Kaalulangus aidsi ulevaated -\nKaalulangus aidsi ulevaated,\nVõrreldes teiste Euroopa Liidu riikidega on Eestis testimise tase hea: HIV-testitud inimeste arv on suur ja aasta-aastalt kasvanud. Uuringutes ei leitud nõudlust tõstvate strateegiate kahjusid või kõrvalmõjusid. Üks uuring 33 hindas SVL ja asukohapõhise testimise sh alternatiivse asukoha põhine testimine, valimi moodustamine aja-koha põhimõttel ehk TSS mõju HIV- testimisse kaasatusele.\nSelles faasis sisaldab vereringe kõrgemat HIV taset, mis muudab selle edasikandumise teistele lihtsaks. Kuna kõigil pole varajasi HIV-i sümptomeid, on testimise teel ainus viis teada saada, kas viirus on nakatunud.\nVarajane diagnoos võimaldab ka HIV-positiivsel inimesel ravi alustada. Nõuetekohane ravi võib kõrvaldada viiruse edasikandumise riski oma seksuaalpartneritele. Paljud HIV-sümptomid, eriti kõige raskemad, tulenevad oportunistlikest infektsioonidest. Nende nakkuste eest vastutavad mikroobe hoitakse üldiselt puutumata immuunsüsteemiga inimestel. AIDS Pärast varjatud perioodi võivad viiruse immuunsussüsteemist üle saada järgmised nähud: Paistes lümfisõlmed Candidiasis rästikseeninfektsioon, mis tavaliselt mõjutab suu Nahaprobleemid: laigud, kahjustused ja haavandid Öine higistamine une hüperhidroos Suur kaalulangus HIV raiskamine See on ka punkt, kus inimene võib haigestuda oportunistlikesse infektsioonidesse, nn, kuna neid põhjustavad patogeenid, millest terve immuunsussüsteem tavaliselt suudab kergesti väljuda.\nVöötohatis ja kopsupõletik on kaks kõige levinumat. Retroviirus on ainulaadne selle poolest, et kasutab RNA kodeerimist DNA tootmiseks nakatunud rakus, mis on normaalse protsessi pöördumine.\nKui see juhtub, sisestatakse äsja toodetud DNA peremeesraku tuuma, kaaperdades tõhusalt selle geneetilist mehhanismi, et luua ise mitu koopiat, millest igaüks on võimeline nakatama ja tapma hulgaliselt teisi peremeesrakke. Sel juhul on peremeesrakud valged vererakud, mida nimetatakse "abistaja" T-rakkudeks, eriti CD4 T-rakud, mis käivitavad keha immuunvastuse.\nNende rakkude süstemaatilise ammendumisega vähendab HIV keha võimet sissetungivat viirust tuvastada ja neutraliseerida, aga ka hulgaliselt muid viiruse, bakteri, parasiidi aineid, mille eest ta muidu end kaitsta saaks.\nKui see on latentseks muutunud, jätkub viiruse vaikne replikatsioon. Lisaks HIV-le varjab viiruse alamhulk, mida nimetatakse provirus, rakkudesse ja kudedesse, mida nimetatakse latentseteks reservuaarideks, kus immuunsüsteem neid hõlpsalt tuvastada ei suuda.\nIsegi kui HIV viiakse retroviirusevastaste ravimitega kontrolli alla, võivad need eelproovid püsida, olles valmis uuesti ilmnema täielikult moodustunud HIV-na, kui ravi ebaõnnestub või immuunsussüsteem variseb kokku.\nKuidas HIV levib HIV-i saab levitada ainult käputäis konkreetsetel viisidel, millest enamikku on lihtne vältida: Seksuaalne kontakt Nõelte jagamine süstitavate narkomaanide vahel Juhuslik kokkupuude verega Ülekandumine emalt lapsele raseduse ajal HIV-i ei saa levitada higi, pisarate, sülje, väljaheidete ega uriini kaudu.\nMiks testimine on nii oluline Sageli võib inimene kahtlustada, et on nakatunud HIV-i, alles siis, kui esmakordselt ilmneb oportunistlik infektsioon.\nTöörühm arvas, et enne SVL-i rakendamist tuleb seda kohapeal proovida, seejärel on võimalik SVL-i efektiivsust ja kulutõhusust Eestis hinnata.\nÜks uuring 33 hindas SVL ja asukohapõhise testimise sh alternatiivse asukoha põhine testimine, valimi moodustamine aja-koha põhimõttel ehk TSS mõju HIV- testimisse kaasatusele.\nÜks enne-ja-pärast-uuring analüüsis 30 SVL-i Washingtoni osariigis. Uuritavad olid MSM-id ja transsoolised naised, kes olid kaasatud prostitutsiooni. Tegemist oli esialgse RCT alarühmanalüüsiga. Esmakordselt HIV-testitavateni jõudmine Neljas uuringus teatati esmakordsete testitavateni jõudmisest 33, 36, 37, Uuringutes kasutati mitut uuringukavandit, sealhulgas läbilõikelist uuringut 37prospektiivset kohortuuringut 33, 36 ja uuringut, mis võrdles HIVST-i tulemusi Alameda maakonna HIV-testimise programmi tulemustega Uuringute vahel oli suur ebakõla.\nNjagi jt juhuslikustatud klasteruuring tehti Keenias Nairobis. Neli kliinikut jagati juhuslikult kahe rühma vahel: SVL ja standardravi. Juhuslikustamine oli kliiniku- mitte üksikisikupõhine. Uuringu valimi moodustasid MSM-id.\nSamuti võivad ilmneda HIV-ga seotud sümptomid, näiteks kognitiivsed häired. Kas on periood, mil viirus ei ole edasikanduv? HIV on edasikanduv varsti pärast selle sisestamist kehasse. Selles faasis sisaldab vereringe kõrgemat HIV taset, mis muudab selle edasikandumise teistele lihtsaks.\nÜhes kirjeldavas võrdlusrühmata jälgimisuuringus 27 kaasasid kolm SVL-i spetsialisti riskirühma koolitatud esindajat, kelle sotsiaalvõrgustiku kontaktidest läksid testima inimest 6,8 inimest riskirühma koolitatud esindaja kohta. Wesolowski jt oli kirjeldav võrdlusrühmata jälgimisuuring.\nAndmeanalüüsi kaasati andmed HIV-positiivsetelt uuritavatelt, kes olid täitnud esimese küsimustiku ja ka järelkontrolli küsimustiku 40 uuritavat st. Igale uuritavale anti sotsiaalvõrgustiku kontaktidele jagamiseks kaks HIV-kiirtesti. Kaasatus kliinilisse hindamisse ja ARV-ravi alustamine riskirühma koolitatud esindaja partnerite või sotsiaalvõrgustiku kontaktide seas, kelle HIV-test oli positiivne Üks uuring 35 hindas ravile jõudmist või ARV-ravi alustamist HIV-positiivse testitulemusega isikute seas Guatemalas, El Salvadoris, Hondurases ja Panamas.


Rahu rõõmutu aastapäev – Diplomaatia\nRahu rõõmutu aastapäev\nEuroopa võinuks tõesti üheskoos tähistada 70 aasta möödumist Teise maailmasõja lõpust Euroopas. 8.-9. mai 1945 oli aeg, mil sõjast räsitud kontinendile laotus rahu ja miks mitte siis koos üritada seda meeles pidada. Ida-Euroopa jäi küll Nõukogude Liidu meelevalla alla ja nende jaoks lõppes sõda ebaõiglaselt, kuid isegi selliste asjalugude juures oleks saanud sõja lõpu tähistamisel leida kompromissi. Balti riikide presidendid on 9. mail Moskvas käinud.\nSelles, et Euroopa on 70 aastat pärast sõja lõppu taas lõhenenud, on ühemõtteliselt süüdi Venemaa. Vene presidendi Vladimir Putini otsus okupeerida ja annekteerida Krimm ning mahitada sõjategevust Ida-Ukrainas muudab Euroopale võimatuks tunda Teise maailmasõja lõpu 70. aastapäeva puhul rõõmu. Sest Euroopas surevad taas inimesed.\nDiplomaatia ongi pühendanud suure osa sellest numbrist Teise maailmasõja temaatikale. Ajaloolane Kaarel Piirimäe kirjutab oma värskest raamatust „Roosevelt, Churchill and the Baltic Question: Allied relations during the Second World War“ lähtuvalt, missugune oli Balti küsimus Teise maailmasõja ajal.\nVenemaa endine asevälisminister Georgi Kunadze on arvamusel, et nn Suur Võit aitab moodustada praegust Vene identiteeti ja Putinil oma poliitikat teostada.\n„Tegelikult on ainuke tõeline side, mis tänapäeva venelasi ühte seob, Suure isamaasõja mitmetahuline mälestus. Nad tunnevad uhkust võidu üle, leinavad langenud kangelasi ja mõistavad hukka need, kes vastustavad nende veendumusi, olgu need nii lihtsustatud või moonutatud kui tahes. Selles kontekstis tuleb mainida, et Suure isamaasõja mälestus ühes üldise hariduse vapustava puudulikkusega muudab paljud venelased Venemaa valitsuse propagandakampaania hõlpsaks saagiks,“ kirjutab Kunadze.\nEtnoloog Aimar Ventsel aga heidab pilgu Kasahstani. Nimelt otsib ta vastust küsimusele, kuidas on see riik toime tulnud oma nõukogude aja vangilaagrite pärandiga. Praegused Kasahstani võimud on ajanud seda tehes väga tasakaalukat poliitikat, arvab Ventsel.\nNii Marge Mardisalu-Kahar kui ka Viljar Veebel kirjutavad, et Euroopa Liidu idapartnerluses tuleb lõpetada teesklemine ja midagi reaalset ette võtta.\nMarin Mõttus arvustab Paul Danahari Lähis-Idast kõnelevat raamatut „The New Middle East. The world after the Arab Spring“.


edulugu – Heidi Plumberg\nArast pardipojast julgeks ning imeliseks luigeks.\nMulle nii väga meeldib saada klientide edulugusid. Ka täna jõudis minuni üks imeline edulugu, mida soovin ka Sinuga jagada.\n“Tagasiside Armsale Heidile.\nMa olen tahtnud paljudele koolitustele tagasisidet kirjutada aga lõpuks enam ei saagi aru mis koolitus miskit täpselt muutis. Kõik võetud koolitused on kihiti lahti arutanud minu uskumusi tundeid emotsioone. Peale taaskohtumist Heidiga, mis juhtus paar aastat tagasi on elu muutumises olnud. Mis kõige parem ma olen need muutused vastu võtnud. Muidugi on olnud selliseid aegu, kus olen võitlusesse astunud iseendaga ja pole märganud elus ilu nii palju kui seda on tahetud näidata. Kuid vähemalt tänu Heidi õpetustele ja tema tööle pole sattunud tagasi nii suurde auku kui varem olin. Olen leidnud ikka üles selle päikesekiire ja positiivsed mõtted. Tänu sellele, et Heidi julgustas nägema endast päris seda, mis on minu sisimas sees olen jõudnud kaugele. Tean seda, et kui ma oleksin julgenud kõiki asju katsetada nagu ta soovitas, siis pilt hetkel oleks teine. Kuid jah, polnud sel ajal veel nii valmis muutuma. Nüüd olen teinud vajalikke samme, selleks, veel enamaks, milleks valmis olen. Väga suur suur muutus on selles, et ma julgen päriselt oma arvamust avaldada, just enda oma arvamust. Ma olen nüüd julge. Ma julgen avalikult vabalt esineda. See on seoses avaliku esinemise koolitusega suuresti avardunud. Minu unekvaliteet on ikka sedavõrd parem, et ma olen hommikul puhanud ja magama jäämine on lihtne ja kiire. Ma ei mõlguta voodis enam tunde oma mõtteid, vaid kasutan seda aega just magamiseks. Minu suhted mehega on olnud muutumises peale esimesi koolitusi, mida Heidilt võtsin. Hetkel on meil suurepärane suhe. Me saame omavahel asjad selliselt räägitud, et on rahu majas. Ma julgen ennast rohkem avada talle ja tema ka mulle. Kui ta oli pigem vagasem ja ei julgenud mulle väga oma arvamust avaldada, sest kunagi ta ei teadnud, kuidas ma võisin reageerida. Tavaliselt oli see mul ikka väga äkiline reageering, ise veel imestasin, miks ta siis minuga ei räägi. Ikka kõik algab iseendast. Ma olen ülimalt tänilik Heidile selle töö eest mida ta teinud on ja mida ta jätkuvalt teeb. See on lihtsalt super elumuutus. Aitäh Sulle Heidi.💖💖💖” – Vaike Soosaar\nKas ka Sind koormab hirm avaliku esinemise ees? Ei julge oma mõtteid ja ideid väljendada? Liitu Avaliku Esinemise koolitusega siin: https://heidiplumberg.lpages.co/avalik-esinemine/\nTunned, et tahad muutust, kuid ei tea, kuidas alustada? Kaardista oma erinevad eluvaldkonnad ja avasta blokeeringud tasuta töölehtedega: https://heidiplumberg.lpages.co/toolehed/\nKuula ka Vaike edulugu, mille ta andis Rahablokkide koolitusel:


Hotellid Smoljatškovo - Tasuta tühistamise võimalus | Hotels.com\nVene Föderatsioon hotellid\nLinna Smoljatškovo hotellid\nKui soovid uusi elamusi, vali sihtkohaks Smoljatškovo. Smoljatškovo on magnet omaette. Seetõttu leidub ka ümberkaudu hulk igale maitsele vastavaid majutuskohti, kus võib veeta öö või terve puhkuse. Kui sind huvitab Smoljatškovo, saad hotelli valida ka Hotels.com kodulehel olevalt kaardilt. Meie kaardil on kogu Smoljatškovo oma hotellidega, kaarti vähendades näed valitud hotelli kaugust vaatamisväärsustest ja orientiiridest, suurendades aga saad täpsemat aimu majutuskoha lähiümbrusest. Smoljatškovo ootab! Siit leiad hotellide parimad pakkumised meie hinnagarantiiga.\nMillised on lähipiirkonna huvitavamad vaatamisväärsused?\n• Zelenogorski rand (12,3 km südalinnast)\n• Kazani kirik (12,8 km südalinnast)\nMillistel aastaaegadel sobib Smoljatškovo kõige paremini puhkuseks?\n• Kõige soojemad kuud: juuli, juuni, august, mai (keskmine temperatuur 13°C)\n• Kõige külmemad kuud: jaanuar, veebruar, märts, detsember (keskmine temperatuur -7°C)\n• Kõige vihmasemad kuud: august, oktoober, juuli ja september (keskmine sademete hulk 72 mm)


Teisenda Perche mõõtühikuks dm (Perche mõõtühikuks Detsimeeter)\nPerche to dm\nPerche to Detsimeeter\nTeisenda Perche mõõtühikuks Detsimeeter (Perche mõõtühikuks dm):\nSelle kalkulaatoriga on võimalik teisendada väärtus koos algse mõõtühikuga, näiteks '902 Perche'. Seda tehes võib kasutada ühiku täielikku nimetust või selle lühendit. Seejärel määrab kalkulaator teisendatava mõõtühiku kategooria, näiteks 'Pikkusühikud'. Pärast seda teisendab see sisestatud väärtuse kõikidessee talle teadaolevatesse sobivatesse ühikutesse. Saadud loendist leiate kindlasti ka selle teisenduse, mida te algselt otsisite. Teisendatava väärtuse võib sisestada ka järgmiselt: '66 Perche na dm' või '96 Perche to dm' või '43 Perche -> Detsimeeter' või '82 Perche = dm' või '13 Perche na Detsimeeter' või '51 Perche to Detsimeeter'. Selle alternatiivi puhul arvutab kalkulaator välja kohe, millisesse ühikusse algne väärtus teisendatakse. Sõltumata sellest, millist neist võimalustest kasutatakse, säästab see tülikast nimekirja otsingust paljude kategooriate ja lugematute toetatud ühikute hulgast. Kogu see töö tehakse meie eest kalkulaatori poolt ning see võtab vaid murdosa sekundist.\nLisaks võimaldab kalkulaator kasutada matemaatilisi väljendeid. Selle tulemusena ei saa mitte ainult numbreid üksteisega võrrelda, näiteks '(80 * 12) Perche'. Erinevaid mõõtühikuid võib teisendamisel samuti omavahel otseselt siduda. See võib näiteks välja näha nii: '902 Perche + 2706 Detsimeeter' või '40mm x 13cm x 69dm = ? cm^3'. Sellisel viisil kombineeritud mõõtühikud peavad mõistagi sobima kokku ja olema vastavas kombinatsioonis mõistlikud.\nKui palju on Detsimeeter ühes Perche?\n1 Perche = 50,292 Detsimeeter [dm] - Mõõtühikute kalkulaator, mida on võimalik muu hulgas kasutada Perche mõõtühikuks Detsimeeter teisendamiseks.


