Kaksteist kuud: veebruar 2021\nRaamat blogist vol 1\nOlen erinevaid käsitööblogisid pidanud juba aastaid ja ka viimasel blogil on vanust juba mitu aastat. Ise käin mõnikord mõnda kindlat postitust vaatamas, kui tahan teha midagi sarnast ja enam päris täpselt ei mäleta, kuidas seda tehti. Ühel hetkel hakkas mul hirmus kahju, et kui blogiga midagi peaks juhtuma, siis mul endal ei olegi midagi peale piltide alles. Samas on ju iga postituse tegemiseks ja ka nende asjade valmistamiseks kõvasti vaeva nähtud. Nii valmis mõte, teha endale raamat minu blogis olevatest postitustest.\nRaamatu koostamine võttis päris palju aega aga pigem just seepärast, et oli päris tüütu postitusi järjest raamatusse sättida. Iseenesest oli ju tekst ja pildid olemas. Kogu asi vajas vaid veidi kohendamist. Raamatu tegemiseks kasutasin Book Wright programmi. Valisin selle põhjusel, et Eestis tehakse küll palju fotoraamatuid aga mitte selliste tavaliste lehtedega raamatuid. Fotoraamat oleks aga liiga kalliks maksma läinud. Minu raamatus on 120 lehekülge ja sinna mahtusid ära kogu aasta tegemised.\nJärgmise aasta raamatut ei julgenud varem tegema hakata, kui esimene raamat käes. Tahtsin näha raamatu kvaliteeti ja kuidas üldiselt tundub. Tundub aga nii hea, et kohe kindlasti hakkan nüüd kohe tegema 2020. aasta raamatut. Nii on mul tulevikus tore meenutada, mida teinud olen ja liskas sellele, et saan ise õpetuste järgi asju uuesti teha jäävad need õpetused raamatuna alles minu lastele.\nPostitaja: Ly kell 03:02 1 kommentaar:\nSildid: paberist, raamatud\nLapse Eesti lipp\nTegin saabuva Iseseisvuspäeva puhuks lapsele lipu. Sellisele vahvale ideele sattusin loomulikult internetis. Kohe, kui lippe nägin teadsin, et tahan ka proovida sellist valmistada. Kui kangas oli soetatud asusin õmblema. Ega see mingi raketiteadus ole. Lõikad kolm ühesuurust riidetükki ja õmbled omavahel kokku, kordad protsessi. Seejärel õmbled mõlemad pooled omavahel kokku. Mina panin lipu keskele ka krõbiseva paberi. Nii teeb lipp lehvitades toredat krabinat. Lipu vardaks võtsin musta kanga ja õmblesin toru. Jätsin lahti selle osa, kust kinnitasin lipu. Toppisin lipuvarda puuvillast täidet tihedalt täis ning õmblesin peitepistega lipuvarda lipu külge.\nPostitaja: Ly kell 08:43 Kommentaare ei ole:\nSildid: beebile, muud tähtpäevad, õmblemine\nPisike kingitus Sõbrapäevaks\nProovin igal aastal vähemalt midagi Sõbrapäevaks teha. Selle aasta inspiratsiooniks olid paar aastat tagasi kaunistatud valged Tic-Tac-id, mida sai kinkida Jõuludeks. Nüüd soetasin roosad Tic-Tac-id ja asusin neid kaunistama.\nAlustasin valge kartongi lõikamisega. Kõigepealt lõikasin välja ristkülikud, mis ulatuksid karbi ümber. Murdsin paberit kahest kohast, et saaks paberi ümber karbi panna. Lõikasin lõiketeraga ümara augu ja ümara augurauaga nurgad kumeraks. Printisin naturaalses toonis paberile sõnumi. Kleepisin selle kartongile ja lõikasin samuti lõiketeraga välja. Sildi taha panin 3D padjakesed ja üles kleepisin lõiketeraga lõigatud kuldse läikiva südame. Lõikasin jupikese nööri ja panin läbi sildi. Seda kujundatud silti jagan ka teiega. Mõeldud on see isiklikuks kasutamiseks.\nKui silt oli valgele alusele paigaldatud hakkasin tegema linnukesi. Need on valminud täpselt samamoodi, nagu kõik minu sellised pisikesed detailid. Liimisin ka linnukese valgele paberile. Lõpetuseks lõikasin veel valgest kartongist lõiketeraga välja sildid ning pistsin need läbi nööri. Sinna peale saab kirjutada nime, kellele kingitus läheb. Kommi pakendi paigaldasin kaunistuse külge nätsu moodi padjakestega.\nSildid: digitempel, paberist, pühad, sõbrapäev\nHetkel on päris populaarsed erinevad lutiketid ja kuigi minu pisikesel enam seda abivahendit vaja ei lähe, tahtsin kangesti proovida ühte valmistada. Kuna eelnevalt olin valmis heegeldanud roosad pärlid, tuli ka luitikett roosades toonides.\nErinevad pärlid ja tähed on olemas müügil BeCreative leheküljel. Nagu mainisin siis pärlite ümber lõngaga heegeldasin ise ja selle tegemise õpetus asub siin.\nKui midagi pisikesele lapsele valmistada, tuleb alati erilist tähelepanu pöörata turvalisusele ja kindlasti ei tea seda paljud, et väikelastele mõeldud esemetes peavad olema puidust detailid viimistletud ehk siis töödeldud selleks ettenähtud vahendiga. Kuna mina värvida ja lakkida pärleid ei tahtnud leidsin sellise toote nagu Amello Linaõli. See on 100% naturaalne loodustoode ja mõeldud muuhulgas puidust mänguasjade viimistlemiseks. Samuti peavad olema kõik sõlmed ja kinnitused väga põhjalikult kinnituatud.\nKui olin internetis väheke ringi vaadanud jäi mulle silma üks lutiketi valmistamise õpetus. Seda on võimalik näha siin. Luitiketi valmistamiseks tuleb lõigata umbes 45cm pikkune nailonnöör (minul 1mm). See ots, millega alustad kinnitamist tuleks kergelt välgumihkliga sulatada. Nöör tuleb pista läbi kinnituse ja keerata lühem ots üles.\nSeejärel tuleb lühem ots keerata ümber pikema nööri. Kui üks ring on tehtud, tuleb teha teinegi samasugune ring.\nAlles jäänud lühem jupp tuleb pista algselt tehtud aasa sisse ning seejärel pista läbi mõlemast algselt tehtud ringidest (mis olid ümber pikema nööri keritud).\nNüüd tuleb kõvasti sikutada pikemast nöörist ja kinnituse küljes olev aas tõmbab tihedalt ümber kinnituse kinni. Proovisin ise ja lasin ka mehel sikutada aga kinnitus kuidagi järele ei andnud. Alles jäänud väike jupp tuleb pärlite lisamisel neisse ära peita.\nNüüd tulebki kõige lõbusam ja loovam osa. Sättda kõik pärlid ja muu ketiks. Kuna mina kasutasin heegeldatud helmeid siis teise nööri otsa viimistlesin peale helmeste lisamist. Seda sellel põhjusel, et nõel ei läinud muidu nöörist läbi. Kui kõik on nii nagu peab tuleb töö lõpetada samuti korraliku sõlmega. Selleks murra alles jäänud nöör pooleks. See tekitab aasa, mille külge hiljem saabki luti kinnitada. Selle aasaga tuleb ümber nööri teha ring ja pista siis aasast läbi. Kui kõik õige tekib pärli juurde sõlm. Alles jäänud väikene jupp nööri tuleb jällegi peita ketis olevate pärlite sisse. Mida pikemalt seda parem. Kindlasti jälgi, et pärl tehtud sõlmest üle ei libiseks.\nPostitaja: Ly kell 04:07 Kommentaare ei ole:\nÜmber pärli heegeldamine\nÜmber pärli heegeldamiseks võib olla palju erinevaid põhjusi aga mina olen kõige rohkem näinud kuidas on selliseid pärleid kasutatud lutikettides. Heegeldusega kaetud pärleid on võimalik osta valmiskujul aga korralik käsitööline teeb need ikka ise.\nMaterjalina ongi vaja vaid kahte asja: lõnga (mina kasutasin Scheepjes Catona lõnga number 408) ja puidust pärlit (minu õpetuses kasutatud pärli suurus on 20mm). Lisaks on tarvis heegelnõela 2,5mm, kääre, nõela ja markerit.\nAlgatuseks tuleb teha võluring ning sinna sisse 6 kinnissilmust (KS). Peale seda tuleb teha igasse silmusesse kaks kinnissilmust (kokku on sul nüüd 12 silmust ringis).\nKolmandal ringil teed ühte silmusesse ühe KS-e ja teise silmusesse kaks KS-t. Kordad selliselt ringi lõpuni ja kokku on siis 18 silmust. Nüüd heegelda kolm ringi igasse silmusesse üks KS. Kui sinu pärl on suurem, jätka suuruse lisamist ringidega: 2KS, KKS; 3KS, KKS; 4KS, KKS jne. Kui hakkad heegeldama ringe, kus igas silmuses on üks KS, tuleb neid teha nii palju, kui palju tegid eelnevalt kasvatatud silmustega ringe. Näiteks kolm ringi kasvatamistega ja kolm tavalist ringi.\nHeegelda 1 KS ühte silmusesse ja järgmisel heegelda kaks silmust üheks kokku. Ilusam jääb tulemus siis, kui kasutad sellel puhul silmuse töö välimisi aasasid. Kui ring saab täis pista puidust pärl heegeldatud osa sisse ja heegelda terve ring järjest kaks silmust kokku. Lõika lõng ja tõmba see silmusest läbi.\nVõta nõel ja pista see järjest kõigist silmustest läbi selliselt nagu näed pildilt: töö keskelt väljapoole ja läbi töö silmuse välimise aasa. Kui kõik kuus silmust on selliselt läbi pistetud tõmba kõvasti ja auk kaob. Peida ots pärlisse ja lõika ülejääk ära.\nLoodan, et õpetus sai arusaadav aga alati saab paremini. Seega, kui kellegil tekib arusaamatus mõne koha suhtes siis andke sellest ikka teada.\nPostitaja: Ly kell 04:14 Kommentaare ei ole:


