Rahu & Helguse retriit Hispaanias Andaluusias mägedes sel kevadel | Holetta\nSee on hea aeg kosutada end sooja päikesega ja värske toiduga, teha endale pärast pikka talve üks korralik restart ning häälestada end uue ja helgema elu loomise lainele.\nMaivi viib Sind rännakule läbi erinevate meditatsioonitehnikate, et saaksid leida enda jaoks sobiva: teadliku kohalolu meditatsioon, mindfulness, juhendatud meditatsioon, mantrameditatsioon ja Osho aktiivmeditatsioon. Samuti saad tutvust teha meditatiivse Hatha joogaga. Ühel õhtul teeme ka soovidepõhise reaalsusloome töötoa koos küllusemeditatsiooniga.\nTiia loob tasakaalu läbi erinevate joogastiilide: seome jõulisema Ashtanga mitmekülgse Hathaga ning sukeldume staatilisse ja meditatiivsesse Yin jooga praktikasse. Tutvume erinevate jooga hingamistehnikatega. Lisaks lubame end kanda biodünaamilise hingamise ja trauma vabastuse süsteemi, räägime emotsioonidest ja nende juhtimisest.\nTeeme päevase väljasõidu mereäärsesse Malagasse, et nautida Vahemere võlusid.\nPraktikates ja joogatundides osalemine on vabatahtlik – kõike saab teha vastavalt oma sisetundele ja valmisolekule. Kõik praktikad sobivad nii algajatele kui edasijõudnutele.\nMeie retriidikoduks saab 150 aasta vanune cortijo ehk hispaanialik suur talumaja kõrvalhoonetega ja ilusa aiaga, mis laiub 80 aakril Andaluusia mägedes oliivipuude salus ja mis on kohandatud retriitideks gruppidele.\nKohapeal on joogasaal kogu varustusega. Nii ei pea Sa kaasa võtma matti ega muud, kui ainult sobivad riided.\nPäevas on 3 söögikorda ning koguaeg on saadaval joogid ja puuviljad. Toitume tervislikult ja külluslikult, kus meie toiduvalik koosneb taimsetest saadustest, mis paljusiki tulevad nende oma taluaiast.\nOlemas on suur bassein, et nautida veemõnusid. Ümbruskonnas saab looduses vabalt jalutada, lähimad külad-linnad jäävad pikema sõiduteekonna kaugusele. On loodus ja meie.\nMajutume hubastes tubades, kus igas ruumis on olemas vannitoad. Vastavalt hinnale saab valida ühe, kahe või kolme inimesega toa. Saab valida eraldi voodi või suure kahekohalise voodi.\n6-päevase retriidi hinna sees on kõik mida vajad: kogu kohapealne tegevus, majutus, toidud-joogid, 1-päevane väljasõit ja transfeerid lennujaamast. Hind ei sisalda lennupiletit ja kindlustust.\nHind majutusega 3 inimesega toas: 830 €\nHind majutusega 2 inimesega toas: 880 €\nHind majutusega üksinda toas: 930 € - ühesed toad on täitunud.\nOsaluse kinnitab tagastamatu 150 € ettemaks, mis on seotud reisi broneeringutasudega. Ülejäänud summa palume tasuda nädal enne reisi.\nLisainfo saamiseks või oma osalemise soovist anna meile teada:\nMaivile – maivi.talving@gmail.com, tel 5022540\nTiiale – toomettiia@gmail.com, tel 56909599\nSiin pildil oleme üheskoos Sri Lanka paradiisisaarel :)\nMeil on vaja jõuda Malaga lennujaama Hispaanias, kust transfeer viib meid 1-tunni sõidu kaugusele retriidikeskusesse Andaluusiasse (lähimad asulad on Villanueva de Tapia ja Cuesta la Palma, kes soovib kaardit vaadata, kus me mägedes hakkame paiknema).\nOleme välja valinud mitu lendu, mille piletid saad osta ise või GoTravel reisikonsultandi kaudu, kes aitab Sul kõik korda ajada ja on Sulle abiks: Kati Keba, kati.keba@go.ee\nLufthansa lennud 30.05 (esmaspäeval):\n30. mai 2022 Tallinn — Frankfurt 06:05—07:35 Lufthansa\n30. mai 2022 Frankfurt — Malaga 09:15—12:10 Lufthansa\nAir Baltic 04.06 (laupäeval):\n04. juuni 2022 Malaga — Tallinn 18:05—23:35 Air Baltic\nPiletid edasi-tagasi maksavad käsipagasiga 428 € ja äraantavaga 499 €. Hind võib ostuperioodist tulnevalt muutuda.\nVaata, kas Sulle meeldib see idee! Air Balticul on laupäeviti otselennud Tallinn-Malaga ja edasi-tagasi hinnaga 286 € käsipagasiga ja 365 € äraantava pagasiga. Hind võib ostuperioodist tulnevalt muutuda.\nVõibolla soovid soodsama hinnaga piletitega veeta hoopis paar päeva Malagas majutudes omal käel ja peesitada rannas? Ja meie transfeeri buss võtab Su sealt esmaspäeval eelneval kokkuleppel peale, kus ühiselt sõidame retriidile Andaluusiasse.\n28. mai 2022 Tallinn — Malaga 13:35—17:25 Air Baltic\nPalun tee kindlasti reisikindlustus.\nNõu ja abi saad piletiostul ja kindlustuse tegemisel reisikonsultandilt Katilt.\nMulle meeldib teha hingega ja hoolega, siis hakkab kõik ise looma. Millise energia sisse paned, võtad ka välja. Ja need, kes seda soovivad ja hindavad, siis nende jaoks ma olemas olengi ning küll me leiame üksteist üles.\nMaailma avastamise põnevus on viinud mind imelistesse paikadesse, kui aga jõudsin oma rännakul palju aastaid tagasi imelisele paradiisisaarele Sri Lankale, armusin sellesse maasse koheselt. Nüüd olen Sri Lanka võlumaagiat jagandud inimestele edasi sealsete elamusreiside ja retriitide kaudu, mida olen korraldanud üle 7 aasta sadadele inimestele ja kellest on tänaseks saanud üks imearmas kogukond, kes ikka ja jälle kokku tuleb, et läbi meie ühiste koosloodud rännakute taas seda imelist energiat elus hoida, mis meid kõiki kannab ja hoiab. Loodan südamest, et järgmisel aastal saab võimalikuks taas teha retriite Sri Lankal ja siis oled oodatud Sinagi. Seniks avastame Hispaania mägederahu ja loome imesid seal :)\nOlen üle kümne aasta pühendanud end igapäevaselt inimeste toetamisele terapeuditöö kaudu, aidates inimesi läbi nõustamise, erinevate kehatöö-tehnikate, vaimsete ja meelerahu praktikate. Teadliku kohalolu praktikad koos hingamisega viisid mind selleni, et minust sai meditatsioonijuhendaja, Osho aktiivmeditatsioonide rahvusvaheliselt diplomeeritud meditatsioonijuht ja võtsin vastu Tiibeti mantraravi algse liini ülekande pühitsuse. Mulle omaselt vaatan maailma läbi holistilise maailmapildi, kus on seotud keha, hing ja meel, mis on ühenduses kõige Olemasolevaga läbi energiavõrgustiku kõige peenemal tasandil – nii nagu sees nii ka väljas, nii nagu üleval on ka all. Seepärast kasutan oma töös holistilise teraapia erinevaid meetodeid ja energeetilist tervendust, MER (myofacial energetic release) kehatööd ja massaažitehnikaid, et algatada tervenemine nii füüsilisel kui energeetilisel tasandil. Joogatanud olen vist pool oma elust ja hetkel jagan edasi kogemusi oma lemmikust meditatiivsest Hatha joogast, mille dünaamika läbi teadliku hingamise on imepärast rahu ja heaolu loov. Kõik see loob kokku terviklikkuse, elada tervena ja tasakaalus.\nPaljud inimesed teavad mind ka Kristallihaldjas Maivina ja kristallimandalate loojana. Minuga saad tutvuda mu kodulehtede kaudu: kristallihaldjad.ee ja holetta.ee\nTIIA SINE TOOMET\nMinu teadlikud märkamised juhatasid mind 12 aastat tagasi joogasaali. Praktiseerides joogat sügavamalt leidsin ennast ühel hetkel ühenduses iseendaga, tasakaalus ja lihtsalt õnnelikuna. Tingimusteta. Sel hetkel tundsin, et on aeg jagada kogetut ka teistele. Iga jagatud osa minust toodab uut rõõmu ja rahulolu.\nOlen loonud joogatunnid, kus põimuvad ashtanga, hatha ja yin jooga. Iga praktika loob\nainulaadsuse ning just hetkel vajaliku liikumise, hingamise ja vaatluse iseendasse. Jooga oluline osa on hingamine. See viib sind sügavamale siserännakule ja aitab vabastada kehast pingeid ning seisma jäänud energiaid. Pikemal praktiseerimisel vabaneb Eluenergia. Kui Eluenergia saab vabalt voolata, siis ma hakkame tegelikult elama. Elama oma sisemise tarkuse järgi, mis on meil kõigil olemas. Eriline huvi hingamise vastu kandis mind Biodünaamilise hingamise ja trauma vabastamise (BBTRS) õpingutele, mille seansse nüüd läbi viin.\nOluliseks rõõmuallikaks pean ma tantsimist. Lasta lihtsalt kehal teha, mida ta hetkel vajab\nmõnusa muusika saatel on väga lihtne meetod vabastada end enam mitteteenivatest\nemotsioonidest ja lubada endas laiali valguda uus puhas Eluenergia. Tunda end päriselt elus ja lubada endal päriselt Elada!\nOma loomult olen maailmarändur. Rännakud Aasiasse, Kesk- ja Lõuna-Ameerikasse ning\nVahemere äärde on tegelikult rännakud iseendasse. Astudes välja oma mugavustsoonist\nusaldusse hakkavad juhtuma imed. Väline maailm peegeldab sinu sisemaailma.\nImelisi rännakuid meile kõigile!


Taani-Rootsi õuekoer - Royal Canin\nEhkki seda on ametlikult tunnustatud alles hiljuti, ulatuvad selle väikese õuekoera juured vähemalt eelmise aastatuhande alguseni.\nTeave Taani-Rootsi õuekoera kohta\nSellel tugeval ja tüüpilisel Skandinaavia tõul on palju oskusi ning potentsiaali tegutseda erinevates valdkondades nagu otsingu- ja päästetöödel katastroofipiirkondades ning loomade karjatamisel.\nTaani-Rootsi õuekoerte morfoloogia meenutab mõningaid terjereid, sealhulgas Jack Russelli terjereid ja foksterjereid. Nad on mitmekülgsed koerad, kes oskavad täita erinevaid ülesandeid nagu vara valvata, rotte püüda ja seltsi pakkuda.\nÄrgas / Armastav / Elav / Sõbralik / Intelligentne / Vaikne / Tasakaalukas


ELi 2011. aasta ühtse turu akt - 12 prioriteeti majanduskasvu saavutamiseks\nTõhusamat ELi majandust käsitlev tegevuskava - 13/04/2011\nMajandus, rahandus ja maksustamine > Siseturg\nEL võtab kasutusele 12 prioriteetset meedet ühtse turu tõhusamaks toimimiseks nii tarbijatele, töötajatele kui ka ettevõtetele.\nViimase kahekümne aasta jooksul on suurenev majandusintegratsioon ELis olnud üheks peamiseks jõuks majanduskasvu ning töökohtade loomisel asjaomases blokis. Sellele vaatamata ei ole ELi majandus ikka veel kasutanud täies ulatuses ära võimalusi, mis on tekkinud seoses tõkete kadumisega. Komisjon on määratlenud 12 prioriteetset meedet töötajate ning ettevõtete liikuvuse parandamiseks. Kõnealused meetmed edendavad kõige tõenäolisemalt majanduskasvu ning tööhõivet, aidates inimestel, kaupadel, teenustel ja kapitalil liikuda vabalt kogu ELi piires.\nIntegreeritum turg aitab ELi liikmesriikidel seista silmitsi praeguste sotsiaalsete ja majanduslike väljakutsetega ning kiirendada ülemaailmsest finantskriisist toibumist.\nPrioriteedid on järgmised:\naidata väikestel ja keskmise suurusega ettevõtetel saada hõlpsamat juurdepääsu rahastamisele, võimaldades riskikapitalifondidel teha investeeringuid kõigis ELi liikmesriikides;\nvaadata läbi õigusaktid, et kutsekvalifikatsioone tunnustataks kõikjal ELis, mis vähendaks takistusi töö leidmisel mõnes teises liikmesriigis;\nluua intellektuaalomandi ning leiutiste puhul ühtne Euroopa Liidu patent, vähendades ettevõtete jaoks kulusid ning bürokraatiat;\nkehtestada menetlused vaidluste lahendamiseks kohtuväliselt, kui tarbija tuvastab vea pärast kaupade või teenuste ostmist mõnest teisest ELi liikmesriigist, sealhulgas Internetist;\nkehtestada üleeuroopalised standardid teenustesektoris; parandada energia, transpordi ja kommunikatsiooniga seotud infrastruktuure, määratledes strateegilised võrgustikud sihtotstarbelisteks investeeringuteks;\nreguleerida õiguslikult elektroonilise identifitseerimise ning autentimismeetodite vastastikune tunnustamine, et tõhustada Interneti kasutamist eraisikute, ettevõtete ning riigiasutuste vahel; julgustada sotsiaalset ettevõtlust, luues investeerimisfonde sellistele ettevõtetele, kellel on sotsiaalsed, eetilised või keskkonnaalased eesmärgid; kohandada energiatööstuse maksusid vastavalt ELi kliima- ning energiaalastele eesmärkidele;\ntugevdada eeskirju, mis käsitlevad ettevõtete poolt mõnda teise ELi liikmesriiki lähetatud töötajaid; lihtsustada ettevõtete raamatupidamisalaseid suuniseid ning vähendada bürokraatiat, pidades eelkõige silmas väikeettevõtteid;\nhõlbustada väikeettevõtete konkureerimist riigihankemenetlustes mõnes teises ELi liikmesriigis.\nAsjaomased meetmed võetakse kasutusele järgmise kahe aasta jooksul, tuginedes kõnealustele prioriteetidele. Komisjon on juba teinud ettepanekud Euroopa Liidu patendi ning energia maksustamise kohandamise kohta.\nLugege täiendavalt ELi majandusintegratsiooni kohta Ühtse turu akt Viidad\nÜhtse turu olukorra hindamine\nPalju riike, üks turg