ANDRA LUGU: enam ma ülikonnas meest ei vaata! | Buduaar\nANDRA LUGU: enam ma ülikonnas meest ei vaata!\n2017. aasta 26. jaanuar 08:55\nMinu nimi on Andra, olen 30-aastane üksikema. Jah, üksikema. Isegi seda on välja kirjutada raske, rààkimata elust, mida hetkel elan. Tean, et see on osaliselt mööduv ja kõik jutud, aga paratamatult mõtlen, miks mulle selline karm õppetund.\nMinu nimi on Andra, olen 30aastane üksikema. Jah, üksikema. Isegi seda välja kirjutada on raske, rääkimata elust, mida hetkel elan. Tean, et see on osaliselt mööduv ja kõik jutud, aga paratamatult mõtlen, miks mulle selline karm õppetund.\nKui minna ajas pisut tagasi, meenub suurepärane aeg. Mul oli väga hea välimus, elurõõm, nutikus. Juba ülikooli ajal sain tasuva töö ja liisida endale väikese, aga vinge korteri unistuste asukohas. Olid igasugused üritused huvitavate inimestega ning elu tundus nagu üks suur lill. Muidugi soovisin enda ellu meest, aga sõbrannadki väitsid, et latt on liiga kõrgel. Vaimusilmas nägin maja mere ääres, toredaid naabreid ja pikka nägusat meest poolläikivas ülikonnas.\nJust sellist meest ma enda ellu tahtsingi – ülikonnaga. Mul oli kinnistunud arvamus, et paremini riietuvad ja endaga hakkamasaavamad mehed on igas mõttes väärtuslikumad. Sest mida on anda mehel mulle, kui tal endalgi midagi pole? Ärge saage valesti aru, ma olin alati endale ise vahendeid teeninud, ma lihtsalt arvasin teadvat oma väärtust naisena. Siis ta lõpuks tuli. Pikk, tugev ja jalustniitev. Ma armusin temasse meeletult ja see oli vastastikune.\nEdasi läks kõik tormiliselt – tulin ära töölt, jäin rasedaks, ehitasime maja ruumikale krundile mere äärde ja olin kindel, et Tema ongi minu saatus. Ta tundus olevat ka majandusliku mõtlemisega, mis mulle väga meeldis. Seepärast ta vormistaski mind kiiremas korras fiktiivselt tööle oma sõbra firmasse, et saada maksimaalset vanemahüvitist.\nLapseootuse viimased kuud olid ülimalt rasked. Tundus, et rase naine pole tema südamesoov ja armumine taandus koos minu saledusega. Mehel oli palju firmasiseseid kooviibimisi ja lisaks hakkas ta käima trennis. Olin palju üksi ja see ajendas sööma tavapärasest rohkem, mistõttu sünnitusele minnes olin juurde võtnud kõvasti üle kolmekümne kilo.\nSünnitus ise oli väga vaevaline – iga juurdevõetud kilo kohta üks õmblus… Lõpp osutus lühemaks kui algus ja kaardimajake vajus aeglaselt, aga nähtavalt koost. Mees hakkas mind kohtlema veelgi üleolevamalt ja see omakorda sundis mind rohkem külmiku kallal käima. Lapse kolmeseks saades olin meie majast väljunud vaid loetud korrad ja ei oleks kõlvanud enam isegi trofeenaiseks.\nKui mees ei ilmunud terve nädalavahetuse koju ega vastanud mu kõnele, käis ära mingi krõks ja tundsin, et enam nii ei saa ja olen liiga kauaks sellesse võrku jäänud. Mees ei abiellunud minuga, küll aga oli abielus oma tööga. Ja… ehk veel kellegagi, kellest ma ei teadnud.\nKooselu jäid meenutama fiktiivse vanemahüvitise tagajärjed hiigelvõla näol, vägagi rikutud keha ja vaidlused elatise teemal, viimasest uhkuse tõttu lõpuks loobusin.\nLaps on muidugi imeline, aga üksinda teda kasvatada liigagi keeruline, vähemalt minu jaoks. Tean, et selliseid pea mitte midagi teenivaid üksikvanemaid on palju, aga ei uskunud kunagi, et minust saab üks neist. Ma pole enam oma aja peremees ja pole siiani leidnud head tööd.\nIdeaal sai purustatud.\nKui minu ellu tuleks kunagi veel üks mees, sooviksin, et tal oleks väga hea süda, et ta armastaks lapsi, aga tal ei tohiks olla mitte ühtegi ülikonda!\nKui sul on jagada põnev lugu oma elust, siis kirjuta info at buduaar.ee. Avaldatud lugude eest maksame honorari.


Porilaste marss – Vikipeedia\n"Porilaste marss" (soome keeles "Porilaisten marssi") on Soome orkestriteos (marss). Marsi nimi on võetud Rootsi ajal tegutsenud Pori lääni jalaväerügemendi (soome keeles Porin läänin jalkaväkirykmentti) tunnuslaulu järgi.\nMarsi helilooja pole teada, ent arvatavasti on laul pärit 17. sajandist.\nMarss on Soome kaitsejõudude (aastast 1918) ja Soome presidendi tervitusmarss. 1921-1923 oli marss ka Eesti riigivanema tervitusmarss. 27. jaanuaril 1923 kehtestati Eesti riigivanema tervitusmarsiks "Pidulik marss".\n"Porilaste marss" YouTube'is\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Porilaste_marss&oldid=5860633"\nSelle lehekülje viimane muutmine: 18:49, 27. märts 2021.