Ülo Mattheus: tõe vajadus – Edasi - Innustav ja hariv ajakiri\nÜlo Mattheus 9. dets. 2017 Ühiskond\nTõeste väidete kõrval või asemel võimenduvad ebatõed või valed. Ennekõike on see poliitika ja võimutasandi küsimus. Võim üritab ju ikka luua mingisugust muljet midagi võimendades või midagi salates, kasutades selleks sobivaid argumente. Võimu öeldu tõeväärtus on olnud alati kaheldav. Nüüdne informatsiooni vohamine on kaheldavust vaid suurendanud ja tekitanud olukorra, kus miski pole enam usutav. Või teistpidi öeldes olukorra, kus on mõistlik kõiges kahelda.\nSiit kerkib paratamatult ka moraaliküsimus. Kui ebatõe levitamine ja valetamine ning selle sallimine on moraalne, siis ei ole me mitte ainult tõejärgses, vaid ka moraalijärgses ühiskonnas. Võib küsida, kumb devalveerus enne kas tõde või moraal. Kui moraal lubab valetamist, siis ilmselt käis moraal enne alla. Või see miski, mida me moraaliks nimetame, sest tänapäeval tundub juba see sõnagi nii aegunud, et me sellest enam ei räägi. Või kui, siis ehk vaid seoses kiriku ja usuga, mis on ikka püüdnud esindada mingeid väärtusi.\nSegunenud kultuuride olukorras peame praegu rääkima ka moraalide kokkupõrkest: kristlik moraal ei sobitu muhameedliku moraaliga, avatud ühiskonna liberaalne väärtushinnangute mudel ei sobitu ei ühe ega teisega.\nTõde tõejärgsel ajastul\nMaailma suurima etenduse tõe ja vale mängus andis oma valimiskampaania ja esimeste presidendiks oleku kuudega USA president Donald Trump. Üks poliitikaajakirju väidab, et kuigi ka teised Ameerika presidendid on valetanud, ületas Trump oma kampaaniaperioodil neid kõiki, erinedes ajakirja väitel oma eelkäijatest selle poolest, et ta valetas n-ö puhtast rõõmust. USA veebiväljaanne „PolitiFact, mis jälgib poliitikute väljaütlemiste korrektsust, andis Trumpile seoses tema valimiskampaaniaga 2015. aasta suurima valetaja tiitli, tõdedes, et 69 protsenti Trumpi ütlustest olid kas osaliselt valed, täiesti valed või suisa häbiväärselt valed ja vaid 5 protsenti olid tõesed. Trumpi konkurent presidendiametisse Hillary Clinton oli Trumpi kõrval peaaegu „ingel: tema ütlustest olid väärad vaid 26 protsenti (neist 2 protsenti häbiväärsed valed), samal ajal kui 50 protsenti olid kas täiesti või osaliselt õiged. Trumpi saavutuseks võib lugeda sedagi, et Twitteri säutsudest on saanud suurt poliitikat mõjutav instrument. Ses mõttes tabas Eesti president Toomas Hendrik Ilves hästi trendi, kui kritiseeris Twitteris arrogantselt nobelistist majandusteadlast Paul Krugmanit või naeruvääristas kurekarja juhtinud ja amforaid merepõhjast toonud Vladimir Putinit.\nKui kunagi tundus, et sotsiaalmeedia koos oma esimeste linnukestega (MSN, Myspace, Orkut jt) oli vaid noorte pärusmaa, siis nüüd ujuvad seal poliitika vanad kalad. Tänu Facebookile saime näiteks teada, mis toimub Hundisilmal või kuidas hindab Edgar Savisaar käimasolevat kohtuprotsessi, kus teda süüdistatakse laiaulatuslikus korruptsioonis.\nTõe moonutamise ajastu iseloomuliku ütlusena on Savisaar toonud poliitikasse müütilise lause „Ma olen puhas nagu prillikivi!”, mis on otsekui kirss tõesegaduse tordil, kus aususe kuulutamine on saanud valetamise sünonüümiks.\nKunagine müütiline kangelane (kui kujunditega veidi liialdada), kes kord Rootsist kaatril koju kihutas „oma lastel õnne tooma, Eesti põlve uueks looma, ilmus kohtusaalis kaamerate ette kui puruhaige ja mõjus oma hädisuses põrguväravasse aheldatud kangelase paroodiana.\nMõistagi on Savisaare saaga vaid tühiasi suurte narratiivide maailmas, kus esiplaanil on põgenikud ja terrorism. Neis küsimustes on lääne poliitikute esmane kohustus oma ühiskondi rahustada, ja mõistagi kasutatakse asjakohast retoorikat ka siis, kui tõde on midagi muud. Sest paanikat ei saa ju külvata. Nii võivad tõde ja paanika saada koguni sünonüümideks. Näiteks võeti Prantsuse poliitikult Marine Le Penilt 2017. aasta veebruaris ära saadikupuutumatus, kuna ta riputas Twitterisse pildid sellest, kuidas ISIS lõikas Ameerika ajakirjanikul James Foleyl pea maha. Nii võib tänapäeval kõnelda ka tõe vältimisest, sest tõde on inetu, vägivaldne, teeb kellelegi haiget.\nLöögi alla on sattunud ka ISIS-e sõnumeid vahendanud telekanal Al Jazeera ja selle omanik Katari riik, keda Araabia naabrid süüdistavad terrorismi mahitamises. Al Jazeera ise on näinud selles rünnet sõnavabadusele. Andmata hinnangut ei Katarile, Al Jazeerale ega Marine Le Penile, on ilmselge, et maailmas, kus tõde on nii õudne, et seda tuleb vältida, ei saa rääkida ka tõe vabast levikust. Heal juhul saab kõnelda tõe valikulisest esitamisest. Näiteks võib uudistes eksponeerida Vahemeres hulpivaid laste laipu, sest see toetab põgenike positiivset kuvandit ja neid poliitikuid, kes seda kuvandit esindavad.\nMissugune on selles infotulvas siis tegelik tõde? Millega me tegelikult peame toime tulema? Ja milliseks kujuneb praeguste protsesside tagajärjel tulevane maailm? Need on küsimused, millele me kõik ju sisimas mõtleme ja millele on üha raskem vastust leida, ning üha enam teeme otsuseid emotsioonide pinnalt selle informatsiooni põhjal, mis on meid enim mõjutanud. Kui me näeme laste laipu Vahemeres, lahvatab meis kaastunne põgenike vastu, ja kui me näeme pilte terroriaktist mõnes Euroopa linnas, kus samuti hukkuvad lapsed, lahvatab meis nendesamade põgenike vastu vaen. Me oleme sattunud otsekui informatsiooni pendli vahele, mis peksab meid erinevate emotsioonidega kahelt poolt.\nPoliitikas pole midagi lihtsamat, kui neid emotsioone ühes või teises suunas üles kütta ja oma huvides ära kasutada. Sest ühtset tõde neis küsimustes ei ole (või enam ei ole). Ja lõppkokkuvõttes ei jäägi muud üle, kui rakendada inimeste emotsioonid oma teenistusse sobivaid aspekte vajadusel võimendades, moonutades või suundudes suisa valede rappa. Või mis on vale, kui tõde ei ole? Võib-olla on see lihtsalt midagi, mis ei kattu minu või sinu emotsioonidega?\nKui üks ütleb, et põgenik on hea, ja teine, et põgenik on halb, siis on siin kaks tõde.\nKui hakata valjuhäälselt ühe poole kasuks rääkima, siis ilmselgelt eksitakse teise tõe (arusaamise) vastu. Tõe paljususe maailmas on maailm üha enam illusoorne, nägemuslik, seda juhivad erinevad müütilised narratiivid, kus nii ühe kui ka teise poole seisukohti tõestavad näited on kohe varnast võtta.\nSelline tõdede paljusus on kaotanud vajaduse olla aus. Emotsiooni ajel tehtud otsuse puhul pole aususega enam midagi peale hakata. Kuna valeuudiste ja desinformatsiooni tekitamisega tegelevad ka mitme riigi luureorganid või lihtsalt mingid vaenulikult meelestatud ühikud (liikumised, ühendused, suvalised inimesed ja inimeste grupid sotsiaalmeedias), siis valitseb infoväljal juba üpris suur kaos. Seda võib võrrelda arvutimänguga, mille võitmiseks peab adrenaliinist laetud mängur „eluga pääsema teda valeinformatsiooniga tulistavate informaatorite küüsist ja jõudma tõe väravasse.\nEesti poliitikas ilmutab müütiliste narratiivide mängumaa end nii pagulaste, kooseluseaduse, Rail Balticu, suhkrumaksu, hõberemmelga, astmelise tulumaksu kui veel paljude muude teemadena. Võib küsida, kas Rail Balticuga ikka saab sõita Berliini, kas kliima ikka soojeneb inimtegevuse tagajärjel, kas pagulased on kõik islami terroristid ja vägistajad, kas suhkur tapab, kas astmeline tulumaks võrdub progressiga, kas puukallistajad on ühiskonna heidikud või idealistid jne. Ajakirjanik Peter Pomerantsev ütleb maailma suurriikide liidrite poliitilistele valedele viidates, et nad on küll alati valetanud, kuid probleem on selles, et nüüd on neil ükskõik, kas rääkida tõtt või mitte. Tõde pole enam oluline.\nMoraal moraalivabal ajastul\nTänapäeva moraalivabal (et mitte öelda moraalitul) ajal on hinnas ennekõike inimeste vaba eneseteostus ja liberaalsed väärtused. Moraal on midagi aegunut ja pärssivat, mis takistab vabaduste teostamist, ja on seega jäänud kitsa ringi inimeste pärusmaaks. Seetõttu räägitakse ühiskonnas pigem põhiõigustest.\nPost-moral: lääne ühiskond & kristlus\nNii on piibellikust moraali käsulauast “sa ei tohi tappa saanud õigus elule”, “sa ei tohi himustada oma ligimese koda õigus omandi puutumatusele” jne. Piibellik käsitlus abielust kui mehe ja naise vahelisest kooselust on aga ajast ja arust ning õige mitme nn kristliku riigi seadused seda enam ei tunnista. Säilinud on niisiis vaid mõned fundamentaalsed põhimõtted, mille järgimine on vältimatu: et olla elus, peab elu olema kaitstud, sama on lugu inimese maise varaga. Kõik ülejäänu allub paindlikule arusaamade muutusele.