masinad on rolli üle võtnud.\n08-02-2015, 00:44 AM\n(11-08-2013, 14:37 PM)olli Kirjutas: [ -> ] Ostuga kaasa sain ainult buldooseri. Praeguseks olen ise juurde hankinud originaal pöördadra ning tagakopa.\nOmma TZ peris ägedaks tjuunind.Kas on sul kasutusel 2 hüdro silindrit,või on kolmas ka kuskil eespool peidus,kasutusel buldoosri jaoks?\nTagakopaga oli 2 hüdrosilindrit kasutusel jah. Üks tõstmiseks, teine kallutamiseks. Jagaja sai võetud igaks juhuks kolmene, et kui tuleb soov, saab korraga nii buldooserit kui koppa kasutada. Seni aga pole ma ise sahka veel kordagi kasutanud. Küll tuleb ka see aeg.\nAga kuna ma pole nõnda ammu siia postitanud, siis lisan ka paar värskemat pilti. Üks lausa täna tehtud. Selle talve esimene palk kojugi toodud.\n08-02-2015, 13:20 PM\n(08-02-2015, 01:04 AM)olli Kirjutas: [ -> ] Üks lausa täna tehtud. Selle talve esimene palk kojugi toodud.\nNonii,see ju niikui väike patt,tegemistest nii vähe pajatada Kaugele sa selle palgi jupiga niiviiisi kärutama pead?Arvan,et see palk sellisel kujul võiks olla 2 x pikem,saaksid 1 reisu asemel 2 kirja panna.Selle kohapeal tundub olema hea pinnas,mingi kõrgem koht,saab hakkama nende pitsa lõikudega edukalt.Kuda palgi otsa tõstmine keib,et saada selle raami vahele kinni,ketile rippuma?Ma ise see x ei viitsinud suurt seda kahe rattalist käru kasutada,sai sellised jurakad toodud taga oleval plaadil.Toomis maa pole ka eriti pikk,vbl.nii 100-160 m.\n08-02-2015, 21:35 PM\nEga ma vahepeal tegelikult suurt tegelenud traktoriga polegi. Sai sel nädalavahetusel üle pika aja välja aetud metsateoks. Seepärast sai äsja ka kunagi motoploki jaoks valmistatud balansiir sildadega haagist natuke suuremaks kohendatud Tzi tarbeks. Värvimise peab suveks jätma, praeguse ilmaga ei kannata kuidagi.\nSõit metsast koju on minulgi üsna lühike, vast nii 200m ümber. Sellest pool mööda kõrgepinge liini alust, mis möödund aastal ära puhastati. Enamus oksi koristati küll ära, aga ei taiband ise sooja ilmaga seal teed sättimas käia, seega üsna müttlik lume sisse ära külmand oksade tõttu. Pinnas ise on seal metsa osas kõva ja Tzi rattad kannavad hästi. R15 rehvide peale olengi mõelnud hetkel rohkem kõrgema ja tänu sellele pehmema profiili tõttu. Ning ega ei tahaks neid Tzi originaalrehve kuhugi juurika otsa ära lõhkuda.\nPalke olen seni nii ümmarguselt kuuemeetrisi vedanud. Eks kui tee rohkem sisse saab sõkutud, tuleb ka pikemad järele proovida. Hetkel on kõik palgid olnud tormimurd. Igavene nikerdamine, et sellises pikkuseski teiste puude vahelt kätte saada.\nPalgi laadimine sinna raami vahele käib nii, et võtan raami traktori tagant ära, lükkan raami palgi kohale, keeran raami tagurpidi palgile peale, kett ümber palgi ja otsad kinni. Seejärel teine mees keerab palgiraami õiget pidi tagasi, palk tõuseb üles ja mina tagurdan traktoriga kohale. Sellise 40+cm palgi üles tõstmine sel viisil on isegi naisele jõukohane, kangiefekt. Vähemalt kahekesi tegutsedes saab nii kindlasti kiiremini kui näiteks eraldi käsivintsi palgi tõstmiseks kasutades. Ja samal viisil saab palgi kätte ka, ainult et siis pole teise mehe abi vaja kuna tühja raami saab ka üksinda üsna lihtsalt konksu otsa tagasi.\nKas keegi oskab pajatada keskliigendi remondist? Mätaste otsas möllates sain aru, et päris arvestatav vasakule-paremale loks on sees. Olen kuulnud, et esialgu piisab ehk mingi puksi vahetusest?\n08-02-2015, 22:46 PM\n(08-02-2015, 21:35 PM)olli Kirjutas: [ -> ] Sellise 40+cm palgi üles tõstmine sel viisil on isegi naisele jõukohane, kangiefekt.\nEks seda tõstmist enmv.nii arvasingi.Aga keskliigendit küll ei oska komenteerida.Ise ka kasutan trakat sihtotstarbeliselt,aegajalt saab teine vett ja vilet.Omal küll ei ole justkui märgand,et see liigend kuhugi poole järgi annab.Küll see malm junn mis asetseb tagasilla poolses osas,mille pea toimub siis külg kalde liikumine.Seda tean küll,et selle otsas olev flants on pooldunud.Korra olen sea ka vahetanud,aga see tundub olema vist mingi nõrk koht.Aga kuna poldid on sees ja kinni,siis pole tal võimalik kuhugi sealt kaduda.Ei oskagi seda junni kuidagi seletada.Otsin vana jupi üles,teen pilti,siis vaatab,mis kostetakse.\n09-02-2015, 14:17 PM\nNüüd pean ka mina sekkuma kuna lugedes jõudsin arusaamisele et mul on masinal ka problem selle junniga mis tagasilda justkui sisse läheb jne. Loks on kaunis kobe seal aga ei tahaks enne lahti kiskuda kui saaks aimu mis karul kõhus. Ühes teises foorumi peatükis oli isegi küsimus üleval aga kuidagi vaikselt vajus kõrvale ja pole saanudki täpselt aru mis kõhus siis täpselt on. Kas selle toruja junni kätte saamiseks tuleks ka tagasild pooleks võtta või jookseb otsast välja kui (vist) neli polti lahti lasta ja tagasilda tagasi nihutada.