Kõik mida pead teadma vastutuse delegeerimisest - Sekretar\nAutor: Raimo Ülavere • 8. veebruar 2022\nMillal sa viimati tööle minnes lipsu ette või kostüümi selga panid? Inimesi, kes seda teevad, jääb üha vähemaks. Mis on omal moel kaudne märk sellest, kuidas üha enam levib ja läheb hinda üks juhi võtmeoskusi – oskus delegeerida vastutust.\nKuidas on lips või kostüüm seotud vastutuse delegeerimisega? Hetkel tundub olevat üha kiirenev trend organisatsioonide detsentraliseerimisele. Mis on peenem viis öelda, et üha enam otsuseid tehakse „põrandal” – eesliini ja vaheastmete inimeste poolt. Ja sellega käib kaasas ka suhete mitteformaliseerumine – ehk inimesed suhtlevad omavahel vabamalt, staatus või positisioon organisatsioonis ei ole nii tähtis ja… lips või kostüüm kui staatuse sümbol on kahaneva tähtsusega.\nEnt kärtspunane lips või mürkroheline kostüüm pole tänase jutu peategelased. Alljärgnevas kirjutan sellest, mida peaks juht teadma vastutusest ja selle delegeerimisest. Koos artikli lõpus olevate konkreetsete nõuannetega, kuidas seda tulemuslikult teha.\n„Hoian vastutuse õiges kohas”\n„Hoian vastutuse õiges kohas” või „Tulemuslik vastutuse delegeerimine” või muud moodi vastutuse jagamisega seotud teemad on juhtide coachingu programmides üks enim kasutatavaid sihte. Sellega tegeles äsja 6 kuulise programmi lõpetanud Eesti ühe suurima puidutööstuse tootmisjuht, coachingu üheks sihiks oli see Eesti parimate sekka hinnatud perearstikeskuse juhil ja omanikul, fookuses on see ka kiiresti kasvava start-up’i omanikul ja juhil. Neid kõiki seob üks eesmärk: delegeerida vastutust. Ja siht ei ole delegeerida lihtsalt ülesandeid.\nErinevus ülesannete delegeerimisest\nJuhtimisalases kirjanduses kohtab delegeerimise teema all päris palju mõtet, et delegeerimine tähendab ülesannete väga täpset kirjeldamist, kirjelduse jagamist inimestele ja siis nende täitmise eest n.ö liistul hoidmist. Ehk lihtsamalt juht delegeerib ülesande ja kontrollib selle täitmist. Sellest ülesande delegeerimise loogikast ja soovist on tulenenud ka detailsed ametijuhendid, detailsed töökäsud jne. Ent see pole vastutuse delegeerimine. Ülesande delegeerimisega kaasnev pikaajaline kasutegur, kui nii saab öelda, nii inimesele kui organisatsioonile on pehmelt öeldes kasin. Seega, et oleks selgem – edaspidi räägin siin ikkagi vastutuse delegeerimisest, kus teema on kogu „naha ja karvadega” delegeeritud.\n„Lõks” ehk kuidas juht saab delegeerimise kihva keerata\nMuuseas, enne vastutuse teemal konkreetseks minekut – ettevaatust! Delegeerimisega seostub üks juhtide tüüpiline „lõks” ehk see, kuidas juhid ise saavad delegeerimise kihva keerata. See puudutab delegeerimise põhjust ja kommunikatsiooni. Lühidalt: delegeerimise põhjendusena EI OLE hea mõte rääkida stiilis “ma ei jõua kõigega tegeleda” või “annan ära vähem tähtsamad asjad”. See jutt viitab otseselt sellele, et delegeeritakse põhjusel, et juhil oleks kergem. Vabandust, aga juhi heaolu ei ole siin peamine eesmärk. Ja milliseid mõtteid ja kui suurt vaimustust tekitab inimese peas teadmine, et talle tahetakse anda tööd, mida juht ei pea tähtsaks? Kõlab nagu laualt raasukeste jagamine? Delegeerimiseks on oluliselt tähtsamaid põhjuseid kui juhi heaolu ja need on seotud inimeste endi, kasvamise ja organisatsiooni edukusega. Aga mis need põhjused siis on?\nVaatame fakte ehk mida ütlevad uuringud, kas ja miks delegeerimine on tähtis.\n•Ühe aastate taguse uuringu järgi tegelevad juhid USAs 14% oma tööajast töötajate töid ümber ja üle tehes, Hongkongis on protsent 24%, Indias 20%. Eestis… ei tea. Ent kui eeldame, et umbes viiendik kuni kuuendik tööajast läheb töötajate töö “korrigeerimisele”, siis… iga juht võib oma palgast lähtuvalt numbrid kokku lüüa, kui palju läheb otseselt maksma kehv vastutuse jagamine.\n•Vastutuse delgeerimine mõjutab ja on uuringute järgi korrelatsioonis uuringute järgi peamiselt kolme nähtusega:\noinimese rahulolu tööga\noinimese töö tulemuslikkus\noorganisatsiooni kasv ja areng\nVastutuse delegeerimine suunab inimesi aktiivsusele, suunab küsima tagasisidet ja otsima tagasisidet oma tööle – see kõik on erakordselt oluline, et inimene saaks teha adekvaatseid otsuseid. Muuseas, eelkõige mõjub see positiivselt nendele, kes on valmis aktsepteerima ka teiste inimeste otsuseid ehk põhimõtet, et otsuseid teevad need, kellel on selleks mandaat ja voli.\nMis asi on vastutus?\nEnt millest me siis räägime kui räägime vastutusest? Ehk mida me delegeerida püüame? Vastutust saab vaadata erinevate nurkade alt, toon siia neist nurkadest 4, mis tunduvad just juhtimise kontekstis olulised:\n1. Vastutus tähendab tagajärgedega arvestamist. See võib olla kaalutletud analüüs, mis saab siis kui… Ent see võib olla ka n.ö tunne: misiganes juhtub – ma teen otsuse ja vastutan.\n2. Vastutus tähendab, et tegevusel on inimese jaoks tähendus. Tegevus pole lihtsalt sihitu tühja rapsimine.\n3. Vastutus on tunne. See on oluline teavustada – vastutust saab küll inimesele panna – “sina vastutad!” – ent see ei tähenda, et inimene päriselt vastutab. Et tal on tunne, et ta vastutab. Nagu igal tundel, ka vastutusel on kindel tekkemehanism:\npäästik, sündmus, olukord => uskumus, mis tunnet geneerib => tunne/käitumine\nVõtmesõna on siin uskumus ehk see kas tunne tekib või mitte, sõltub inimese enda uskumustest.\n4. Vastutus tekib eelkõige vabatahtliku valiku korral. Kui inimesel pole valikut, siis on vastutuse tunde tekkimine oluliselt vähem tõenäoline.\nPsühholoogia ehk miks on juhtidel raske vastutust delegeerida\nErinevad uuringud ja küsitlused on üsna üksmeelsed loeteludes, miks juhtidel on raske vastutust päriselt delegeerida. Mõned enam mainitud põhjused on:\noUskumus, et töötajad ei suuda tööd teha sama hästi kui juht ise\noUskumus, et töö ise ära tegemine võtab vähem aega kui selle delegeerimine\noUsu puudumine, et töötajad on piisavalt motiveeritud ja pühendunud, et töö hästi ära teha\noVajadus teha ennast asendamatuks\noNauding ise tööd tehes – kui juht oskab seda hästi teha, siis on tegemine ju mõnus!\noSüütunne ja hirm koormata oma niigi ületöötanud inimesi\nEnt on veel üks põhjus. N.ö põhjus põhjuste all. Ja selle on ära kirjeldanud psühholoog Alfred Adler, tõsi, tehes seda juba umbes 100 aastat tagasi. Nimelt ütleb Adler, et me ei suuda sageli vastutust delegeerida, sest teiste eest ära tegemine või vähemasti kontroll tegemise üles annab meile võimaluse tunda ennast parema – kui soovite, ka targema, osavama, kogenenuma inimesena. Ehk lihtsamalt – teiste eest töö ära tegemine teenib juhi enda sügavalt isiklikke eesmärke, mis pole pikas perspektiivis reeglina seotud sellega, et töö saaks paremini tehtud või et tulemus oleks parem. Veel lihtsamalt, ja veidi ka utreerides – teiste eest töö ära tegemine on paljudel juhtudel võimu ja positsiooni ja enda üleoleku näitamine.\nMiks juhid, ja muidugi mitte ainult juhid, nii teevad? Adleril on siin vastus, mis, igaks juhuks hoiatan ette, paneb ilmselt päris mitmed inimesed siinkohal pahameelest turtsatama ja mõtlema: võib-olla, aga mitte minu puhul. Adleri järgi tuleneb võimetus delegeerida tööd ja vastutust julguse puudumisest. Kombineerides seda uskumusega, et inimeste vahelised suhted ongi vertikaalsed – keegi on „parem” ja keegi on „kehvem” ja kui ma olen juhi ametis, siis ma pean olema „parem” (alternatiivne uskumus on, et inimesed on erinevad, aga võrdsed). Ning mõistagi ei taha keegi olla see „kehvem”. Delegeerimine aga tähendab riski kaotada võimalus näida parem, targem, autoriteetsem. Ning siinkohal saab meil mõnikord julgus otsa…\nNeuroteadus: vastutuse tunde toob motivatsiooni molekul\nKuid äkki ongi mõistlikum, kui „iga kingsepp jääb ikka oma liistude juurde”. Teeb seda, mida ikka on juba aastaid teinud, teeb seda ju ometigi enamvähem hästi ja… mida siin ikka niiväga delegeerida. Vaatame, mida ütleb vastutuse võtmise kohta neuroteadus.\nAndrew Huberman on pikaaegne neurobioloogia professor Stanfordi ülikooli meditsiini koolis ja käsitleb oma podcastis Huberman Lab inimese elu erinevaid tahke just neuroteaduse vaatenurgast (väga soovitan kuulata tema podcasti). Huberman räägib palju dopamiinist – motivatsiooni molekulist, nagu ta seda kutsub. Kuidas see on seotud vastutusega? Mäletad, vastutus kui tunne tekib enamasti vabatahtliku valiku tegemisega. Ja selle valiku tegemisega kaasneb väiksem või suurem dopamiinisööst. See on see tunne, mida tekitavad nn „tahan” tegevused.\n„Pean” tegevustega mõju motivatsioonile\nJa siis on need teised, „pean” tegevused. Millega ei kaasne dopamiini, kuulsate motivatsiooni molekulide voogu. Inimene on ikka sama moodi võimeline nautima töö, ülesande tegemist. Ent lihtsalt tema isu seda tegema hakata on heal juhul väike, halvemal juhul olematu või on see suisa vastumeelne. Ehk aitab seda paremini mõista paralleel Hubermani kirjeldusest rottidel peal tehtud katsetest: kui dopamiini kanalid on rotil kinni pandud (loe: inimesel pole võimalik teha valikuid ja vastutust võtta), siis võib misiganes tegevus, sh eluks vajalik ja ehk ka nauditav tegevus – söömine jne – olla loomast kasvõi vaid „rotipikkuse kaugusel”, ent rott ei võta ette samme, et seda naudingut kogeda. Tõlgin: inimene ei võta tööd ette – ükskõik kui nauditav see teoreetiliselt ka pole – lihtsalt seepärast, et see on n.ö dopamiinivaba „peab” töö.\nSee Hubermani seletus rottide ja inimeste käitumisele läheb hästi kokku ka juba ligi 40 aastat aastat tagasi psühholoogide Edward Deci and Richard Ryani tutvustatud enesemääramise teooriaga, millest on saanud tänapäeval üheks enimlevinud jutt, mida inimese motivatsioonist räägitakse. Teooria järgi on üks tugevamaid sisemisi motivaatoreid seotud just vastutusega. Nimelt on üks sisemine motivaator autonoomia ehk vajadus ja võimalus teha ise oma elu ja tööd puudutavaid valikuid ja otsuseid. Ning sealt edasi on juba seos lihtne:\nKes otsustab, see vastutab\nOleme nüüd vaadanud vastutuse delegeerimist igast ilmakaarest:\njuhi seisukohast – miks see mõnikord on raske,\norganisatsiooni ja töö seisukohast – miks see on mõistlik ja kasulik,\nja muidugi inimese seisukohast – kuidas see on seotud biokeemia ja motivatsiooniga.\nJäänud on vaid küsimus: tore on, aga kuidas vastutust siis päriselt ja päriselus delegeerida? Alljärgnevas jagan 4 „tööriista”, kuidas vastutust delegeerida. Üks pole parem kui teine, nende sobivus sõltub juhist, inimestest, organisatsioonist, olukorrast.\n4 tööriista juhile vastutuse delegeerimiseks\nVahend 1: Inimeste valikuvabaduse suurendamine\nSee vahend on pärit Daniel Pinkilt, mitme suurepärase raamatu autorilt, tema raamatust “Liikumapanev jõud” (inglise keeles “Drive”)\nSiht on teadvustada, kui suur on inimeste endi arvates valikuvabadus ning millised on võimalused selle suurendamiseks.\n1. Lepi oma inimesega/meeskonnaga kokku u 30minutiline koosviibimine (võib olla ka mõne olemasoleva koosoleku “pikendus”)\n2. Selgita inimesele/meeskonnale ees ootava harjutuse sihti – suurendada valikuvabadust ja võimalusi võtta vastutust. Kirjelda, mis ees ootab.\n3. Palu igaühel panna oma hinnanguna neli numbrit allpool olevatele küsimustele, skaalal 1-10ni (1=absoluutselt mitte ja 10=tohutul hulgal) – küsimused anna kas prindituna kätte või kuva seinale.\n1. Kui palju vabadust on sul otsustada töö juures oma ülesannete üle, st nii oma peamiste kohustuste kui ka selle üle, mida mingil konkreetsel päeval teha tuleb?\n2. Kui palju vabadust on sul otsustada oma aja üle, st selle üle, millal sa saabud ja millal lahkud ning kuidas oma töötunde korraldad?\n3. Kui palju vabadust on sul otsustada oma meeskonna üle, st mil määral on sul võimalus valida inimesi, kellega koos töötada\n4. Kui palju vabadust on sul otsustada oma metoodika üle, st kuidas täpselt sa oma peamisi tööülesandeid täidad?\n4. Aruta inimese/meeskonnaga tulemusi ja vajadusel leppige kokku, kus ja millisel moel on võimalik valikuvabadust suurendada (inimesed teevad ise töögraafikud, otsustavad projektides osalemise, seavad endale ise eesmärke vms).\nVahend 2: Juht delegeerib vastutust\n1. Kirjuta oma meeskonnale e-kiri, kus on sees kaks küsimust:\n1. Millised on 2-3 tegevust, mida Sinul on võimalik näha ja mida ma juhina ei peaks tegema (see ei peaks olema minu töö, minu vastutus)?\n2. Millised on 2-3 regulaarset/tüüpilist otsust, mida mina kui juht ei peaks tegema?\nKirja vastuse tähtajaks pane maksimum 2 päeva.\n2. Kui vastused on laekunud, korralda 30 minutiline kohtumine meeskonnaga – kas näost-näkku või virtuaalselt, kus:\n1. Tänad saadetud vastuste eest\n2. Paned saadetud ettepanekud meeskonna ette, vajadusel neid grupeerides\n3. Vaatate iga ettepaneku läbi, lähtudes mõistlikkuse printsiibist. Eesmärk on delegeerida vastutust ja aidata inimestel teha valik ehk võtta vastutust. Ehk iga teema juures valideerite, kas päriselt ka pole see minu kui juhi töö ja vastutus. Kui vastus on „jah, ei ole” ja seda tööd on vaja ikkagi teha, siis järgneb küsimus: kes selle meeskonnast ära teeb? Ning inimestel on võimalus (võib-olla pead juhina natukene „kaasa aitama” õrna suunamise, julgustamisega) võtta juurde vastutust.\nVahend 3: KUIDAS asemel KES\nSee on tööriist juhile uskumuse ja käitumise muutmiseks ja pärit on see raamatust „Who not How”, autoriteks Dan Sullivan ja Benjamin Hardy.\nIga kord, kui sinu „lauale” (loe: pähe, arvutisse, paberile vms) tuleb uus projekt, uus idee, siis:\n1. Ära kiirusta otsusega, veel vähem kiirusta midagi tegema. ehk ära proovi leida vastust küsimusele KUIDAS?. Võta endale aega otsustamiseks.\n2. Otsuse tegemisel lähtu küsimusest: KES? Ehk KES võiks selle asja ära teha, kes on selleks võimeline, kellele see oleks hea võimalus kasvada?\nVahend 4: Juht kui treener ehk identiteedi muutus\nÜks võimsamaid metamorfoose võib juhtuda siis, kui juht asub muutma oma identiteeti ehk seda, kellena ta ennast juhina näeb. Juhtidega coachingutes olen täheldanud, et tõepoolest hakkab häid asju juhtuma, kui juht on mõtestanud oma rolli ümber ja asunud kinnistama uskumust: Ma olen Treener. Miks? Sest treener EI SAA platsile minna.\nJa kinnistada oma uut identiteeti tegevustega. Juht-treener:\noPaneb kokku meeskonna ja vaatab, et seal oleks õiged inimesed\noPüstitab ootused, aitab panna paika lati\noLaseb igal meeskonna liikmel oma tulemust ise teha ja selle eest ka vastutada.\noFookus kahel suunal – iga liikme isiklik areng ja koostöö\noTegeleb süsteemselt iseenda arenguga\nAutor: Coach Raimo Ülavere. Allikas: Raimo Ülavere blogi


joonistajad koos: mai 2013\nPostitas k. at 14:30 4 kommentaari\nselle teema jaoks tegin, pärast unustasin aga siia postitada .(\nPostitas k. at 13:51 1 kommentaari\nSildid 176 - Suur püss, Kaspar\nPostitas k. at 13:45 0 kommentaari\nSildid 162 - Tulnukas, Kaspar\nEi leidnud sellele elukale paremat teemat. Ega ma isegi tea, kes või mis ta on.\nPostitas Unknown at 13:53 0 kommentaari\nPostitas mikk at 18:20 0 kommentaari\nSildid 168 - Kaabu, mikk\nPostitas Elena at 21:06 0 kommentaari\nSildid 137 - Sinine, Elena\nPostitas Elena at 21:00 0 kommentaari\nSildid 135 - Punane, Elena\nPostitas Unknown at 22:37 0 kommentaari\nSildid 068 - Mul on oma robot\nPostitas Unknown at 22:35 0 kommentaari\nSildid 067 - Saba ja sarved\nPostitas Unknown at 22:32 0 kommentaari\nSildid 035 - Kala\nPostitas Unknown at 22:30 0 kommentaari\nSildid 017 - Emotsionaalne elevant\nPostitas Unknown at 22:26 0 kommentaari\nSildid 081 - Loomade kuningas\nPostitas Unknown at 22:23 0 kommentaari\nSildid 136 - Kollane\nMulle väga meeldis Franquin'i stiil ja Spirou ise. Prooovisin teda mitu korda joonistada. Esimene pilt on vaba interpretatsioon, teisi joonistasin peale paari koomiksite lugemist. Viimane on Gaston LaGaffe - tema ka sobib siia teemasse. :)\nPostitas Elena at 16:23 0 kommentaari\nSildid 182 - Spirou, Elena\nPostitas Ivar at 04:08 1 kommentaari\nMõned kaabud siin pildil on, nii et ehk sobib teemasse.\nJa palju õnne kõigile blogilistele JK 5-aastase sünnipäeva puhul!\nPostitas Joonas at 20:59 0 kommentaari\nSildid 168 - Kaabu, Joonas\nSai kevadpäikese käes pargipingil kommi süüa ja veidi kritseldada. Pärast tuššiga üle ja arvutis veel musta veidi mustemaks tuunitud.\nPostitas Unknown at 11:09 0 kommentaari\nSildid 089 - Muinasjutu-siluett\nPostitas Unknown at 14:27 0 kommentaari\nPostitas Unknown at 14:20 0 kommentaari\nSildid 073 - Päkapikud\nSee pilt oli tehtud blogi jaoks.\nAga see lihtsalt sobib teemasse. :)\nPostitas Elena at 12:38 0 kommentaari\nSildid 136 - Kollane, Elena\nA3 pliiatsijoonistus. Arvutitöötlust ainult nii palju, et kontrastsus ja värvid orginaalile lähedaseks saada. Kunagi saab võib-olla ka midagi taustaks.\nPostitas Unknown at 11:53 1 kommentaari\nSildid 122 - Öökull