\nTegelikult on moraal alati olnud muutuv ja relatiivne, ning ka kristlik moraal on oma eri arengufaasides esindanud vastakaid väärtusi. Ühelt poolt on olnud kristliku halastuse ja armu sõnum, teiselt poolt on kirik takistanud vaba mõtte levikut ja hävitanud teisitimõtlejaid. Ajale on jalgu jäänud patriarhaalne ühiskonnamudel, millele kirik on läbi aegade tuginenud. Kuna see tähendab naiste õiguste piiramist, mis on ebaõiglane, seega ka moraalitu, siis kuidas saab kirik ise olla moraalne?!\nKa laiemalt võttes ei sobitu kõmisev paatos ja mitu tuhat aastat vana sõnum tänapäeva infoühiskonda, ning ilmselt on „parim enne möödas ka apostel Pauluse loodud müüdil Jeesuse lunastusohvrist ja ülestõusmisest. Kui paradiis on heaoluühiskonna kujul maa peale laskunud, siis mis lunastust peaks veel vaja olema?! Võimalik, et küsimus on ka ainult pakendis või ideede värskuses.\nKui me praegu räägime „kristlikust maailmast, samastame seda sageli mõistega „läänemaailm kristlik maailm on ka läänemaailm. Kuid kristlik ja läänelik ei ole enam kaugeltki kattuvad mõisted. Läänelikud liberaalsed väärtused on kristlike väärtustega sügavas vastuolus. Nagu osutatud, torkab see eriti silma suhtumises inimeste seksuaalkäitumisse, mille puhul liberaalne ühiskond kompab kogu aeg oma vabaduse piire. Eestis ilmneb see seoses kooseluseadusega või näiteks Kaur Kenderi kirjandusliku üllitisega, kus sõnavabaduse sildi all tekkis küsimus, kas sõnavabadus lubab kujutada ka laste seksuaalset pilastamist ja pedofiiliat. Ent jättes kiriku läänemaailma väärtushinnangute määratlemisel kõrvale, tuleb küsida, millel need väärtused sellisel juhul põhinevad. Siin jääme vastamisega ilmselt hätta.\nOn olemas seadused ja kirjutamata seadused, on üldised käitumisjuhised ja reeglid, on etikett ja viisakus, mingi väljakujunenud normistik, käitumuslik muster, sidusus, mis lõppkokkuvõttes sisaldab endas kõike, mida üks või teine ühiskond on oma mällu aja jooksul talletanud ja aktiivsesse toimevälja üle kandnud. Ühe indiviidi seisukohalt on tema kujunemine selles süsteemis kaootiline ja paljude juhuslike mõjutajate tulemus, tema inimlik kvaliteet ja käitumismuster ettearvamatu.\nHeaoluühiskonna peamine suunanäitaja on tarbimissoov ja elu nautimine, mis erilist moraali endas ju ei kannagi.\nNii on kooslus, mida ühiskonnaliikmed loovad, vägagi mitmevärviline ja selle osalised ei pruugi üksteist kaugeltki mõista. Miks üks käitub nii ja teine teistmoodi? Pole ühiseid reegleid, mille järgi saab otsuseid langetada. Pole ka kehtivat moraali.\nÜks väärtussüsteem ei saa otsustada teise väärtussüsteemi moraali üle, olgugi et nad seda paratamatult teevad. Islami ideoloogid on seisukohal, et läänemaailm on mandunud ja moraalitu; samas ei sobitu islami kombed kuidagi läänemaailma, veel vähem kristliku moraaliga. Valida saab kas ühe või teise moraali vahel, nagu kaalub teha peategelane Michel Houellebecqi romaanis „Alistumine. Selles mõtiskleb vananev mees, kas astuda islami usku, sest siis võib tal olla mitu noort naist. Kas šariaat sobib Euroopale? küsib Houellebecq üldisemalt. Kuid nagu ütleb romaani pealkiri, oleks selle vastuvõtmine pigem alistumine millelegi võõrale, teistsugusele, vastuvõtmatule.\nVõrreldes kristlusega on islam jäänud oluliselt konservatiivsemaks ega ole naiste õiguste teemas teinud läbi sedagi nappi arengut mis kristlus.\nSee on ka üks peamisi põhjusi, miks läände emigreerunud islamiusulised kapselduvad ja loovad oma õiguste maailma. Kuigi lääne ühiskonnas on ka islami naised mõnevõrra vabamad, alluvad nad endiselt meeste eestkostele. Sellestsamast kõneleb Eestis tähelepanu äratanud juhtum, kus pagulasest mees süütas põlema oma naise, sest too soovis tööle minna.\nAvalikku arvamust ja inimeste seisukohti kujundavad väga erinevad rühmitused ja hoiakud, mis kõik loovad ja toidavad oma tõde. On üldine humanistlik hoiak, et pagulasi tuleb aidata, ja sellele vastandub teine hoiak, et islami pagulased toovad kaasa terrorismi ja vägivalla leviku, seda kinnitavad pidevad terrorirünnakud või ka kurikuulsad ahistamisjuhtumid Saksamaa ja Rootsi linnades. Tööandjad räägivad tööjõuvajadusest ja rahvastiku vananemisest, mistõttu vajab riik uusi maksumaksjaid, kes pensionäre üleval peavad. Oma nägemus asjadest on multikulti pooldajatel, kelle arvates on rahvuslus ja rahvusriikide aeg jäänud ajalukku. Euroopa islami kogukonnad korraldavad omakorda meeleavaldusi terrori vastu ja kinnitavad islami rahumeelsust.\nKokku on see kõik väga keeruline muster, kus avaliku arvamuse mõjutamiseks konkureerivad omavahel erinevad „tõed”. See “tõdede sõda” on midagi, mis toimub otse meie õuel ja paratamatult mõjutab ka meid. Meie hoovipealne lahing on samas osa laiemast protsessist, mis ei pruugi mahtuda inimese ajalise tunnetuse raamidesse ja jääb tulevaste ajaloolaste käsitleda. Võib vaid teha oletusi, milline on praeguste protsesside kujundatud tulevane ühiskonnakorraldus.\nRahvusvahelise Migratsiooniorganisatsiooni (IOM) kinnitusel on maailma seitsmest miljardist inimesest iga seitsmes migrant.\nKokku on neid seega üks miljard. Neist välisriikidesse siirdunuid oli 2015. aasta seisuga 244 miljonit ja siseriiklikult oli elukohta vahetanud 740 miljonit inimest. Kõige rohkem migrante on selle raporti järgi USA-s, kus 2015. aastal elas 46,6 miljonit sisserännanut, järgnesid Saksamaa ja Venemaa umbes 12 miljoniga. Otseseid põgenikke asus teistes riikides 21,3 miljonit, nende peamiseks tootjaks 2015. aastal oli Süüria konflikt. Sama raport märgib, et üldiselt suhtutakse maailmas sisserändajaisse positiivselt ja erandiks on vaid Euroopa, kus IOM-i küsitluse kohaselt oli suhtumine migratsiooni negatiivne ja enamus leidis, et sisseränne peaks vähenema. Kui võtta arvesse USA valijate eelistusi oma presidendi valikul, siis ilmselt peaks migratsiooni suhtes vaenulike riikide hulka arvama ka USA.\nSageli on sellist asjade kirjeldust nimetatud pessimistlikuks või eshatoloogiliseks. Kuid ennekõike ilmutab siin end nende väidete esitaja soov kaitsta oma tõde ja tõrjuda teisi neid sildistades ja naeruvääristades. See on osa sõnumite konkurentsist. Seega tuleb paratamatult küsida, kas meile tõde nii väga vaja ongi. Kõneldagu siis millest tahes. Kas me tahamegi teada, kus tõde end peidab? Või kui me seda teame, siis mida me selle teadmisega infomüras peale hakkame? Keegi ei kuule meid.\nVõib-olla selleks, et mõista tõde (aega? protsessi olemust?), peaksime teda vaatama harva.\nNagu iseennast peeglist. Kui vaataksime sinna vaid kord kümne aasta tagant, siis toimunud muutused ehmataksid meid. End iga päev piieldes me mingeid erilisi muutusi ei märka. Võib-olla vaid habe tahab ajamist või soeng sättimist. Sestap me ei teagi alati, kus me aja seisukohalt oleme. Kas me oleme ehk ületanud mingi nähtamatu piiri, kus eilne ei sarnane enam tänasega? Kas ehk ühiskond tervikuna on ületanud mõne piiri või murdepunkti nagu Julius Caesar Rubico jõe? Saatusliku piiri, mille ületamise järel pole miski enam endine.\nAjaga kaasas käimine ja aja mõistmine on keeruline kunst. Inimese seisukohalt on ajaga kaasas käimine ka vananemine, mis kannab negatiivset konnotatsiooni. See tähendab paljudele suutmatust toimunud muutustega leppida. Me vaatame aega enamasti oma bioloogilisest vaatepunktist. Liiga palju mööduvat aega (muutusi) on tervisele kahjulik ja lõpuks tappev. Mingist hetkest me klammerdume olemasoleva külge ja muutume konservatiivseks, me ei taha enam muutuda. Aga see on vastuolus loodusseadustega, mistõttu saabub ühel päeval kondine vikatimees ja ajab asja korda. Surm on Albert Camus “Võõra” surmamõistetud peategelasele Meursaultle ainus tõsikindel teadmine, mistõttu pole ta nõus sellest teadmisest loobuma ega armu paluma.\nArtikkel ilmus ajakirja “Looming” novembrinumbris.\nPosted in Ühiskond and tagged areng, aus, Edasi, kunst, poliitika, post-truth, Ühiskond. Bookmark the permalink.