Eva Koldits: kõik seisab ja täiesti süümepiinadeta seisad samamoodi\nNäitleja Eva Koldits: kõik seisab ja täiesti süümepiinadeta seisad samamoodi\nNäitleja ja lavastaja Eva Koldits on paljudele tuttav nii Tallinna Linnateatri, Vanemuise kui ka NO99 lavalaudadelt ja lavastajatoolist. Lisaks sellele on ta kaasa teinud tuntud filmides ja sarjades nagu „Seltsimees laps“, „Võta või jäta“, „Padjaklubi“ ja „Reetur“. Rääkisime Evaga sellest, kuidas tema elu koroonaajal muutunud on, kuidas läheb hetkel filmitava „Reeturi“ uue hooaja võtetel ning millised projektid veel oma järge ootavad.\nNagu kõigi kolleegide jaoks, on ka Eva karjäär koroona tõttu meenutanud Ameerika mägesid – järsk seiskumine aasta tagasi, intensiivne tööperiood ning nüüd tasapisi taas tagasi hiiliv rahulikum aeg. Koroona on jätnud näitleja puutumata, aga see-eest on ka tema aasta olnud täis erinevaid emotsioone. „Nagu kõigist teistestki pole minust mööda läinud isoleeritus, hirm, rõõm kellegagi päriselt kohtuda ja kohmetus vanade sõprade kallistamisel. Samas ka olemise puhas mõnu – kõik seisab ja täiesti süümepiinadeta seisad samamoodi, vaatad oma lähedastele silma ja oled olemas,“ võtab Eva koroonaaja emotsioonide virvarri kokku. Suvi on näitleja sõnul möödunud imeliselt ja pakkunud võimaluse teha kõike, mida üks õige puhkus ette näeb. „Erinevate tegurite koosmõjul jäi ära üks planeeritud lavastus, millest erialaselt oli väga kahju. Suuremas pildis aga andis see vaba aega käia külas sõpradel, avastada veidi rohkem ka oma koduümbrust ja veeta aega lastega mere ääres.“\nHetkel on Eva jaoks suurem pooleliolev projekt ERR’i ja Elisa koostöös valminud spioonisarja „Reetur„ teises hooajas peategelase abikaasa mängimine. Sarja peaosas on hinnatud näitleja Tambet Tuisk, kellega Eva ka varem edukalt tööalaselt paari pandud on olnud. „Tambeti talent ja taktitunne on alati jalustrabavad! Reetur on meil “Seltsimees lapse“ ja „Perekonnavalede“ järel kolmas suurem abikaasade mängimine, lisaks veel teatris mängitud partnerid. Seetõttu on võtteplatsil turvaline – kõik arusaamatused, küsimused on kiirelt lahendatavad ja uued lahendused on kiirelt tehtavad. Heli ja Alfredi suhe on väga huvitav oma rääkimata jätmistes, kuid tingimusteta teineteise toetamises,„ kirjeldab Eva koostööd Tuisuga. Samuti tõdeb ta, et inimesega koos töötades, kelle töömeetodid on tuttavad, saab rolli kiiremini ja julgemini sisse sukelduda. Lisaks kaasnäitlejale kiidab Eva ka valgustiimi tööd. “Imetlesin nende oskust end nähtamatuks ja kuuldamatuks muuta, kui valgus “paigas“, ent vajadusel sinust 30 cm kaugusel taas nähtavaks muutuda, kui miski korrigeerimist vajab. Vist jõllitasin neid üsna taktitundetult,“ tunnistab Eva.\nRolli jaoks valmistudes ja Heli tegelaskujusse sisse elades on Eva enda sõnul õppinud, et kõige suurem enesepettus on see, kui arvad, et lased end teadlikult ära petta. Ta peab kõige olulisemaks ettevalmistuseks Heli ja Alfredi suhte mustri kaardistamist, sest kõik Heli valikud sõltuvad varasematest kokkulepetest. „Ei saa ette ära rääkida, mis sündmused toimuma hakkavad, aga aktuaalne on taas manipulaatori käsiraamat ja usk, et see kehtib „kõikide teiste“ kohta,„ täpsustab ta. Ka Heli tegelaskuju teeb läbi suure arengu, sest alustab kooliõpetaja asemel tööd Politsei- ja Piirivalveameti juristina, kes on pühendunud oma tööle ja abikaasale. “Heli on kindlasti usin näitustel käija ning galeriidest möödajalutaja. Samuti meeldib talle hästi süüa, kuid mingi sõbrannataja ta ei ole. Muidugi kõik, mida näitleja oma rollile juurde mõtleb, ei kajastu ekraanil nähtava tegevusena, vaid aitab näitlejal ehk mingeid kohandumisi mängida,“ kirjeldab Eva Heli tegelaskuju ja mõttemaailma.\nLõpp või lõputu küünlapäev\nOlenemata sellest, et mõni projekt on ära jäänud, on aasta Eva jaoks olnud tegus. Juuli alguses lõpetas näitleja kuuldemängu lavastusest „Stiiliharjutused„ ning kohe algavad Saaremaal uue mängufilmi võtted. „Samuti loodame pikalt töös olnud projektiga “Imelik peegel“ viimaks lõpule jõuda. Tegemist on Juhan Kunderi muinasjutu „Imelik peegel“ lennuka tõlgendusega, kus osalevad kaks kirjanikku (Jan Kaus ja Indrek Koff), kaks näitlejat (Toomas Täht ja Eva Koldits) ning kaks heliloojat (Mingo Rajandi ja Hendrik Kaljujärv). Ka kaks ööülikooli teemal dialoogid kunsti ja loodusteaduste vahel on juba eetris olnud. Üldiselt on praegu juba irooniline rääkida „pooleliolevatest“ projektidest, sest kui paar aastat tagasi tähendas see, et projektil on ka lõpp, siis praegusel hetkel võib see tähendada ka lõputut küünlapäeva,“ tõdeb Eva tuleviku üle mõtiskledes.\nSpioonisarja „Reetur“ teise hooaja esimesed osad jõuavad tänavu sügisel eksklusiivselt Elisa Huubi.