Ajalugu - TREV-2 GRUPP\nAsutatakse Teedeehituse valitsus nr 2 (TEV)\nNoore ettevõtte julge pealehakkamine\n27. detsembril 1960. aastal nimetati Eesti NSV Autotranspordi ja Maanteede ministri käskkirjaga nr 663 senised teedeehituse rajoonid alates 1. jaanuarist 1961. aastal ümber teedeehituse valitsusteks. Tallinna rajoonis paikneva asutuse uueks nimeks sai Teedeehituse Valitsus nr 2 (TEV-2). Sama käskkirjaga eraldati TEV-2 Tallinna Teedevalituse alluvusest ning tegevust alustati iseseisva teedeehituse ettevõttena, mis oli Eesti NSV Autotranspordi- ja Maanteede Ministeeriumi otsealluvuses.\nPõhikirja järgi sai uue asutuse ülesanneteks teedeehituse, kapitaalremondi ja rekonstrueerimistööde teostamine Tallinnas ja selle ümbruses. TEV-2 esimeseks aadressiks oli Tulika 9, Tallinn.\nSeoses 1956. aastal kinnitatud Eesti NSV maanteede uue arengustrateegiaga, mis seadis sihiks siinse teedevõrgustiku kaasajastamise kümne aasta jooksul, tuli Tallinna Teedevalitsusel kiiresti leida koht, kuhu rajada kava elluviimiseks vajalik tootmisbaas. Esimeses järjekorras tuli ehitada asfaltbetoonitehas.\nNõukogude perioodil oli ehitusorganisatsiooni tegevus ilma ettevõtte oma korralikult väljaehitatud tootmisbaasita mõeldamatu. Seega sai peainsener Gunnar Laev korralduse leida kiiresti asfaltbetooni tootmiseks sobiv koht.\nKuna tootmisbaasi rajamise üheks oluliseks eelduseks oli raudtee lähedus, jäi sõelale kaks varianti: Lagedi ja Riisipere. Lõpuks otsustati Lagedi kasuks. Tootmisbaasi projekteerimisega alustati 1959. aastal. Esimese toodangu andis Lagedi asfaltbetoonitehas 1961. aastal ja see läks Tallinn-Tartu maanteele. Lagedi asfaltbetoonitehas oli Pahnimäe ja Toila järel kolmas Eestis käiku antud tehas.\nUus tee-ehitusettevõte kuulus III grupi majandite hulka. Toonases jaotuses tähendas see tagasihoidlikumaid palgavõimalusi ja väiksemaid investeeringuid.\nNoore ettevõtte esimeste tegevusaastate pearõhk läks uue asfaltbetoonitehnoloogia juurutamisele. Lagedi asfaltbetoonitehase käikuandmise järel 1961 aastal hakati kümnendi keskpaigas suurt tähelepanu pöörama pindaktiivsete lisandite kasutamisele, tänu millele paranes katte nake ja segu töödeldavus. Lagedi tootmisbaasis võeti esimesena Eestis kasutusele Johannes Hindi poolt välja töötatud ja Moskva uurimisinstituudis edasi arendatud tehnoloogia. Selle abil oli võimalik toota mittemärguvat fillerit.\nTollane ettevõtte juht Vladimir Allikas väärib esiletõstmist Karjala graniitkillustiku kasutuselevõtmisega. Nimelt oli Lagedi asfaltbetoonitehase esimestel tegevusaastatel ettevõttel segu valmistamiseks võimalik kasutada ainult paekillustiku. Tänu V. Allika isiklikele kontaktidele ja tutvustele õnnestus ettevõttel edaspidi saada kvaliteetset graniitkillustikku Karjalast.\nJuhataja kohusetäitja, 1961\n1959-1962 Pärnu mnt 53,2-57,9 km vahelisel lõigul ehitati muldkeha 12 meetrit laiuseks.\n1960-1962 – ehitustööd Liiva-Saku-Kanama-Keila mnt 8,2 km pikkusel lõigul. Mahukamaks tööks sellel lõigul oli 86,7 meetri pikkuse Valingu viadukti ehitamine.\n1961-1969 Tallinn-Tartu mnt suuremahulised ehitustööd kogu toonase Harju rajooni piires (4-50,9 km).\n1961-1965 Tallinn-Viljandi mnt 10-70,3 km kapitaalremonditööd.\n1963-1966 rajati hanketööde korras Mustamäele Akadeemia tee, Vilde tee ja Ehitajate tee ning rekonstrueeriti Pirita-Pärnamäe teed.\n1964-1967 Tallinn-Narva mnt 4,9-12,2 km vaheline lõik. Tulemusena valmis Eesti esimene 7,1 kilomeetri pikkune kahe eraldatud sõidusuunaga maanteelõik.\nTootmisbaasi areng ja suurprojektid\nTehnoloogiline areng ja mastaapsed objektid\nKasvamine laia teenustevalikuga võimekaks tee-ehituse ja -hoolduse ettevõtteks\n1989-1994 Ruu-Aaspere II rakenduspiirkonna ehk Kivisilla-Kuusalu lõigu (30-36,5 km) väljaehitamine koos Kiiu liiklussõlmega.\n1999-2004 erinevad teelõigud maanteel Tallinn-Tartu-Võru-Luhamaa\n2002 erinevad teelõigud maanteel Tallinn-Pärnu-Ikla\n2007 Linnatänavate rekonstrueerimine: Nõmme tee\n2007 Jõesuu silla ehitus\n2007 Tee taastusremont: Ahula-Ambla\n2010 Audru sild\n2010 Tallinn-Paldiski mnt Harku-Hüüru lõik\n2010 Mustla asula\n2013-2014 Valgejõe-Rõmeda teelõikude 5 ja 7 ehituse lõpetamine\n2013-2014 Tartu idapoolse ringtee 2. ehitusala projekteerimine ja ehitamine\n2013-2014 Tallinn-Pärnu mnt Topi liiklussõlm\n2014 Muuga sadama raudteetööd\n2014 Suurupi ja Vääna-Jõesuu vee- ja kanalisatsioonitorustike ehitustööd\n2014 Viljandi vanalinna torustike rekonstrueerimine\n2014-2015 Tallinnas Kalaranna tänava rajamine\n2015 T21 Rakvere-Luige 53,6-62,1 remont\n2015 T67 Võru-Mõniste-Valga 67,5-77,214 rekonstrueerimine\n2015 T39 Tartu-Jõgeva-Aravete 46,710-55,2 rekonstrueerimine\n2015 T10 Risti-Virtsu-Kuivastu-Kuressaare\n2015-2016 T2 Tallinn-Tartu-Võru-Luhamaa Mõigu-Jüri lõigu rekonstrueerimine\nAsfaltbetoonisegude tehased üle Eesti\n2013. aasta juunis avati Harkus Baltimaade moodsaim asfalditehas. Hiina-Kanada ühisettevõte Ca-Long Engineering Machinery tarnis CL-3000 asfalditehase kokku 31 merekonteineris, mis toodi Eestisse laevaga Hiinast Tianjini sadamast. Senine Ukrainast pärit asfalditehas utiliseeriti.\nInvesteeringu maht ulatus enam kui miljoni euroni ja valminud tehas pakub kõiki Eestis kasutatavaid kvaliteetseid asfaldisegusid ka teistele Eesti tee-ehitajatele.\nVarasemalt on hangitud järgnevad tehased:\n1998 osteti Prantsusmaalt asfaltbetoonitehas Ermont TSM 25.\n2003. aasta augustis soetas AS Teede REV-2 mobiilse asfaltbetoonitehase Benninghoven MBA-160.\n2005. aastal avati Valgamaal Tsirguliinas 15 miljonit krooni maksnud seadmetekompleks naftabituumen-emulsiooni valmistamiseks.\n2005. aastal koliti Raplast Abissaare karjääri asfaltbetoonitehas Teltomat 100.\n2008. aasta juulis soetas AS Teede REV-2 Rae vallas Aaviku külas mobiilse asfaltbetoonitehase Kalottikone HOT-MIX-30.\nTäieliku teenustevaliku saavutamine\n2005. aasta aprillis suurendati osalust asfaltkatteid paigaldavas AS-is Titania seniselt 10 protsendilt 90 protsendini. AS Titania tõi kontserni veel ühe vajaliku lõigu – haljastustööde tegemise. Nüüd sai kontsern pakkuda kompleksset teenust alates ehituse ettevalmistusest kuni haljastuseni.\nAlates 2007. aasta 1. juulist töötab kontserni emafirmana TREV-2 Grupp AS.\nTeehoolduse turule sisenemine\nTähtis muutus AS Teede REV-2 tegevuses toimus 2000. aastal, mil riik asus ümber korraldama maanteehoolde süsteemi. Esimese ettevõttena erastati Põlva Teedevalitsuse hooldetööd ja tootmine. Konkursi võitis AS Teede REV-2. Pärast ostu asutati tütarettevõte AS Põlva Teed, hilisema nimega AS Kagu Teed ning asuti esmakordselt ettevõtte ajaloos tegelema teede hooldusküsimustega.\n2001. aastal osteti konkursil Rapla maakonna hooldetööd ja tootmine. Asutati OÜ Rapla Teed.\n2002. aastal osteti ära Valga Teedevalitsuse varad ning loodi OÜ Valga Teed.\nHangete võitmisega suurendas TREV-2 Grupp oma osalust teede hoolde osas:\n2014-2019 Jõgeva maakonna riigimaanteede hooldus\n2015-2018 Põltsamaa valla teede ja tänavate talvine hooldus\n2015-2020 Valga maakonna riigiteede hooldus\n2015-2021 Viimsi valla teede hooldetööd\nTehnoloogiline areng kui edukuse võti\n1994. aastal asuti aktiivselt otsima võimalusi asfaldifreesi ostmiseks ning vaatamata suurele ärilisele riskile ja pankade umbusule õnnestus 1995. aastal soetada 2,1 meetri laiune Wirtgeni frees (2100 DCR). 1990. aastate keskpaigas Maanteeameti tellimusel alanud katete remondihanked võideti just tänu ostetud freesile ja kasutuselevõetud uuele stabiliseerimistehnoloogiale. Kolme aasta jooksul oli AS Teede REV-2 ainuke Eesti teedeehitusettevõte, kellel oli kasutusele võetud uudne tehnoloogia.\nTänaseks nii harjumuspäraseks ja tavaliseks saanud teedemasinate juhtimine laseri abil võeti ettevõttes kasutusele 1997. aastal.\n2004. aasta suvel Tallinn-Tartu maantee lõiku 175,5-179 km rekonstrueerides võeti esmakordselt Eestis kasutusele asfaltbetoonkatte terasvõrguga stabiliseerimise.\n2014. aastal teostasiti 20-el teelõigul ca 100 km kuumtaastamistöid. Kasutati Eestis uudset Novaflex tehnoloogiat, mille käigus kuumutati olemasolev tee kuni 200 kraadini, seejärel freesiti ja laotati uuesti tagasi ning peale laotati 3 cm paksune uus kiht. Masinatega abistas soomlaste Skanska Asfaltti.\nEttevõtte erastamine ja ümberstruktureerimine\n1992 reorganiseeriti riiklik ettevõte TREV-2 rendiettevõtteks Teede REV-2.\n1993 erastati rendiettevõte töötajate poolt ja moodustati aktsiaselts Teede REV-2 asukohaga Tallinnas. Aktsiaselts registreeriti 22. aprillil 1993. aastal. Aktsiaseltsi põhitegevusalaks oli märgitud:\nteede ja raudteede ehitus;\ntee-ehituslike projektide koostamine ilma arhitektuurse projekteerimise õiguseta;\nüldehitus- ja remonditööd;\nÜmberkorralduste tulemusena eraldus AS Teede REV-2-st 1990. aasta lõpus asfaldiettevõte Titania, selle tegevjuhiks sai Gunnar Laev.\nEsimese suurema muutusena sisenes vastloodud AS Teede REV-2 1993. aastal raudtee-ehitusturule, kus tegutsetakse edukalt tänaseni. AS Teede REV-2 osalusel on valminud märkimisväärne hulk Eesti suurimate sadamate raudteevõrgust.\n1990. aastate teises pooles lõpetati 1980ndel alustatud Pärnu mnt 463 insenerikorpuse ehitamine. Omal ajal TREV-2-le mõeldud insenerikorpusesse mahub täna ära ka Maanteeamet.\n1991. aasta alguses valmis Huntaugu karjääri jääkvarude ja veetaseme alandamise projekt. Samal ajal anti TREV-2-le üle ja Jüri-Aruvälja lõigu juures asuva Seli karjääri projekt.\n06.10.2015 jõustus TREV-2 kontserni keskkonnaehitusega tegelevate tütarettevõtjate Taskar OÜ, Tekton OÜ ning Pigi ja Rull OÜ ühinemine, mille käigus ühendati Tekton OÜ ning Pigi ja Rull OÜ kontserni suurima ja tuntuima keskkonnaehitusega tegeleva tütarühinguga Taskar OÜ-ga. Ühinemise tulemusena lõpetasid Tekton OÜ ning Pigi ja Rull OÜ tegevuse ning on äriregistrist kustutatud. Nende õigusjärglaseks sai Taskar OÜ, mis jätkab oma tegevust senise ärinime Taskar OÜ all.\nTaskar OÜ, Tekton OÜ ning Pigi ja Rull OÜ ühinemine oli osa AS TREV-2 Grupp kontsernisisesest ümberstruktureerimise kavast, mille eesmärgiks oli korrastada ja lihtsustada kontserni struktuuri. 2014. a kolmandas kvartalis ühendati eelnimetatud ümberstruktureerimise kava raames TREV-2 kontserni tütarühingud AS Teede REV-2 ja AS Kagu Teed.\n2016 - tänapäevani\nTREV-2 Grupp on oma pika ajaloo vältel lisaks põhitegevusele tegelenud ka maavara kaevandamisega. Esimesed karjäärid võeti kasutusele juba eelmise sajandi 60-ndate lõpul. Seda eelkõige selleks, et katta ehitusobjektide vajadus nõuetele vastava liiva-, kruusa- ning paekivitoodetega. Ettevõttele omaselt on selle juures olnud märksõnadeks keskkonnasõbralikkus, uudsus ja tehniline kaasajastatus.\nÜheks oluliseks verstapostiks selle näitlikustamise juures võib pidada 2007. aastal avatud Marinova dolokivikarjääri, mis oli esimene paekivi karjäär terves Kagu-Eesti. Uudseks tegi aga ettevõtmise see, et seal võeti sisuliselt esmakordselt Eestis järjepidevalt kasutusele keskkonnasõbralik kaevandamistehnoloogia, mille juures veealune dolokivi varu väljatakse veetaset alandamata.\nLisaks kaevandamisele on ettevõtte karjääri varu ammendumise järgselt korrastanud ja loodusele tagasi andnud mitmeid karjäärialasid. Korrastatud aladel asub nii loodus- kui ka puhkemaastikke. Lisaks on aegade jooksul kasutusele võetud mitmeid mahajäetud karjääre, et ressursisäästlikult jääkvaru maksimaalselt ammendada ning ala seejärel korrastada. Ühe näitena võib siinkohal välja tuua endise Maardu fosforiidi lõunakarjääri alal mahajäetud lubjakivikarjääris mäetöödega jätkamise 2016. aastal.\nKaasaegses mäetööstuses on oluline ka tänastele vajadustele vastav tehnika, mistõttu nüüdseks on kaasajastatud kogu ettevõtte karjääridest töötav tehnikapark ning 2017. aastal lisandus masinaparki lisaks varasemale võimekusele uus rootorpurusti brigaad.\nTänaseks on maavara valdkonnal lisaks tugiüksuse funktsoonile täita ka eraldiseisva äriüksuse ülesanne ehk siis toodetud ehitusmaavaraga varustatakse kõiki soovijaid. Tegevuse jätkusuutlikuse juures on oluline ressursi olemasolu ning selle pidev juurde uurimine. Maavara valdkonna arendustegevuse huvides sai 2016. aastal loodud geoloogia üksus. Lisaks maismaa uuringutele alustati ettevalmistustega ning vajalike keskkonnalubade taotlemisega uuringuteks territoriaalmeres. Alates 2015. aastast on meeskond täienenud mitmete mäeinseneridega, millega muuhulgas tekkis ettevõtte sisene projekteerimisalane võimekus. Läbi ajaloo on karjääride koguhulk kasvanud ning täna kaevandab ja toodab TREV-2 ehitusmaterjale rohkem kui kolmekümnes karjääris üle Eesti ning arendustöö viljana geograafilne esindatus ajas aina täieneb.