Arutelud - Kolmapäev, 15. detsember 2010 - Parlamendi seisukoht nõukogu muudetud 2011. aasta uue eelarveprojekti kohta (A7-0369/2010, Sidonia Elżbieta Jędrzejewska ja Helga Trüpel) (hääletus) Euroopa parlamentChoisissez la langue de votre document :\n7.3. Parlamendi seisukoht nõukogu muudetud 2011. aasta uue eelarveprojekti kohta (A7-0369/2010, Sidonia Elżbieta Jędrzejewska ja Helga Trüpel) (hääletus) PV\n– Enne hääletust: Sidonia Elżbieta Jędrzejewska (PPE). – (PL) Austatud president! Ma arvan, et parlamendiliikmed väärivad selgitust. Me hääletame projekti üle, mille nõukogu meile ilma igasuguste muudatusteta esitas, sest projekt on täpselt samasugune nagu seisukoht, mille eelarvekomisjon eelmisel nädalal vastu võttis. See on kooskõlas sellega, mille üle me nende pikkade, 10 kuud kestnud läbirääkimiste jooksul kokkuleppele jõudsime.\nSoovin kasutada võimalust, et väljendada erilist tänu Euroopa Parlamendi komisjonide eriraportööridele. Tänan teid raugematu usalduse ja toetuse eest. Tänan teid selle eest, et me täna 2011. aasta eelarve vastu võtta saame, et seda siis kohe järgmise aasta jaanuaris rakendama saaks hakata. – Pärast hääletust: Olivier Chastel , nõukogu eesistuja. − (FR) Austatud president! Lugupeetud parlamendiliikmed! Parlament võttis nõukogu seisukoha 2011. aasta üldeelarve projekti kohta vastu muudatusteta. Mul ei jää midagi muud üle kui väljendada nõukogu nimel rahulolu meie ühise kokkuleppe üle 2011. aasta eelarve kohta.\n(Aplaus) President. – Palun kuulake seda avaldust. See on tähtis. Esimest korda ajaloos rakendasime Lissaboni lepingus sätestatud menetlust. Eelmisel aastal kasutasime lihtsustatud menetlust. Esimest korda rakendasime Lissaboni lepingus ette nähtud menetlust. Sellepärast soovin teha järgmise avalduse. Parlament võttis 10. detsembril 2010. aastal vastu nõukogu seisukoha 26. novembril 2010. aastal komisjoni esitatud üldeelarve projekti kohta. Eelarvemenetlus viidi lõpule vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 314. Vastavalt kõnealusele artiklile ja selle punkti 4 alapunktile a teatan, et 2011. aasta eelarve on lõplikult vastu võetud. Nüüd kirjutan ma dokumendile ametlikult alla. Head kolleegid! Ütlen lõpetuseks veel paar sõna. Soovin tänada kõiki kolleege Euroopa Parlamendi lepituskomitees, neid 27 inimest selle raske töö eest, ja õnnitleda neid positiivse lõpptulemuse saavutamise puhul.\nPalun neist kolmel, eelarvekomisjoni esimehel Alain Lamassoure’il ning raportööridel Sidonia Jędrzejewskal ja Helga Trüpelil tulla fotosessiooniks minu juurde.\nSoovin tänada ka nõukogu eesistujariiki Belgiat suurepärase koostöö ja aktiivsuse eest, eriti peaministrit Yves Leterme’i ja riigisekretäri Melchior Watheleti, keda hetkel siin ei ole. Te olite eesistuja Belgia nimel väga aktiivsed.\nSoovin tänada ka komisjoni presidenti José Manuel Barrosot, keda samuti siin ei ole, ning volinik Lewandowskit eelarve koostamise ning täna kokkuleppe saavutamise võimaldamise eest. Palun tulge siia lühikeseks fotosessiooniks.\n(Aplaus) Viimane päevakajastamine: 2. mai 2011Õigusalane teave


shimano rullide varuosad\nOn vaja tellida Sjimano Stella 4000 FD-le mõned varuosad. Oskab keegi soovitada, mis liini pidi ma peaksin asju ajama? Normarki palun mitte soovitada, sellega kehvad kogemused. Kas on veel mingeid kanaleid?\nSaada osade numbrid mail@plat.co.jp\nFD on 2007\nKotkas, kas paigaldad ise need külge? Mu stella vajab samuti veidi hoolt (look ei taha enam ise tagasi minna) ja võiks ehk ka sisse vaadata või õlitada vms. Ma pole ise temaga 4a jooksul miskit teinud, ainult kõvasti püügikoormust talle andnud. Et äkki Sina või keegi vaataks üle ja kui vaja, telliks koos minu omale ka uue loogavedru vms?\nSvennu21, ma ei oska sulle kedagi soovitada ka. Minu rull oli viimati "hoolduses" 3 kuud jutti ja tagasi sain ikka samas olukorras. Mul on vigased looga rulliku laagrid ja nende vahetamisega saan ise hakkama. Kuulsin, et stelladele saab lasta teha tehasehooldust, mille käigus vahetatakse mingid kindlad vidinad ära kuid ei ole süvenenud sellesse. HA1, ma tänan info eest.\nSaan õigesti aru, et Sinu rull oli Normarkis hoolduses?\nJah, oli küll. Aga ma rohkem ei lahkaks seda. Ei taha tühjast tüli teha.\nTäitsa uskumatu lugu et 4 aasta jooksul ei vahetata isegi õli\n)Ma enda stella ja muud rullid olen kõik korda saanud normarkis,aega võtis aga asja sai.\nshimanod ei pidavat ju lagunema ega midagi...pidid kestma ju isalt pojale..\nKestavadki! - kapiriiulil....\nSain säärase vastuse neilt\nSTELLA 4000FD is not made in Japan.\nWe sell only parts of a Japanese model.\nWe cannot do a guarantee about compatibility with an overseas model.\nThese are the part drawings of a Japanese model.\nPlease let me know from here parts number and Model Code.\nVery truly yours. PLAT.\nOskab kommenteerida keegi? Kuidas ej ole jaapanis tehtud, kui peal kirjas, et made in japan. Seal skeemide nimistus 4000FD puudu samuti. Tahaks ikka kangesti uusi laagreid\nNagu kallite asjadega ikka, sügelevad pilusilmade näpud neile peaaegu 100 % identseid kloone tegema. Vaatasin ühte dokumentaali taevakanalilt, kus isegi tootja tehase spetsialisidel on teinekord väga raske originaalil ja fake-l vahet teha.\nKust ostsid selle Stella?\nOstsin muidu lehe kuulutuse peale aastaid tagasi. Tol ajal sai normarkis kontrollimas käidud, seal väideti, et aus kaup. Oli tutikas koos pakendi ja kõige muu sinna juurde kuuluvaga.\nNoh ega need kirjad rullil või kellegi väited tõestagi ju midagi. Kui tahad kindel olla, et õige asja saad, siis osta Jaapanist. Eks ta ole kallis jah aga kui juba siis juba.\nOskab keegi soovitada mõnd e-poodi, mis müüb Shimano rullidele varuosi? Ühe üle ookeani poe suutsin välja googeldada, kust saaks ka vajaliku jupi, aga prooviks leida mõne EU poe. http://www.mikesreelrepair.com/\nEilne Millised varuosad sul on vaja? Palun täpsemalt - rulli täis mark ja skeemi vastu varuosa number.\nSaad kirjutada emailile, mul on avatud.\nJustas, saatsin info meilile.\nSiit leiab ka ühtteist.\nMul oleks esisiduriga kahepooletuhandesele biomasterile vända vastaspoolse mitte kasutuses oleva augu punnikorki vaja. Igal pool öeldakse, et pole ja tellida ka ei saa\nEks lapp peab ikka august suurem olema\nurdu kui sa mõtled varuosa nr 13044 vastavalt\nsaan aidata - mul on olemas.\nEip. 14802 kadus ära. Vändaaugu sisekeermega kattekork\nurdu nr 14802 on olemas ka.\nSigalahe. Mul on seda väga vaja\nKuidas kontakti saab, et kaupa teha?\nSirvisin teema läbi ja sain juba aru, et kuidas ühendust võtta\nSaingi vajaliku jubina. Tänud Justasele.\nTänu Justasele sain minagi kõik oma rullile vajaliku kätte.\nJustas suur tänu.\nmul oleks vaja shimano-4000 juppe\nVõin vabalt ühe Shimano 4000 varuosadeks ära ärida.\nHuvist uuriks, et kas kellegil Vanquishi vastupidavusega kogemusi on? Haugikaikale ostsin 3000TP aga 4000ne TP punasele on ebameeldivalt raske. Vanquish on meeldivalt kerge. Et siis kuidas siis kogemused on?\nStradic on ju veel kergem ja miks punasele 4000 mõõt?\nAlla TP rullidega on jama nii palju olnud, et enam ei viitsi energiat kulutada. Need paar spinnarulli võib kallimat ka osta (mitte et mul käsiõngel ka japsirullid oleks). 