Ladina-Ameerika riigid on suhkrut sisaldavate jookide tarbimise edetabelis esikohal\nVideo: Jeremy Narby (Switzerland) - speaker at Psycherence 2018 (Oktoober 2020).\nTeadlased vaatasid suhkruga magustatud jookide, puuviljamahla, piima, kohvi ja tee tarbimist, analüüsides ülemaailmse dieediandmebaasi projekti üle 1100 uuringu andmeid, mis esindavad kokku 6, 78 miljardit inimest kogu maailmast.\n183 uuritud riigist leidsid teadlased, et mehhiklased joovad suhkruga magustatud jooke rohkem kui keegi teine. Keskmine Mehhiko täiskasvanu joob päevas üle poole liitri (19 USA vedelikku untsi). Sellele järgnesid Suriname ja Jamaica, kus täiskasvanute keskmine päevane tarbimine oli umbes 440 ml (ligi 15 oz).\nKa Ladina-Ameerika ja Kariibi mere piirkond on puuviljamahla tarbimise osas esikohal. Suurim tarbitav kogus oli Colombias, kus täiskasvanud joovad päevas umbes 11 oz, millele järgneb Dominikaani Vabariik (ligi 10 oz päevas).\n"Suhkruga magustatud joogi ja puuviljamahla tarbimine oli suurim Ladina-Ameerika piirkonnas, kus tarbitakse laialdaselt nii kaubanduslikke kui ka omatehtud suhkruga magustatud jooke ja puuviljajooke , " ütles Friedmani doktorant Laura Lara-Castor. Tuftsi ülikooli toitumisteaduse ja -poliitika kool Laura Lara-Castor.\nKõige vähem tarbiti suhkruga magustatud jooke Hiinas, Indoneesias ja Burkina Fasos, samas kui Hiina, Portugal ja Jaapan jõid kõige vähem puuviljamahla.\nToitumise üleminekute teavitamine\nBill & Melinda Gatessi fondi rahastatud uuringut ei ole veel eelretsenseeritavas ajakirjas avaldatud - see ilmub ajakirjas Current Developments in Nutrition ( vt üksikasju allpool) -, kuid seda tutvustati toitumiskava 2019 postitussessioonil, sel kuul Ameerika Toitumisseltsi korraldatud konverents.\n"Need esialgsed andmed […] võivad aidata toitumise muutumist aja jooksul, nende jookide mõju ülemaailmsele tervisele ning suunatud toitumispoliitikat dieedi ja tervise parandamiseks, " ütles Lara-Castor.\nReageerides uuringu tulemustele ütles Rahvusvahelise Jookide Assotsiatsioonide Nõukogu (ICBA) Ladina-Ameerika piirkonna tegevdirektor Santiago López, et suure tarbimise põhjuseks võib olla LATAMi joogiettevõtete toodetav jookide lai valik .\n"See annab võimaluse suuremaks ja konkreetsemaks valikuks vastavalt Ladina-Ameerika ja Kariibi mere piirkonna inimeste vajadustele ja eelistustele, " ütles ta FoodNavigator-LATAMile.\n„Ladina-Ameerikas ja Kariibi mere piirkonnas eksisteerime samaaegselt alatoitumuse topeltkoormusega - teisisõnu rasvumise ja alatoitluse määraga samas piirkonnas - ning samal ajal on mõnes piirkonnas rahutu juurdepääs joogiveele. piirkonnas.\nICBA: "Oleme pühendunud suhkru vähendamisele"\n"Seetõttu on joogisektor [võtnud] kindlameelseid meetmeid valitsuste ja kogukondadega käsikäes töötamiseks nende keerukate rahvatervise väljakutsete ümber."\nLopez lükkas aga tagasi valitsuse poliitika, näiteks suhkruga magustatud jookide maksustamise, Ladina-Ameerika ja Kariibi mere piirkonnas kasvava rasvumise ja ülekaalulisuse vastu võitlemiseks.\n“[…] On parem viis aidata inimestel vähendada jookidest saadavat suhkru kogust kui mitteproduktiivsed maksud, mis tõstavad tarbija toidukärude hindu, kuid mille puhul pole kunagi tõestatud, et see vähendaks rasvumist.\n"Oleme endiselt pühendunud dieedi suhkru vähendamise edendamisele, vähendades jookides suhkrut, luues rohkem võimalusi vähem suhkrut ja nullsuhkrut sisaldava toote jaoks, selge kalorite märgistamine, vastutustundlikud turustamisviisid ja väiksemate pakendisuuruste pakkumine."\nTa lisas, et sellised meetmed on Mehhikos näidanud tulemusi, mis seda strateegiat tohutult toetavad .\nSamuti selgus uuringus, et kõrge sissetulekuga piirkondades, sealhulgas Põhjamaades, Rootsis, Islandil ja Soomes, oli piimatoodete tarbimine kõrgeim. Teadlased omistasid selle väljakujunenud piimasektorile ja tõsiasjale, et piimatooted on nendes riikides traditsioonilise dieedi osa.\nKeskmine piimatarbimine oli Hiinas, Togos ja Sudaanis kõige madalam.\nAllikas: Toitumise praegused arengud (käimas)\nAbstraktne veebis saadaval 13. juuni 2019, doi.org/10.1093/cdn/nzz034.P10-038-19