\nKarjääride üksus on jõudsalt laienenud avades ja võttes kasutusele karjääre üle Eesti. TREV-2 Grupp on kaevandanud teedeehitusele liiva Harju maakonna Tammemäe ja Huntaugu karjääris, hilisemalt lisandusid Teede REV-2 ja Rapla Teede ühinemisega Reinu ja Künka karjäär. Viimastel aastatel laiendati kaevandamist Harjumaal Maardu Lõuna lubjakivi ja Maleva karjääri kasutusele võtuga. Samuti kaevandati Jõgevamaal Reastver, Näduvere ja Sõõru karjääris. Aktiivsem kaevandamine on toimunud Lõuna – Eestis kus on nii pika ajalooga kui ka selliseid karjääre mis alles on kasutusele võetud. Helme-Aakre, Puurina, Rasva kruusakarjäär, Palupera, Krüüdneri, Kolleri, Laiavangu, Sõreste, Kadaja,Holstre, Marinovo pika ajalooga ja Piiroja liivakarjäär.\n2016 Rapla-Järvakandi-Kergu remont\n2016 Risti-Virtsu-Kuivastu-Kuressaare kõrvalmaantee ehitus\n2017 Risti-Virtsu-Kuivastu-Kuressaare km 56,3-65,0\n2017 Põlva-Reola km 0,621-22,151\n2017 Pärnu-Rakvere-Sõmeru km 16,1-28,2 Kuiaru-Mannare ehitus\n2017 Rapla linna Kastani ja Koidu ettevõtluspiirkonna taristu arendamine\n2017 Tartu linnas Kaarsilla remont\n2017 Kallaste-Omedu Alatskivi-Kodavere lõigu km 30,70-40,751 rek\n2017 Kaitseväe keskpolügoni teede ehitus\n2017-2018 Põlva-Karisilla km 11,295-27,500 Soohara-Niitsiku lõigu rek\n2017-2019 Tallinna ringtee km 6,0-9,7, Lagedi Karla lõik\n2017-2019 Gonsiori tn rekonstrueerimine Tallinnas\n2017-2020 Tallinn-Tartu-Võru-Luhamaa, Kose-Ardu lõik\n2018 Paldiski soojustorustiku renoveerimine\n2018 Keila-Haapsalu km 25,36-34,8 lõigu remont\n2018-2019 T 21 Rakvere-Luige, Saara-Venevere lõigu rekonstrueerimine\n2018-2019 Võru linna keskväljaku ehitamine\n2018-2019 Läti A2 Riga-Sigulda-Igunijas robeža(Veclaicene) km 88,10-95,20 rekonstrueerimine\n2019 T17 Keila -Haapsalu km 34,79-44,59 rekonstrueerimine\n2019 T10 Risti-Virtsu-Kuivastu-Kuressaare km 50,13-56,35 Tuudi-Ridase lõigu rekonstrueerimine\n2019 Pinna tn rekonstrueerimine Tallinnas\n2019 Läti P30 Cēsis-Vecpiebalga-Madona km 49,06-61,13 rekonstrueerimine\n2019 Keila jõe reoveekogumisala veemajandusprojekt, Sakus\n2019-2020 Antslat läbivate riigiteede rekonstrueerimine\n2019-2020 Värska-Saatse ühendustee ümberehitamine\n2019-2021 Laulasmaa reoveekogumisala ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni arendamine\n2016-2018 Rapla valla teede suvine ja talvine hoole\n2016-2018 RMK Alutaguse teede piirkondlik remont j hooldus\n2016-2019 Kanepi valla talihoole\n2016-2021 Ida-Viru maakonna riigimaanteede hooldus\n2017-2021 Pärnu linna liikluskorraldusvahendite hooldus\n2017-2022 Põlva maakonna riigiteede korrashoiu korraldamine\n2019-2024 Jõgeva hooldepiirkonna riigiteede korrashoid\n2020-2025 Valga hooldepiirkonna riigiteed korrashoid\n03.05.2016.a. sõlmisid AS TREV-2 GRUPP ja Taskar OÜ ühinemislepingu. Registrikande järel jätkab ühendav ühing AS TREV-2 Grupp. Selle ühinemisega on lõpule viidud mitme aasta pikkune juriidiline struktuuri korrastamise ja lihtsustamise protsess.\n1. aprillil 2017.a. alustab tööd juhatuse esimehena Sven Pertens. Juhatuse liikmena jätkab Tarvo Kuusk.\nStruktuuri muudatuste tulemusena moodustati teedeehituse Põhja ja Lõuna üksused ning sellest tulenevalt avati Tartu linnas uus kontor.\nAlates aastast 2018 kuulub AS TREV-2 Grupp Eurovia tütarettevõttena maailma ühte suurimasse taristu- ja linnaarenduse kontserni VINCI, mis tegutseb 119 riigis.


Vastuvõetud tekstid - Programmi „Horisont 2020“ rakendamise hindamine - Teisipäev, 13. juuni 2017\nProgrammi „Horisont 2020“ rakendamise hindamine\nEuroopa Parlamendi 13. juuni 2017. aasta resolutsioon programmi „Horisont 2020“ rakendamise hindamise kohta seoses selle vahehindamise ja 9. raamprogrammi ettepanekuga (2016/2147(INI))\n– võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1291/2013, millega luuakse teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogramm „Horisont 2020“ aastateks 2014–2020(1),\n– võttes arvesse nõukogu 16. detsembri 2013. aasta määrust (Euratom) nr 1314/2013 Euroopa Aatomienergiaühenduse teadus- ja koolitusprogrammi (2014–2018) kohta, millega täiendatakse teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogrammi „Horisont 2020“(2),\n– võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1290/2013, millega kehtestatakse teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogrammi „Horisont 2020“ aastateks 2014–2020 osalemis- ja levitamiseeskirjad(3),\n– võttes arvesse nõukogu 3. detsembri 2013. aasta otsust 2013/743/EL, millega kehtestatakse teadusuuringute ja innovatsiooni 2014.–2020. aasta raamprogrammi „Horisont 2020“ rakendamise eriprogramm(4),\n– võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1292/2013, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 294/2008, millega asutatakse Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituut(5),\n– võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta otsust nr 1312/2013/EL Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituudi (EIT) strateegilise innovatsioonikava kohta: EIT panus innovaatilisemasse Euroopasse(6),\n– võttes arvesse nõukogu 6. mai 2014. aasta määrusi (EL) nr 557/2014, 558/2014, 559/2014, 560/2014 ja 561/2014(7) ning nõukogu 16. juuni 2014. aasta määrusi (EL) nr 642/2014(8) ja 721/2014(9), millega luuakse programmi „Horisont 2020“ raames rahastatavad ühisettevõtted,\n– võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. mai 2014. aasta(10) otsuseid nr 553/2014/EL, 554/2014/EL, 555/2014/EL ja 556/2014/EL, millega rajatakse artiklil 185 põhinevad avaliku sektori partnerlused, mida rahastatakse programmi „Horisont 2020“ raames,\n– võttes arvesse ELi teadus- ja innovatsiooniprogrammide mõju maksimeerimise kõrgetasemelise töörühma jaoks koostatud 3. veebruari 2017. aasta aruteludokumente(11),\n– võttes arvesse komisjoni 2014. ja 2015. aasta seirearuandeid programmi „Horisont 2020“ kohta,\n– võttes arvesse komisjoni aruannet nõukogule ja Euroopa Parlamendile „Euroopa teadusruumi elluviimine ja edusammude seire“ (COM(2017)0035),\n– võttes arvesse komisjoni teatist Euroopa Parlamendile, Euroopa Ülemkogule, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Euroopa kaitsealane tegevuskava“ (COM(2016)0950),\n– võttes arvesse komisjoni aruannet Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Rahvusvahelise teadus- ja innovatsioonikoostöö strateegia rakendamine“ (COM(2016)0657),\n– võttes arvesse komisjoni teatist Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Euroopa pilvandmetöötluse algatus. Konkurentsivõimelise andme- ja teadmuspõhise majanduse ülesehitamine Euroopas“ (COM(2016)0178) ja sellega seotud komisjoni talituste töödokumenti (SWD(2016)0106),\n– võttes arvesse komisjoni teatist Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Vastuste kohta aruandele, mille kõrgetasemeline eksperdirühm esitas seitsmenda raamprogrammi järelhindamise kohta“ (COM(2016)0005),\n– võttes arvesse komisjoni aruannet Euroopa Parlamendile ja nõukogule „Euroopa Liidu teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse 2014. aasta aruanne“ (COM(2015)0401),\n– võttes arvesse komisjoni 2014. ja 2015. aasta aruandeid „Integration of Social Sciences and the Humanities in Horizon 2020; participants, budgets and disciplines“ (Sotsiaal- ja humanitaarteaduste integreerimise kohta programmis „Horisont 2020“: osalejad, eelarved ja teadusharud),\n– võttes arvesse komisjoni talituste töödokumenti „Parem õigusloome innovatsioonipõhisteks investeeringuteks ELi tasandil“ (SWD(2015)0298),\n– võttes arvesse komisjoni teatist nõukogule ja Euroopa Parlamendile „Euroopa teadusruum: 2014. aasta eduaruanne“ (COM(2014)0575),\n– võttes arvesse komisjoni teatist Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Teadusuuringud ja innovatsioon kui tulevase majanduskasvu allikad“ (COM(2014)0339),\n– võttes arvesse komisjoni talituste töödokumenti „Teine aruanne tuumaenergia valdkonna hariduse ja koolituse olukorra kohta Euroopa Liidus“ (SWD(2014)0299),\n– võttes arvesse komisjoni talituste töödokumenti „Tulevaste ja kujunemisjärgus tehnoloogiate juhtalgatused: uus partnerlustel põhinev lähenemisviis suurte teaduslike väljakutsete ületamiseks ja innovatsiooni edendamiseks Euroopas“ (SWD(2014)0283),\n– võttes arvesse komisjoni aruannet Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Ühiste tehnoloogiaalgatuste raames asutatud ühisettevõtte Clean Sky, kütuseelementide ja vesiniku valdkonna ühisettevõtte ning innovatiivsete ravimite algatuse ühisettevõtte teine vahehindamine“ (COM(2014)0252),\n– võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust teemal „Ühiste tehnoloogiaalgatuste ning avaliku ja erasektori partnerluste rolli ja mõju programmi „Horisont 2020“ rakendamisel jätkusuutlike tööstuse muutuste nimel“(12),\n– võttes arvesse oma 16. veebruari 2017. aasta resolutsiooni Euroopa pilvandmetöötluse algatuse kohta(13),\n– võttes arvesse oma 14. märtsi 2017. aasta resolutsiooni ELi vahendite kohta soolise võrdõiguslikkuse edendamiseks(14),\n– võttes arvesse oma 6. juuli 2016. aasta resolutsiooni innovatsioonile suunatud koostoime kohta Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide, programmi „Horisont 2020“ ning muude Euroopa innovatsioonifondide ja ELi programmide vahel(15),\n– võttes arvesse oma 13. septembri 2016. aasta resolutsiooni ühtekuuluvuspoliitika ning aruka spetsialiseerumise teadus- ja innovatsioonistrateegiate (RIS3) kohta(16),\n– võttes arvesse tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni raportit ning eelarvekomisjoni, regionaalarengukomisjoni ning naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni arvamusi (A8-0209/2017),\nA. arvestades, et „Horisont 2020“ on ELi suurim tsentraalselt juhitav ja maailma suurim avalikest vahenditest rahastatav teadus- ja innovatsiooniprogramm;\nB. arvestades, et läbirääkimiste käigus programmi „Horisont 2020“ ja praeguse mitmeaastase finantsraamistiku teemal palus Euroopa Parlament 100 miljardit eurot, mitte 77 miljardit eurot, nagu kokku lepiti; arvestades, et eelarve näib olevat väga piiratud selleks, et programmis „Horisont 2020” täielikult ära kasutada tipptaseme teaduspotentsiaali ning käsitleda asjakohaselt probleeme, millega Euroopa ja maailma ühiskond praegu kokku puutuvad;\nC. arvestades, et ELi teadus- ja innovatsiooniprogrammide mõju maksimeerimise kõrgetasemelise töörühma aruande ja 2017. aasta kolmandaks veerandiks kavandatud vahehindamisega seatakse 9. raamprogrammi ülesehituse ja sisu alused, mille kohta avaldatakse ettepanek 2018. aasta esimesel poolel;\nD. arvestades, et finants- ja majanduskriis oli programmi „Horisont 2020“ kujundamisel üks määravaid tegureid; arvestades, et uued probleemid, uued poliitilised ja sotsiaalmajanduslikud paradigmad ja jätkuvad ülemaailmsed suundumused kujundavad tõenäoliselt järgmise raamprogrammi;\nE. arvestades, et raamprogramm peab põhinema Euroopa väärtustel, teaduslikul sõltumatusel, avatusel, mitmekesisusel, Euroopa kõrgetel eetikastandarditel, sotsiaalsel ühtekuuluvusel ning kodanike võrdsel ligipääsul programmi pakutavatele lahendustele ja vastustele;\nF. arvestades, et investeeringud teadus- ja arendustegevusse on Euroopa majandusliku ja sotsiaalse arengu ja ülemaailmse konkurentsivõimelisuse jaoks otsustavalt tähtsad; arvestades, et tipptasemel teaduse olulisus innovatsiooni ja pikaajaliste konkurentsieeliste jaoks peab kajastuma 9. raamprogrammi rahastamises;\nProgrammi „Horisont 2020“ ülesehitus, põhimõtted ja rakendamine\n1. on seisukohal, pärast kolme aasta möödumist programmi „Horisont 2020“ käivitamisest on Euroopa Parlamendil aeg kujundada seisukoht programmi vahehindamise kohta ja nägemus tulevasest 9. raamprogrammist;\n2. meenutab, et programmi „Horisont 2020“ eesmärk on aidata rajada teadmus- ja innovatsioonipõhine ühiskond ja majandus ning tugevdada teadus- ja tehnoloogiabaasi ja kokkuvõttes Euroopa konkurentsivõimet, võimendades teadus- ja arendustegevuse täiendavat rahastamist riiklikest ja erasektori vahenditest ning aidates saavutada eesmärki, et investeeringud teadus- ja arendustegevusse moodustaksid 2020. aastaks 3 % SKPst; peab kahetsusväärseks, et EL investeeris 2015. aastal teadus- ja arendustegevusse ainult 2,03 % SKPst, kusjuures eri riikide konkreetsed näitajad jäid vahemikku 0,46–3,26 %(17), samas kui peamised rahvusvahelised konkurendid kulutavad teadus- ja arendustegevusele EList rohkem;\n3. tuletab meelde, et Euroopa