Minister Andres Anvelti kiri omavalitsusjuhtidele korrakaitseseaduse asjus | Justiitsministeerium\nAvaleht Minister Andres Anvelti kiri omavalitsusjuhtidele ...\nKorrakaitseseadus (KorS) võeti vastu 23.02.2011 ning jõustus 01.07.2014. Korrakaitseseaduse eesmärk on korrastada riikliku järelevalve ja ohutõrjega seotud õigust, mis seni oli killustunud erinevatesse valdkondlikesse seadustesse. Seadusega ühtlustati ohu tõrjumise ja rikkumise kõrvaldamise ning inspektsioonilise järelevalve põhimõisted ja põhimõtted ning korrakaitses kasutatavad üld- ja erimeetmed. Uue ja olulise instituudina anti politseile üld- ja erakorraline pädevus korrakaitseliseks sekkumiseks siis, kui ohtu tõrjuma või rikkumist kõrvaldama pädev korrakaitseorgan puudub üldse või ei saa ajutiselt õigeaegselt sekkuda. Nende õiguskorra arengu seisukohalt väga oluliste arengute kõrval on avalikkuse tähelepanu pälvinud ning erinevate kohaliku omavalitsuse üksuste ametiisikute poolt küsimusi tekitanud korrakaitseseaduse § 55 punkti 5 rakendamine. Arvestades tõusetunud küsimusi pean vajalikuks selgitada seaduse sätet ja anda mõningaid soovitusi selle ühetaoliseks rakendamiseks. Juhin tähelepanu, et selles kirjas antavad selgitused ega soovitused ei ole õiguslikult siduvad ning neile ei saa kohtus tugineda kui õigusallikale.\n1. KorS § 55 punktis 1 sätestatakse: „Avalikus kohas on keelatud käituda teist isikut häirival või ohtu seadval viisil, eelkõige:[--] 5) tarbida alkoholi või toidugruppi mittekuuluvat joovet tekitavat ainet ühissõidukipeatuses, teeliikluses osalevas avalikus kasutuses olevas ühissõidukis, koolieelse lasteasutuse, lasteaed-algkooli, põhikooli, gümnaasiumi, kutseõppeasutuse, huvialakooli, noortelaagri, tervishoiuteenuse osutaja ning hoolekandeasutuse ehitises ja territooriumil või selle osas õppe- ja kasvatustegevuse või tervishoiuteenuse osutamise ajal, samuti lastele suunatud avalikul kogunemisel. Kohaliku omavalitsuse üksusel on õigus määrata oma territooriumil kindlaks lastele suunatud või tervise edendamiseks mõeldud muud kohad, kus alkoholi tarbimine loetakse teisi isikuid häirivaks;[--]“\nTuleb silmas pidada, et KorS § 55 punktis 5 ei ole loetletud kohti, kus on alkoholi või muu toidugruppi mittekuuluvate joovet tekitavate ainete (edaspidi joovet tekitav aine) tarbimine keelatud, vaid kogu § 55 sisalduv loetelu on mõiste "käitumine teist isikut häirival või ohustaval viisil" määratlus. KorS § 54—57 avalikus kohas käitumise eeskirjade sekkumisskeemi koostamisel on lähtutud Eesti Vabariigi põhiseaduse (PS) § 19 sätestatud vaba eneseteostuse põhiõiguse teostamise ja selle piiramise skeemist. Sellest tulenevalt eeldatakse, et igaüks võib vabalt ennast teostada (PS § 19 lõige 1) niivõrd, kui ta sellega ei riku kohustust austada ja arvestada teiste isikute õiguste ja vabadustega (PS § 19 lõige 2). Arusaadavalt peavad teised samuti taluma isiku õigust ja vabadust ennast teostada, kuni isik ei sekku sellega ülemäära nende õigustesse ja vabadustesse. Kuna inimeste huvid, harjumused, eelistused ja õpitud tavad võivad olla erinevad, peab määrama kindlaks vastastikuse õiguste ja vabaduste teostamise ja talumise piirid seaduse (PS § 19 lõike 2 viimane osalause). Eelnevast tulenevalt tuleb mõistet „käitumine teist isikut häirival või ohustaval viisil“ mõista kui seadusega määratu piiri, millest alates võib isiku käitumist pidada teiste isikute õigusi ja vabadusi mitte austavaks.\nErinevas kohas, ajal ja viisil häirib ühe isiku käitumine teisi erineval määral. Ühissõidukipeatuses eeldatakse joovet tekitava aine tarbimisel häirimist kogu aeg, aga ühissõidukis ainult sellel ajal, kui see on avalikus kasutamises. Õppe-, kasvatus- ja tervishoiuasutuste alal eeldatakse joovet tekitava aine tarbimisel häirimist siis, kui seal vastavat teenust osutatakse, aga kui sama ala on kasutada antud muul eesmärgil, siis häirimist eeldada ei saa. Samas peab isik arvestama (KorS § 2 lõige 2 peab isik ise hindama ja tagama, et tema käitumine ei oleks ohtlik ega häriv), et ka koolivaheajal vms võib lasteasutuse ruumid ja ala olla laste tavaliseks mängukohaks ning seal joovet tekitava aine tarbimine võib olla häiriv konkreetsel üksikjuhul. Konkreetselt on seaduses nimetatud lasteürituse toimumise koht, aga samavõrd provokatiivne ja häiriv võib joovet tekitava aine tarbimine olla konkreetsel üksikjuhtumil ka tervisespordi või karsklusüritusel. Oluline on sisuline küsimus sellest, kas koha kasutuse eesmärk või ürituse korraldamise eesmärk saab ainuüksi joovet tekitava aine tarbimise tõttu ülemäära kahjustatud.\nSealjuures tuleb silmas pidada, et KorS § 54 kohaselt on avalikuks kohaks määratlemata isikute ringile kasutamiseks antud või määratlemata isikute ringi kasutuses olev maa-ala, ehitis, ruum või selle osa, samuti ühissõiduk. Seega kohad, kuhu isik pääseb nimelise loa, õigussuhtest või seisundist tuleneva asja kasutamise õiguse alusel ei ole korrakaitseseaduse järgi avalikeks kohtadeks. Sellistes kohtades määrab asja omanik või valdaja ühepoolselt üldkorraldusega kindlaks koha kasutamise tingimused. Ka üldkorraldusega määratud keelud ja kohustused võivad olla avaliku korra osaks, kuid reeglina on sellisel juhul proportsionaalseks meetmeks pelgalt isikule koha kasutamise keelamine ja tema kohast eemaldamine (nt isik, kes rikub keeldu tarvitada enda poolt kaasa võetud alkoholi kultuurimaja ruumides, kohustatakse kultuurimaja territooriumilt lahkuma, või spordiüritusele registreerunud isik, kes rikub ürituse korraldajate poolt määratud keeldu tarbida alkoholi, kõrvaldatakse spordiürituselt jne).\nSäte puudutab joovastava aine tarbimist iseenesest. Eeldatakse, et teatud kohtade kasutusotstarbega on alkoholi tarbimine kui selline iseenesest kokkusobimatu. Sealjuures ei sõltu alkoholi tarbimise lubatavus sellest, kas tarbitakse enda kaasa võetud, poest ostetud või toitlustusasutusest kohapeal tarbimiseks ostetud joovastavat ainet. Sellest tulenevalt ei saa põhimõtteliselt olla keelatud alkoholi tarbimine kohas, kus samaaegselt on ettevõtjatel lubatud müüa kohapeal tarbimiseks alkoholi, ega ka lubada alkoholi müüki kohapeal tarbimiseks kohas, kus joovastavate ainete tarbimine on loetud teist isikut häirivaks. Kuigi normi eesmärk on kaitsta lapsi, haigeid või tervislikke eluviise harrastavaid inimesi selle eest, et nad teatud kohtades isegi ei näeks joovastavate ainete tarbimist, on õigusnormi sisuks siiski joovastava aine tarbimine, mitte tarbimise nähtavus kõrvalistele isikutele. Nii ei ole keelatud joovastava aine pakendist või sellega äravahetamiseni sarnasest pakendist mitte-joovastava aine tarbimine, kuigi kõrvalisele isikule võib näida see joovastava aine tarbimisena. Samas on keelatud joovastava aine tarbimine viisil, mis ei ole kõrvalisele isikule tajutav (nt kohvisse konjaki lisamisel ei ole alkoholi tarbimine kõrvalisele isikule nähtav, kuid loetakse sellele vaatamata KorS § 55 punkti 1 mõttes häirivaks). Kuna õigusakti sätte sõnastus ei kajasta täiel määral õigusnormi eesmärki, võib kohtupraktika tulevikus eeltoodud piire mõningal määral korrigeerida, kuid sätte tekst toetab hetkel pigem aine toimest kui käitumise välisest mõjust lähtuvat tõlgendust. Samas tuleb arvestada, et Kors § 55 punkt 5 ei reguleeri joovastava aine tarbimise tulemusena tekkida võivat häirivat käitumist, mida hinnatakse füüsilise agressiooni korral KorS § 55 punktist 1 ja verbaalse agressiooni korral KorS § 55 punktist 2 lähtuvalt. Samuti tuleb rõhutada, et teise isiku häirimine või ohustamine KorS § 55 mõistes on juba korrarikkumine, kuid korrakaitseorgan võib kohaldada meetmeid juba ohu väljaselgitamiseks ja tõrjumiseks enne rikkumise toimepanemist (nt isik siseneb lasteürituse alale kaasas pudel alkohoolse joogiga).\n2. KorS § 55 punktist 5 tulenevat regulatsiooni tuleb mõista alkoholiseaduse § 40 ja § 48 kontekstis. Alkoholiseaduse § 40 oli enne 01.07.2014 ja on ka nüüd reguleeritud alkoholi müügi tingimused ning lõikes 2 sätestatakse: „Alkohoolse joogi jaemüük kohapeal tarbimiseks on lubatud ainult käesoleva paragrahvi lõike 1 punktides 2–6 ja 8–10 osundatud müügikohas. Alkohoolse joogi kaasamüük on keelatud ajavahemikul kella 22.00-st kuni 10.00-ni.“ See säte õigustab nii müüki, kui ka kohapeal tarbimist toitlustusasutustes, majutusasutustes jms ettevõtetes. Seega ei ole alkoholi tarbimine toitlustusasutustes, majutusasutuses jms AlkS § 40 lõikes 2 viidatud kohtades ajaliselt piiratud. Sellest tulenevalt ei olnud enne 01.07.2014 ega ole ka kehtiva seaduse järgi nendes kohtades kohapealt ostetud alkoholi tarbimine keelatud. Ajaliselt on piiratud üksnes alkoholi jaemüük.\nKuni 30.06.2014 kehtinud alkoholiseaduse § 48 koostoimes § 70 väärteokoosseisuga nägi ette üldise keelu avalikus kohas alkoholi tarbida. Alkoholiseaduse § 70 kohaselt oli karistatav tänaval, staadionil, haljasalal, pargis, ühissõidukis või muus avalikus kohas, välja arvatud kohaliku omavalitsuse volikogu õigusaktis ettenähtud juhul või paigas, kus teostatakse alkohoolse joogi jaemüüki kohapeal tarbimiseks, alkoholi tarbimine ning sellest tulenevalt oli see ka keelatud. Alkoholiseaduse § 48 punkt 1 kohaselt oli alkoholi tarbimine lubatud paigas, kus teostatakse alkohoolse joogi jaemüüki kohapeal tarbimiseks, kui alkohoolne jook on omandatud selles müügikohas. Sisuliselt kaitses selline piirang alkoholi kohapeal tarbimiseks müüvate ettevõtjate ärihuve, mitte avalikku korda.\nAvalikku korda ähvardava ohu või teise isiku häirimise hindamise seisukohalt ei saa pidada sobivaks olukorda, kus toitlustusasutuse poolt tänavale väljapandud laua ääres võib piiranguteta alkoholi tarbida ja samas kohas enda alkoholi tarbimine on väärteona karistatav. Samas puudusid kuni 01.07.2014 seaduses sisulised kriteeriumid alkoholi tarbimise häirivuse hindamiseks. Seetõttu on alates 01.07.2014 jõustunud korrakaitseaduse ja alkoholiseaduse muudatustega asendatud kunstlikud piirangud seoses alkoholi tarbimise kohaga sisuliste piirangutega, mis laieneb ka alkoholi kohapeal tarbimiseks müüvatele ettevõtjatele ja asutustele ning avalikele üritustele. Sellest tulenevalt oleks ka seaduse mõttega vastuolus, kui kohaliku omavalitsuse üksus määraks kindlaks ala, millel ta loeb joovastava aine tarbimise teisi isikuid häirivaks või ohustavaks, ning erandina lubaks samal alal tarbida joovastavaid aineid toitlustus- või majutusasutuse teenindataval alal. Samuti tuleb arvestada, et KorS § 55 on kohaldatav üksnes avalikus kohas käitumisele ning kohad, mis ei ole avalikud kohad KorS § 54 mõistes, ei kuulu üldse KorS § 55 reguleerimisalasse ja nende kohtade suhtes ei saa ka kohaliku omavalitsuse üksus KorS § 55 punkti 5 alusel üldkorraldusega joovastava aine tarbimist piirata (nt eraisiku kasutuses olevas ülejäänud tänavast selgelt piiritletud alal toimuv kutsetega pidu). Joovastava aine tarbimine avalikuks kohaks olevas selgelt eraldatud ja piiritletud alal võib olla siiski üheks kaalutluseks tarbimise häirivuse hindamisel, kuid see eeldab põhistamist üksikjuhtumi konkreetsete asjaolude pinnalt.\n3. KorS § 55 punkti 5 alusel võib kohaliku omavalitsuse üksus anda üldkorralduse, millega loetakse teatud lastele suunatud või tervise edendamiseks mõeldud muus kohas, kindlaksmääratud ajal, viisil ja ulatuses ning isikute poolt joovastava aine tarbimine häirivaks. Kohaliku omavalitsuse pädevuses ei ole reguleerida joovastava aine tarbimise häirivuse kriteeriumeid, vaid need tulenevad KorS §-st 57 ja peavad olema konkreetsel juhtumil tõendatud ja põhjendatud, kuid ta võib kehtestada koha kasutusotstarbest tulenevaid piiranguid joovastava aine tarbimisele. Tegemist on kaalutlusõiguse alusel antava haldusaktiga, mitte omavalitsuspoliitilise õigustloova aktiga. Selline üldkorraldus asendab igal konkreetsel juhtumil joovastava tarbimise häirivuse hindamise otsustust, isegi kui üksikjuhtumil puudub konkreetne isik, kelle poolt selle koha kasutamist oleks häiritud. Üldkorraldusega sekkub kohalik omavalitsus isiku vaba eneseteostuse põhiõigusesse (PS § 19) ning peab lähtuma selle põhiõiguse piiramise skeemist (vt eespool) ja KorS § 55 punkti 5 sätestatud kriteeriumitest. Sellega seoses toon välja mõned konkreetsed aspektid:\n2) üldkorraldus. Piirang kehtestatakse üldkorraldusega. HMS § 51 lg 2 kohaselt on üldkorraldus üldiste tunnuste alusel määratletud isikutele suunatud haldusakt. Riigikohtu praktika kohaselt on konkreetse kohaga seotud haldusvälistele isikutele suunatud õigusaktid üldkorraldused (planeering, kodukord jms) (Riigikohtu halduskolleegiumi 31.10.2007 kohtuotsus haldusasjas nr 3-3-1-54-07; Riigikohtu halduskolleegiumi 13.02.2008 kohtumäärus haldusasjas nr 3-3-1-95-07; Riigikohtu halduskolleegiumi 20.03.2014 kohtuotsus haldusasjas nr 3-3-1-87-13).\nÜldkorraldus on haldusakt, millest tulenevalt:\ne) üldkorraldus peab olema kirjalikult põhjendatud sellel määral, et i) igaüks, kelle käitumist see reguleerib, saaks konkreetselt hinnata enda õiguste piiramise õiguspärasust; ii) kohus saaks kontrollida haldusakti õiguspärasust üksnes selles endas või viidatud dokumendis esitatud asjaolude ja tõendite ning kaalutluste põhjal, ning iii) see peegeldaks, et haldusorgan on küsimust sisuliselt analüüsinud ja võimalikud lahendusvariandid läbi mõelnud (vt Riigikohtu halduskolleegiumi 30.05.1997 kohtumäärus haldusasjas nr 3-3-1-14-97 või Riigikohtu halduskolleegiumi 22.05.2000 kohtuotsust haldusasjas nr 3-3-1-14-00). Oluline on ka faktilise ja õigusliku motivatsiooni omavaheline loogiline sidumine, mis peab haldusakti adressaati ja aktiga tutvujat veenma, et juhtumi asjaolud koostoimes kohaldatavate õigusaktidega toovad tõepoolest kaasa just sellesisulise haldusotsustuse tegemise (Riigikohtu halduskolleegiumi 19.03.2002 kohtuotsus haldusasjas nr 3-3-1-13-02). Kaalutlusotsustuse põhjendamisel, eriti aga juhtudel, kui tuginetakse määratlemata õigusmõistetele (nagu näiteks KorS § 57 mõiste „selle piirkonna tavad“), peab haldusorgan esitama tavapärasest põhjalikuma sisulise põhjenduse, mis võimaldaks haldusakti adressaadil mõista akti sisu (vt Riigikohtu halduskolleegiumi 06.11.2002 kohtuotsust haldusasjas nr 3-3-1-62-02). Seega peavad üldkorralduse põhjenduses olema HMS § 56 kohaselt märgitud õiguslik ja faktiline alus ning kaalutlused.\n4. Kuigi korrakaitseseadus ei reguleeri isikute karistusõiguslikku vastutust, mõjutab kohaliku omavalitsuse üksuse poolt KorS § 55 punkti 5 alusel antav üldkorraldus ka isiku võimalikku vastutust karistusseadustiku (KarS) § 262 ja § 263 alusel. Vastavalt KarS § 262 vastutab isik avalikus kohas käitumise üldnõuete rikkumise kui väärteo eest. Määratledes kindlaksmääratud ala kohana, kus joovastava aine tarbimine iseenesest, ilma et sellega kaasneksid KorS § 55 punktis 1 või 2 kirjeldatud käitumised, on sedavõrd lubamatu, et selle eest võiks isikut karistada rahatrahvi või isegi arestiga, annab kohaliku omavalitsuse üksus teiste õiguse rakendajate jaoks siduva õigusliku hinnangu. Vaatamata sellele, et ka maakohus võib väärteoasja arutamisel tuvastada üldkorralduse õigusvastasuse, on tegu isiku õigusi väga piirava lahendiga, mis peab olema tõsiselt kaalutud ja hästi põhjendatud.\nViimati uuendatud: 11. Juuli 2014