Gräzin päästab külmutatud raha - Äripäev\nGräzin päästab külmutatud raha\nAndres Reimer 12. märts 2001, 00:00\nSamal ajal kui Tallinna ringkonnakohus kaalub täna VEBis külmutatud raha eest ligi 57 miljoni krooni suurust A.O. Imbi nõuet Ühispanga vastu, valmistab Gräzin rahandusminister Siim Kallasele kompromissettepanekut, mis võib kadunuks peetud raha Venemaalt tagasi tuua.\nGräzin kohtus veebruaris Peterburis VEBi nimel Eesti ettevõtetelt võlgu sisse nõudva Cleider Projectsi juhi Dmitri Nikolajeviga, et lahendada ligi 340 miljoni krooni külmutatud raha tagastamine 150 Eesti ettevõtjatele.\nÜhispank saaks Põhja-Eesti Aktsiapanga VEBis külmutatud arve õigusjärglasena raha kätte, taotledes raha kandmist enda poolt Venemaal asutatud panka, ütles Nikolajev. ?Sellisel juhul oleks tegemist investeeringuga Venemaa majandusse, millel oleks poliitiline toetus,? selgitas ta.\nGräzini sõnul kujuneb raha kättesaamise eelduseks Eesti ettevõtete võlgade tasumine VEBile, samuti tuleb loobuda süüdlaste otsimisest.\nSamas süüdistas Gräzin reedel Eesti riigi finantsjuhte kahjulikus passiivsuses VEBi võlaküsimuste lahendamisel. ?Rahandusministeeriumile ja Eesti Pangale on jäänud mulje, et VEBiga seotud finantsprobleemid võivad aja jooksul nii-öelda imenduda,? rääkis Gräzin. ?Kuid need probleemid ei imendu.?\nMitmed allikad on väitnud, et rahandusminister Siim Kallas, Eesti Panga president Vahur Kraft ja erastamisagentuuri endine peadirektor Väino Sarnet on valede otsustega VEBiga seotud küsimustes tekitanud riigile rohkem kui ühe miljardi krooni suuruse kahju ohu. Seni pole tõestatud, et teeniti isiklikku kasu.\n16 Eesti riigile kuulunud ettevõtet laenas enne Nõukogude Liidu lagunemist VEBist äriprojektideks valuutat, kuid lõpetas tagasimaksed pärast Eesti taasiseseisvumist. Eelmiseks aastaks oli võlgnevus koos intressidega kasvanud 770 miljoni kroonini. Ülejäänud ettevõtete pankrotistumise ja likvideerimise tõttu saab praegu võlgu sisse nõuda üksnes Tartu Ülikoolilt, ASilt Kunda Tehased ja ASilt Eesti Fosforiit kogusummas ligi 130 miljonit krooni.\nVahetult pärast Eesti taasiseseisvumist külmutas Vene Föderatsiooni Ülemnõukogu presiidium 1992. aasta alguses kõik VEBi valuutavahendid. Moskvasse jäi kinni üle ühe miljardi krooni väärtuses Eesti pankade raha.\nRiigikogu poolt 1993. aastal Eesti Panga juurde asutatud VEB Fondi koondati nõudeid 64 miljoni dollari väärtuses ning kohustati fondi raha kättesaamisel külmutatud arvetelt seda kreeditoride vahel proportsionaalselt jagama. Tänaseks on nii nõuete maht kui ka külmutatud rahasumma vähenenud Eesti Panga tehingutega rohkem kui 44 miljoni dollari võrra. Samal ajal pole ligi 150 raha ootavale ettevõtjale sentigi välja makstud.\nTallinna linnakohus mõistis pärast pikka kohtuvaidlust mullu septembris Ühispangalt A.O. Imbi kasuks välja 56,6 miljonit krooni. Tallinna ringkonnakohus arutab täna Ühispanga apellatsiooni linnakohtu otsuse vastu. Esimese Eesti ettevõttena asub ekspeaminister Tiit Vähi juhitud AS Silmet Grupp VEBis külmutatud raha pärast kohtus riigi vastu. Advokaadibüroo Raidla ja Partnerid on lõpetamas hagi viimistlemist, et nõuda Silmet Grupi kasuks välja ligi 10 miljonit krooni, mis jäi üheksa aastat tagasi kinni Eesti Pangale kuulunud korrespondentkontole VEBis.\nMullu novembris tunnistas Lääne-Viru maakohtu kohtunik Maido Roots Cleider Projectsi 735 000 krooni suurust nõuet erastamisagentuuri poolt likvideerimisel oleva Kunda Tehaste vastu. Kui Viru ringkonnakohus jätab otsuse tänavu märtsis toimuval istungil jõusse, saab Cleider Projects erastamisagentuurilt välja nõuda 28 miljoni krooni suuruse VEBilt võetud laenu, mille likvideerimiskomisjon Kunda Tehaste bilansist nõudest vabanemise eesmärgil välja kandis.\nSarnased nõuded Tartu Ülikoolile ligi 40 ja ASile Eesti Fosforiit ligi 61 miljoni krooni suuruse võla tasumiseks võivad jõuda kohtusse veel tänavu, sest Cleider Projects on valmis sõlmima VEBiga lepingu nõuete omandamiseks esimesel taktikaliselt sobival hetkel.\nLigi 600 miljoni kroonise eelarvega Tartu Ülikoolile tooks laenu tasumine finantsraskusi. Laenatud raha eest ostis ülikool seadmed südamekirurgia keskusele ning kaks freespinki meditsiiniliste laserite tootmiseks. Cleider Projects kaasab võlgade nõudmisesse Hamburgis registreeritud finantsvaldusettevõtte, mille nime pole seni avaldanud. ?Sakslaste kaasamine laiendab võlanõude rahvusvahelist kõlapinda, asetades nõude Eesti ja Euroopa Liidu suhete konteksti,? ütles Nikolajev.\nVEBi volitusel on Nikolajev alustanud võlgade sissenõudmist Ukraina, Valgevene ja Leedu ettevõtetelt.