teadusruum konkureerib otseselt parimate tulemustega teaduspiirkondadega maailmas ja et Euroopa teadusruumi tugevdamine on seetõttu Euroopa ühine kohustus; ergutab asjaomaseid liikmesriike piisavalt panustama, et täita eesmärk eraldada 3 % ELi SKPst teadus- ja arendustegevusele; juhib tähelepanu asjaolule, et üldine suurendamine 3 % võrra annaks Euroopas teadus- ja innovatsioonivaldkonnale aastas lisaks üle 100 miljardi euro;\n4. rõhutab, et 7. raamprogrammi hindamise ja programmi „Horisont 2020“ seire põhjal on ELi teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogramm olnud väga edukas ning loob ELile selget lisaväärtust(18); sedastab, et endiselt on võimalusi raamprogrammi ja tulevaste programmide parendamiseks;\n5. on seisukohal, et edu aluseks on valdkondadevaheline ja koostööpõhine keskkond ning tipptasemele ja mõjule seatud nõuded;\n6. tõdeb, et raamprogrammi eesmärk on ergutada tööstussektorit osalema, et suurendada tööstuse investeeringuid teadus- ja arendustegevusse(19); märgib, et tööstuse, sealhulgas VKEde osalus, on oluliselt suurem kui 7. raamprogrammi puhul; tuletab sellegipoolest meelde, et töötus ei ole üldiselt piisavalt suurendanud oma osalust teadus ja arendustegevuses, nagu Barcelonas Euroopa Ülemkogu järeldustes kokku lepiti(20); palub komisjonil hinnata Euroopa lisaväärtust ja mõju üldsusele selliste tööstuspõhiste rahastamisvahendite puhul nagu ühised tehnoloogiaalgatused(21), mis moodustavad suure osa eelarvest, ning kõigi ühisalgatuste(22) sidusust, avatust ja läbipaistvust;\n7. nendib, et programmi eelarve, juhtimine ja rakendamine on hajutatud üle 20 erineva ELi asutuse vahel; tõstatab küsimuse, kas see toob kaasa liigsed raskused kooskõlastamisel, keerulise halduskorra ja dubleerimise; palub komisjonil töötada selle lihtsustamise nimel;\n8. nendib, et teine ja kolmas sammas keskenduvad liialt kõrgematele tehnoloogilise valmisoleku tasemetele ja see võib piirata suutlikkust võtta vastu murrangulisi uuendusi, mis on madalama tehnoloogilise valmisoleku tasemega teadusprojektide jaoks alles ees; nõuab hoolikat tasakaalustatust tehnoloogilise valmisoleku tasemete vahel, et edendada kogu väärtusahelat; on seisukohal, et tehnoloogilise valmisoleku tasemed võivad välistada mittetehnoloogilised innovatsioonivormid, mis luuakse alus- ja rakendusuuringute käigus, eelkõige sotsiaal- ja humanitaarteaduste valdkonnas;\n9. palub komisjonil pakkuda tasakaalustatud kombinatsiooni väikestest, keskmise suurusega ja suurtest projektidest; märgib, et programmi „Horisont 2020“ projektide keskmine eelarve on suurenenud ning et suuremate projektide puhul on ettepaneku koostamine ja projektijuhtimine koormavam, see aga soosib osalejaid, kellel on raamprogrammide valdkonnas suurem kogemus, tekitab takistusi uute osalejate jaoks ning koondab rahastuse piiratud arvu institutsioonide kätte;\n10. rõhutab, et praegune madal edukuse määr, alla 14 %(23), tähendab 7. raamprogrammiga võrreldes negatiivset suundumust; rõhutab, et taotluste kuhjumine ei võimalda rahastada suurt arvu väga kvaliteetseid projekte, ning peab kahetsusväärseks, et Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi (EFSI) kärpimine on seda probleemi süvendanud; kutsub komisjoni üles vältima täiendavate kärbete tegemist programmi „Horisont 2020“ eelarves;\n11. rõhutab, et liidu teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogrammide eelarve on surve all; avaldab kahetsust negatiivse mõju pärast, mida ELi eelarve maksekriis avaldas programmi rakendamisele praeguse mitmeaastase finantsraamistiku esimeste aastate jooksul; märgib muu hulgas, et 2014. aastal toimus seoses konkursikutsetega kunstlik viivitamine 1 miljardi euro ulatuses, ning et uute programmide eelmaksete tase on oluliselt vähenenud; toonitab sellega seoses, et kooskõlas mitmeaastase finantsraamistiku määruse artikliga 15 rakendati programmi „Horisont 2020“ (2014–2015) puhul rahaliste vahendite varasemat eraldamist; rõhutab, et varem eraldatud rahalised vahendid on programmis täielikult ära kasutatud, mis näitab kõrget tulemuslikkust ja valmisolekut kasutada ära isegi suuremaid summasid; rõhutab, et selline vahendite varasem eraldamine ei muuda programmide üldist rahastamispaketti, mistõttu eraldatakse mitmeaastase finantsraamistiku kestuse teises pooles vastavalt vähem assigneeringuid; kutsub eelarvepädevat institutsiooni ja komisjoni üles tagama tulevateks aastateks piisaval tasemel maksete assigneeringuid ja tegema kõik endast oleneva, et hoida kehtiva mitmeaastase finantsraamistiku viimastel aastatel ära uue maksekriisi tekkimist;\n12. rõhutab, et programm „Horisont 2020“ peab olema esmajoones toetuspõhine ja suunatud eelkõige alusuuringute ja teadusalaste koostööprojektide rahastamisele; toonitab, et teadusuuringud võivad olla erainvestorite jaoks riskantne investeering ja et teadusuuringute rahastamine toetuste kaudu on vajalik; rõhutab sellega seoses, et paljud avalikud asutused ei ole sageli õiguslikult võimelised laenu võtma; peab kahetsusväärseks suundumust, et mõnel juhul kasutatakse toetuste asemel pigem laenusid; tõdeb, et rahastamisvahendid peaksid olema kättesaadavad kõrge tehnoloogilise valmisoleku tasemega turulähedaste tegevuste jaoks InnovFini rahastamisvahendite raames ja väljaspool raamprogrammi (nt Euroopa Investeerimispanga ja Euroopa Investeerimisfondi kavade raames);\n13. rõhutab, et mitmed liikmesriigid ei pea kinni oma teadus- ja arendustegevuse investeeringutega seotud kohustustest; rõhutab, et eesmärk 3 % SKPst tuleb täita, ning loodab, et see eesmärk tõstetakse nii kiiresti kui võimalik samale tasemele, kui on ELi suurimatel konkurentidel maailmas; kutsub komisjoni ja liikmesriike seetõttu üles juhtima riiklikke strateegiaid selle eesmärgi saavutamiseks ning nõuab struktuurifondide konkreetsete osade määramist teadus- ja arendustegevusele ja programmidele, eelkõige investeeringuteks suutlikkuse suurendamisse, teadustaristusse ja palkadesse ning raamprogrammi ettepanekute ettevalmistamist ja projektide haldamist toetavasse tegevusse;\n14. kinnitab, et tipptase peaks jääma oluliseks hindamiskriteeriumiks raamprogrammi kõigis kolmes sambas, kuid samal ajal tuleks tähelepanu pöörata olemasolevatele „mõju“ ja „rakendamise kvaliteedi ja tõhususe“ kriteeriumidele, mis võivad aidata kindlaks määrata projekti ELi lisaväärtust; kutsub komisjoni seetõttu üles kaaluma viise, kuidas võtta „mõju“ ja „rakendamise kvaliteedi ja tõhususe“ kriteeriumide puhul arvesse ELi alaesindatud piirkondade vähest kaasatust, selliste alaesindatud teadusvaldkondade nagu sotsiaal- ja humanitaarteaduste kaasamist ning Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondidest rahastatud teadustaristu kasutamist, mis on oluline Euroopa teadusruumi edukaks rakendamiseks ning raamprogrammide ja Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide vahelise sünergia loomiseks;\n15. nõuab hindajatelt paremat ja läbipaistvat hindamist ja kvaliteedikontrolli; rõhutab vajadust parandada kogu hindamisprotsessi vältel osalejatele antavat tagasisidet ning asjaolu, et arvesse tuleb võtta mitteedukate taotlejate kaebuseid selle kohta, et hindamiskokkuvõtted ei ole piisavalt põhjalikud ja neis pole selgelt öeldud, mida peaks edu saavutamiseks teisiti tegema; kutsub seetõttu komisjoni üles avaldama koos konkursikutsega üksikasjalikke hindamiskriteeriume, esitama osalejatele üksikasjalikumaid ja informatiivsemaid hindamiskokkuvõtteid ning korraldama projektikonkursse ülemäärast taotlemist vältival viisil, kuna see mõjub negatiivselt teadlaste motivatsioonile ja programmi mainele;\n16. kutsub komisjoni üles mõistet „mõju“ laiemalt määratlema, võttes arvesse nii majanduslikke kui ka sotsiaalseid tagajärgi; rõhutab, et alusuuringute projektide mõju hindamine peaks jääma paindlikuks; palub komisjonil säilitada alt üles ja ülalt alla konkursside tasakaal ning analüüsida, milline hindamismenetlus (ühe- või kaheastmeline) on taotluste liiga suure arvu vältimiseks ja kvaliteetsete teadusuuringute teostamiseks kasulikum;\n17. palub komisjonil jätkusuutlikkuse kontekstis hinnata, millises ulatuses oleks mõistlik suurem keskendumine konkreetsele valdkonnale;\n18. palub komisjonil muuta osalejate portaal lihtsamini kättesaadavaks ja laiendada siseriiklike kontaktpunktide võrgustikku, eraldades selle tarbeks rohkem vahendeid, et tagada projekti ettepanekute esitamise ja hindamise etapis tõhusalt toimiv tugiteenus eelkõige mikro- ja väikestele ettevõtjatele;\n19. on seisukohal, et Euroopa Teadusnõukogu peaks osalema enam koostööprojektides kõikjal Euroopas ning eelkõige kaasama väikese suutlikkusega piirkondi ja asutusi, et levitada ELi teadusuuringute ja innovatsiooni poliitikat ja oskusteavet kogu ELis;\n20. märgib, et sidusrühmad kiidavad laialdaselt heaks programmi „Horisont 2020“ struktuuri ja konkreetselt ühiskondlike probleemide lahendamise käsituse; palub komisjonil jätkuvalt edendada ühiskondlike probleemide lahendamise käsitust ja rõhutab ülikoolide, teadusorganisatsioonide, tööstusharude (eriti VKEde) ja muude osalejate vaheliste teadusalaste koostööprojektide tähtsust; palub komisjonil hinnata ühiskonnaprobleemide asjakohasust ja individuaalseid eelarveid raamprogrammi rakendamise ajal valitsevas majandus-, sotsiaal- ja poliitilises kontekstis ja tihedas koostöös Euroopa Parlamendiga;\n21. tunnustab komisjoni jõupingutusi halduskorra lihtsustamisel ning konkursikutse avaldamise ja toetuse eraldamise vahelise aja vähendamisel; palub komisjonil jätkata jõupingutusi bürokraatia vähendamiseks ja halduskorra lihtsustamiseks; väljendab heameelt komisjoni ettepaneku üle võtta kasutusele kindlasummalised maksed, et lihtsustada haldus- ja auditeerimiskorda;\n22. palub komisjonil hinnata, kas programmi „Horisont 2020“ jaoks kasutusele võetud uue, lihtsustatud toetusmudeliga on kaasnenud ettenähtud viisil tööstusharude suurem osalemine; nõuab sellega seoses rahastamismudeli tõhususe hindamist;\n23. kutsub komisjoni üles kontrollima, millises ulatuses võib osalemiseeskirjades kindlaksmääratud süsteemi asemel riiklike ja omaarveldussüsteemide kasutamisega kaasneda oluliselt lihtsam kontrollimenetlus ning seega Euroopa toetusprojektide puhul väljamaksete tegemisel veamäära alanemine; kutsub seetõttu üles tegema Euroopa Kontrollikojaga tihedamat koostööd ning viima võimaluse korral läbi ühtse auditi;\n24. tõdeb, et koostoime fondide vahel on investeeringute tõhustamiseks ülioluline; rõhutab, et aruka spetsialiseerumise teadus- ja innovatsioonistrateegiad on oluline vahend koostoime suurendamiseks, et luua riiklikke ja piirkondlikke raamistikke investeeringuteks teadus- ja arendustegevusse ning innovatsiooni, ning neid tuleb seetõttu edendada ja tugevdada; peab kahetsusväärseks, et koostoime täielikule optimeerimisele on olulisi takistusi(24); soovib seetõttu struktuuri- ja investeerimisfondidest ja raamprogrammist rahastatavate teadus- ja arendustegevuse ja innovatsiooniprojektide eeskirjade ja menetluste ühtlustamist ning märgib, et kvaliteedimärgise kava tõhus kasutamine on võimalik ainult juhul, kui eespool nimetatud tingimused on täidetud; kutsub komisjoni üles eraldama osa Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondidest aruka spetsialiseerumise teadus- ja innovatsioonistrateegiate koostoimeks programmiga „Horisont 2020“; palub komisjonil riigiabi eeskirjad läbi vaadata ja tagada, et struktuurifondidest rahastatavad teadus- ja arendustegevuse projektid oleksid raamprogrammi korra kohaselt õigustatud, kindlustades samal ajal läbipaistvad menetlused; palub komisjonil ja liikmesriikidel tagada täiendavuse põhimõtte korrektne kohaldamine, mis praktikas tähendab, et ELi vahendid ei tohiks asendada riiklikke või samaväärseid kulutusi liikmesriigi piirkondades, kus see põhimõte kehtib;\n25. märgib, et Euroopa teadusruumi edukaks rakendamiseks on vaja ära kasutada kõigi liikmesriikide teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooni kogu potentsiaali; tunnistab programmiga „Horisont 2020“ seoses osalemislõhet, millega tuleb tegeleda nii ELi kui ka riiklikul tasandil, sealhulgas Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide kaudu; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles kohandama olemasolevaid vahendeid või võtma vastu uusi meetmeid selle lõhe kõrvaldamiseks, näiteks looma teadustöötajate võrgustikke; kiidab heaks tipptasemel teadmiste levitamise ja osalemise laiendamise poliitika; kutsub komisjoni üles hindama, kas kolm laiendamisvahendit on saavutanud oma konkreetsed eesmärgid: tagada piisav eelarve ja tasakaalustatud vahendid, et kõrvaldada olemasolev ebavõrdsus ELi teadusuuringute ja innovatsiooni valdkonnas; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles töötama välja selged eeskirjad, mis võimaldavad kvaliteedimärgise kava täielikult rakendada ja uurima koostoime loomise rahastamist; kutsub komisjoni üles looma mehhanisme, mis võimaldaksid kaasata teadusuuringute raamprogrammi projektidesse Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide kaudu rahastatud teadustaristut; nõuab, et vaadataks läbi näitajad, millega määratletakse „alaesindatud“ riigid ja piirkonnad, ning nende riikide ja piirkondade loetelu korrapärast kontrollimist raamprogrammi rakendamise ajal;\n26. märgib, et komisjoni programmi „Horisont 2020“ rakendamist 2014. ja 2015. aastal käsitlevate aastaaruannete kohaselt eraldati EL 15-le kokku 88,6 % rahalistest vahenditest ning rahastus EL 13-le oli kõigest 4,5 %, st isegi väiksem kui assotsieerunud riikidele eraldatud vahendid (6,4 %);\n27. tunneb heameelt jõupingutuste üle kindlustada paremad sidemed Euroopa teadusruumi ja Euroopa kõrgharidusruumi vahel, et lihtsustada teadlaste uue põlvkonna koolitamist; tõdeb, kui tähtis on kaasata loodusteaduste, tehnoloogia, inseneriteaduste ja matemaatika valdkond ning teadustöö ja ettevõtluse alased oskused liikmesriikide põhi- ja keskkoolihariduse süsteemidesse, et julgustada noori neid oskusi arendama, kuna teadus- ja arendustegevust tuleks käsitleda pigem struktuurselt, mitte tsükliliselt ega ajaliselt; kutsub liikmesriike ja komisjoni üles suurendama noorte teadlaste tööhõive stabiilsust ja atraktiivsust;\n28. rõhutab tööstuse ning ülikooli- ja teadusasutuste vahelise tihedama koostöö olulisust, et edendada ülikoolides ja teaduskeskustes eristruktuuride moodustamist, mille ülesandeks on luua tihedamad suhted tootmissektoriga;\n29. rõhutab, et üleilmne koostöö on oluline vahend Euroopa teadustegevuse tugevdamiseks; kinnitab, et 7. raamprogrammi käigus saavutatud 5 %-line rahvusvahelise osaluse määr langes programmi „Horisont 2020“ puhul 2,8 %-le; meenutab, et raamprogramm peaks aitama tagada, et Euroopa jääb üleilmses ulatuses oluliseks toimijaks, ning rõhutab ühtlasi teadusliku diplomaatia tähtsust; palub komisjonil raamprogrammis läbi vaadata rahvusvahelise koostöö tingimused ja võtta kasutusele konkreetsed ja viivitamatud meetmed ning pikaajaline strateegiline visioon ja struktuur selle eesmärgi toetamiseks; tunnustab sellega seoses selliseid algatusi nagu BONUS ja PRIMA;\n30. rõhutab vajadust tugevdada 9. raamprogrammi raames rahvusvahelist koostööd ja levitada teadusdiplomaatiat;\n31. tuletab meelde, et sotsiaal- ja humanitaarteaduste integreerimine tähendab sotsiaal- ja humanitaarteadusuuringuid valdkondadevahelistes projektides, mitte tagantjärele lisandusi muus osas tehnoloogilistele projektidele, ning et ELi kõige pakilisemate probleemide lahendamiseks on tarvis metoodilisi teadusuuringuid, mis keskenduksid sotsiaal- ja humanitaarteadustele sisulisemalt; märgib, et sotsiaal- ja humanitaarteadused on praeguses raamprogrammis alaesindatud; kutsub komisjoni üles tugevdama sotsiaal- ja humanitaarteadlaste võimalusi osaleda raamprogrammi valdkondadevahelistes projektides ning tagama sotsiaal- ja humanitaarteaduslike teemade piisava rahastamise;\n32. tõstab programmi „Horisont 2020“ puhul esile teadusuuringute ja innovatsiooni tasakaalustatust ja nõuab samalaadse lähenemisviisi rakendamist järgmises raamprogrammis; tunnustab Euroopa innovatsiooninõukogu loomist(25), kuid toonitab, et see ei tohiks põhjustada teadusuuringute lahutamist innovatsioonist ega rahastamise edasist killustumist; rõhutab asjaolu, et programm „Horisont 2020“ ei keskendu vajalikul määral madalseisust – nn surmaorust ülesaamisele ja see on peamine takistus prototüüpide masstootmisse viimisel;\n33. palub komisjonil täpsustada Euroopa innovatsiooninõukogu eesmärke, instrumente ja toimimist ning rõhutab innovatsiooninõukogu katseprojektide tulemuste hindamise vajadust; palub komisjonil Euroopa innovatsiooninõukogu vastutusvaldkonna jaoks välja pakkuda tasakaalustatud instrumentide kombinatsiooni; rõhutab, et innovatsiooninõukogu ei tohiks mingil juhul asendada teist sammast ning et teist sammast ei tohiks välja arendada eraldiseisvaks toetusvahendiks, vaid see peaks jätkuvalt keskenduma teaduskoostööle; rõhutab vajadust säilitada ja tugevdada VKEde vahendit ja vahendit „Innovatsiooni kiirtee“; kutsub komisjoni üles kavandama mehhanisme VKEde paremaks kaasamiseks 9. raamprogrammi suurematesse valdkondadevahelistesse projektidesse, et nende potentsiaali täies ulatuses rakendada; palub komisjonil jätta teadmis- ja innovaatikakogukonnad Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituudi olemasolevasse struktuuri, rõhutades sellega läbipaistvuse ja sidusrühmade ulatusliku kaasamise tähtsust, ning palub analüüsida, kuidas Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituut ning teadmis- ja innovaatikakogukonnad võiksid suhestuda Euroopa innovatsiooninõukoguga; palub komisjonil koostöös Euroopa innovatsiooninõukoguga kavandada erariskikapitali investeeringute raamistiku, et soodustada Euroopas riskikapitali investeeringuid;\n34. tunnustab algatusi, mis ühendavad era- ja avalikku sektorit teadusuuringute ja innovatsiooni stimuleerimise eesmärgil; rõhutab vajadust tõhustada ELi-poolset juhtimist avaliku sektori teadusuuringute vajaduste prioriseerimiseks ja vajadust tagada programmi „Horisont 2020“ investeeringute piisav läbipaistvus, jälgitavus ja õiglane tasuvus avaliku sektori jaoks, pidades silmas lõpptoodete vastuvõetavat hinda, kättesaadavust ja sobivust eelkõige teatavates tundlikes valdkondades, nagu tervishoid, ning kaitstes avalikke huve ja õiglast sotsiaalset mõju; kutsub komisjoni üles jätkama mehhanismide uurimist, jälgides eelkõige kõigi raamprogrammist toetatavate projektide pikaajalist ärakasutamist, kus oleks ühendatud õiglane tasuvus avaliku sektori jaoks ja tööstuse osalust soodustavad stiimulid;\n35. on rahul, et avatud juurdepääs on nüüd programmi „Horisont 2020“ üldpõhimõte; toonitab, et programmi „Horisont 2020“ projektidega seotud väljaannete arv kuni 2016. aasta detsembrini(26) näitab, et vaja on uusi andmete ja teadmiste levitamise meetmeid, et võimalikult palju uurimistulemusi ja teaduslikku informatsiooni kättesaadavaks teha; palub komisjonil läbi vaadata paindlikkuskriteeriumid, mis võivad selle eesmärgi saavutamist takistada, ning tõhustada teadmisi ja arengut;\n36. kiidab heaks avatud teadusandmete katseprojekti rahastuse kui esimese sammu nn avatud teaduse pilve suunas; tunnustab e-taristu ja superarvutite asjakohasust ja potentsiaali, avaliku ja erasektori sidusrühmade ning kodanikuühiskonna kaasatuse vajadust ja kodanike teadusalgatuste tähtsust selle tagamisel, et ühiskond etendaks probleemide määratlemisel ja käsitlemisel ning ühiselt lahenduste leidmisel aktiivsemat osa; kutsub komisjoni ning avaliku ja erasektori teaduskogukonda üles uurima uusi mudeleid, mis ühendavad erasektori pilve- ja võrguressursse ja avaliku sektori e-taristuid, ning kodanikukesksete tegevuskavade käivitamist teaduse ja innovatsiooni valdkonnas;\n37. tunnustab komisjoni hiljuti kasutusele võetud innovatsioonikeskuste kava, kuna need tugevdavad veelgi Euroopa innovatsioonimaastikku, aidates ettevõtetel, eelkõige VKEdel, parandada oma ärimudelit ja tootmisprotsessi;\n38. kutsub riiklikke kontaktpunkte üles aktiivsemalt osalema kvaliteedimärgise saanud projektide edendamises ja aitama nende jaoks leida teisi avaliku- ja erasektori rahastamisallikaid, milleks tuleks tugevdada riiklike kontaktpunktide võrgustiku sisest koostööd selles valdkonnas;\nSoovitused 9. raamprogrammi kohta\n39. on veendunud, et ELil on potentsiaali saada maailma juhtivaks üleilmseks teadusuuringute ja teaduse keskuseks; on ka veendunud, et majanduskasvu, töökohtade loomise ja innovatsiooni soodustamiseks tuleks 9. raamprogramm võtta üheks Euroopa prioriteediks;\n40. tunnustab programmi „Horisont 2020“ edu ja võimendustegurit 1:11; palub komisjonil teha ettepaneku suurendada 9. raamprogrammi eelarvet 120 miljardi euroni; leiab, et peale eelarve suurendamise on vaja innovatsiooni siduvat raamistikku, ja kutsub seoses sellega komisjoni üles täpsustama innovatsiooni ja selle eri liikide mõistet;\n41. märgib, et ELi ees on palju olulisi ja dünaamilisi ülesandeid, ja kutsub komisjoni üles tagama koos Euroopa Parlamendiga kolmanda samba jaoks tasakaalustatud ja paindlik vahendite kogum, mis vastaks esilekerkivate probleemide dünaamilisele olemusele; juhib tähelepanu vajadusele tagada piisav eelarve konkreetsete ülesannete jaoks 3. samba raames, samuti vajadusele hinnata korrapäraselt nende ülesannete asjakohasust;\n42. kutsub komisjoni üles säilitama 9. raamprogrammis piisava tasakaalu alusuuringute ja innovatsiooni vahel; juhib tähelepanu vajadusele tugevdada teaduskoostööd; rõhutab, et oluline on koostööprojektidesse ja innovatsiooni paremini kaasata VKEd;\n43. soovitab komisjonil tugevdada 9. raamprogrammi ning teiste Euroopa teadusuuringute ja innovatsiooni toetamise vahendite koostoimet ning nende vahendite puhul nii ELi kui ka liikmesriikide tasandil ja tihedas koostöös liikmesriikidega kasutusele võtta ühtlustatud instrumendid ja reeglid; palub komisjonil võtta ka tulevastes raamprogrammides arvesse standardimise olulist osa innovatsiooni valdkonnas;\n44. märgib, et 9. raamprogrammiga tuleks lahendada võimalik taotluste kuhjumise ja väikese edukuse määraga seonduv probleem, millega puututi kokku programmi „Horisont 2020“ puhul; soovitab kaaluda kahest etapist koosneva hindamissüsteemi taastamist, mille esimene etapp on ühtne ja teine etapp individuaalne, keskendunud konkreetsetele taotlejatele; kutsub komisjoni üles tagama piisavalt täielikud hindamiskokkuvõtted, kus näidatakse ka, kuidas saaks ettepanekut parandada;\n45. rõhutab, et Euroopa lisaväärtus peab jääma teadusuuringute raamprogrammi üheks vaieldamatuks põhielemendiks;\n46. palub komisjonil järgmises mitmeaastases finantsraamistikus kaitse- ja tsiviilotstarbelised teadusuuringuid lahus hoida, et tagada kaks eraldiseisvat programmi, millel mõlemal on omaette eelarve, nii et see ei mõjutaks 9. raamprogrammi tsiviilotstarbeliste uuringute eelarvelisi eesmärke; palub komisjonil sellega seoses esitada parlamendile võimalikud moodused, kuidas kooskõlas aluslepingutega rahastada tulevast kaitseuuringute programmi, millel peaks olema eraldi eelarve uute vahenditega ja erireeglitega; rõhutab sellega seoses parlamentaarse järelevalve tähtsust;\n47. leiab, et tulevaste ja kujunemisjärgus tehnoloogiate programmil on suurepärased tulevikuväljavaated ja see on hea vahend uuenduslike ideede ja oskusteabe levitamiseks riikide ja piirkondade tasandil;\n48. rõhutab seoses Pariisi kokkuleppe ja ELi kliimaeesmärkidega vajadust seada prioriteediks kliimamuutusi käsitlevate teadusuuringute ja kliimaandmete kogumise süsteemi rahastamine, eelkõige seetõttu, et USAs vähendatakse märkimisväärselt keskkonnauuringutega tegelevate teadusasutuste eelarvet;\n49. rõhutab, et teadusuuringute ja innovatsiooni 9. raamprogramm peaks aitama tugevdada ELi ühiskonna arengut ja konkurentsivõimet, edendada majanduskasvu ja töökohtade loomist ning genereerida uusi teadmisi ja innovatsiooni, et leida lahendusi Euroopa peamistele probleemidele ja liikuda edasi Euroopa kestliku teadusruumi väljaarendamise suunas; hindab sellega seoses positiivselt raamprogrammi praegust sammastest koosnevat struktuuri ja kutsub komisjoni üles seda struktuuri järjepidevuse ja prognoositavuse tagamiseks säilitama; palub komisjonil seetõttu jätkata tööd, et suurendada programmi sidusust, lihtsust, läbipaistvust ja selgust, täiustada hindamisprotsessi, vähendada killustatust, dubleerimist ja vältida tarbetut halduskoormust;\n50. tunnistab, et haldusülesanded ja teadusuuringud