EDGL-i karikasarja Jõulumäe osavõistlus | Eesti Discgolfi Liit\nHome › Uncategorized › EDGL-i karikasarja Jõulumäe osavõistlus\nEDGL-i karikasarja Jõulumäe osavõistlus\nPosted on 11.04.2016 by Erkki Aarma\nNädalavahetusel 9-10 aprill toimus Jõulumäe spordikeskuses järjekordne EDGL-i karikasarja osavõistlus. Nagu tavaks saanud, siis esimene päev olid võistlustules harrastajad ning juuniorid. Mängiti 2 korda 27 korvi (Jõulumäe kollane).\nHarrastajate klassi väga hea esimese ringiga võttis esikoha Martti Ojamaa (Viljandi Ketas). Tema lõpptulemuseks oli -9 (seejuures esimene ring oli -7). Teise ja kolmanda koha väljaselgitamiseks läks vaja ümbermängimist. Teise koha saavutas Silver Koni (Klubi Discgolfar), tulemuseks -5. Kolmanda koha saavutas Tarmo Laiksoo (Nõmme discgolfiklubi Drive In), tulemuseks samuti siis -5.\nJuunioritest võttis järjekordse kindla võidu Kasper Pisa (Hiiumaa DG klubi Dagö) tulemusega +4. Teine koht läks Aegviitu: Mark Eemil Mustonen (Aegviidu spordiklubi KAKK/Prodigy Baltic) tulemusega+19, kolmas koht Maico Rimmel (Chilli Disc Golf/Latitude64 Baltic) tulemusega +20.\nTeisel päeval olid võistlustules professionaalide klassid. Sellel päeval visati ka kolm hole-in-one´i (ketas ühe viskega korvi) ning võeti 6 eaglet (kaks viset alla raja par-i).\nMeeste klassis oli tihe rebimine. Lõpuks võttis järjekordse esikoha Silver Lätt (Chilli Disc Golf/Prodigy Europe) tulemusega -20. Silveri statistika on 1 eagle, 21 birdiet ning 3 viga kahe ringi peale. Teise koha sai Markus Dvinjaninov (Nõmme Discgolfiklubi Drive In/Prodigy Europe) tulemusega -18. Markuse kahe ringi statistika: 23 birdiet, 5 viga. Kolmanda koha saavutas Marek Põder (Hiiumaa discgolfiklubi Dagö/Prodigy Baltic) tulemusega -17. Mareki statistika: 1 hole in one, 1 eagle, 18 birdiet, 5 viga.\nNaiste klassis viis võidu Hiiumaale Anni Eesmaa (Hiiumaa discgolfiklubi Dagö/Latitude64 Baltic) tulemusega +16. Võit tuli ümbermängimisega kus vastaseks oli Madli Vaht (Nõmme Discgolfi Klubi Drive In), kes mängis sama tulemuse. Kolmandale kohale mängis ennast nooruke Karin Pisa (Hiiumaa discgolfiklubi Dagö) tulemusega +17. Tundub, et siit on tulemas naiste klassi tõeline staar arvestades Karini tänast vanust.\nMasters klassi võitja ei ole üllatus (vähemalt senikaua kui Markko Kivi meeste klassis osaleb). Selleks on loomulikult Raimo Kimmel (Pärnu discgolfi klubi Hole-in-One/ Team Discsport). Lõpptulemuseks -3. Teise koha saavutas Alar Lepikult (Nõmme Discgolfiklubi Drive in) tulemusega +4 ning kolmanda koha sai Ivo Haav (Pärnu discgolfiklubi Hole-in-One).\nVanemseeniorite klassis läks esikoht ümbermängimisele. Lõpuks võttis esikoha Vahur Roht (Viljandi ketas), teine koht Vahur Kapile (Pärnu discgolfiklubi Hole-in-One), mõlema lõpptulemuseks oli +14. Kolmanda koha võttis Jüri Lamp (Annikoru discgolfiklubi) tulemusega +15.\nJärgmine karikaetapp uuel rajal Vooremäel 30.04-01.05.\n‹ 2016 Eesti Meistrivõistlused toimuvad Alutaguse ja Mäetaguse discgolfi parkides\nEesti esialgne koondis EM-l ›


Kaks tervislikku tundi 50 krooniga - Äripäev\nKaks tervislikku tundi 50 krooniga\n23. oktoober 1998, 00:00\nASi EMEX peadirektor Toomas Keridon hindab Tallinna spordihalli mitmekesisust ja komplekssust. Hinna ja kvaliteedi suhe räägib ilmselgelt spordihuvilise kasuks.\nTallinna spordihalli välisuksest sisse astudes ootavad meid pisike riidehoid ja võrdlemisi lahke tädike. Lunastanud 50kroonise pääsme, võime 1,5 tunni jooksul kasutada kergejõustikuareeni, jõusaali ning sauna.\nPallimängust tuleb kahjuks loobuda, sest korvpalli- ja tenniseplatsid olevat broneeritud aasta lõpuni. Toomas Keridon teab rääkida, et need on igati korralikud -- omal käel proovitud.\nEsimene mulje on positiivne, sest tervislikku õhtupoolikut pakuti oodatust odavamalt ning Keridon juhib tähelepanu ka headele parkimistingimustele.\nHalli sisenedes avaneb meie ees täiesti tühi kergejõustikuareen. Saame instruktorilt riietusruumi ja sauna võtme. Juba 5 minuti pärast jookseme soojenduseks paar-kolm ringi. Avastame tagasirgel stardipakud ning seinal sensorid, mis mõõdavad huvilise sprinterivõimeid. Proovime, kas ajamõõtja ka töötab. Toomas Keridon läbib 50 m lendstardist 7,06 sekundiga. Tema teisel katsel saavutatud 6,34 sekundit jääb päeva parimaks.\nInstruktor pole pealetükkiv, kuid on nõus abiks olema, kui tekib küsimusi. Vestlusest selgub, et proovida võib kuulitõuget, ka kõrgus- ja kaugushüpet, ent viimase puhul on instruktoril palve, et liiva hüppekastist laiali ei tassitaks.\nKuulitõukes alistame 10 m piiri, kuid tippsaavutused jäävad kättesaamatuks.\nKiikame ka jõusaali, mis pole kuigi suur. Nurgaseintes on peeglid, lae all telerid. Musklikasvatamismasinaid on ca 20, enamik neist mõeldud jalgadele. Kui pulssi, kilokalorite kulu ja läbitud kilomeetreid fikseerivad rattad välja arvata, siis üldmulje ei vaimusta. Kõik on puhas, lihtne ja ajab asja ära, kuid tundub, et nõudmiste latti pole kuigi kõrgele seatud. Nimelt mitme trena?ööri juures puutuvad masinate metallosad vastu käsi või jalgu, mis teeb nende kasutamise ebamugavaks.\nSaunaski on pisipuudusi, pole istumislaudu ega seebikarbialuseid, kuid sisustus on puhas ja hoolitsetud, du?id suurepärases korras. Toomas Keridoni kriitiline silm ei märka paraku fööni. See oleks ilmade külmenedes hädavajalik. Jõuame siiski ühisele meelele, et 20 krooni saadud saunamõnude eest on pigem vähe kui palju.\nkergejõustikuhall 9 punkti\npalliplatsid 9 punkti\njõusaal 6 punkti\npesemistingimused 9 punkti\nPeale kergejõustiklaste ning ka spordi- ja üldhariduskoolide õpilaste harjutavad meil tavalised linnakodanikud ehk tervisesportlased. Viimaste osakaal suureneb järjest.\nAlgul paljud inimesed kartsid, et spordihall on ehitatud ainult tippsportlastele. Tegelikult saavad maja teenuseid kasutada kõik soovijad.\nSpordihalli teenustel on soodne hinna ja kvaliteedi suhe, sest linna eelarvest tulev raha võimaldab hoida külastushinnad madalal. Selle strateegilise plaani pani linnavalitsus paika juba siis, kui spordihall avati.\nTervisesportlasele on parim külastusaeg pärast kella 19. Enne on jooksurajad ja hüppepaigad spordikoolide laste päralt ja vaba ruumi leidmisega võib probleeme tekkida. Õhtu on rahulikum.\nÜritame parandada olmetingimusi ja täiendada inventari. Lähiajal plaanime muretseda hüdromassaa?ipingi, kus saab lamada ka riietega. Sarnast vesisängi kasutab näiteks ka Saksamaa jalgpallikoondis.\nInstruktor on meil majas kogu aeg. Soovi korral saab treenerilt nõuandeid, kuid sellest peaks ette teatama.


News - Ümber Viljandi järve virtuaaljooksu lõpetas 115 osalejat\nKiireimaks virtuaaljooksjaks osutus Viljandimaa mees Are Tints, kelle aeg oli 50.43. Tähelepanuväärne on seejuures, et Tints jooksis mööda Viljandi järveäärset terviserada, mis on pikem ja mägisem trass kui järvejooksjatele tuttavaks saanud rada.\nKiireim naine oli virtuaaljooksul Maigi Tomp, kelle ajaks mõõdeti 57.53.\n«Virtuaaljooks on 91. ümber Viljandi järve jooksu osa, sest 1. augustil startinud suurjooksule saime lubada vaid 2000 registreerunut,» selgitas jooksu peakorraldaja Mati Jürisson. Kõik virtuaaljooksu lõpetajad peavad on 91. jooksu täieõiguslikud osalejad.\nVirtuaaljooksul saadud tulemuse pidid osalejad ise selleks loodud veebilehele laadima. Võimalik oli edastada korraldajatele spordikella faili või sisestada tulemus käsitsi. Sel juhul tuli teha Viljandi staadioni maratonivärava kõlge seatud virtuaaljooksu plakati juures endast foto ja seegi koos tulemusega üles laadida.\nKõik virtuaaljooksul osalejad on lõpetajad saavad tulemuse protokolli, neile saadetakse septembris osalejamedal koju, nad saavad diplomi ja stardinumbri, mida võib ise välja trükkida.\nJooksu kindel nõue oli, et läbida tuli ring ümber Viljandi järve.\nVirtuaaljooksu tulemuse edastamise viimane kuupäev oli 2. september.\n1. augustil peetud suurjooksuümber Viljandi järve lõpetas 1405 osalejat. Koos virtuaaljooksjatega kerkis 91. järvejooksu lõpetajate hulk 1520-ni.\nVirtuaaljooksu lõpuprotokolli näeb SIIT


Milline kauplemisstiil valida? See hoiab investoril spekuleerimast selle üle, kas tegelikult on saavutatud äärmuslikud suhtetasemed.\nAlumine rida Niisiis, soovite futuuridega kaubelda lootuses õigesti spekuleerida ja selle käigus rikkaks saada. Küsimus, millele peate vastama, on järgmine: kas olete valmis ja valmis õppima, kuidas see dünaamiline turg toimib? Futuurid ei kaubelda aktsiatega nagu aktsiad. Nad kauplevad lepingutega. Igal futuurilepingul on standardsuurus, mille määrab futuuride börs, millega ta kaubeldakse.\nNäiteks on kulla futuuride lepingu suurus untsi. See tähendab, et kui ostate ühe kullalepingu, kontrollite tõesti untsi kulda. Kui kulla hind nihutab 1 dollarit untsi võrra kõrgemale, mõjutab see positsiooni dollari võrra 1 dollar x untsi.\nPeate kontrollima kõiki kauba- või futuurilepinguid, kuna need on ainulaadsed. Kuidas teada saada, kas olete valmis futuuridega kauplema?\nEsitage endale need küsimused, et näha, kas usute, et olete valmis. Võtmed kaasa Futuurilepingutega kauplemine võib olla kasulik, kuna need on kasulikud spekulatiivsete positsioonide võimendamiseks või kahjude eest kaitsmiseks mujal.\nEnne sukeldumist on aga oluline mõista, kuidas futuuriturud toimivad, ning need võtavad arvesse aktsia- või võlakirjaturgudel esinevaid peamisi erinevusi.\nFinantsvõimendus võib võimendada nii kasumit kui ka kahjumit futuuripositsioonides, mis võib kaasa tuua marginaalide nõudmise, kui turg pöördub teie vastu. Nagu igal turul, on ülimalt oluline järgida täpselt määratletud strateegiat ja hoida emotsioone vaos.\nKuidas kaubelda futuurilepingutega Võida või kaotada Paljud inimesed alustavad kauplemist lepingu põhialustest täielikult aru Kauplemise kuldfutuurid.\nFutuuridega kauplemine on nullsummamäng. Iga tehingu jaoks on võitja ja kaotaja. Paljud ettevõtted ja professionaalsed fondihaldurid kasutavad futuure teiste positsioonide maandamiseks. Nad kasutavad oma futuurilepingut portfelli riski vähendamiseks. See võib olla lennufirma reaktiivkütuse või kulla hind, mida toodab kaevandusettevõte, kes soovib fikseerida konkreetse müügihinna.\nKuigi tulevased lepingud kaitsevad hinnakõikumiste negatiivse külje eest, piiravad need ka potentsiaalseid tõuse. Kui vahetate futuure nende endi huvides, on see nagu kasiinos mängimine. Pikas perspektiivis võidavad põrandakaupmehed, futuuribörsid ja mõned kogenud ja sügavate taskutega kauplejad.\nEnamik teisi kauplejaid kaotavad lõpuks oma kapitali ning jäävad vaesemaks ja pettunumaks.\nPikaajaline edu futuurikaubanduses tuleneb kolme valdkonna valdamisest. Kui olete edukas börsikaupleja, olete ilmselt nende reeglitega tuttav.\nEsiteks vajate tõestatud kauplemisprotsessi, mis toimiks futuuridega kauplemisel. Järgmisena võivad korralikud rahahaldustehnikad aidata palju kaasa tulevikutehingute mängu võitmisele. Lõpuks, alati, kui emotsioonid teie kauplemist kontrollivad, võite tõenäoliselt kaotada. Tulevikumängu õppides on üleöö proovida neid võtteid hallata. Parem oleks, kui annaksite oma raha lihtsalt kogenud kauplejatele, sest see säästaks teie emotsionaalset kulumist.\nEnne futuuriga kauplema asumist veenduge, et olete valmis võtma vastu rohkem kogemusi ja edukamaid. Kauplemisprotsess Kas teil on tõestatud kauplemisprotsess, mis kehtib futuuride kauplemise kohta?\nKuld | XAU CFD-d | Plus\nPidage meeles, et teete panuseid futuurilepingu trendi suhtes, kus Kauplemise kuldfutuurid kogenud proffidega, kes kasutavad oma kauplemisprotsessi. Esitage endale järgmised küsimused, mis aitavad teil otsustada: Kas teie kauplemisprotsess on keskendunud pikale või lühikesele ajakavale? Futuurlepingud on saadaval paljude Mine binaarsete valikute juurde jooksul, luues võimalusi, Kauplemise kuldfutuurid saab ära kasutada.\nKas kasutate tehnilist või fundamentaalset analüüsi või mõlemat? Enamik spetsialiste kasutab mõlema meetodi segu, millest üks kinnitab teist.\nKas teil on futuurituru eriteadmised, mis annavad teile täiendava eelise? Näiteks kui töötate energeetikatööstuses, võiksite energiahinda määravatest olulistest teguritest teada rohkem kui kõige rohkem. Kas kasutate alati täpselt määratletud kauplemiskava, mida järgite ilma ebaõnnestumiseta?\nDistsiplineeritud kauplemine aitab võrdseid võimalusi.\nAlumine rida Niisiis, soovite futuuridega kaubelda lootuses õigesti spekuleerida ja selle käigus rikkaks saada.\nKas teie kauplemisprotsess tunnistab turu suundumust? Trendiga kauplemine on futuurikauplejate põhistrateegia. Kas teie kauplemisprotsess töötab üles- ja allaturgudel hästi? Futuuride kauplemine ei sõltu pulli- ega karuturust.\nSaate kaubelda mõlemal viisil, olenevalt teie kasutatava futuurinstrumendi trendist. Läbimõeldud kauplemisprotsess annab teile eelise.\nKaubaturg: Optsioonid, forvardid, futuurid | accord.ee\nFutuuri olemus[ muuda muuda lähteteksti ] Futuurleping on olemuselt nagu forward -leping, aga standardiseeritud.\nKasutage seda kindlasti. Rahahaldus Hea raha haldamine on edu saavutamiseks vajalik igas kauplemisolukorras. See on eriti oluline futuurikaubanduses. Kas teie riski ja kasu meetod on selgelt sõnastatud ja rakendatud?\nNäiteks, kas teate ette, kui suure osa oma saadaolevast kapitalist olete valmis futuuridega kauplemisel kaotama? Selle reegli tagajärg on olla kindel, et teie protsess määratleb, kui palju võite iga tehingu korral kaotada, ja et te seda reeglit rakendate. Iga kaupleja vaatleb riski oma vaatenurgast. Kas olete agressiivne või konservatiivne? Mõlemad vaated Kauplemise kuldfutuurid futuuride kauplejana.\nLihtsalt kinnitage seda seisukohta iga kaubanduse puhul. Kas kasutate ebaõnnestumiseks riski vähendamise tehnikaid? Hädavajalikud on tõestatud tehnikad, Kauplemise kuldfutuurid asukoha määramine Vene binaarsed variandid kaotuste peatamine. Edukad kauplejad on valmis tunnistama, kui nad eksivad, ja kauplemisest välja tulema. Rahahaldus pakub tööriistu, mis aitavad teil maksimeerida võidutehinguid ja minimeerida kaotatud tehinguid.\nSee on pikaajalise tulutoova futuuridega kauplemise saladus. Emotsionaalne kontroll Oma emotsioonide üle kontrolli puudumine on üks peamisi põhjusi, miks kauplejad ebaõnnestuvad. Hirm, ärevus ja ahnus on kõigi ühised jooned. Nende kontrolli all hoidmine on pidev pingutus.\nKui nad üle võtavad, kannatavad teie kauplemistulemused. Kuidas arendada usaldust oma ametite vastu?\nKauplemise kuldfutuurid kasutate kõhutunnet või häid uuringuid? Kindlatel teadusuuringutel põhinev enesekindlus aitab eemaldada kauplemisotsuse emotsiooni. Blogi lugemine või kellegi teise eeskuju järgimine, teadmata, miks nad kauplevad, on läbikukkumise retsept. Kui te pole kindel, kas kauplete ikkagi?\nHalva tehingu sooritamine on halvem kui üldse mitte kauplemine. Põnevust tehes tehingut, millel pole mõtet, pole mõtet. Milline on teie reaktsioon kaotava tehingu korral? Kui järgite kauplemisdistsipliini ja sulgete kauplemise, on emotsioonid kontrolli all. Teiselt poolt, kui muudate meelt ja hakkate lootma paremat tulemust, kaotate kontrolli, seades aluse suurema kaotuse tekkeks.\nParimad kauplejad ei lase oma emotsioonidel kunagi kauplemisse astuda.\nKui nad kahtlustavad, et nende süda on meelt ületav, peatuvad nad seni, Kauplemise kuldfutuurid tunne möödub. See teenib neid hästi ja võib teie jaoks sama teha. Alumine rida Futuuridega kauplemine on täis riske. Kuna valdav osa futuurikaupmeestest ei saa püsivat kasumit, peaks igaüks, kes kaalub futuuridega kauplemist, enne jätkamist astuma sammu tagasi ja esitama endale hulga küsimusi.\nKui soovite pärast hoolikat kaalumist jätkata, tehke seda teadmisega, et alustate põnevat ettevõtmist, mis proovib teie kauplemisdistsipliini maksimaalselt.