HÜVASTI, SÖÖR FRANK WILLIAMS! F1-ajaloo edukaim tiimipealik kihutas 35 aastat surmal eest\nViljar Voog, 29. november 2021 14:03\nTRAGÖÖDIA: Frank Williamsi ülimalt eduka karjääri kõige mustemaks hetkeks oli Ayrton Senna surm. Lõpuks otsustas Itaalia kohus, et tiimibossil õnnetuses süüd polnud.\nFrank Williams oli omanimelise F1-meeskonna juhtinud juba nelja MM-tiitlini, kui ränk autoavarii röövis temalt liikumisvõime. „Nüüd ta on veel ohtlikum. Kõik mida ta oma ajaga teha saab, on mõtlemine,“ kommenteeris rivaalist tiimibossi naasmist Ron Dennis McLareni ridadest. Need sõnad osutusid prohvetilikuks.\nPühapäeval 79aastasena taevastele ringradadele lahkunud Williams nägi lõpuks, kuidas temanimeline meeskond võitis üheksa meeskondlikku ja seitse pilootide MM-tiitlit. Lookas auhinnakapiga ollakse edukuselt MM-sarja ajaloo kolmas meeskond: maas vaid Ferrarist ja McLarenist ning samal pulgal Mercedesega. Rohkem võistkondlikke tiitleid on vaid punastel itaallastel.


Raamatu "Играют все!" esitlus\nAleksei Razin ja Leelo Kingisepp kutsuvad vene keele kui võõrkeele õpetajaid uue mängude kogumiku "Играют все!" („Mängivad kõik!“) interaktiivsele esitlusele. Kogumik on koostatud Eesti Haridus- ja Teadusministeeriumi tellimisel ja toetusel.\nInfo: See e-posti aadress on spämmirobotite eest kaitstud. Selle nägemiseks peab su veebilehitsejas olema JavaSkript sisse lülitatud., 55945058\nTegevust alustab BARANKA koolitusprogramm. Programmi eesmärk on luua võrgustik, kus õpetajad kogu Eestist saaksid oma koolis avada BARANKA ringi ning õpetada vene keelt 4. ja 5.klassi õpilastele. Väljaõpe toimub september 2018 - mai 2019.


Kreeka saarte elanikud läksid sisserändajate pärast politseiga raksu (12)\nToimetas Greete Kõrvits, 25. veebruar 2020 21:51\nMeeleavaldajad Lesbose saarel politseinikke kividega loopimas.Foto: AFP/Scanpix\nKohalikud loobivad korda valvama tulnud märulipolitseid kivide ja tossupommidega ning süütavad teedel liikluse tõkestamiseks lõkkeid. Kreeka valitsus kavatseb Lesbose, Chiose, Kosi, Lerose ja Samose saarele üles ehitada põhimõtteliselt kinnipidamislaagrid, mille eesmärgiks majutada ja ilma peale laiali jooksmast hoida tuhandeid migrante, kes saartel juba niigi asuvad ning sealsetesse kinnipidamisasutustesse enam ära ei mahu.\nPolitseinikud pidid Kreeka saarel protestivaid pagulasi pisargaasiga peatama (10)\nKaugeltki mitte kõik saarte elanikud sellisest plaanist ei vaimustu. Nemad tahaksid, et sisserändajad ja sõjapõgenikud suunataks saartelt maismaale. Kreeka valitsuse pressiesindaja Stelios Petsas tunnistas, et poliitikud mõistavad kohalike muret ning sedagi, et rahva usaldust valitsuse vastu plaan just ei tõsta, kuid et midagi ei jää üle – kuhugi tuleb migrandid paigutada ja uued hooned igal juhul kerkima hakkavad. Petsas lisas, et lisaprobleemiks võib saada koroonaviirus, mille osas pole praegu totaalselt ülerahvastatud laagrites võimalik rahvast kuidagi korralikult kontrollida.\nSaarte elanike ja politseinike kokkupõrgetes on saanud vigastada kümned meeleavaldajad ja 43 politseinikku.\nChiose saarel sai kokkupõrgetes märulipolitseiga viga kolm meeleavaldajat. Foto: AFP/Scanpix\nAinuüksi 2019. aastal saabus Kreeka saartele kusagil 60 000 inimest. Praeguse kokkuleppe kohaselt ei luba Kreeka võimud migrante saartelt minema kuniks nad vastavates kinnistes asutustes saabujate pagulasstaatust kontrollivad-määravad.


Võistlushobused ja -eeslid – kauplemise eeskirjad\ndirektiiv 90/428/EMÜ võistlushobustega kauplemise ja võistlustel osalemise tingimuste kohta\nDirektiiviga sätestatakse eeskirjad võistlushobuste, st kodustatud hobuslaste, eeslite või nende ristandite (muulade või hobueeslite) ELi-sisese kaubanduse kohta.\nNende eeskirjade eesmärk on ELi riikide võistlustele pääsemise tingimuste erinevuste kaotamise teel kõrvaldada hobuslastega kauplemist takistavad tõkked.\nKäesoleva direktiiviga sätestatakse võistlushobustega kauplemise ja nende ELis toimuvatel võistlustel osalemise tingimused.\n„Võistlus” tähendab mis tahes ratsavõistlust, sh hobuste võidusõite, takistussõitu, kolmevõistlust, koolisõitu, kaarikusõitu ja demonstratsioonklassi.\nVõistluseeskirjad ei tohi tekitada diskrimineerimist ELi hobuste päritolu- või registreerimiskoha alusel. Täpsemalt tuleb kõigi ELi riikide hobuslasi kohelda võrdselt seoses:\nvõistlusele registreerimise nõuetega;\nvõistlusel laekuva võimaliku auhinnaraha või tuludega.\nSamas ei takista see kohustus korraldamast:\nvõistlusi, mis on mõeldud teatavas tõuraamatus registreeritud hobustele tõu parandamiseks;\npiirkondlikke võistlusi hobuste valimiseks;\najaloolisi või traditsioonilisi üritusi.\nELi riigid võivad auhinnarahast või tuludest teatava osa eraldada tõuaretuse tagamiseks, arendamiseks ja parandamiseks riigis, kus võistlus toimus.\nDirektiivi kohaldatakse alates 17. juulist 1990. ELi riigid pidid selle oma siseriiklikesse õigusaktidesse üle võtma 1. juuliks 1991.\nLiikmesriikide teave (Euroopa Komisjoni veebileht)\nNõukogu 26. juuni 1990. aasta direktiiv 90/428/EMÜ võistlushobustega kauplemise ja võistlustel osalemise tingimuste kohta (EÜT L 224, 18.8.1990, lk 60–61)\nDirektiivi 90/428/EMÜ järjestikused muudatused on alusdokumenti lisatud. Käesoleval konsolideeritud versioonil on üksnes dokumenteeriv väärtus.\nKomisjoni 26. märtsi 1992. aasta otsus 92/216/EMÜ nõukogu direktiivi 90/428/EMÜ artikli 4 lõikes 2 nimetatud hobustele korraldatavaid võistlusi käsitlevate andmete kogumise kohta (EÜT L 104, 22.4.1992, lk 77)