on suures osas teineteist välistavad; rõhutab seetõttu, et oluline on hoida aruandekohustused minimaalses mahus, et liigne bürokraatia ei takistaks innovatsiooni ning oleks tagatud 9. raamprogrammi vahendite tulemuslik kasutamine ja samal ajal ka teadusuuringute sõltumatus; kutsub komisjoni üles võtma tõhusamaid meetmeid lihtsustamiseks;\n51. märgib, et komisjon räägib üha sagedamini toodangupõhisest toetusest; palub komisjonil täpsemalt määratleda mõiste „toodang“;\n52. kutsub komisjoni ja liikmesriike üles suurendama sünergiat raamprogrammi ja muude fondide vahel ning tegelema teadusuuringute puudujääkide probleemiga teatavate liikmesriikide lähenemispiirkondades, rakendades täiendavuse põhimõtet; peab kahetsusväärseks, et rahaeraldised struktuuri- ja investeerimisfondidest võivad viia teadus- ja arendustegevuse riiklike kulutuste vähendamiseni piirkondades, kus neid fonde rakendatakse, ja rõhutab, et fondidest eraldatavad vahendid peavad olema täienduseks riiklikele kulutustele; palub ka komisjonil ja liikmesriikidel tagada, et teadusuuringute ja innovatsiooni riiklikku rahastamist käsitataks investeeringuna tulevikku ja mitte kuluna;\n53. märgib, et tulemuslik investeerimine teadusuuringutesse ja innovatsiooni struktuurifondide raames on võimalik üksnes siis, kui liikmesriikides on ettevalmistused korralikult tehtud; nõuab seetõttu riigipõhiste struktuurireformide soovituste ning teadusuuringutesse ja innovatsiooni tehtavate investeeringute tihedamat seostamist;\n54. rõhutab vajadust uute tippkeskuste ja -piirkondade järele ning Euroopa teadusruumi jätkuva arendamise tähtsust; rõhutab, et selle eesmärgi saavutamiseks on vaja tagada raamprogrammi, Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi ja Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide parem koostoime; nõuab poliitikat, mis aitaks kõrvaldada selliseid takistusi nagu madalamad palgad ida- ja lõunapoolsetes liikmesriikides, et vältida ajude äravoolu; nõuab, et projekti tipptaset peetaks tähtsamaks kui juhtivate nn eliitkeskuste tipptaset;\n55. on seisukohal, et on tarvis tugevamaid stiimuleid Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide kasutamiseks investeeringuteks teadusuuringutesse ja innovatsiooni, kui selle kohta on tehtud riigipõhised soovitused või on välja selgitatud puudused; märgib, et aastatel 2014–2020 suunatakse Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide kaudu teadusuuringutesse ja innovatsiooni 65 miljardit eurot; teeb seetõttu ettepaneku, et Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide tulemusreservi liikmesriikides kasutataks nii, et oluline osa struktuurifondidest saadavast tulust investeeritakse teadusuuringutesse ja innovatsiooni;\n56. tunnustab Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide ning programmi „Horisont 2020“ heatasemelist koostoimet tõendava kvaliteedimärgise põhimõtet ja potentsiaali, kuid märgib, et ebapiisavate rahaliste vahendite tõttu liikmesriikides ei rakendata seda praktikas piisavalt; on seisukohal, et programmi „Horisont 2020” kaudu rahastamiseks esitatud projekte, mis on hinnatud rangetele valiku- ja hindamiskriteeriumidele vastavaks, kuid mida ei olnud võimalik rahastada eelarvepiirangute tõttu, tuleks rahastada Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide vahenditest, kui need vahendid on selleks kättesaadavad; rõhutab, et selline mehhanism tuleks luua ka ühiste teadusprojektide jaoks;\n57. kutsub komisjoni üles pakkuma 9. raamprogrammi kaudu noortele teadlastele rohkem toetust, näiteks üleeuroopaliste suhtlusvõrgustike loomise vahendeid, ja tugevdama rahastamiskavasid karjääri alustavatele teadlastele, kellel on pärast doktorikraadi saamist töökogemust alla kolme aasta;\n58. märgib, et Marie Skłodowska-Curie meetmed on teadlaste hulgas laialt tuntud rahastamisallikas, mis soodustab teadlaste liikuvust ja noorte teadlaste arengut; on seisukohal, et järjepidevuse huvides oleks soovitatav jätkata Marie Skłodowska-Curie meetmete rahastamist 9. raamprogrammi kaudu;\n59. kutsub komisjoni ja liikmesriike üles veelgi soodustama erasektori investeeringuid teadus- ja arendustegevusse ning innovatsiooni, kusjuures need peavad avaliku sektori investeeringuid täiendama, mitte asendama; tuletab meelde, et kaks kolmandikku SKP 3 %-st, mis on kavas rakendada teadus- ja arendustegevuse vajadusteks, peaks tulema erasektorist(27); tunnustab tööstuse senist panust ning kutsub erasektorit üles – võttes arvesse üldiselt nappe ressursse avaliku sektori investeeringuteks teadus- ja arendustegevusse – suurendama investeeringuid teadus- ja arendustegevusse ning avatud juurdepääsu ja avatud teadusse, palub komisjonil kindlaks määrata suurtööstuse osalemise määr (laenude või toetuste kaudu või omal kulul), sõltuvalt konkreetse projekti Euroopa lisaväärtuse ulatusest ja projekti potentsiaalist toimida VKEsid hoogustava jõuna, ning võttes samal ajal arvesse iga sektori iseärasusi ja vajadusi; palub komisjonil jälgida mitterahalisi makseid, tagamaks, et tegemist on tegelike ja uute investeeringutega;\n60. kutsub komisjoni üles parandama 9. raamprogrammi projektide puhul era- ja avaliku sektori koostööreeglite läbipaistvust ja selgust, järgides hindamise tulemusi ja sellel põhinevaid soovitusi; palub komisjonil kontrollida ja hinnata praeguseid avaliku ja erasektori partnerluse tarbeks mõeldud vahendeid;\n61. rõhutab asjaolu, et vaatamata VKE instrumendile tuleks tööstuse kaasamist jätkuvalt toetada, kuna tööstusel on vajalikud teadmised paljudes valdkondades ja tööstuse rahaline panus on suur;\n62. peab kahetsusväärseks programmi „Horisont 2020“ soolise võrdõiguslikkuse mõõtme vallas saavutatud vahelduvaid tulemusi, kuna ainsa eesmärgina suudeti kindlustada naiste osakaal nõuanderühmades, samas kui naiste osa projekti hindamiskomisjonides ja koordinaatorite hulgas ning teadus- ja innovatsioonitegevuse sisu sooline mõõde jäävad allapoole eesmärgiks seatud taset; rõhutab vajadust parandada 9. raamprogrammis naiste osalemist ja soolise aspekti arvestamist ja saavutada programmi „Horisont 2020“ käsitlevas määruses sätestatud sihttasemed ning palub komisjonil teha uuringu tõkete või raskuste kohta, mis võivad tingida naissoo alaesindatuse programmis; kutsub liikmesriike üles looma Euroopa teadusruumi eesmärkidele vastavalt sooliselt tasakaalustatud õiguskeskkonda ja poliitilist keskkonda ning pakkuma muutusteks stiimuleid; tunnustab komisjoni soolise võrdõiguslikkuse suuniseid seoses programmiga „Horisont 2020“(28); tuletab meelde, et vastavalt nendele suunistele on sooline tasakaalustatus üks määrav tegur, et teha eelistus võrdse tulemusega künnise ületanud ettepanekute hulgast;\n63. märgib, et järgmises raamprogrammis tuleb arvesse võtta Ühendkuningriigi EList väljaastumist ja selle mõju; nendib, et teadusuuringute ja innovatsiooni edendamisele tulevad kasuks selged ja stabiilsed pikaajalised raamistikud ning et Ühendkuningriik on teaduse valdkonnas ühel juhtival kohal; soovib, et Ühendkuningriigi ja ELi vahelised võrgustikud ja koostöö teadusuuringute vallas jätkuksid ning et teatavatest tingimustest sõltuvalt leitaks kiiresti stabiilne ja rahuldav lahendus, millega tagataks, et EL ei kaota programmiga „Horisont 2020“ ja 9. raamprogrammiga saadud teaduslikke tulemusi;\n64. teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile.\n(1) ELT L 347, 20.12.2013, lk 104.\n(2) ELT L 347, 20.12.2013, lk 948.\n(3) ELT L 347, 20.12.2013, lk 81.\n(4) ELT L 347, 20.12.2013, lk 965.\n(5) ELT L 347, 20.12.2013, lk 174.\n(6) ELT L 347, 20.12.2013, lk 892.\n(7) ELT L 169, 7.6.2014, lk 54-178.\n(8) ELT L 177, 17.6.2014, lk 9.\n(9) ELT L 192, 1.7.2014, lk 1.\n(10) ELT L 169, 7.6.2014, lk 1-53.\n(12) ELT C 34, 2.2.2017, lk 24.\n(13) Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2017)0052.\n(14) Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2017)0075.\n(15) Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0311.\n(16) Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0320.\n(17) Euroopa Parlamendi uuringuteenistuse 2017. aasta veebruari uuring „Teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogramm „Horisont 2020“. Hinnang rakendamisele Euroopas.“\n(18) Vastu võeti üle 130 000 projektitaotluse, kinnitati 9 000 toetust, osalejaid oli 50 000 ja ELi rahastus 15,9 miljardit eurot.\n(19) Kaks kolmandikku SKP 3 % osast, mis on ette nähtud teadus- ja arendustegevuseks, peaks tulema tööstuselt. Vt Eurostati erasektori teadus- ja arendustegevuse kulud: http://ec.europa.eu/eurostat/tgm/table.do?tab=table&init=1&language=en&pcode=tsc00031&plugin=1\n(21) Kokku hõlmavad seitse ühist tehnoloogiaalgatust programmi „Horisont 2020“ rahalistest vahenditest üle 7 miljardi euro suuruse osa, mis on ligikaudu 10 % kogu „Horisont 2020“ eelarvest ja enam kui 13 % raamprogrammi taotlusvoorude jaoks tegelikult saadaolevatest rahalistest vahenditest (seitsme aasta jooksul u 8 miljardit eurot aastas).\n(22) Vt nõukogu 29. mai 2015. aasta järeldusi.\n(23) Euroopa Parlamendi uuringuteenistuse 2017. aasta veebruari uuring „Teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogramm „Horisont 2020“. Hinnang rakendamisele Euroopas.“\n(24) Suur teadustaristu kuulub Euroopa Regionaalarengu Fondi kohaldamisalasse ja vastab fondi eesmärkidele, kuid riiklikult jaotatavaid ERFi rahalisi vahendeid ei saa selle kaasrahastamiseks kasutada; uue teadustaristu rajamise kulud on ERFist rahastatavad, kuid tegevus- ja personalikulud mitte.\n(25) Komisjoni teatis „Euroopa uued liidrid: idu- ja kasvufirmade algatus“ (COM(2016)0733).\n(26) OpenAIRE aruanne: programmi „Horisont 2020“ kokku 10 684 projektist on lõpetatud 2017 (19 %) ja pooleli 8667. OpenAIRE on tuvastanud 6133 väljaannet, mis on seotud programmi „Horisont 2020“ 1375 projektiga.\n(27) Vt nõukogu 29. mai 2015. aasta järeldusi.\n(28) Vt soolise võrdõiguslikkuse suuniseid seoses programmiga „Horisont 2020“.http://eige.europa.eu/sites/default/files/h2020-hi-guide-gender_en.pdf


Alandlikkus ja hoolivus annavad jõudu ja toovad rahu\nKuulge seda, kes ahmite vaese järele ja tahate maal teha hädalisele lõpu, öeldes: „Millal möödub noorkuu, et saaksime müüa vilja, ja hingamispäev, et võiksime avada viljaaidad, teha vaka väiksemaks ja seekli suuremaks, ja petta väärade vaekaussidega, et saaksime osta raha eest viletsa ja sandaalipaari eest vaese, ja müüa vilja pähe aganaid?“ Issand on vandunud Jaakobi uhkuse juures: „Tõesti, ma ei unusta iial ühtegi nende tegu!“ Kas ei peaks maa selle kõige pärast värisema ...\nReet Eru 10.06.2020 Loe edasi\nKui nüüd ei nähta valgust, mis hiilgab pilvedes, siis puhub tuul ja toob selguse. Põhja poolt tuleb kuldne hiilgus – Jumala ümber on hirmuäratav aupaiste. Kõigevägevam – temani me ei jõua, tema on suur jõult ja rikas õiglusest, tema ei riku õigust. Seepärast peavad inimesed teda kartma, tema ei vaata kedagi, kes on enese meelest tark. Ii 37:21–24 Kui osaleme arutelus või kuuleme seda pealt, kuvatakse meie mõtetes natukene teavet. Kas see on Jumalalt? Või on need ...\nAlgur Kaerma 03.06.2020 Loe edasi\nInimese ja Jumala suhte aluseks on armastus\nJr 31:31–34 Küllap oleme kõik kuulnud vähemalt kellegi kohta öeldavat, et see inimene küll ei muutu. Või koguni sellist kibedat väidet, et inimesed ei muutuvat üldse. Seda huvitavam on seekordse nelipüha jutluse kirjakoht. Siin kõneleb Jumal ise väga sügavast muutusest. Kõigepealt kõneleb ta uuest lepingust. Jumal ei sõlminud lepinguid osapoolte võrdväärsuse alusel. Ta kinkis oma valitule lepingu. Valitu sai seda kas vastu võtta või tagasi lükata. Jumala kingitud ...\nJaanus Klaas 27.05.2020 Loe edasi\nElu Jumala rahus\n… kuni meie peale valatakse Vaim ülalt. Siis saab kõrb viljapuuaiaks ja viljapuuaeda hakatakse pidama metsaks. Siis elab õigus kõrbes ja õiglus võtab aset viljapuuaias. Ja õigluse vili on rahu, õigluse tulemuseks püsiv rahulik elu ning julgeolek. Ja mu rahvas elab rahu eluasemel, kindlais elamuis ning häirimatuis hingamispaigus, kui sajab rahet, mets langeb maha ja linn vajub madalusse. Õnnelikud olete teie, külvajad kõigi vete ääres, kes te võite härja ja eesli jalga lasta ...\nAare Kimmel 06.05.2020 Loe edasi