Eesti pelletitootjad ei suuda kõiki välistellimusi täita - Tööstusuudised\nAutor: Viktoria Lummo • 27. jaanuar 2009\nEesti pelletitootjad ei suuda kõiki välistellimusi täita\nEesti pelletite tootjad ei suuda viimastel kuudel jõudsalt kasvanud välisturu nõudlust alternatiivse küttematerjali järele rahuldada.\nASi Pelletiküte juhatuse liikme Rein Kutsari sõnul kasvab pelleti eksporditurg jõudsalt. "Suur osa toodangust läheb ekspordiks Itaaliasse, Saksamaale, Austriasse, Inglismaale ja Rootsi," ütles ta. Nõudluse suurenemine on osaliselt tingitud ka poliitilistest sündmustest, lisas Kutsar, viidates Vene-Ukraina gaasitülile.\nTema hinnangul püütakse pelletiga kütmist ka Eestis rohkem kasutusele võtta. "Kaua me ikka seda Venemaad toidame, saame ka ise sooja teha," sõnas Kutsar. Praegu müüakse Pelletikütte 250 000 tonni suurusest toodangust Eestis 3-4%. Kutsari sõnul ei jäeta kõrge nõudluse ajal Eestit pelletite osas siiski kuivale.\nASi Kalvi Mõis juhataja Kuido Kuntro kinnitusel pole Eesti sisenõudlus oluliselt muutunud. Tema sõnul on müük Eestisse püsinud paari protsendi tasemel. "Muutunud on pigem välisturgude nõudlus," rääkis Kuntro, viidates Skandinaaviale, Inglismaale ja Saksamaale.\nKuntro sõnul ei jaksa firma toota nii palju, kui vajatakse. "See, et me nõudlust rahuldada ei suuda, vastab tõele," märkis ta. Kuntro sõnul on see tingitud ülemaailmsest majanduskriisist ja ehitusbuumi lõppemisest. "Meil on tekkinud toorme puudus, sest puidutööstus ei tekita enam suuri tööstusjääke," selgitas Kuntro. Puidutööstus on otseselt seotud ehitusturuga, lisas ta.\nASi Stahlhut müügijuhi Tiit Lubi kinnitusel on nõudlus pelletite järele järjest suurenenud. Tema hinnangul ei jõua ettevõtte kogu nõudlust rahuldada põhjusel, et tegu on väikese tootmisega. "Vahepeal oli toormega probleeme," selgitas Lubi. Tooret ei olnud saadaval, kuna sellel on väga kõrged nõuded, lisas ta.\n"Tundub, et gaasikriis mõjutas meie turgu ka," ütles Lubi. Oluliselt mõjutas siseturgu ka Hansa Graanuli turult lahkumine, lisas ta. Stahlhut ekspordib pelleteid põhiliselt Taani, Saksamaale ja Rootsi.


Kust leida kitarrinoote ja tabulatuure? – Ajakiri KITARR\nKristo\t21. märts 2010 2k Views\nPaljudes muusikastiilides käib muusika õppimine kõrva järgi, aga osad stiilid on piisavalt keerulised, et on mõttekam asju kirja panna. Oli aeg, kui kitarrimuusika noote polnud kerge leida ja paljud panid kõrva järgi raadiost kuuldud lugusid kirja. Praegu ei tohiks küll kellegi kitarriharjutamine materjali taha jääda. Järgnevalt mõned viited, kust leiad noote:\n1. Folktunefinder.com – see on suurepärane projekt, mis on loonud otsimootori, et erinevatest andmebaasidest üle maailma rahvaviise leida. Paljudest viisidest on sadu variante ja peale noodi on tihti juures ka midi fail kuulamiseks. Otsida saab nii nime kui nootide järgi, nii et kui peas kõlab mingi rahvaviis, aga nime ei suuda meenutada, saad sealt abi.\n2. Tarakanov.net – Venemaal autorikaitsega probleeme pole ja siit leiad kogu klassikalise kitarri repertuaari ja noote saavad ka ooperilauljad ja kõik muud. Siin pole ainult klassika asjad, vaid leiad ka bändide kogumikke, näiteks Pink Floydi jne. Muidugi, kui vene tähtedega kirjutatud bändinimed ära tunned:)\n3. ClassicalGuitarSchool.net – klassikalise kitarri noodid, mille autorikaitse on aegunud. Islandi kitarriõpetaja Eythor Thorlakssoni ja tema poja seaded. Siit leiad mõned head duod, triod ja kvartetid ning etüüde ja muud.\n4. Delcamp.net – kõige popim koht vanema muusika jaoks.\n5. http://www.fernandosor.fr.st/ – kõik Fernando Sori faksiimiled.\nTabulatuuride leidmisega on asi hoopis lihtne – trüki aga otsingusse loo pealkiri + tab (või chord või mida parajasti vaja). Võid kindel olla, et kolme esimese otsingutulemuse seast leiad õige asja ja isegi mitu. Popimatest lugudest võid leida ka üsna õigeid variante, aga on ka lugusid, mis on kirja pandud nii halvasti, et õigeid noote praktiliselt polegi 🙂\nAkordid on mõistlikum aga ise kirja panna, selleks pole midagi vaja peale kõrvade. Pane päevas üks lugu kirja ja nii paar aastat ja oledki ülikooli lõpetajate tasemel või neist ees. Kui on vaja klassikalise kitarrimuusika noote, aga ei leia, siis kirjuta mulle.\nKui tead mõnd lahedat nootide “leiukohta”, anna teada!\n23. märts 2010, 23:52\nUnustasin veel lisada, et kuna paljusid huvitavad eesti muusika noodid, siis tasub alustada otsinguid raamatukogust – ester.nlib.ee\nAegade jooksul on välja antud igasuguseid kogumikke ja raamatuid. Kõike leidub.


Needles & Pins: Jõulud tulnud ju...\nRõõmu ja rahu soovin kõigile! Kauneid jõule!\nInglismaal on komme müüa igasuguseid asju komplektina, tikkimise komplekt, seebivalamise komplekt, küpsetamiseks valmis segud, kastmepulbrid jne. Oma väikest ajukest pole eriti palju vaja vaevata. Mina, kui vana "nõukogude naine" olen ju harjunud vajaminevaid komponente tikutulega kokku otsima. Seekord sai siiski ostetud komplekt: Christmas Tree Decorations Kit! See on mõeldud śokolaadist kuuseehete valamiseks.\nVormi saab ju hiljemgi kasutada! Juhend soovitab sulatada śokolaadi mikrolaine ahjus või kuumas vees. Esimene variant polnud küll hea mõte, sest keskelt läks śokolaad juba kõrbema, kui äärtest veel sulamata oli. Kuum vesi oli märksa parem mõte. Vorme ei tasu kuhjaga täita, sest hiljem valgub üle äärte ja ei saa ilusaid kujusid. Kaunistamiseks võiks kunstiannet väheke arendada järgmise aasta jooksul ;)\nLabels: Baking, Christmas, England\nDiana Tammann 23 December 2009 at 05:00\nVahvad kujukesed. :)\nKauneid Jõule sullegi!\nArella 23 December 2009 at 16:46\nTänan, Dots! Häid jõule Sinu perele!


Mis on suurimad tööstusharud Tšiilis? - 2020\nMaailmapank liigitab Tšiili suure sissetulekuga riigiks. Peale selle, et see on Lõuna-Ameerika kõige jõukam riik, on selle majandus ka kõige stabiilsem. Tšiili on mitmete selliste näitajate hulgas, nagu sissetulek elaniku kohta, majanduslik vabadus, konkurentsivõime ja madal korruptsioonitase. Alates 2010. aastast oli riik Ladina-Ameerika liidripositsiooni nominaalse SKP elaniku kohta ning sellest sai esimene riik Lõuna-Ameerikas, et saada OECD liikmeks. Aastatel 2009–2010 oli ülemaailmse konkurentsivõime aruande kohaselt Tšiili maailma 30. kõige konkurentsivõimelisem riik. See oli juhtpositsioon kogu Ladina-Ameerikas, mis oli kõrgem kui naaberriigid nagu Brasiilia, mis oli 56., Mehhiko, mis oli 60. ja Argentina, mis oli 85. koht. Maailmapank oli äritegevuse lihtsuse poolest maailmas ka 34. kohal maailmas. Mõned Tšiili suurimad tööstusharud hõlmavad järgmist.\nPõllumajandus mängib Tšiili majanduses olulist rolli ja andis 4, 9% riigi SKPst ning töötas 2007. aastal riigis umbes 13, 6% tööjõust. Mõned peamised põllumajandussektorid hõlmavad kalapüüki, metsaraiet ja metsandust. Osa Tšiili põllumajandussaadustest on sibul, kaer, mais, nisu, pirnid, õunad, viinamarjad, küüslauk, spargel, veiseliha, puit, kala, vill ja kodulinnud. Arvestades riigi orientatsiooni, mis ulatub kaugelt põhja suunas lõunasse, kogevad riik seitse erinevat kliimatingimust, mis muudavad riigi aastaringselt erinevate põllumajandussaaduste tootmiseks. Enamik riigi osi on mägised ja piiravad põllumajanduspraktika ulatust ning põllumaa on see umbes 2, 62% riigi kogu maa-alast. Riigi põhjaosas sõltub kasvatamine peamiselt niisutamisest, samas kui keskne oru ja lõunaosa kasvatamine asendatakse metsanduse, vesiviljeluse, veiste ja lambakasvatusega. Tšiili on nüüd maailma suuruselt teine lõhetootja ning 2007. aastaks oli riigi osa lõhetootmises 22% võrreldes 1990ndate aastatega, kui see moodustas vaid 10%.\nKaevandamine riigis on üks majanduse tugevaid sambaid ja Tšiili valitsus on toetanud välisinvesteeringuid kaevandussektoris. Tööstuse seadused ja määrused on loodud selleks, et luua välisinvestoritele soodne keskkond. Riigis on suured vase hoiused ja Tšiili tuntakse nüüd vase kaevandamise maailma pealinnana. Riik moodustab kolmandiku vase toodangust maailmas. Enamik kaevandamisest riigis on enamasti Norte Grandes, mis hõlmab suurt osa Atacama kõrbest. Peale vase kaevandab Tšiili ka muid mineraale nagu kuld, hõbe, raud, kivisüsi ja molübdeen. Tšiili kaevandustööstus moodustab alates 1992. aastast 6, 7% SKPst. 1960. aastatel moodustas vase eksport umbes 80% koguekspordist ja alates 1991. aastast moodustas kaevanduste eksport üldiselt 48% kogu ekspordist. riik.\nTšiili teenindussektor on viimastel aastatel pidevalt kasvanud ning selle põhjuseks on kommunikatsiooni- ja infotehnoloogia tohutu areng, teadmiste ja oskuste suurenemine töötava elanikkonna seas ning juurdepääs haridusele. Tšiilis on tugev välispoliitika, mis tunnustab teenindussektori tähtsust majandusele ja on viinud vabakaubanduspiirkonna lepingu allkirjastamiseni oma naaberriikidega. Riigi teenindusvaldkond hõlmab merendust ja turismi, nõustamist ja jaekaubandust, mis hõlmab kaubanduskeskuste supermarkette ja kaubamärke. Muude teenindussektori allsektorite hulka kuuluvad muu hulgas inseneriteadus, informaatika, ehitus ja haridus.\nFinantssektor Tšiilis on viimastel aastakümnetel kasvanud pangandussektori reformide tulemusel, mis võeti vastu 1997. aastal. Valitsusel õnnestus ka 2001. aastal riigi kapitaliturud liberaliseerida ning oodatust rohkem liberaliseeritud õigusakte liberaliseeritakse riigi finantssektorist veelgi kaugemale. Viimasel kümnendil on ainult Tšiili kodanikud nautinud uuenduslikke finantsvahendeid, näiteks kodu omakapitali laene, liisingut, valuutafutuurivõimalusi ja deebetkaarte. Need uued finantstooted on kaasa toonud ka traditsiooniliste finantsinstrumentide, näiteks krediitkaartide ja laenude kasutamise suurenemise. Tšiili erapensionisüsteemil on vara umbes 70 miljardi dollari väärtuses ning see on olnud riigi kapitaliturule investeerimiseks oluline kapitali allikas. 2009. aasta ülemaailmne finantskriis tõi aga kaasa pensionisüsteemi 21 miljardi dollari kaotuse.\nTurism riigis on aastate jooksul märkimisväärselt kasvanud ning 2006. aastal sai riik umbes 2, 25 miljonit külastajat, samas kui 2007. aastal kasvas see arv 2, 5 miljonini. Turistide saabumine maismaal oli 55, 3%, samas kui õhuga saabunud inimesed olid 40, 5% ja meritsi saabuvad 4, 2%. Riigis on palju loodusmaastikke, nagu Atacama kõrb, Tšiili Patagoonia ja mõned riigi vanimad metsad. Mõned huvitavad külastuskohad on 48 looduskaitseala, 30 kaitstud parki ja 15 loodusmälestist. Alates 1990. aastast on riigi turism muutunud riigi jaoks oluliseks sissetulekuallikaks. 2005. aastal kasvas sektor 13, 6% ja moodustas umbes 500 miljonit dollarit, mis moodustas umbes 1, 33% riigi SKPst. Maailma turismiorganisatsioon seab Tšiili alates 2010. aastast Ameerika Ühendriikidesse kaheksanda enim külastatud riigi hulka. Samal aastal külastas riik umbes 1, 6 miljardit dollarit, umbes 2, 8 miljonit turisti ja enamik neist turistidest pärinesid Lõuna-Ameerika riikidest nagu Argentina ja hiljuti on enamik külastajaid pärit Euroopast ja eriti Saksamaalt.\n2017. aastal külastas riiki kokku 6, 5 miljonit turisti, mis oli 13, 3% rohkem kui eelmisel aastal ning Argentina oli jätkuvalt kõige populaarsem päritoluriik, millele järgnes Brasiilia. Turistid veedavad riigis keskmiselt 10 ööd ja valitsus omistab turismi tõusu reklaamikampaaniatele ning uute toodete ja turismisihtkohtade arendamisele. 2017. aastal võitis maailma reisiauhinnad Tšiili parimaks seiklusreisiks maailmas oma looduslike ja ökoturismi vaatamisväärsuste tõttu riigis. 2018. aastal prognoosib riik, et turism kasvab jätkuvalt ja ootavad umbes 7 miljonit külastajat. Lonely Planet mainis Tšiili kui esimest sihtkohta, mida külastada aastal 2018, ning juhib tähelepanu mõnedele ilusatele kohtadele, nagu Valparaiso linn, Lõuna-Patagoonia ja Atacama kõrbe põhjaosa.