Uued nõuded spaasid ei hirmuta - Saarte Hääl\nKÕIK ON HÄSTI: Grand Rose'i spaad sügisel jõustuvad karmimad nõuded ei mõjuta. Sellest annab tunnistust ka roosispaa leti taga seisva Urmas Pildi muigel suu. Foto: Tõnu Veldre\nSügisel muutuvad nõuded majutusettevõtetele karmimaks, muuhulgas reguleeritakse esmakordselt ka spaateenuseid pakkuvate majutusettevõtete tegevust.\nEdaspidi tohivad sõna “spaa” oma nimes kasutada vaid need majutusettevõtted, mis pakuvad vähemalt kahte erinevat massaažiteenust, kahte erinevat veeprotseduuri või basseini kasutamise võimalust, vähemalt kuuekohalist sauna ja kahte iluteenust, mille alla ei käi saunateenus.\nMajandus- ja kommunikatsiooniministeeriumi avalike suhete osakonna peaspetsialisti Martin Miido sõnul on spaateenuste pakkumine majutusettevõtetes seni olnud õiguslikult reguleerimata, kuid reguleerimine on vajalik eelkõige Eesti kuurort- ja taastusravi traditsioone ning tarbijate ootusi arvestades.\nJäreleandmisi endale ei luba\nGrand Rose’i spaahotelli müügi- ja teenindusjuhi Mario Sau sõnul nimetatud muudatused neid ei mõjuta. “Meil on juba täna olemas kümneid erinevaid massaažiteenuseid ja veeprotseduure, samuti neli sauna, suur bassein ja mitmeid erinevaid väiksemaid,” selgitas ta, lisades, et olemas on ka laia teenustevalikuga ilusalong. Säärane regulatsioon on tema hinnangul aga igati vajalik. “Selline nõuete reguleerimine on kindlasti vajalik, kuna see muudab kliendi jaoks selgemaks, milliseid teenuseid pakutakse,” leidis Mario Sau.\nGeorg Otsa spaa (GOSPA) turundus- ja müügijuhi Anneli Kikkase sõnul on GOSPA olnud nn wellness-spaade lipulaev Eestis 2004. aastast. “Well-ness ehk heaoluspaa kontseptsioon eeldab väga kõrget kvaliteeti ja teenindustaset, personaalset teenindamist, mitmekesist spaateenuste valikut ja orienteeritust vastavatele sihtrühmadele,” selgitas ta. Kikkase sõnul on see kirjeldus välja toodud ka Eesti spaaliidu kokkupandud nõuetes, mis omakorda tähendab, et spaa nimetusega peab tõepoolest olema tagatud teenuste mitmekesisus ja tase.\nGOSPA teenuste valik ei vaja nende turundus- ja müügijuhi sõnul kindlasti uute nõuete tõttu uuendamist. “Tegeleme pidevalt tootearendusega ning jälgime oma teenuste ja teeninduse taset järjepidevalt,” kinnitas Anneli Kikkas, lisades, et sellega tagavad nad klientidele tunde, mille pärast ikka ja jälle tahetakse GOSPA-sse tagasi tulla. “Kvaliteedis me endale järeleandmist ei luba,” märkis ta.\nSamas on ka Anneli Kikkas seda meelt, et spaa nimetuse kasutamine vajas kindlasti juba pikemat aega reguleerimist just selguse mõttes. “Ilmselt võib kliente segadusse ajada, kui nad lähevad n-ö spaasse ja leiavad sealt vaid ühe mullivanni ning saunavõimaluse ainult siis, kui majutajal sellega parasjagu aega tegeleda on,” leidis ta, et selge eristumise mõttes on see oluline otsus.\nSuurem tähelepanu ka ohutusel\nSenisest enam pööratakse uues määruses tähelepanu majutusettevõtetes peatuvate külaliste ohutuse tagamisele. Ühe uuendusena peab tulevikus kodumajutuses ja külaliskorteris, milles on kuni 10 voodikohta, alates 1. septembrist olema igas majutusruumis autonoomne tulekahjusignalisatsiooniandur ning majutusettevõttes vähemalt üks 6 kg tulekustutusaine massiga esmane tulekustutusvahend.\nPraegu kehtivate nõuete kohaselt piisab elamus tegutseva kodumajutuse ja külaliskorteri puhul anduri olemasolust ühes ruumis kogu elamu peale.\nSenised nõuded majutusettevõtetele on muutumatuina kehtinud 2005. aastast. Eelnõu väljatöötamisel osalesid Eesti hotellide ja restoranide liit, Eesti turismifirmade liit, päästeamet, MTÜ Eesti Maaturism, MTÜ Eesti Kämping-Karavan ja Eesti Spa Liit.\nLisatud: 19.06.2012 / 12:00\nPole need reeglid köigi tarbeks loodud .Möned on teistest vördsemad ja ei vaevu mingeid lube vormistama ja osutavad teenuseid oma äranägemise järgi.Kasvöi suure käraga avatud Nasva Hotell ,rääkimata paljudest turismitaludest.Lihtsalt vilistage nöetele -seda rohkem jöuate teha hinnaalandusi ja seda rohkem jääb talve üleelamiseks raha üle.\nLisatud: 19.06.2012 / 16:54\nMinu teada ei ole Nasval sellist hotelli nimega Nasva Hotell.\nLisatud: 19.06.2012 / 21:26\nNo vaata nasvahotel.com ja nimi ka Nasva Hotell .Töötab aga paberite järgi tegelikut Hotelli pole.Või on nasvakatel seal mingi anomaalia?\nLisatud: 20.06.2012 / 22:23\nTäpne nimetus on Nasva Jahtklubi Hotell


Swedbank soovitab LHV aktsiat osta, hinnasiht kerkis enam kui poole võrra - Rikas Geenius\nSwedbanki värskes aktsiaanalüüsis anti LHV aktsiale ostusoovitus ning kergitati hinnasihti enam kui poole võrra.\nTäpsemalt tõstis Swedbank LHV hinnasihi 49 euroni aktsia kohta, varasemaks hinnasihiks oli 30 eurot aktsia kohta. See teeb tõusuks 63 protsenti.\nLHV aktsia maksab hetkel Tallinna börsil 45,9 eurot, mis tähendab, et Swedbanki hinnangu kohaselt on väärtpaberil tõusupotentsiaali 6,75 protsenti. Lisaks uuendati ka LHV aktsia soovitus “neutraalselt” soovituseni “osta”.