4000 puht tugevuse, robustuse ja kerimiskiiruse pärast. Eelmine hooaeg nägin võitlust 10-20stega paar korda, endal pole õnnestunud veel sellist välja rebida. Võitlused olid 4000 Daiwaga ja tundus täpselt paras kraana, ei tundu üldse mõistlik alla 4000 Shimano järgi panna.\nJa no 6se väljavõtmist 2500 Shimanoga ka videost vaadanud, tunne oli küll selline, et kohe annab midagi järgi, vool ikka teeb oma töö. Piisav argument mujaoks juba kasvõi see, et õigel hetkel vaja väga kiiresti kerida, siis ei jõua. Ja jämeda nööriga kergeid lante ka sitt visata.\nKiire ülekandega rullid ka ei meeldi, pigem tavaülekanne ja kiiresti kerida.\nloll küsimus kindlasti enamuse jaoks,aga mida tähendavad need tähe kombinatsioonid ketta mõõdu taga?FD,FB,RC Tänan.\nTo Veskioja need tähed rullil on seeriatähised.\nEhk siis FA on vanem mudel kui FB jne.\nJah loogika on selline A, B, C jne - A vanem põlvkond kui B, B vanem põlvkond kui C, jne..\nF tähendab Front drag = esipidur, R tähendab Rear drag = tagapidur.\nSee süsteem kasutatakse Euroopa, Ameerika ja Austraalia turudes.\nJaapanis on teist moodi märkimis süsteem.\nKas Shimano 2500 ja C3000 pool on sama läbimõõduga? Lihtsalt C3000 on sügavam?\nVarem see info oli kättesaadav Shimano EU kodulehest, praegu ainult Jaapanist.\nAga poolid S-iga (shallow spool = madal pool), näeteks 2500S, sisaldavad vähem pidurikettade arv - siis piduri jõud nendel väiksem, sest nad tehtud peenikese tamiili/nööri jaoks.\nLisan 17 Sahara (Sahara FI) spetsifikatsiooni tabel Jaapanist, kus on olemas poolide läbimõõdud.\nKust (peale Jaapani) saab soetada Shimano DG06 määret?


FOTOD JA VIDEO! Jüri Ratas aitas Toidupangal pakke kokku panna - Pere ja kodu\nFOTOD JA VIDEO! Jüri Ratas aitas Toidupangal pakke kokku panna (2)\nVasta kommentaarile 21. detsember 2017 08:19\nAva silmad ja kõrvad, kella 12.28 -ne. Sa ei tea mõhkugi õngest ega kalast. Oma õnge saad valitsuselt kohe kui suudad seda peos hoida. Ainult jutust ei aita. On vaja ka ise pingutada.\nVasta kommentaarile 20. detsember 2017 12:28\nvalitsusel on kõik hoovad rohkem kui kellelgi teisel õnge pakkumiseks olemas aga tegelevad ikka kala jagamisega? Ei ole õigustanud ennast usalduskrediit mis valijatelt välja luisati:(


Pane Keraamiline Põrand 🔨 Tehke seda ise - 2019\nEt.EmTudoDesign.com Tehke seda ise Kuidas panna keraamiline põrand\nKeraamilistel plaatidel on ajatu võlu ning turu pakutavad suured kuju ja motiivid võimaldavad leida lahendusi igale keskkonnale.\nPane keraamiline põrand\nKeraamiliste põrandate puhastamine ja hooldamine\nEelised, mida pakub keraamilised põrandad need on arvukad: hügieen, vastupidavus, elegants. Need on ideaalsed omadused vana põranda asendamiseks. keraamilised plaadid need on saadaval mitmesuguste kuju ja värvidega, mida saab kombineerida, et saada väga laia valikut kromaatilisi ja geomeetrilisi efekte. Kõige tavalisemad plaadid on ruudukujulised ja nende mõõtmed on vahemikus 15x15 kuni 30x30 cm. Samuti on ristkülikukujuline, kuusnurkne jne.\n1) Seadista kaks laiaplaati nagu plaat piki kahte ruumi seina, kus plaadid on paigaldatud.\n2) hambatud laotuskarpi abil, kahe plaadi vahelises nurgas; liimi vaja katta ruutmeetri põrandapinda.\n3) Asetage esimene plaat kohale ja vajutage seda käega. Paigutage teised järk-järgult, kuni nad võtavad kogu liimiga valmistatud ala.\n4) Plaatide paigutamiseks üksteisest õigesse vahemaad kasutage neid erilised ristid spacer. Kui sul neid ei ole, võite kasutada paksu kartongi.\n5) Märgistage kõik lõigatavad plaadid korraga, võttes arvesse ka plaadi jaoks vajalikku vahekaugust.\n6) Kuna keraamilisi plaate on väga raske lõigata, säästad palju aega ostmise või üürimise korral tagliapiastrelle.\n7) Per lõigake L-plaattõmmake lõikeliin, lõigake emailiga ja eemaldage korraks eemaldatav osa.\n8) Kui liim on kuivalt krohvitud commessure (spetsiaalse preparaadiga) kummist spaatliga.\n9) koos ümar kinni (mitte kunagi sõrmega) pehmendab krohvi käes.\n10) Laske segul kuivada tootja poolt soovitatud aja jooksul, seejärel puhastada põrand põhjalikult niiske lapiga ja kuivatada.\nIlu keraamilised põrandad see sõltub suurel määral pinna heledusest: keraamiliste plaatide korrapärane puhastamine ei ole piisav aja jooksul säilitamiseks, kuid samuti on oluline valida sobivad tooted.\nMittespetsiifilised puhastusvahendid ei pruugi toimida piisavalt tõhusalt, et vältida plaatide läbipaistmatust aja jooksul, samas kui liiga agressiivsetel toodetel võib olla vastupidine mõju. pindade hävitamine pöördumatult. Mõned tooted sisaldavad näiteks keemilisi lahusteid, mis eemaldavad mustuse, kuid pikemas perspektiivis muudavad plaatide algsed värvid kaduma, ilma et oleks võimalik taastada algset olekut.\nkeraamiliste plaatide puhastamine see peaks toimuma pigem õrnade toodete kasutamisel ja pigem sagedamini kasutusele võtma.\nKäsitsi viimistletud plaatide puhul, mis on kõige õrnamad, võite kasutada esimest pesu vee ja denatureeritud alkoholi seguga, et plaadid õrnalt kangaga üle kanda. Sel viisil saab pinnakatet eemaldada ilma, et see mõjutaks kaitsev lakk plaatidest. Sekkumise saab lõpetada vedelvaha kihiga.\nKõige vaenulikumate plekkide puhul saate kasutada konkreetseid tooteidvõi looduslikke abinõusid, näiteks vähe äädika kasutamist, et värvida puuvillase villaga, kuni see on täielikult eemaldatud.\nSiis saame seejärel rakendada del naatriumvesinikkarbonaat otsekohe plekile, hoolitsedes selle eemaldamise eest mõne minuti pärast, et plaatile agressiivselt mitte toimida.\nSellisel juhul on vaha või mesilasvaha lisamine töötlemise lõpus võimalus kaitsta plaaditud pinda ja samal ajal taastada põrandale heledus. Kui otsustate kasutada keraamiliste plaatide põrandate puhastamiseks konkreetseid tooteid, tuleb olla ettevaatlik kõrvaldada kõik jäägid hästi enne vaha pealekandmist, et vältida plekke ja märke, mida on raske eemaldada.\nHea ettevaatusabinõude rakendamine on vältida mopi kasutamist: paremini kasutada konkreetseid tooteid ja looduslikke abinõusid, mis puhastavad pinnad puuvillase lapiga või vattiga, seejärel eemaldage jäägid veega. Peamine keraamiliste pindade puhastamisega geneeriliste ravimitega ja mopi kasutamisega seotud risk on keemiliste jääkide hoolikas eemaldamine, võimaldades neil plaatidel aja jooksul kihistuda, muutes nende välimust.\nSiiski on oluline vältida ka ülemäärase innukuse kasutamist, pindade puhastamist ainult veega: nendel juhtudel jäävad mustuse ja lubja jäägid pinnale kinni, tekitades läbipaistmatu kile, mis muudab plaatide loomulikku värvi ja muudab need vähem homogeenseks.\nVideo: Keraamilise plaadi paigaldus