Epood.com on virtuaalne keskkond ehk veebileht, mida arendab ja haldab füüsilisest isikust ettevõtja Reimo Roosileht.\nEpood.com pakub Kasutajale juurdepääsu erinevale informatsioonile ning tasuta ja tasulistele teenustele. Epood.com poolt pakutavaks põhiteenuseks on internetipoe avamise ning haldamise võimaldamine Kasutajale. Teenuste loetelu ning nende parameetrid on kättesaadavad veebilehekülje www.epood.com vahendusel (edaspidi Teenused).\nEpood.com-l on õigus Tingimusi ühepoolselt muuta, teavitades sellest Kasutajat e-posti teel vähemalt 15 päeva ette. Juhul, kui selle aja jooksul ei ole Kasutaja teatanud oma soovist lõpetada Teenuste kasutamine, loetakse, et Kasutaja on muudatused aktsepteerinud ega oma pretensioone.\nKäesolevad reeglid (edaspidi Tingimused) sätestavad Epood.com veebilehel osutatavate teenuste ja vahendatava sisu kasutamise tingimused.\n2. Registreerumine kasutajaks.\nTeenuste kasutamiseks peab füüsiline isik või juriidilise isiku esindaja registreerima end Epood.com-i kasutajaks, kirjutades oma õiged isikuandmed, aadressi, kontaktandmed ja muu nõutud informatsiooni ning valides kasutajatunnuse ja parooli, sellekohasesse registreerimisankeeti, misjärel avatakse Kasutaja konto. Ebaõigete andmete esitamise eest vastutab Kasutaja.\nEpood.com-l on õigus lükata Kasutaja liitumisavaldus tagasi ning mitte aktiveerida konto, kui Kasutaja on Epood.com-le või kolmandatele isikutele võlgu, on rikkunud Interneti kasutamise häid tavasid või muul mõjuval põhjusel.\nRegistreerudes annab Kasutaja oma nõusoleku selleks, et sinna kantud andmeid tohib Epood.com kasutada Teenustega seotud informatsiooni osutamiseks ning edastamiseks, sealhulgas võib Kasutajale saata teateid Teenuste kohta.\n3. Teenuste kasutamine.\nKasutajal on õigus kasutada tellitud Teenuseid ettenähtud mahus ja ulatuses, lähtudes Tingimustest. Teenuste kasutamiseks identifitseerib Kasutaja end Epood.com-le oma kasutajanime ning parooli abil.\nKasutajal on keelatud Epood.com-i kaudu teha teistele kättesaadavaks materjali, mis on vastuolus Tingimustega, seadusandlusega või mis on mõnel muul viisil sobimatu. Selle eiramise karistuseks võib olla hoiatus, mittesobiva materjali kõrvaldamine või Kasutaja konto ajutine või lõplik sulgemine. Epood.com-l on õigus nõuda tekitatud kahjude ja saamatajäänud tulude hüvitamist.\nKasutaja kohustub tasuma Epood.com-le Teenuste kasutamise eest kokkulepitud tasu vastavalt hinnakirjale ning esitatavatele arvetele. Kui Kasutaja registreerib end Epood.com süsteemi demo- ehk prooviversiooni kasutajana ja ei ole oma kontot aktiveerinud, siis teenustasusid ei arvestata ning arvet talle ei esitata. Teenuste eest tasutakse ettemaksuna.\nEpood.com-l on õigus Teenuste eest makstavat tasu ühepoolselt muuta, teavitades sellest Kasutajat vähemalt 30 päeva ette. Kui Kasutaja ei nõustu Epood.com-i Teenuste hinna muutmisega, on tal õigus kasutajakonto sulgeda.\nKasutaja kohustub mitte avaldama Teenuste kasutamiseks mõeldud kasutajatunnust ja parooli kolmandatele isikutele. Kasutaja kannab täielikku vastutust kõigi toimingute eest, mis tehakse tema kasutajanime ja parooli kasutades, sh kahjude eest, mis tekivad Kasutajale ja/või mistahes kolmandale isikule.\nKasutaja kohustub hoidma salajas konfidentsiaalset informatsiooni, mis on muutunud temale teenuste kasutamisel kättesaadavaks. Antud säte jääb kehtima ka peale Kasutaja konto sulgemist.\nEpood.com ei vastuta otseste ega kaudsete kahjude eest, mis on tekkinud seoses Teenuste kasutamisega, Kasutaja tegevusega Teenuste kasutamisel ja/või telekommunikatsioonivõrgu toimimisega (sh andmeside pakkujale kuuluvate sideliinide riketega), kaasaarvatud kahjud info kaotusest. Epood.com ei ole kohustatud hüvitama kahju, mis on tekkinud Epood.com sisust, pakutavatest Teenustest või Kasutajate avalikustatud materjalist.\n4. Tingimuste kehtivusaeg.\nTingimused jõustuvad hetkest, mil Kasutaja liitub Epood.com süsteemiga, sh prooviversiooniga.\nEpood.com keskkonnas on Kasutajaks registreerumine tähtajatu, välja arvatud juhul, kui Kasutaja registreerib end Epood.com süsteemi demo- ehk prooviversiooni kasutajaks. Demoversiooni kasutajate konto suletakse automaatselt kuue kuu möödumisel või juhul, kui Kasutaja ei ole ühe kuu jooksul Epood.com-i oma kasutajatunnuse ja parooliga kasutanud.\nKasutajal on õigus oma kasutajakonto sulgeda, identifitseerides end Epood.com-le ning esitades vastavasisulise avalduse.\nKui tekib kahtlus, et Kasutaja võib rikkuda Tingimusi, saadetakse Kasutajale hoiatus e-posti teel. Juhul, kui Kasutaja ei kõrvalda puudused ühe päeva jooksul, on Epood.com-l õigus Kasutaja konto sulgeda. Seadusega vastuolus tegevuse korral blokeeritakse konto koheselt ning ette hoiatamata.\nKonto sulgemisel kustutakse andmed ning materjal, mida Kasutaja on Teenuste kasutamisel sisestanud.


Hämmastavad tulemused: kas koerad võivad olla kiireimad maismaaloomad? - Lemmikloom\nHämmastavad tulemused: kas koerad võivad olla kiireimad maismaaloomad?\nInimesed on aretuse käigus muutnud koeri nii, et mõned neist võivad joosta enamikest loomadest kiiremini.Pixabay\nLoomariigis on palju erinevaid loomi. Ühed neist valitsevad maapinnal, teised vees ja kolmandad tiirlevad meie pea kohal õhus. Maailma kiireima looma kindlaksmääramisel tuleb kindlasti arvestada korraldatava võidujooksu olemusega.\nKui teha sirgjooneline võidulend õhus, tuleks tšempioniks piiritaja, kes suudab lennata kiirusel 171 km/h. Rabapistrikud on aeglasemad ja saavutavad saagi jälitamisel kiiruse 112 km/h, ent otse alla sukeldumisel võib nende kiirus ulatuda uskumatu 389 km/h, mis võimaldaks neil hõlpsasti kinni püüda ka põgenev piiritaja.\nVees toimuval võiduujumisel alistab purikala kõik konkurendid. Tema voolujooneline keha liigub 109 km/h tunnis, samas kui mõõkkala ujub kiirusega 97 km/h.\nEnt kui mõõdame kiirust maapinnal, muutub kõige olulisemaks läbitav vahemaa. Just nagu inimeste kergejõustikuvõistlustel, saavutavad ka loomad kiireimad ajad lühikestel sprindidistantsidel. Pikemate vahemaade puhul ei suudeta lühema jooksu kiirust enam hoida. Kui võtta lihtsalt tippkiirus, milleni üks loom võib jõuda, siis on kiireim maismaaloom gepard (nagu enamik meist juba teab) oma 113 km/h. Kuigi gepard on hämmastavalt kiire jooksja, suudab ta sellist tempot hoida umbes 275 meetrit ehk veerand kilomeetrit. See võimaldab kaslasel tabada saaki lühikese vahemaa pealt, mistõttu gepardid peavad lootma varjumise, hiilimise ja üllatusmomendi peale, et enne lõplikku sööstu gasellile piisavalt lähedale jõuda.\nVIDEO | Meel on must? Kassid vs. koerad: need videoklipid ei aegu mitte kunagi! 10.10.2017\nNeed on 5 maailma kõige kiiremat koeratõugu (1) 11.10.2017\nKa kiireim hobune on sprinter. Need on hobused, kes jookevad 0,4 km pikkust rada. Selle võivad nad läbida keskmise kiirusega 76 km/h, ent on juba poolel maal suhteliselt läbi põlenud. Pikema distantsi puhul on aga hobused tunduvalt aeglasemad. Kui tõuhobuste võidujooksul püstitas Secretariati-nimeline hobune 1973. aastal Kentucky Derby kiirusrekordi, läbis ta 2,4 km pikkuse distantsi kiirusega 61 km/h.\nKuid inimesed on aretuse käigus muutnud koeri nii, et mõned neist võivad joosta enamikest loomadest palju kiiremini. Tõeliselt kiireteks koerteks on erinevad hurdad. Jahipidamisel on nende ülesandeks saaki märgata ja nad seejärel kinni püüda. Nende koerte iseloomuliku välimuse juurde kuuluvad suur rindkere, et mahutada suuri kopse ja südant, ning kitsas talje, mis võimaldab neil keha painutada nii, et iga samm kannaks neid rohkem kui kehapikkuse võrra edasi.\nKõige kiirem neist koertest on inglise hurt. Ta aretati spetsiaalselt püsivalt kiires tempos jooksmiseks. Täiskiirusel jooksva koera südame löögisagedus võib tõusta kuni 300-360 löögini minutis - see tähendab, et jooksu ajal võib hurda süda sekundi jooksul viis korda kokku tõmbuda ja uuesti verega täituda, võimaldades transportida fenomenaalsel kiirusel hapnikku ja rahuldada nii lihaste vajadusi. Koera võime kiiresti tippkiiruseni jõuda on hämmastav. Maksimaalse kiirenduse korral võib hurt jõuda stardist esimese 6 sammuga kiiruseni 45 km/h. Sellist kiirendust pole ühelgi teisel maamaaloom (välja arvatud gepardil).\nEt anda ettekujutus sellest, kui kiire sprinter hurt on, võrdleme tema sooritust parima inimsprinteriga. Kui Usain Bolt püstitas oma 100 meetri maailmarekordi, jooksis ta kiirusel 36,9 km/h ja kattis selle vahemaa 9,58 sekundiga. Inglise hurt teeks sama 5,33 sekundiga.\nKuid hurt on ka kaugmaajooksja. Ta suudab liikuda püsiva kiirusega 56, 3 km/h ja joosta sel kiirusel kuni 11 kilomeetrit. See tähendab, et kuigi gepard võidaks lühimaajooksu, siis pikema võidujooksu puhul jätaks hurt suure kassi endast kaugele maha, tolmus lõõtsutama.\nEnt mõned koerad on isegi veel tublimad super-maratonivõistlustel. Selleks vajame teist tüüpi koera. Mõelge näiteks kelgukoertele, kes Iditarodi kelgvõistlusel osalevad. Need koerad on peamiselt kas laikad või Alaska huskyd (see on registreerimata tõug, mis on aretatud kiiruse ja vastupidavuse jaoks). Iditerodi võidusõit Alaskal saab alguse Anchorage'ist ja lõpeb Nome'is, kusjuures distantsi pikkuseks on 1868 km. Sellel võistlusel osalevad koerterakendid läbivad 200 km päevas, joostes 9-14 päeva jooksul sageli kuni 6 tundi korraga, vedades enda järel üle 100 kg kaaluvat kelku. Veelgi enam, nad jooksevad täie hooga äärmuslikes ilmastikutingimustes, kus tajutav külm võib ulatuda -73,3 ° C. Iditarodi võistluse rekord on praegu 8 päeva ja 22 tundi. Kelgukoera tüüpiline võistluskiirus on keskmiselt 16-19 km/h, mis tähendab, et iga 6-tunnise jooksmisajaga läbib ta umbes 112 km. Ja need koerad hoiavad seda tempot keskmiselt 11 päeva jooksul! Raske on ette kujutada, et ükski teine maismaaloom suudaks nendega sammu pidada.\nEdukas ja sportlik nädalavahetus Pärnus: uued muljed, kogemused, võistlused ja võidud


Saada lugu Hoidke kate liigeseid\nHoidke kate liigeseid. Harjutused kaelalihastele\nLülisamba ketta ja selgroolüli keha hävitavad muutused põhjustavad tõsiseid terviseprobleeme. Pange saadud segu kahjustatud liigesesse, katke kilega peal ja mähkige see villase lapiga. Parimad artroosiga valu retseptid Artroos on spetsiifiline haigus, mille puhul kõik ülalkirjeldatud meetodid ei pruugi aidata. Seejärel lisage õlile pool klaasi riivitud mesilasvaha, jätkake aurutamist, kuni see on täielikult lahustunud ja saadakse homogeenne segu. Iga jooksmistreeningu lõpus jahtuge järk-järgult maha.\nVõimalikud uuringud alalõualiigeste haiguslike seisundite diagnoosimiseks: röntgenuuring lahtise ja kinnise suuga, et näha liigese asendit ja hammaskonda; kompuutertomograafia ehk KT uuring, et hinnata liigeste luulisi struktuure; magnetresonantstomograafia ehk Hoidke kate liigeseid uuring, et näha liigesest tervikpilti; diagnostiline närviblokaad, mis aitab selgitada, kas valu on tingitud liigesest või lihastest; vereanalüüs, et välistada teiste haiguste olemasolu; artroskoopiline uuring — kirurgiline protseduur, mille käigus vaadeldakse liigeseõõnt spetsiaalse optilise instrumendi — atroskoobiga.\nValulikku piirkonda võib soojendada Hoidke kate liigeseid minutit ja protseduuri tehakse paar korda päevas. Valuliku piirkonna jahutamiseks võib külmaravina kasutada puuvillase riide sisse keeratud jääd või jääkotti, mida võib korraga hoida mitte kauem kui 10 minutit paar korda päevas. Kasutage apteegist saadavaid mittesteroidseid põletikuvastaseid ravimeid, et vähendada valu ja põletikku antud piirkonnas.\nAsetage mõlema käe nimetis-sõrmed Arkas polve valus alla ning mõlema käe pöidlad lõua alla.\nVältida kõvade toitude ja suurte suutäite Hoidke kate liigeseid. Vältida väga viskoossete toiduainete söömist. Mäluda tuleb tagumiste hammastega, vältida esihammastega näksimist. Vältida närimiskummi närimist!