Menetlusse võeti eelnõu riigikaitselise rakenduskooli kohta - Riigikogu\nMenetlusse võeti eelnõu riigikaitselise rakenduskooli kohta\nRektoriks võib saada ka ilma teaduskraadita koloneli auastmes ohvitser.\nRiigikogu juhatuse otsusega menetlusse võetud Isamaaliidu fraktsiooni 4. mail algatatud rakenduskõrgkooli seaduse muutmise seaduse eelnõu (641 SE) eesmärgiks on muuta riigikaitselise rakenduskõrgkooli ülemale esitatavaid nõudeid ja liita riigikaitseline kõrgharidus haridussüsteemi ülejäänud osadega.\nEestis on praegu üks riigikaitselise suunitlusega rakenduskõrgkool – Kaitseväe Ühendatud Õppeasutused, kus toimub õppetöö bakalaureuse ja alates 2005. aasta sügisest ka magistriõppe tasemel. Tänini ei olnud võimalik siduda tegevsõjaväelase karjääri ja teadustegevust. Seetõttu tekib 2005. aasta sügisest olukord, kus Eestis ei ole ühtegi inimest, kes vastaks nimetatud kooli ülemale rakenduskõrgkooli seaduse poolt esitatavatele nõuetele. Mõningas mõttes on analoogne olukord sõjaväeliste õppeasutuste puhul ka mõnedes teistes NATO maades. Norra Kuningriik ja Taani Kuningriik lähevad sügisest üle kõrghariduse 3+2 süsteemile. Sõjakoolide ülematele teaduskraadi nõuet nendes maades seatud ei ole, sest leitakse, et kooli ülem peab pigem olema oma isikuga, sõjalise väljaõppe, lahingukogemuse teadmiste ja auastmega eeskujuks kadettidele. Muudatuse sisuks on see, et kui riigikaitselises rakenduskõrgkoolis toimub magistriõpe, siis võib selle rakenduskõrgkooli ülemaks määrata mitte tingimata vähemalt vanemohvitseri auastmes kaadrikaitseväelase, kes omab doktorikraadi või sellele vastavat kvalifikatsiooni, vaid ka koloneli auastmes kaadrisõjaväelase. Mõlemal juhul on nõutav vähemalt kolme aastane tegevteenistuse kogemus vanemohvitseri auastmega ametikohal. Haridussüsteemi terviklikkuse huvides võetakse riigikaitselise rakenduskõrgkooli ülema määramisel arvesse haridusministri seisukoht. Juhtivkomisjoniks määrati kultuurikomisjon.


Klamüdioos - Terviseuudised\n23. mai 2016 15:17\nKlamüdioos on suguhaigus, mille peamisteks sümptomiteks on eritis kusitist, valulikkus urineerimisel ja kihelus. Enam kui pooltel nakatunutest ei esine haigustunnuseid, mistõttu nad ei ole haigusest teadlikud. Klamüdioos võib kahjustada mitmeid organeid ja kudesid.\nKlamüdioosi põhjustab mikroorganism nimega Clamydia trachomatis, mis põhjustab kuse- ja suguelundite põletikke. Klamüdioos on suguhaigus, mis levib kaitsmata tupe-, anaal- või oraalseksi ajal.\nHaigus võib kulgeda ägedalt, alaägedalt ja varjatult. Esimesed haigustunnused ilmnevad 3-20 päeva jooksul pärast nakatumist: eritis kusitist, valulikkus urineerimisel. 50% meestest ja 75% naistest ei esine märkimisväärseid kaebusi. Haigusel võib olla varjatud kulg, nakatumisel hakkab haigustekitaja küll kiiresti paljunema, kuid kaebusi ei põhjusta - nakatunu ise ei teagi, et ta haige on ja annab nakkust edasi. Haigus võib ,,uinuvas“ olekus kulgeda aastaid. Erinevatel põhjustel võib siiski haigus teatud momendil ägeneda ja põhjustada kaebusi.\nDiagnoosimine - laboratoorsed analüüsiks võetakse kaabe meestel kusitist ja naistel emakakaelast, vahel ka pärasoolest.\nNaistel on tüüpiliseks kaebuseks rohkenenud eritis tupest, kihelus suguelundites ja ebamugavustunne kusitis. Voolus tupest on vähene, vesine, hiljem klaasjas. Mehed kaebavad kipitus-, kihelustunnet kusitis, valulikkust urineerimisel. Klamüdioos võib kahjustada mitmeid organeid ja kudesid, avaldudes näiteks liigesevaludena, silmapõletikena jne.\nKlamüüdia allub ravile reeglina suhteliselt hästi. Üldjuhul kasutatakse 7-14-päevaseid ravikuure vastavate antibiootikumidega, aga on võimalik ka ravi ühekordsete annustega. Esineb ka selliseid klamüdioosi vorme, mille põhjuseks on sageli aastaid kestnud põletikuline protsess, pidevad uued nakatumised või organismi kaitsevõime oluline nõrgenemine. Neid on äärmiselt raske välja ravida, kuid nendelgi juhtudel aitavad pikaajalised antbiootikumikuurid.\nRavida tuleb samaaegselt ka seksuaalpartnereid, olenemata partnerite uuringute tulemustest.\nNaised – peamiseks tüsistuseks on väikese vaagna elundite põletik. Kui klamüdioos jääb õigel ajal avastamata, võib põletik kanduda tupest ja emakakaelast munajuhadesse ja munasarjadesse. Krooniliseks muutunud põletik võib ummistada munajuhad, mistõttu naisel pole enam võimalik rasestuda. Suureneb risk emakaväliseks raseduseks. Rase klamüüdiahaige naine võib sünnituse käigus nakatada oma vastsündinut, põhjustades talle konjuktiviiti, pneumooniat, keskkõrvapõletikku jt haigusi. Naine võib jääda viljatuks!\nMeestel – peamiseks tüsistuseks on eesnäärme- ja munandipõletik, mis võib põhjustada potentsi langust, viljatust ja muid komplikatsioone. Nii meestel kui naistel võib klamüdioosi tagajärjeks olla Reiteri sündroom, mille puhul esinevad korraga nii kusetorupõletik, silma limaskesta põletik kui ka liigesepõletik.\nKoostaja: Naha- ja suguhaiguste osakond, vanemõde Maie Kaasik\n23. May 2016, 15:17