Kildu kooli ümbrus korda!\nKoristati prahti ja võsa kooli ümnbrusest, pargist ja kooli staadionilt\nTalgub läksid hästi korda ja kindlasti võiks taolised talgud igal aastal toimuda. Tänulik olen ka paketi eest, mis oli eriti meeldib osalenud lastele.\nKorraldada midagi sarnast ka tuleval aastal\nTore oli koos lastevanemate ja lastega kooliümbrust korrastada\nSuure-Jaani kirikuaed korda!\nRiisuti Suure-Jaani kirikuaed, parkla ja teeääred.\nPuhastati teeääred prügist.\nTundus, et registreerumine lõppes paljude inimeste jaoks liiga vara, sain reedel pahaseid telefonikõnesid, et miks liitumine lõppenud on, kui talgud pole veel täis.\nLõunatunnis sõlmisid naised omavahel taimede vahetuse kuupäevi ning tegid plaani teha kohalikele aiapidajatele eraldi taimevahetusüritus (eelmine aasta tegi kirik sellega algust).\nUusi vaateid maailmale. Talgulistel oli võimalik ronida kirikutorni ning näha oma kodulinna sealt hoopis teistsugusena.\nViljandi Pauluse kirikumäe koristamine\nViljandi Pauluse kirikumäe talgutel osales kokku 30 hea tahtega inimest. Töö toimus neljal objektil ja sai kenasti korda. Riisusime ja koristasime. Murutraktori käruga sai leheprügi ja oksad kokku veetud. Saagisime võsa ja puidust ehitusjäätmeid. Põletasime oksi. Prügilasse sai veetud kokku kolm suurt auto järelkärutäit prahti. Peale selle sai veel kiriku torni trepid tolmust puhtaks.\nLoodan väga, et ka teie jäite talgutega rahule. Tänu Sinule ja meie kõigi ühisele jõupingutusele saime seatud ülesannetega hästi hakkama.\nKiviprügi vedamine sissesõidutee täiteks.\nÜhe elamu tubade koristamine.\nEhitusjäätmete puidu saagimine ja ladustamine kütteks.\nÜheskoos on tore.\nVõivaku tiik suveks korda\nRiisuti ja koguti kokku kulu, koristati praht ja pakendid, põletati oksad, riisuti rannaliiv.\nTalgulisi võiks olla rohkem. Mitte laguneva prügi äravedu võiks olla Teeme Ära meeskonna poolt organiseeritud.\nOtsustati korraldada talgupäevi ka muude tööde korraldamisel.\nPalju ühiseid mõtteid ja entusiasmi külaseltsitöö jätkamiseks.\nRiisuti, istutati lilli, korrastati valgusteid.\nMeie talgutel toimis kõik kenasti. Kui ehk välja arvata see, et ametlik talgujuht jõudis kohale 10 minutit teistest hiljem, sest nagu ikka - kui on kiire, ei lähe need va kartulid pliidil keema :) Aga sest polnud midagi, sest omainimestena kõik teadsid, kus, kuidas ja mida teha. Ühesõnaga - kõik olid ise talgujuhid.\nSeega teisiti ei tuleks meie mätta otsast vaadatuna midagi teha. Ka Teeme Ära meeskonnale ei oska hetkel midagi soovitada. Te kõik olete niigi väga tublid!\nJärgmisena võtame enne heina suurekskasvamist ette Penuja kiriku ümbrusest võsa mahavõtmise ja puuprahi koristamise. Täna ei jätkunud meil selleks tööks lihtsalt finantsilisi vahendeid, sest kuigi tööd teevad kõik tasuta, siis bensiin saagide, trimmerite ja veoauto kauniks kulgemiseks tuleb ikkagi osta.\nVõitsime kõik rõõmu koosveedetud kaunist päevast ja pika pai ilumeelele.\nKarksi-Nuia EAÕ Kiriku kinnistu korrastamine.\nPuudelt kuivanud okste lõikamine, põõsaste kujundamine, prahi riisumine ja põletamine.\nLillepeenra rohimine, lillede istutamine. Kiriku trepi puhastamine.\nTalgute korraldamine õnnestus sujuvalt. Tööd said tehtud planeeritust kiiremini, kuna inimesi tuli rohkem. Suur abi ja rõõm oli stardipaketist, tänud!\nKuna meie objekt paikneb muinsuskaite alal, siis talguline tegevus on olnud pika traditsiooniga ja sügisel toimuvad taas talgukorras kinnistul heakorratööd.\nSiin Karksi-Nuias on igal oma maalapike eramaja või kortermaja krundi näol, mida hooldada ja korrashoida, kuid muinsuskaitse objekti kinnistut peame väga tähtsaks, seda mitte ainult kirikuliste huvides, vaid tahame, et iga vallaelaniku ja möödasõitja pilk peatuks\nsiin. Kõik talgulised tegutsesid hea tahte ja rõõmuga.\ntalgutel koristasime Karksi parki,põletasime oksi,tõmbasime tiikidest välja talvel murdunud puud,korrastasime endise lasteaia hoovi prahist,tegime korda külamaja ümbruse,parandasime külakiige jne.\nTalgutöö sujus viperusteta, ei seganud meid ilm ja tuju oli kõigil reibas. Peale talguid maitse külamajas keedetud oasupp kõigile. Side Teeme Ära meeskonna oli igati positiivne,info laekus ja nõuanded oli teretulnud.\notsustasime,et järgmistele talgutele katsume rohkem kaasata ka külas elavaid lapsi ehk siis tunnevad nad ka isetegemisest rohkem rõõmu ja käsi ei tõuse enam lõhkumiseks.\nLeidsime,et koos tehes saab ikka palju tööd tehtud ja äkki saame oma küla ka rohkem kokkuhoidvaks. Mina talgujuhina leidsin hea emotsiooni,nähes kõrvuti vanaemasid ja lapselapsi ühise eesmärgi nimel tegutsemas. Korras,puhtas külas on ka elamine rõõmsam\nELF Soomaa talgud (2)\nKoristasime maharaiutud pajuvõsast puuoksi ja põletasime lõkkes, et taastada ajaloolised luhaniidud. Tööplats oli päris suur, kõike ei jõudnud ära teha aga umbes 1/3 saime tehtud. Silmaga oli tulemust näha.\nTeeme Ära meeskonnale sooviks anda ainult positiivset tagasisidet. Stardipakett oli väga hea idee. Kõik vajalik info jõudis kohale õigel ajal, väga meeldiv oli, kui vabatahtlikud helistasid talgupäeval ja uurisid kuidas läheb. Kõik oli suurepärane!\nKokkuleppeid ei sündinud. Kuid et need kaks platsi puhtaks saaks oleks vaja veel vähemalt kahed 3 päevased talgud teha.\nMeie talgulised leidsid hea tuju, uusi inimesi, huvi talgute vastu. Ilusad vaated Eestimaast!\nAbja-Paluoja Reforminoorte Talgud\nSai korjatud abja paisjärve äärest kõik paber praht , prügikotid , pudelid jms . Lisaks veel kraavi äärsed alad\nEi olegi midagi erilist öelda , kõik läks väga hästi käima , ilmaga soositi meid ja tuju oli kõigil laes .\nKorraliku ühisetundega kollektiivi , kes tahtsid ka edaspidi koos osaleda üritustel , võistlustel . Isegi korraldasime peale talguid mõnusa sotsialiseerumise kus ei puudunud ka Grill ning esinejad .\nkoristus- ja haljastustööd välisterritooriumil\nleiva- ja saiariiulite ümberpaigutamine\nKommentaare pole - teie tegemised olid abiks, kuid nähtamatud, st igati õigesti tehtud, nii et kõk läks libedalt ja justkui omasoodu.\nLeidsime, et küll on ikka hea, et meie kultuuriakadeemia saab uue hoone, mil nii tore ja vahva ajalugu! (endine leivakombinaat).\nÜhtlasi "leidsime" ja võtsime meeneks kaasa vanu keeksivorme, millesse nüüd taimi istutame!\nTeeme Ära Kõos\nHeakorratööd - riisumine ja lillede istutamine. Okste lõikamine ja prügi koristus.\nKõik toimis - oleme juba kogemustega talgukorraldajad ning kõik sujus! talgupakk oli vahva üllatus!!! Aitäh!\nTunde, et teha tahtjaid on olemas küll. Ja teadmis, et kui inimestele ütleda, et tule appi, siis ikka tullakse. nimelt koristades prügi ja lõigates oksi küla vahel, olid mööda sõitmas ratastega noored poisid, kes osalema ei tulnud. Kui aga neile ütlesime, et vajaksime abi okste tõstmisel kärusse, oli nad valmis ootama traktorit ja siis koormat panema :D Suhelda on vaja ;)\nSuislepa mõisapargi koristus ja rahvamaja võsa lõikamine\nMõisapargis koristati lagunenud hoone katust a rahvamaja juurest koristati vanu lehti ja lõigati võsa\nPäeva lõpus oleks võinud olla muusikaline pidu:)\nReedel teeme uued talgud Suislepa rahvamajas ja koos muusikaga\nMõisaküla kirik-kontsertsaali ümbruse heakorratööd\nPargi koristus,riisumine, okste saagimine ja põletamine\nTeeme sügisel jälle ja siis kevadel jälle jne...\nHea emotsiooni, mõnusa töömeeleolu\nLaane-Suki talu talgud\nVanu maakivimüüre renoveeriti, võsa lõigati, mõttetalguid peeti, kuidas Eesti maakohad ellu jääksid!\nKorraldus on OK. Tulevikus peaks üha rohkem noori linnainimesi kaasama, ka koolijütse, ja neid miskitmoodi innustama arvuti juurest loodusesse lähemale ja sellest hoolima.\nOleme endiselt arvamusel, et Eestimaal ei tohiks maakohad jääda tühjaks (nagu on riiklik majanduspoliitika). Me peaks väärtustama oma loodust ja sellega kooskõlas inimese elu.\nEsialgu emotsioonid, küllap hiljem tuleb ka armastus jms.