Liisa Pakosta: miks vaikib Time’i aasta inimene Eestis? - Arvamus\nLiisa Pakosta: miks vaikib Time’i aasta inimene Eestis?\nUSA ajakiri Time valis aasta inimeseks seksuaalse ahistamise vastase kampaania #Metoo osalised. Mis põhjustab jätkuvat vaikimist Eestis ja mida saaks ära teha, et kõik inimesed saaksid minna hommikuti tööle, kartmata seksuaalset alandamist, kirjutab võrdsete võimaluste volinik Liisa Pakosta.\nVaikusemurdjad, kes tänavu ajakirja Time aasta inimeseks valiti, on Eestis olnud suhteliselt vait. Meediakajastust on saanud kaks sõna-sõna-vastu-juhtumit, üks peolt, teine psühhiaatri juurest – aga tööl käivad naised? Näitlejad? Pole veel uurimust #Metoo eestikeelsetest postitustest, ent väljavõte annab tulemuseks hulga nimedeta meenutusi või lihtsalt vaikseid tõdemusi, et on küll selline asi elus olnud. Katri Lamesoo kaitses novembris Tartu Ülikoolis doktorikraadi meditsiiniõdede seksuaalsest ahistamisest meesarstide poolt. Ei ühtki nime.\nAasta inimese tiitel on oma olemuselt juba arhailine, olnud enamasti «üks suur juht samba otsas»-tüüpi. Time’i aasta inimesed on olnud ka krabamise-Trump (2016) ja ovaalkabineti-Clinton (1992, 1998). Nii on tänavune seda märgilisem. Vaikusemurdjate aasta inimese tiitel tuli just selle eest, et senist vaikusemüüri hakati kivi-kivilt langetama staaride ja tavaliste inimeste ühistöös. Ainuüksi üleöö pärast esimest avalikku postitust seksuaalsest ahistamisest tekkis üle 30 000 inimese, kes jätkasid samaga. Mis siis ikkagi põhjustab jätkuvat vaikimist Eestis ja mida saaks ära teha, et kõik inimesed saaksid minna hommikuti tööle, kooli, ühistransporti või parki, ilma et peaksid kartma seksuaalset alandamist?\nValehäbi ja vale-edukultus\nOsa vastuseid annab ajakiri Time meile ise. Nad tõdevad, et USA väiksemate kohtade naised pole söandanud oma näo ja nimega välja tulla, kuna kardavad kõike, mis sellele kogukonnas järgneb. Terve Eesti on väike koht. Kui kaebad, saab sellest su identiteedi osa. Kuidas sellega toime tulla, nõuab tegelikult eraldi ja süsteemset abi. Eestis pole sellele tähelepanu pööratud.\nTeine, mida Time esile toob, on ühiskondliku eeskuju vajalikkus ohvritele, et tekiks enesekindlus ja arusaamine õigusest ennast kaitsta. Ajakirja värskes küsitluses vastas 82 protsenti, et pärast Weinsteini käitumise avalikustamist oleks nemadki valmis ahistamisest rääkima. 85 protsenti vastas, et usub süüdistusi esitanud naisi. Avalik huvi jälitab kullas suplevad ahistajaid. Kas Eestis on seetõttu rahulikum, et meie kogukond on väiksem ja vaesem? Meil polegi pururikkaid moguleid, kes võiksid näitlejate kallal sigatseda? Või on asi ikkagi valehäbis? Time rõhutab, et valehäbi-probleem on väga tõsine ka lombi taga. Kaebuse esitaja saab külge eluaegse märgi: «Sina oledki see pealekaebaja, kuulus seksuaalse ahistamise ohver!» Tegelikult peaks tekkima päris uus, õiguskaitsele julgustav silt. Ent Prantsusmaa võrdsete võimaluste voliniku 2014. aasta uuringu järgi karistati 40 protsenti sealsetest naistest tööl pärast seda, kui nad olid teinud avalduse seksuaalse ahistamise tõttu. Inimene on mõtlev olend, mõistagi ka naisena...\nMoraalikompass paigast ära?\nSeksuaalse ahistamisega tegeles ka vanadel tavadel põhinev ristiusu kümme käsku. «Sina ei tohi himustada oma ligimese naist, sulast, teenijat.» Kas abiellud või loobud lihalikust elust. Samasugune patt oli ka valetunnistuse andmine. Lihtne. Tänapäeva inimene harjus esmalt vabadustega ja alles hiljuti jõudis tõdemusele, et vabaduste nautimise kõrvale on ikkagi vaja nõrgema poole kaitseks täpsemalt kokku lepitud piire, näiteks ahistamise defineerimist.\nEt seksuaalse ahistamise tõlgendamisega on palju probleeme, nendib ka Time. Ameerikas on kohtud ning föderaalne Tööelu Võrdsete Võimaluste Komisjon (EEOC) 37 aastat lihvinud oma otsustega täpsemaks seksuaalse ahistamise mõiste eri tahke. Ikka kipub sealgi avalik debatt uppuma ahistamise ja põlvele patsutamise ühte patta panemisse, vähendades nii ahistamise vastu võitlemise tõsidust. Ilmselgelt ei saa kohtud asendada ühiskondlikku moraali, tavasid, defineerima ligimesearmastust ega vastastikust austust. Ka pärast aastakümnetepikkust kohtupraktikat on USAs ikka üleval küsimus, kuidas eristada ülemuse häirivat käitumist ahistamisest. Millal pole boss enam pelgalt manipuleeriv mölakas, vaid karistust vääriv õigusrikkuja? Kuidagi peavad naine ja mees ju teineteist leidma ka...\nEesti soolise võrdõiguslikkuse seaduse ja karistusseadustiku järgi on seksuaalne ahistamine diskrimineerimise ja füüsilise ahistamise korral ka väärtegu. Ahistamiseks muutub selline sõnaline, mittesõnaline või füüsiline käitumine, mis vastab korraga kolmele tingimusele: see on ahistatule soovimatu (seda peab ahistatu ka väljendama või peab olema muul viisil selge, et teatud käitumine on ahistatule häiriv ja tema tahte vastane), see on seksuaalse olemusega ja selle eesmärk või tegelik toime on inimese väärikuse alandamine ning see loob häiriva, ähvardava, vaenuliku, halvustava, alandava või solvava õhkkonna. Jättes siinkohal kõrvale palju vängema raskusastmega ilmsed kuriteod, nagu alaealise, puudega inimese või abitus olukorras inimese ärakasutamise, siis oleks korraga vaja nii selgemalt sõnastatud moraalset kompassi kui ka kohtupraktikat. Moraalse kompassi ehk ühiskondliku kokkuleppe küsimus on näiteks, et kui kolleegi kinno kutsumisele vastatakse eitusega, siis kas võib uuesti üritada. Kui alluv ei ütle midagi tema õlale patsutamise ja embamise kohta, kas siis võib olla kindel, et suhtlusviis on õige? Meie kultuuriruumis tundub vastus olevat jaatav. Kui see vastus on jaatav, kas siis tuleks haridussüsteemi kaudu julgustada ka neid tüdrukuid oma arvamust selgelt väljendama, kellel kodus on seda julgustust väheks jäänud? Need, keda ahistatud pole, on olnud tänulikud söakusele igale mölakale kohe koht kätte näidata.\nKui õigusest saab pseudoõigus\nNii Ameerikas kui ka Eestis lubab seadus seksuaalse ahistamise ohvrile moraalse kahju eest diskrimineerimise tõttu rahalist hüvitist. Seda saab välja mõista nii kohus kui ka töövaidluskomisjon. Viimase otsust võib kohtus vaidlustada. Lõppkokkuvõttes mõistab demokraatlikus riigis õigust ikka kohus.\nEnt summad erinevad Euroopas ja Ameerika Ühendriikides kahjude käsitlemise kontseptsiooni erinevuse tõttu mitu korda, Euroopa ohvrite kahjuks. Meil käib ahistamisohver sisuliselt kohut üldise ühiskondliku õigluse nimel, Ameerikas on teemaks ka asja materiaalne pool. Tuleb inimlikult mõista kõiki, kes pole valmis läbima pikka kohtuteed sildistumise hinnaga ainult selleks, et saada õiguspraktikat arendav kohtuotsus. Mis võib, aga ei pruugi olla ohvri kasuks. Eestis hakkab kaitsest diskrimineerimise eest kujunema sisutühi õigus: pakutakse küll madala lävendiga kohtueelset abi võrdsete võimaluste volinike, õiguskantslerite ja töövaidluskomisjonide näol, kusjuures Eestis on vaid töövaidluskomisjonil õigus mõista kannatanule välja mittevaralise kahju hüvitisi. Viimastel aastatel aga on nii meil kui mujal Euroopas jõudsalt kasvanud nende juhtumite arv, kui tööandja kohtuvälise otsuse edasi kohtusse kaebab. Sisuliselt tähendab see, et seni tasuta õigusabi toel soodsa otsuse saanud kannataja satub täiesti uude olukorda. Tema vastas on nüüd kallid advokaadid ja reaalne oht vastaspoole võidu korral mitte lihtsalt jääda ilma oma hüvitisest, vaid saada kaela ka kohustus maksta kinni vastaspoole advokaadikulud. See summa võib isegi mitu korda ületada moraalse kahju hüvitise suuruse, mille üle vaidlus käis. Paljudele ohvritele tähendab see nende madala palgataseme tõttu eluaegse mõjuga katastroofi. Eesti riigikohtu 22.03.2017 otsus nr 3-2-1-167 ametiühingutegelase asjus, kes diskrimineerimise tõttu samuti moraalse kahju hüvitist nõutas, sai kõrgeimalt kohtult vastuse, et kuna ta ei esitanud kahjunõuet ühe kuu jooksul, samal ajal koos töölepingu lõpetamise seaduslikkuse vaidlustamisega, siis polegi tal õigust midagi diskrimineerimise eest juurde küsida. Diskrimineerimisasjad on aga keerulised, kahjunõuet võibki seetõttu esitada terve aasta jooksul (VõrdKS § 25 alusel) ning hüvitise mõte on hoopis selles, et ära hoida tööandja järgmisi diskrimineerimisjuhtumeid, ent seda ei peetud arvestusväärseks.\nSeksuaalset ahistamist tõendada on enamasti keeruline. Õigussüsteem ega ühiskond ei saa loomulikult hakata tõendamata pealekaebuste korral inimesi süüdi mõistma, see oleks nõiaprotsesside taassünd. Rikkumised inimeste silme ees aga toimuvad, ja lõpuks on ikka tunne, et midagi ei muutu, diskrimineerimine marginaliseerub. Lahendusena peaks diskrimineerimise ohvritel olema tunduvalt suurem turvavõrk, kuna põhiõiguste kaitse mõju on ühiskonnas nii suur. Kuni pole tagatud ahistamisohvrite kui põhiõiguste eest võitlejate kaitse vähemasti selle eest, et kaotuse korral tuleb neil kinni maksta vastaspoole kulud, või riigi konkreetne tugi mõnel muul moel, on muutus Maarjamaal visa tulema.\nSeksuaalse ahistamise ohver Eestis ei taha mu töökogemuse põhjal kedagi karistada, vaid soovib ahistamise lõppemist. Ta tahab osata ahistamist lõpetada. Ta soovib, et poleks kunagi sellisesse olukorda sattunud. Tal on õigus ilma alandust ja hirmu tundmata pühenduda oma tööle, õppimisele või olla väärikust kaotamata avalikus ruumis. Selleks on vaja hoida tervet mõistust ja igaühel oma ligimest austada.


Multifunktsionaalne laserprinter HP LaserJet Pro MFP, F6W15A#B19\nMultifunktsionaalne laserprinter HP LaserJet Pro MFP\nKiire printimine, skanneerimine, kopeerimine ja fakside saatmine pluss robustne, turvaline ehitus loodud teie töökoha jaoks. Printer, mis sooritab võtmeülesanded kiirelt ja mugavalt ning kaitseb teid ohtude eest.\n• Sooritage erinevad toimingud kiirelt ja hoidke oma andmed kaitstuna\n• Lihtne ülalpidamine, säästlik printimine\n• Rohkem lehti, jõudlust ja turvalisust\n• Mobiilne printimine hoiab teid WiFi võrguühendusega pidevalt ühenduses\nSooritage erinevad toimingud kiirelt ja hoidke oma andmed kaitstuna\nSkannerige oma failid otse e-mailile, USB andmekandjale, ühiskaustadesse või pilveteenusesse. Printige sujuvalt ja kiirelt kahepoolseid dokumente - lihtsalt andke käsk ning haarake lehed, ei mingit ootamist. See printer alustab kiiremini kui konkurendid. Hoidke oma andmed ja dokumendid turvaliselt tänu LDAP autentimisele või HP JetAdvantage Private Print teenusele.\nLihtne ülalpidamine, säästlik printimine\nKontrollige printeri toiminguid mugavalt 7,6cm puuteekraanilt ja printige mugavalt Microsoft® Wordi ja PowerPointi® dokumente, kasvõi otse mälupulgalt. HP Web Jetadmin teenusega saate ülima kasutusmugavusega hallata seadmeid ja seadeid. HP originaaltoonerid ja JetIntelligence muudavad seadme energiasäästlikumaks.\nRohkem lehti, jõudlust ja turvalisust\nPrintige rohkem kasutades HP High Yield musta toonerit koos JetIntelligence'ga. Te saate loota professionaalsele kvaliteedile ja suurtele kiirustele.\nMobiilne printimine hoiab teid pidevalt ühenduses\nKasutage printimiseks oma nutitelefoni või tahvelarvutit, millest enamus ei vaja eraldi seadistamist või eraldi rakendusi. Lihtsalt ühendage, printige ja jagage tänu Wifi või Ethernet ühendusele.\nTooner HP 26A (must)