Angela Merkel: Saksa riik vajab mind endiselt\nMERKELI MUUTUMINE: Need neli fotot Angela Merkelist pärinevad aastatest 2005, 2009, 2013 ja 2016 ehk siis pärast kolme valimisvõitu ning neljas on tehtud seoses tema värske otsusega kandideerida tuleval sügisel koguni neljandaks ametiajaks.Foto: AFP / Scanpix\nAadu Hiietamm, 22. november 2016 04:00\nSaksamaa liidukantsler kandideerib neljandaks ametiajaks.\nVõim on sedavõrd magus, et alates 2005. aastast Saksamaa valitsust juhtiv Angela Merkel teatas pühapäeva õhtul: kandideerin tuleval sügisel peetavatel parlamendivalimistel juba neljandaks tähtajaks.\n2014. aastal olid paljud Saksamaa meediaväljaanded veendunud, et liidukantsler Angela Merkel paneb veel enne järgmisi valimisi ameti vabatahtlikult maha. Paraku arvajad eksisid ja Merkel otsustas kandideerida taas nii kristlike demokraatide parteijuhiks kui ka tuleval sügisel peetavatel parlamendivalimistel liidukantsleriks.\nOtsus tuli pärast Obama visiiti\nVeel läinud nädala neljapäeval ütles Angela Merkel USA presidendi Barack Obama lahkumist kommenteerides, et demokraatia elab muudatustest. USAs teatavasti on presidendi ametiaeg piiratud maksimaalselt kahe nelja-aastase ajaga ehk kaheksa aastaga. Merkel on aga nüüd otsustanud oma sõnu süüa ja üritada liidukantsleri ametis püsida koguni 16 aastat.\n62aastane Angela Merkel tegi kandideerimisotsuse teatavaks vahetult pärast ametist lahkuva USA presidendi Barack Obama lahkumisvisiiti Berliini. Obama kinnitas pärast kohtumist Merkeliga, et kui ta oleks sakslane, siis valiks ta Merkeli.\nAngela Merkel kinnitas pühapäeva õhtul, et otsus neljandaks tähtajaks liidukantsleriks kandideerida sündis raskelt. "Mõtlesin lõputult selle üle järele," ütles ta.\nKristlik-demokraatliku Uniooni (CDU) liider Angela Merkel on juhtinud Saksamaa valitsust alates 22. novembrist 2005. Ta on seni võitnud kolmed valimised järjest (2005., 2009. ja 2013. aastal). Paljud nimetavad teda juba igaveseks liidukantsleriks. Tõsi, Merkeli eelkäijatest jõudis Konrad Adenauer selles ametis olla 14 ja Helmut Kohl koguni 16 aastat.\nEuroopa Liidus on Angela Merkel 2014. aasta märtsist saati staažikaim valitsusjuht. Varem kuulus see tiitel lühikest aega Andrus Ansipile. Euroopa Liidus on 28 liikmesriiki, Saksamaa on neist vaieldamatult kõige tugevam ja tänu sellele on Angela Merkel ka kogu Euroopa Liidu tunnustatud liider, kelle arvamusega tuleb teistel arvestada.\nPutin kardab Merkelit\nParlamendivalimisteni Saksamaal jääb umbes kümme kuud ja Merkeli kandideerimisotsus kuulutas valimisvõitluse alanuks.\nVenemaa opositsioonijuhi Mihhail Hodorkovski arvates on Angela Merkel ainus lääne poliitik, keda Venemaa president Vladimir Putin lausa kardab. Seetõttu üritab Putin enne parlamendivalimisi Saksamaal Merkelit survestada ja saavutada, et teda tagasi ei valitaks. Püsivad ju Euroopa Liidu Venemaa vastased sanktsioonid paljuski just tänu Angela Merkelile. Kui Merkeli asemel saaks Saksamaal liidukantsler näiteks sotsiaaldemokraat, siis Putini arvates oleks viimasega hoopis lihtsam asju ajada.\nNüüd, kui kristlikud demokraadid on oma liidukantslerikandidaadi sisuliselt teatavaks teinud, ei saa enam kaua viivitada ka sotsiaaldemokraadid. Neilt oodatakse otsust jõuludeks. Peakandidaate on kaks: sotsiaaldemokraatide juht, aseliidukantsler ja majandusminister Sigmar Gabriel ning Euroopa Parlamendi president Martin Schulz.\nPolitoloogide arvates peitub Angela Merkeli pika teenistusaja saladus selles, et tal on õnnestunud alati oma parteisisesed konkurendid kõrvaldada ja seejärel küsida: "Kes siis veel, kui mitte mina?"\nTuleval sügise peetavatel valimistel läheb tal siiski raskeks. Suure tõenäosusega võidavad kristlikud demokraadid küll valimised, kuid kogutud häältest ei piisa senise suure koalitsiooni jätkamiseks ja Merkelil tuleb peale sotsiaaldemokraatide punti võtta ka rohelisi.\nMaailm 26. jaanuar 2017 04:00\nMerkel: USA ja Euroopa Liidu koostöö ei pruugi kesta igavesti (11)\nMaailm 13. jaanuar 2017 11:02\nAsekantsler Gabriel asub Merkeliga valimisvõitlusse? (5)\nMaailm 10. jaanuar 2017 14:47\nBRITI LEHT: Merkel üritas alles hiljuti asüülitaotlejaid veokijuhtideks õpetada (153)\nMaailm 22. detsember 2016 15:45\ntiit 23. detsember 2016 10:01\nHakkan ikka rohkem nõustuma nn. tolerastidega-kes tõstab relva sureb relva läbi. See lõputu euroopa humaansus annab nüüd oma vilju. Järjest enam hakkan olema nõus elu-elu vastu. Saksa politsei ainult näitab oma mannetust ja mamma merkel ainult muigab enda kriitika peale bundestagis. Igaüks võib neid istungeid internetist vaadata. Viimati FR. Merkel teie käed on verised? Pole kohanud fr. vastuväiteid. Meie sõjardid on ka haletsusväärsed. Andke rahvale relvad kätte, õpetage sissisõja algteadmis ....ei kardetakse midagi v kuskilt. See maksude tõustmine kobarnõuga on täielik jamps? FR. Kersti mis teed?\nT.Mets 22. november 2016 23:17\nEks ta nii ole, mõnes riigis on katastroofiks maavärinad, teises jälle uputused ja Saksamaal siis Merkel


Ulmekirjanduse BAAS - Andrzej Sapkowski - Kwestia ceny\najakirjapublikatsioon: «Nowa Fantastyka» 1990; nr 3 (september)\neesti keeles: «Hinnaküsimus»\nAndrzej Sapkowski «Viimane soov» 2011\n1. Ostatnie zyczenie (1993)\n2. Wiedzmin (1990)\n12.08.1998, kell 04:41\nJutt algab meeleolukalt: Geraltil on nuga kõril, õnneks siiski habemenuga!\nGeralt peab esinema miski provintsiaadlikuna kuninganna Calanthe poolt korraldatud vastuvõtul. Ürituse põhjuseks on Calanthe tütre Pavetta jõudmine meheleminekuikka: huvilisi on palju, aga poliitilistel kaalutlustel on otsus juba ette ära tehtud. Samas on kahtlusi, et asjad ei lähe nii kui on plaanitud... ja selleks ongi Geralti, tema teadmisi, oskusi ja mõõka vaja. Kosilaste ja kihluspeo kirjeldus on lustakas ning seda traagilisem ja ülevam on loo lõpplahendus.\nJutt, kus esmakordselt kerkib esile Ettemääratuse teema! Kui «Wiedzmin», «Ziarno prawdy» ja «Mniejsze zlo» avasid Geralti ja teda ümbritsevat maailma igast kandist (mõjumata mittemiskitpidi tobeda proloogina), siis «Küsimus hinnast» oleks niikui tõeline algus – siit saab alguse ka Calanthe tütretütre, printsess Ciri teema.\n8.02.1999, kell 18:52\nVõibolla mõjuks selle loo 5-ks hindamisele järgede lugemine. Praegusena jättis ta mulle aga eelmiste Geralti seikluste taustal pisut lahja mulje. Aga ei tal viga midagi ei olnud, hea lugu seegi. Kui veel norida - siis ajuti tundus asi pisut venitatuna. Lisaks kippus selline hulk nimesid ja tiitleid väheke sassi minema (aga see peaks tegelikult lugeja, st minu enda, isiklik prb olema). Positiivse poole pealt märgiks ära mõnusat pingearendust ja Ettemääratuse teema sissetoomist. Saatuse ja juhuse vastastikused põhjuslikud seosed - need oleksid selle dramaatilise loo filosoofilisemad allteemad. Madinastseenid on kah päris head, elavad ja usutavad. Ühesõnaga, Geralti maailm võtab ilmet ja aina põnevamaks läheb. "Ainult" 4+ on siiski, jah, selle eest, et eelmised lood oli pisut põnevamad.\n2.06.2000, kell 22:34\nPraegu (kohe pärast lugemist) olen Andrei`ga sama meelt - jääb eelnenud lugudele veidi alla. Võib olla arvamus veel mutub, siis kui kõik lood loetud ja mingi terviklikum pilt tekib. Seniks aga, jah, "ainult" 4+\n21.06.2008, kell 04:05\n29.07.2008, kell 02:22\nEnamus loost moodustab kirjeldus, kuidas Geralt istub miskite tähtsate aadlike keskel Cintra õukonnapeol ja laseb hõrgutistel hea maitsta. Õhus on siiski pinget: kuninganna Calanthe on ta ise sinna palunud, kuid keeldub täpsemat ülesannet täpsustamast. Lõpus läheb võimsaks madinaks, ent lõpp on kuidagi ootamatult positiivne (kui mõned laibad välja jätta).\nSapkowski on siin kasutanud äraeksinud kuninga ja raskusest väljapäästva tundmatu motiivi, kellele kuningas lubab midagi, mida ta ise ei tea endal olevat. Kuid nagu teistegi Geralti lugude põhjal paistab, on muinasjutu motiiv ainult taustaks.\n4.03.2012, kell 21:05\nJah, jääb kogumiku eelnevatele lugudele alla, millest võib tekkida kiusatus maksimumhinnet mitte panna. Samas objektiivselt võttes on tegu hea looga, mis kogumikust väljaspoolt loetuna jätaks ilmselt võimsama mulje. Pavetta tegevus meenutas veidi üleloomulike võimetega teismelisi tüdrukuid Stephen Kingi loomingust, eriti Carriet. Välimust puudutava needuse mahavõtmine naissuhte läbi oli küll väga sarnane looga "Tõetera" samast kogust.\nErinevalt Jyrkast ma loo lõpplahendust väga traagiliseks ei peaks...


Saage tuttavaks, töömurdjad, see on Eesti!\nÄripäev • 12. juuli 2017 kell 4:00\nSelle asemel et töö tegemisest huvitatud välismaalaste ees uks kinni lüüa, peaksime neile avasüli vastu minema.\nAjal, mil välistööjõu kvoot on otsas, ei ole aeg hakata töörühma kokku panema, vaid tuleks tulekahju kustutada. Kiirkorras võiks kvoodi näiteks kolmekordistada. Edasi saab rääkida juba sellest, kas seda kvooti üldse vaja on. Äripäeva arvates ei ole.\nPeaksime ennast hoopis töökohana nähtavaks tegema. Ettevõtlusminister Urve Palogi märkis majandusolukorrast rääkides, et oskustööjõu puudus pole ainult Eesti, vaid ka naaberriikide mure.\nVälistöötajate ehk väljastpoolt Euroopa Liitu Eestisse tööle tulevate inimeste kvoodi täitumine ei kerkinud valitsuse ette tühjast kohast. Probleem oli aimatav juba aasta alguses, kui eelmise aasta kvoodist välja jäänud töötajad kohe jupi tänavust enda alla võtsid. Mürki võis selle peale võtta aga hiljemalt kevadel. Rääkida lahendusena töörühma moodustamisest on liiga hilja ja liiga vähe.\nNüüd, välisnõudluse õitsema puhkemise ajal ei ole ettevõtjatel aega oodata detsembri alguseni, kuni selle laiapõhjalise töörühma täiuslikud ettepanekud kirja saavad. Selleks ajaks on paindlikumad riigid tellimustelt juba koore riisunud ja meile jääb põhjakaabe.\nParem kõigile võrdselt\nKvoodist loobumise kõrval on ka mitu kraadi lahjemaid lahendusi. Nii saab teha erandeid mõnele valdkonnale. IT, iduettevõtete ja teadlastega on juba algust tehtud, kui ka nemad oleks kvoodi alla käinud, oleks see ammu enne juulit täis. Sama terav on probleem ju ka tööstuses.\nAusam kui mõne sektori erandid oleks, kui välistöötajate Eestisse toomisel ei saaks soodustusi see, kes paremini suhteid luua ja häälekamalt oma häda kirjeldada oskab, vaid uksed võiks lahti olla kõigile võrdselt. Ei maksa karta, et meie innovaatilise riigi kuvand sellega kuidagi kaduma läheb.\nPiire maha ei joosta\nTeine võimalus on riiki lubatavate töötajate arvu suurendada. Selge on see, et olukorras, kus tööstus areneb ja vajab töötajaid juurde, rahvastik aga suurt ei kasva, muutub rahvastiku suurusega seotud töölubade arv suhteliselt järjest väiksemaks. Nüüd on piir käes.\nVõime suurendada numbri kahe-, kolme- või kümnekordseks. Esimesed kaks numbrit on tõepoolest kvoodid, viimane aga rohkem nagu ettevõtjate unistus. Kui me inimesi just üle kulda, siis 13 000 töötajat aastas meil siia tööle nagunii saada ei õnnestu. See oleks siis juhtum, kus hundid söönud ja lambad terved – piir nagu on, aga kedagi ei sega.\nKui IRLi juht Helir-Valdor Seeder põhjendab Eestisse tööle tulijate piiramist sellega, et meil on siin juba suur ja halvasti lõimunud immigrantide seltskond, siis siin võrreldakse siga ja kägu. Tähtajalise elamisloa töötamiseks saavad inimesed, kellel on tugev huvi Eestis olla, neil on siin tasuv töökoht, nad hakkavad makse maksma, Seederi nimetatud seltskonna töökoht on aga aastakümneid tagasi kadunud, jättes nad tegevuse ja sissetulekuta.\nJa kontrollimatuks ei saa kvoodi kadudes töölubade jagamist samuti nimetada, pole ju inimese välismaalt palkamine mingi käega viipamine, selleks tuleb kõigepealt sobiv töötaja leida, siis hulk formulare täita ja keskmisest kõrgemat palka maksta.\nPigem on kontrollimatu praegune olukord: väljastpoolt Euroopa Liitu pärit töötajad on siin ametis, aga nad on siia saatnud Poola tööjõuvahendusbüroo. Siin pole probleemid ennast kaua oodata lasknud.\nÜsna jumekas tundub kaubandus-tööstuskoja ettepanek lähtuda töölubade jagamisel ettevõttest. Kui ettevõttel on mitmeaastane ajalugu, maksud makstud ja aruanded äriregistris, võib anda rohelise tee töötajate palkamiseks väljastpoolt Euroopa Liitu. Kontroll missugune ja lisaks ettevõtetele selged mängureeglid.\nValitsus saab oma lubaduste täitmiseks majanduskasvult tublilt tuge. Seega peaks ta puhtalt enda heaolu pärast ettevõtjate teelt tarbetud tõkked kõrvaldama, et sümbioos toimiks.