\nUusna küla korda!\nKuuri lammutamine, ära vedu.\nKüla läbiva teeäärse allee korrastamine-vigased puud maha, prahi ja okste põletamine.\nÜrgoru korrastamine-vigased puud maha, prahi ja okste põletamine\nKui talgud olid välja kuulutatud algusega kell 10, siis tugeva tuule kartuses alustati prahi põletamisega juba vara hommikul. Kui tahad, et rohkem osalejaid oleks, siis tuleb inimestega eelnevalt suhelda- ainult kuulutusest tahvlil ei piisa.\nMeie küla ürgorus jätkub tööd mitmeteks talguteks. Tahame edaspidi sinna rajada terviserajad ja puhkenurga.\nTalgud Tammiku talus\nIstutasime 1450 kuusetaime, saagisime oksi, korrastasime maja ümbrust.\nTeeme Ära meeskond tegi oma tööd väga hästi. Eriti meeldis mulle see, et mulle helistati Teeme Ära meeskonna poolt ning uuriti, kuidas läheb, kas kõik on korras jne...\nJärgmised talgud korraldame oma talus juba sügisel.\nMõisaküla Jahiselts "Metsis" heakorratalgud.\nJahimaja ümbritseva territooriumi heakorrastus 1,7h.\nPuuokste, võsa, vana vundamendi ja vana aia koristamine ning küttepuude lõhkumine.\nTehnika poole pealt osales kaks traktorit.\nTalgute ettevalmistus ja läbiviimine oli hästi korraldatud.\nTalgupäev sujus plaanikohaselt.\nTalgutel osalemine on muutunud meil traditsiooniks.\nTalgulised nautisid koos tööd tehes mõnusalt päeva.\nKoostöö tugevdas eri põlvkondade vahelist sidet.\nKarksi-Nuia EAÕ Kiriku innistu korrastamine\nKiriku kinnistul puudelt kuivanus okste saagimine, põõsaste kujundamine, prahi riisumine, lõkke tegemine, lillepeenarde korrastamine, lillede istutamine.\nKiriku trepi puhastamine.\nTalgude korraldamine kulges sujuvalt. Kõige tähtsam on hästi organiseeritud eeltöö.\nSuur tänu stardipaketi eest, see üllatas kõiki talgulisi. Kindad kulusid marjaks ära ja maisutused said võrdelt jaotatud peale kosutava hernesupi söömist.\nTalgute korraldamine on meil juba pikaajaline traditsioon. Oleme heakortratöid teinud kakas korda aastas. Meie objekt on kantud muinsuskaitse registrisse. Tahame, et kirikuümbrus oleks heakorras mitte ainult kirikulistele, vaid iga mööduja märkaks seda\nOli tore töine päev! Hea meel oli näha lapsi koos vanaemadega. Peale talgusupi ja kringlisöömist jagasid vanemad inimesed oma lapsepõlvemälestusi talgupäevadest.\nJuba mõeldi uuetele talgutele.\nTarvastu kirikaia korrastamine\nKoristati langetatud võsa, korjati kokku prügi ja klaasikillu, tasandati pinnast, likvideeriti kaks lillepeenart, parandati välikäimla, kaevati piirdeaed pinnasest välja\nKõik toimis väga hästi, eriti olen rõõmus tänavuse intensiivse reklaami eest meedias. Tänu!\nVeel mõned talgud sel kevadel korraldada\nHea emotsiooni kindlasti, mõned inimesed said omavahel tuttavamaks.\nMoori küla heakorratalgud\nTäitsime küla keskuses asuva 8 korteriga maja ees oleva tee kruusaga, rajasime väikese parkla, korrastasime külla sissesõidutee (võtsime teele kasvava võsa maha), ehitasime eelpool mainitud maja ette 2 meetrise lillekasti, paigaldati välisvalgustus.\nTeeme Ära meeskond on tasemel...kõik vajalik info jõudis talgujuhini äigeaegselt, mis omakorda annab võimaluse talgujuhil oma tööd õigeaegselt planeerida\nKuna külla on elama asunud uusi inimesi, siis kas just talgute nime all, aga plaanis tihedamalt kokku saada ja midagi huvitavat teha või kedagi abistavate töödega aidata. järgmiseks tööks on plaani võetud vana külasauna korda tegemine (vahetamist vajab katus, eesruumi põrand, vaja kerist natuke keevitada ja muidu ruume puhastada.) koostegemises peitubki võlu.\nJuba külarahva kokkutulemine ja heas tujus tegutsemine annab palju jõudu ja hea tunde. Minule kui talgujuhile ja külavanemale on see ainult head meelt tegeb, kui vanad ja noored koos ühise eesmärgi nimel tegutsevad. Mul on hea meel, et meie väike küla,kus tegelikult elab natuke üle 40 inimese, on leidnud endas jõu ja tahtmise midagi koos ära teha.\nkorrastati majaümbrus, mõttetalgutel pandi paika ühistu plaanid jne\nminu mure oli selles et jäime liiga hilja peale aga sellegipoolest oli kõik vaga asjalik.\n1. majajuures vaja suurendada parklat.\n2. ühistu loomise jätkamine jne.\nkõige suurem leid talgutelt on kaaselanikud, kõik tegutsesid ühise eesmärgi nimel. Parim asi mida sellelt päevalt ootata sai. Peale selle sai ka palju tehtud.\nEndise Araku kooli heakorratalgud\nTalgute korras puhastati osaliselt endise Araku kooli territoorium võsast ja 1981.a. tulekahjus hävinenud koolimaja vundamendile kasvanud puudest. Enelasevõsale anti tubli tagasikäik. Vanad elupuud läbisid kerge noorenduskuuri. Võsast puhastati ka mälestuskivi.\nRegistreerimine pandi liiga vara lukku. Osa, kes tulid oleks soovinud eelmisel päeval ennast kirja panna, kui registreerimine oli lõppenud.\nÕnn on kõiges, mis tänagi teeme, selles on homsete rõõmude seeme.\nTeeme Ära meeskond oli tubli. Kõigile päikest põsele ja põue!\nArvati, et aasta pärast peaks ikka kindlasti uued talgud korraldama, sest palju jäi veel teha. Kuivanud oksahunnikud saab sügisel ilmselt ära põletada.\nVõimaluste ja vahendite tekkimisel on plaanis edaspidi paigutada koolimaja juurde infotahvel, kuhu saaks kajastatud kooli ajalugu. Käesoleval hetkel ei ole seal ühtegi informatiivset selgitust peale mälestuskivi, mis asub sõiduteest ligikaudu 300 meetri kaugusel. Infotahvel aitaks säilitada kooli tekke- ja kujunemislugu.\nTõesti ilmaga oli vedanud, tegijatest rääkimata.\nUsun, et endine Araku kool tänab kõiki talgulisi, kel oli süda õiges kohas ja tulid, et avada rohtunud koolitee.\nVäike 16 heakord\nMaja ümbruse puhastasime ehitusprahist, alustasime keldriesise platsi sillutustööde ettevalmistamisega


Müügisekretärid, kuidas alustasite? - Perekooli Foorum\nEsileht › Tööelu, raha ja seadused. › Müügisekretärid, kuidas alustasite?\nTeema: Müügisekretärid, kuidas alustasite?\nKas päris nullist seda tööd alustada on väga raske?\nKasutaja on kirjutanud teemasse 3 korda. Täpsemalt 22.08 14:28; 22.08 21:54; 24.08 08:37;\nkindlasti ei ole raske – mingi koolitus toodete ja programmi kohta kindlasti tehakse, sealt edasi on pmt telefonile ja meilidele vastamine, tellimuste sisestamine ja konsultatsioon.\nKui ei tea, mida öelda, siis vabandad ning ütledki, et konsulteerid targemaga.\nkardan just programme, aga ilmselt pole ka need vist väga keerulised.\nTänapäeval on kõik programmid juba väga loogilised. Töövestlusel selgub ka enamasti mida kasutatakse. Minu jaoks oli ohu märk, kui öeldi, et meil on pisut vanemat tüüpi prorg.töös ja läheme tasapisi uuele üle. See nö.pisut vanemat tüüpi oli eelajalooline. Otsustasin 8 aastat tagasi hakata müügiassistendiks, ilma igasuguse kogemuseta. Sellest ajast saadik olen töötanud kahes erinevas firmas. Küll hakkama saad! Peaasi on olla positiivne ja õpihimuline.\nMina hoiduksin firmadest kelle põhiline tööprogramm on excel. See on tore asi omal kohal, aga põhilise töövahendina, no ma ei tea, on palju paremaid, kõik on õpitav soovi korral. Ka esmapilgul kõige keerulisema saab varsti selgeks mõningase harjutamisega.\nAitäh, te olete nii toredad ja toetavad siin, kartsin hurjutavaid kommentaare. Ise arvan ka, et kõik on siiski õpitav ja et iga algus on raske. Peamine, et oleks suurt pealehakkamist ja õppimise soovi 🙂\nKel veel soovitusi ja nõuandeid, siis ootan huviga.