Kätehooldus kodus: lihtsad reeglid - Hoidke kuju - 2019\n6 lihtsat käe nahahoolduse reeglit\nKäte eest hoolitsemine on vajalik, et teie käed oleksid hoolitsetud. Vajadus töötada välja teatud hooldusreeglid ja lihtsalt veedad veidi aega oma kätele.\nNagu psühholoogid ütlevad, on harjumus arenenud 3 nädala jooksul. Seega on meil vaja veidi vähem kui kuu aega, et arendada kasulikke harjumusi käte naha ilu jaoks.\n1. Kasutage alati kätekreemi\nKäte nahk on sageli väga kuiv ning kõige käepärasem ja ilmsem tegevus käte naha pehmendamiseks on kreemi kasutamine. Kätekreem peaks olema kõikjal - köögis, vannitoas ja isegi arvuti laual. Nad tegid köögis asju, pesti käed ja määrisid need kohe koorega. Sama vannitoas.\nMillised on nahahoolduskreemid?\nLoomulikult on nad väga, väga palju. Siin on mõned:\nKreem - palsam käedele ja naeladele ORGANILINE SHOP Brilliant kätekreem "Jaapani SPA-maniküür" - väga rasvane kreem, hea kuivale nahale. Ja isegi sel juhul tuleks seda rakendada öösel.\nNivea kreem intensiivne toit - imeline koor, mille abil ühel päeval pidevalt tagasi pöördute\nBioderma Atoderm näo- ja kehakreem - see kreem on samuti kuivale nahale. Eriti hea käte hooldus talvel.\nValgevene kätekreem VITEX naturaalsetele õlidele ja taimeteedele.\n2. Kasutage kätehooldusvahendit.\nKäte nahka tuleb ka kraapida, sest surnud nahaosakeste eemaldamisega teeme käed pehmemaks.\nPuhastust saab teha ise, kaupluses saab osta. Kui te olete harjunud kasutama koorimisvõimalusi ja teil on oma majas alati keha või näokoorija, siis ei saa te erilist käsipuhastust osta. Saate kohandada kehakoorimist kätte, lisades sellele veidi õli.\nVäike kogus nühkimist ja väike õli (oliivi-, virsiku-, linaseemne- või kookospähkliõli) segatakse ja hõõruge nahasse ringliikumisega. Peske võsa maha sooja veega ja püüdke mitte pühkida, kuid puhastada õrnalt rätikuga. Pane käed rasvavaba koorile.\n3. Peske käed lisanditega vedelseebiga.\nTavaline tahke seep on liiga karm, et seda saaks regulaarselt kasutada, pärast pesemist muutub käte nahk kuivaks ja õheks. Vedelseebi nahk ei mõjuta ning spetsiaalsed lisandid pakuvad ka täiendavat nahahooldust.\nNäiteks Clean Line'i seeria vedelseebiga, mis on kahekordse niisutamisega fütoõli, ei kuiva nahka, käed jäävad pehmeteks.\nKui võimalik, peske käed sooja veega, sest väga kuum või väga külm vesi mõjub teie kätele mitte parimal viisil.\n4. Kaitske oma käsi töötamisel.\nKodutööde ajal kandke kindaid. Isegi kui sa ei leidnud supermarketis õige suurust. Sellisel juhul proovige apteegis leida endale sobivad kindad.\nTalvel ei käi kindaid. Tee see reegel - tänaval 0, siis on aeg kanda kindaid. Talvel on käte nahk mitte ainult kiiresti kuivanud, vaid ka punane ja praod.\n5. Võtke vannid\nImeline ja samal ajal väga lihtne vann käte pehmendamiseks - oliiviõliga.\nVala kuumutatud oliiviõli väikesesse konteinerisse ja pange oma käed. See vann on hea ka küünenaha ja küünte hooldamiseks\n6. Küünte vann\nKuna me räägime käest, siis me ei tohiks unustada naelu. Kui teil on nõrgad küüned, tehke naelte jaoks vann. Selleks lahustage mõni merisool soojas vees ja hoidke sõrme selles.\nSelline vann muudab teie küüned tugevaks.\nTeine võimalus nõrkade küünte tugevdamiseks on Fito Nails System. See on professionaalne salong kosmeetika ja seda saab kasutada kodus. Kahe nädala pärast on küüned tugevamad, lakkavad purunemast ja kooruvad.\nNeed on käe nahahoolduse lihtsamad reeglid, et hoida käed heas seisukorras. Armastage ennast, hoolitsege iseenda eest ja siis 40-ndatel näete välja nagu 20!\nNõelravi punktid jalgadel, mis vastutavad elundite töö eest\nKuidas lülituda murdosa võimsusele\n6 kasulikku retsepti täidiseta pipart ilma lihata\nCopyright 2019 \_ Sport, ilu ja tervis \_ 6 lihtsat käe nahahoolduse reeglit