KOHVIKOOL: Mis asi on "kohvikannude" Rolls-Royce'ks kutsutav Chemex ja kuidas sellega aromaatset kohvi valmistada? - Maitsed.ee\nKOHVIKOOL: Mis asi on "kohvikannude" Rolls-Royce'ks kutsutav Chemex ja kuidas sellega aromaatset kohvi valmistada?\nÜha enam jõuab kohvikutesse ja kohviarmastajate kodudesse eelmise sajandi keskel leiutatud unikaalne kohvipruulimise vahend Chemex. Palusime Paulig Professional Baltikumi juhil Marta Piiglil selgitada, mis muudab selle unikaalselt kauni "kohvimasina" kohvisõprade hulgas nõutuks.\nMis asi on Chemex ja millist kohvi sellega valmistatakse?\nChemex on eriti puhtamaitselise filtrikohvivalmistamise meetod ehk teisisõnu juba aastal 1941 keemiateadlase Dr. Peter Schlumbohmi leiutatud liivakellakujuline kuumakindlast ja mittepoorsest klaasist kohvikarahvin. Tänu oma detailideni viimistletud elegantsele disainikeelele ja funktsionaalsele lihtsusele peetakse Chemexit tarbekunsti meistriteoseks.\nKohvi filtreerimiseks kasutatakse Chemexi meetodi puhul ka spetsiaalset teadlaste välja töötatud eriti tihedat Chemex kohvifiltrit, mis tagabki sellele valmistamisviisile omase eriliselt puhta, kristalse ja mõruda järelmaitseta kohvinaudingu.\nKuna Chemex leiutati juba eelmise sajandi keskpaigas, on selline pruulimisviis tänaseks leidnud üle maailma väga palju sõpru. Ilus disain, lihtsus ja kohvivalmistamise rituaal teevad Chemexist väga sobiliku vidina igale kohvisõbrale koju, aga ka igasse kohvikusse, kus klient on valmis head kohvi ootama rohkem kui 10 minutit.\nChemexi meetodiga kohvi valmistamine võtab kindlasti rohkem aega kui eelseadistatud espressomasinaga valmistatud kohv, aga on ootamist väärt. Kuna kohvifilter on kuni 30% tihedam, nõrgub vesi filtrist läbi aeglasemalt ja et kogu rituaal valmib käsitööna, siis on see aeganõudvam ka tavapärasest filtri- või presskannumeetodist.\nValmistusmeetodina on Chemex kindlasti parimaid juhul, kui täidlasele kohvimaitsele eelistatakse pehmeid aromaatseid ja puhtaid maitseid. Kohvi nõrgumisprotsessi ajal filtreerib Chemexi filter valmivast kohvist oluliselt mõrudat maitset andvad kohvioa naturaalsed kohviõlid, kohvirasvad ja parkained. Tulemuseks on pehme, selge ja kristalne kohvimaitse.\nMiks on Chemex saanud kohvisõprade hulgas nii populaarseks?\nKindlasti tagab populaarsuse põnev ja nauditav rituaal Chemexiga kohvi valmistamisel ning võimalus tuua kohvist välja väga selged ja täpselt äratuntavad kohvioale iseloomulikud maitsenüansid. Nii sobib Chemex eriti hästi päritolumaade kohvide avastamiseks, kus täidlus ja mõrudus võib teiste peenete maitsete äratundmiseks keele maitsenäsade tundlikkust hajutada.\nKui suur peaks olema kohviarmastus, et Chemex omale koju muretseda?\nIga tavapärasest erineva ja rohkem avastamisrõõmu pakkuva vahendi koju toomine eeldab huvi katsetada ja uusi kogemusi saada. Sel aastal Paulig Coffee Truckiga mööda Eestit ringi tuuritades oleme näinud, et eestimaalased on väga altid proovima ja katsetama lisaks populaarsetele piimakohvijookidele ka uusi ja põnevaid maitseid, olgu see Cold Brew ehk külmpruulitud kohv, Chemex või kas või single estate espresso. Kohvinautlejale soovitan kohvikus või Paulig Coffe Truckist Chemexiga valmistatud kohvi degusteerida. Tõelisel kohvigurmaanil võiksid aga kodus olla just need vahendid ja masinad, mis just talle kõige ehedama kohvinaudingu pakuvad.\nVaata ka õpetust, kuidas Chemex'i "kohvikannuga" aromaatset kohvi valmistada:\nEesti Joogikultuur kohv kohvinauding Paulig Rolls-Royce teadlane\nKÖÖGINIPP: Kuidas saada oma kohvimasnast alati parimat kohvi? Masinat tuleb õigesti puhastada ja hooldada\nViis funktsiooni, mis kodusel espressomasinal peaksid kindlasti olema


Eesti Sporthobuse loojad - ESHKS\nNeid uue tõu loojaid on palju. Jätame siin kõrvale poliitikud, ametnikud, veterinaararstid, ratsastajad, sportlased ja keskendume neile, kes on teinud parimad aretusotsused ja kel on ka kõige rohkem õnne olnud. Need on aretajad, kelle varssadest on kasvanud meie 9 Grand Prix taseme hobust. Sellelt tasemelt algab suur sport.\nMeie esimese GP hobuse FEE (s 2001) sai Peeter Raid nii, et paaritas kõik oma 11 mära julgelt järglasteta, aga fantastiliselt hüppava ja veel fantastilisemalt tagant üles lööva Favoritasega, trakeeni/holsteini ristandtäkuga. Fee alustas tagasihoidlikult, kuid 2011.a. võitis Ruila MK etapi ja 2014.a. Eesti meistri tiitli.\nTeine Raidi GP hobune HEROLD N ( s. 2007) jõudis tippu kaugel Itaalias. Kandideeris Itaalia olümpiakoondisesse. Ta ema Horvaatia on esimese ESH eliitmära Thisbe tütar, Herold N isa on Heartbreaker, Hollandis mitu aastat parima hüppeindeksiga täkk.\nGunnar Klettenberg on varsast GP tasemeni viinud kaks tagasihoidliku põlvnemisega hobust. TRAFFIC (s. 2007) on 2016.a. Eesti meister takistussõidus. Trafficu isa on Terror, BWP täkk, kellega Gunnar võitis Milano MK finaalis võistluse hüppe võimsusele, ema Ballyhara, kelle isa Palladiumiga algas Gunnari tee rahvusvahelisse sporti.\nTeise Klettenbergide GP hobuse TOSCANA isa on aretusse tunnustamata KWPN täkk Tax Free ja emaks Ballyhara ema Brenda. Toscana on Gunnari tütre Kertu tubli võistlushobune ja jäi Eesti meistrivõistlustel tänavu napilt neljandaks.\nPeeter Viiard oleks ESH ajaloos suur juba ainult selliste meie aretuse oluliste täkkude, nagu A Pikachu de Muze, A Big Boy ning Terrori maaletoojana. Aga Peeter ei ole sellega piirdunud. Tema poolt ette valmistatud Wilander on jõudnud noothobuste MM finaali kaks aastat järjest. Vähem teatakse, et tema PATROL V (s 2006) on maailma edetabelites parim Eestis sündinud hobune inglannast omanikuga sadulas.\nKlaire Rannamets on tagasihoidlik aretaja, kes ei taha oma hobuseid palju näidata, eelistab need varakult maha müüa, aga on teinud häid aretusotsuseid. Tema looming on Wilander, kelle ta müüs aastasena Peeter Viiardile. Ja teise ESH aretuse olulise täku Spartacusega sai ta SPECTRUMI (s 2007) kes tänavu jõudis Tšehhimaal GP tasemele.\nTeise tagasihoidliku aretajana tuntud Ivo Ots on hoopis tuntum sportlasena, kes oskab leida ühise keele hobustega, kellega kõik teised on konflikti läinud. Nagu muuseas on ta isakodus mõned head hobused ka ise kasvatanud ja neist on DORADO (s. 2004) Iirimaal GP tasemel ilma teinud.\nN. ja S. LIEURE-GARCHEY\nNathalie ja Stephane Lieure-Garchey on Eestis kodu leidnud prantslased, kelle tõsine harrastus on hobusekasvatus. Neilt oleme saanud meie koolisõidu esinumbri Landy`s Akvarelli (s. 2003).\nHobusekasvatus on ala, kus välismaalased eriti kergesti integreeruvad Eesti ellu. Soomlanna Hanna Nikander on kasvatanud meile täku V Carlos (s. 2007), kes oli Eesti meister 2015.a.


Atsükloviiri (atsikloviiri) kasutusjuhendid - Mutid\nAtsükloviir enne püsivat huulemeiki - kas peaksin võtma.\nAtsükloviir enne püsimeiki on vajalik, kui on kavandatud värvipigmendi huulte sissetoomise protseduur. Statistika kohaselt on viiruse kandjad 95% maailma elanikest. Salakaval haigus, pärast selle sisenemist kehasse, jääb patogeen selles igaveseks. Provotseerivad tegurid, sealhulgas tätoveerimine, põhjustavad retsidiivi, põhjustades huulte pinnale haavu.\nHerpese põhjused ja tagajärjed\nSee viirushaigus võib protseduurijärgsel taastumisperioodil olla väga kahjulik. Kogenud käsitöölistel soovitatakse alati enne manipuleerimist võtta viirusevastane ravim atsükloviir. Kui klient satub halva spetsialisti juurde, kes kasutab madala kvaliteediga pigmente, võib ilmneda herpes, mille tõttu töö tulemus muutub ettearvamatuks.\nIga organism on individuaalne. Parimal juhul põhjustab herpese korral immuunsussüsteemi talitlushäire kiirendatud pigmendi eritumist ja halvimal juhul provotseerib see allergilist reaktsiooni või infektsiooni..\nSel põhjusel peate enne ja pärast huulte tätoveerimist jooma atsükloviiri tablette. Tekkinud herpes põhjustab heledate alade ilmumist, mis tuleb kõrvaldada parandusega. Kulmude või silmade püsiva meigiprotseduuri läbiviimine ei nõua viirusevastaste ravimite kasutamist, kuna herpeetilist infektsiooni selles piirkonnas ei esine. Atsükloviiri kasutamine on enne huulte tätoveerimist erandlik vajadus.\nTätoveerimise käigus toimub tööala mitmekordne hakkimine, mis põhjustab kehas stressi. See kutsub esile immuunsuse ja viiruse aktiveerimise lokaalse vähenemise. Nõelad on traumaatiline tegur. Veelgi enam, kui kapten ei puhastanud vahendit hästi, tagab viirusliku aine tungimine nahakihti nakkuse.\nKuidas huuli protseduuriks ette valmistada, taastumisperiood\nHoolikas ettevalmistamine kiirendab ja hõlbustab taastumisprotsessi pärast püsimeigiprotseduuri. Selle ajal on vajalik:\nnädala pärast alustage mee- või soolamaskide abil eemaldatud keratiinkihi puhastamist ja pehmendamist, tänu millele muutuvad huuled siledaks, õrnaks ja hoolitsetuks;\nvajalik on töötlemine rasvade või niisutavate kreemidega, mis toidavad nahka niiskusega, kuna taastumisperioodil on kooriku määrimine keelatud;\nalustage viirusevastase aine kasutamist 2-3 päeva pärast;\nLõhenemise vältimiseks kasutatakse enne iga tänavale sisenemist hügieenilist huulepulka..\nKuidas hooldada pärast huuletätoveeringu rakendamist:\npooleteise nädala jooksul ravitavast kohast töödeldakse kloorheksidiini desinfitseeriva lahusega 2-3 korda päevas;\npärast desinfitseerimist töödeldakse nahka meistri soovitusel spetsiaalsete hooldusvahenditega, nii et paranemine oleks parem;\nvõite oma nägu pesta ainult keedetud veega, kuna tavaline kraanivesi sisaldab baktereid ja kahjulikke ühendeid, mis segavad paranemist.\nMida ei saa taastumisperioodil ühe kuu jooksul teha:\nMinge saunasse, vanni või basseini. Avalikes kohtades on kõrge nakatumisoht..\nKülastage päevitussalonge ja randu.\nSööge hapu, soolaseid, kuumaid ja praetud toite. Sellisel toidul on limaskestadele ärritav toime..\nKuni haav paraneb, on parem võtta jooke toru kaudu..\nHambad puhastatakse hoolikalt, nii et pasta ei satuks huulte tätoveeringule.\nÄrge koorige koorikut maha, kuni see täielikult maha kukub. Isekoorimine on värvipigmendi maha rebimine.\nNakatumise vältimiseks ärge suudlege.\nParanemist regenereerivate ravimitega ei saa kiirendada, see peab olema loomulik, et mitte kahjustada pigmendi kvaliteeti.\nVõite rakendada eeterlikke õlisid. Nendel toodetel on ravivad ja pehmendavad omadused..\nNädala pärast peaksite töö tulemuse hindamiseks nägema kosmeetikut.\nHuule tätoveerimise ettevalmistamise skeem: kuidas atsükloviiri juua\nAtsükloviir on laialt tuntud viirusevastane ravim. Tööriist võitleb aktiivselt herpese väliste ilmingutega. Ravim on saadaval suu kaudu (tabletid) ja välispidiseks kasutamiseks (salv, kreem). Seda tuleb võtta enne protseduuri, selle ajal ja pärast seda, et vältida haiguse esinemist. Ainult tabletid on herpese tekkimise ärahoidmiseks ja retsidiivide ennetamiseks pärast püsimeiki kasutatakse kahte uimastitarbimise skeemi:\nLihtne vooluring. Võtke üks tablett 2 korda päevas. Atsükloviiri annus huule tätoveerimiseks on 400 mg. Alustage 3 päeva enne protseduuri. Ravi kestus on 5 päeva..\nKuidas juua atsükloviiri huulte tätoveerimisega, keeruline skeem. 2 päeva enne protseduuri võetakse 400 mg 3 korda päevas, seejärel 1 tükk 2 korda päevas. Seejärel 200 mg 2 korda päevas kahe päeva jooksul.\nPüsiva huule tätoveerimisega atsükloviiri annused ja annustamisskeemi peaks valima spetsialist.\nKuidas juua atsükloviiri pärast huulte tätoveerimist, kui herpes ikkagi ilmub? Selles olukorras ravitakse infektsiooni väliste ainetega. Parem on osta kreem, see imendub tugevamalt, ei jäta plekke ja rasvaseid jälgi. Kasutamise sagedus on kuni 5 korda päevas, kuni haav on täielikult paranenud. Herpes kaob tavaliselt nädalaga..\nRavimi kasutamise vastunäidustused, kõrvaltoimed\nEnne atsükloviiri kasutamist on vaja tungivalt tutvuda kasutamise vastunäidustuste loeteluga. Need sisaldavad:\nravimi allergiliste reaktsioonide esinemine;\nrinnaga toitmise ja raseduse ajal on keelatud ravimit juua;\nägedate ja raskete maksa- või neeruhaiguste korral tuleks ka kasutamisest loobuda.\nRavimit määratakse vanas eas ettevaatlikult, tsütotoksiliste ravimite kasutamisel neuroloogiliste häirete ja kõrvaltoimete esinemise korral.\nSelliste kõrvaltoimete ilmnemisel tuleb ravim kiiresti tühistada:\nKui ravim ei sobi, on analoogide määramine võimalik. Kaubanimede näited: famvir, valatsikloviir.\nHerpese ennetamiseks enne huulte tätoveerimist on vajalik kohustuslik viirusevastase toimega ravim. Vastasel juhul on nakatumisest põhjustatud nahakahjustused peremehe töö kvaliteedi halvenemine.\nAllergia põhjusedImmuunsüsteemi talitlushäire tõttu ilmnevad lapse kehal allergilised punased laigud. Kui lisatakse infektsioon, siis arenevad põletikulised haigused - püoderma, larüngiit ja teised.