Hiina riigimeedia arutles muldmetallide ekspordi peatamise üle USA-sse - Maailm - Postimees.ee\nHiina riigimeedia arutles muldmetallide ekspordi peatamise üle USA-sse\n29. mai 2019, 8:38\nHiina riigimeedia arutles kolmapäeval võimaluse üle peatada haruldaste muldmetallide eksport Ühendriikidesse vastusammuna kaubandussõjas, et jätta Washington ilma tähtsast ressursist, mida kasutatakse laialdaselt toodetes nutitelefonidest sõjatehnikani.\nÄhvardus järgneb USA valitsuse otsusele kanda Hiina telekomihiid Huawei musta nimekirja ja sisuliselt keelata ettevõtte tegutsemine Ühendriikide turul.\n«Te küsisite, kas haruldastest muldmetallidest saab Hiina vastumeede USA õigustamatule survele. Mida ma saan teile öelda, on, et kui keegi tahab kasutada meie muldmetallide ekspordist valmistatud tooteid Hiina arengu pidurdamiseks ja mahasurumiseks, olen kindel, et inimesed Ganzhous ja üle kogu Hiina ei oleks selle üle rõõmsad,» lausus riikliku arengu- ja reformikomisjoni ametnik teisipäeva hilisõhtul.\nHaruldased metallid peaksid «esmajoones rahuldama siseriiklikke vajadusi», kuid Hiina valmis rahuldama ka «maailma riikide legitiimseid vajadusi,» sõnas ta.\nHiina riigimeedia edastas sama sõnumi ilustamata kujul.\n«USA riskib Hiina vastu kaubandussõda pidades kaotada materjalide tarned, mis on elutähtsad tema tehnoloogilise tugevuse alalhoidmiseks,» edastas riiklik uudisteagentuur Xinhua.\nRiiklik päevaleht Global Times hoiatas, et USA kahetseb veel Hiina muldmetallide osas sundolukorda panemist.\n«Arvatakse, et kui USA peaks hakkama Hiina arengut veel tugevamini maha suruma, kasutab Hiina varem või hiljem haruldasi muldmetalle relvana,» kirjutas leht.\nHiina toodab üle 90 protsendi maailma haruldastest muldmetallidest, mida kasutatakse tipptehnoloogiatoodetes nagu nutitelefonid, autod, tuulegeneraatorid ja energiasäästlikud pirnid. Hiina põhjendas haruldaste muldmetallide ekspordi piiramist keskkonnanõuete karmistamisega ja muldmetallide varude säästmise vajadusega.\nHaruldasi muldmetalle on kokku 18. Hiinas on ligikaudu 30 protsenti maailma muldmetallivarudest.\nUSA muldmetallide impordist üle 80 protsendi langeb Hiina arvele.


Pressipreemia nominentideks on valitud viis Põhjarannikus ilmunud lugu - Uudised - Põhjarannik\nPressipreemia nominentideks on valitud viis Põhjarannikus ilmunud lugu\n7. veebruar 2020, 21:00\nPõhjaranniku ajakirjanike Erik Kalda ja Erik Gamzejevi mullu ilmunud lugudest on pressipreemiale kokku nomineeritud viis tööd. FOTO: Matti Kämärä / Põhjarannik\nEesti Meedialiidu ajakirjanduspreemiate 2019 žüriid on valinud nominentide hulka koguni viis eelmisel aastal Põhjarannikus ilmunud lugu.\nMaakonnalehtedest on nomineeritute seas sel aastal kõige rohkem Põhjaranniku lugusid − neli −, kusjuures esindatud on kõik kolm kategooriat.\nUudise kategoorias on nelja nominendi seas 14. septembril ilmunud Erik Gamzejevi lugu "Volikogu liikme firma jättis Jõhvi promenaadi ehituse pooleli ja sai vallalt veel ka hüvitust" ja 9. novembril ilmunud Erik Kalda artikkel "Jõhvi valitsemisstiil: hea palgaga töökohad omadele". Žürii valis nominendid välja 32 eelmisel aastal maakonnalehtedes ilmunud uudise seast.\nErik Kalda on nominentide seas ka 16. veebruaril ilmunud looga "Eesti taandumine", mis puudutas teravalt eestikeelse hariduse küsimust Ida-Virumaal. Arvamuse kategoorias oli konkursile esitatud kokku 23 tööd.\nErik Gamzejevi 26. oktoobril ilmunud lugu "Suuremeelne Eesti riik maksab taasiseseisvumise vastastele 3000 eurot pensioni" on nomineeritud 40 töö seast olemuslugude kategoorias.\nMaakonnalehtede žürii tööd juhtis Saarte Hääle peatoimetaja ja pressinõukogu esimees Gunnar Siiner. Žüriisse kuulusid Lõuna-Eesti Postimehe peatoimetaja Sirli Homuha, meediaekspert ja raadio Kuku saate "Olukorrast ajakirjanduses" toimetaja Väino Koorberg, Eesti kunstiakadeemia õppejõud ja ajaloolane David Vseviov ning Ekspress Grupi uuriva toimetuse juht Tarmo Vahter.\nLisaks on Erik Gamzejev kolme nominendi seas ka venekeelsetes ajalehtedes ilmunud arvamuslugude arvestuses (seal konkureeris kümme tööd) Severnoje Poberežjes 14. veebruaril 2019 ilmunud arvamusega "Заложники муниципальной политики 21-го века" ("21. sajandi munitsipaalpoliitika pantvangid"), mis käsitles omavalitsustes kujunenud klannipoliitikat.\nKas ja mitu ajakirjandusauhinda sel aastal Põhjarannikule tuleb, selgub 6. märtsil Tallinnas õpetajate majas. Varasemate aastate jooksul on Põhjarannik võitnud kokku kümme ajakirjanduse auhinda ning on olnud nomineeritud üle paarikümne korra.\nVenekeelsete lehtede žürii tööd juhtis ajakirjanik ja meediaekspert Pavel Ivanov. Žürii liikmed olid Delovõje Vedomosti peatoimetaja Polina Volkova, venekeelse Postimehe peatoimetaja Olesja Lagašina, MK-Estonia peatoimetaja Andrei Mokijevski, vene Delfi peatoimetaja Andrei Shumakov ja Raadio 4 vastutav toimetaja Andrei Titov.


FOTOD | Pirital tegid avarii põgenev autojuht ja teda jälitanud politseisõiduk | Õhtuleht\nLiis Vaksmann, 25. aprill 2017 16:54\nPolitsei rammis AuditFoto: Alar Truu\nTäna õhtul juhtus Pirital liiklusõnnetus kus politseiauto sõitis tagant otsa põgenevale autole.\nRandvere tee ja Merivälja tee ristmikul eiras sõidukit Audi juhtinud mees foorituld ning sõitis keelava tulega üle ristmiku. Politseiametnikud andsid sõidukile peatumismärguande, mille peale sõiduki juht peatus, vestles politseiametnikuga ning esitas kontrolliks isikut tõendava dokumendi.\nPolitseiametnik andis juhile korralduse sõita Rannahoone parklasse, sest ta oli eiranud foorituld. Selle peale ütles aga sõidukijuht, et tal on kiire ning sõitis minema. Politseiametnik läks seepeale politseisõidukisse ning asus sõidukile järgi sõitma. Politsei jõudis sõidukile järgi Merivälja tee 1 juures ja lülitas sisse helisignaali ning vilkurid. Sellepeale tegi sõiduauto juht äkkpidurduse ning peatas sõiduki järsult. Toimus kokkupõrge, mille tulemusena sõitis politseisõiduk Audile tagant otsa.\nLiiklusõnnetuses keegi viga ei saanud. Kohapeal vormistati vajalikud paberid kindlustusse pöördumiseks ning mehele anti kutse ilmuda politseijaoskonda asjaolude selgitamiseks.\nAlles läinud nädala reedel juhtus analoogne olukord Narva maantee ja Vana-Kuuli ringristmikul kus põgenes politseipatrulli eest ilma lubadeta mootorrattur. Toona otsustas patrull juhi peatamiseks ta teelt välja suruda kuid sõitis hoopis mootorrattale tagant sisse. Juhtunus sai kannatada nii tsiklijuht kui temaga kaasas olnud neiu.


Hoya (Hoya). Hooldus, paljunemine, moodustamine, õitsemine. - Teraviljad 2021\nTaime koduhooldus - Hoya (foto toalillest)\nHoya on ilus igihaljas taim, kuulub Kutrovy perekonda.\nLooduslikult leidub Austraalias, Aasia piirkondades ja Polüneesia saartel.\nPerekonnal on üle 200 liigi.\nKasvab ja areneb siseruumides hästi.\nJa meeldib ka pikka aega oma ilusa õitsemisega.\nHoya aktiivseks kasvamiseks on vaja luua selle looduskeskkonnale lähedased tingimused. Seda pole keeruline teha, piisab teatud hoolduseeskirjade järgimisest.\nOptimaalne temperatuur hoya hoidmiseks suvel on 20–30 kraadi. Talvel vähendatakse seda 12-16 kraadini, see on vajalik tulevikus rikkaliku õitsemise jaoks. Seda aega peetakse puhkeperioodiks. Suvel peab taimega ruum olema ventileeritav. Kuid mustandeid ei saa teha, hoya ei talu seda.\nTähtis! Lehtede langemine ja kollaseks muutumine on lille hüpotermia tavaline põhjus..\nHoya armastab eredat hajutatud valgustust. Lääne- või idapoolsed aknalauad töötavad hästi. Otsese päikesevalguse eest on taim keskpäeval varjutatud. Hoye põhjapoolsetel akendel puudub valgustus ja need õitsevad harva.\nPäevavalguse aeg on 11–13 tundi ja õitsemine võtab aega 12–16 tundi. Seetõttu on ruumi paigaldatud lisavalgus luminofoorlampide kujul..\nSuvel võib taime rõdule viia, kuid seda tuleks mustandite eest kaitsta..\nTaim õitseb kevadel ja suvel. Kestus ulatub paarist päevast mitme nädalani. Nii juhtub, et see õitseb kevad- ja suveperioodil kaks korda. Hoya võib puhkeperioodil õitseda, kuid siis järgmisel aastal ei pruugi õisikuid olla.\nLilled on väga ilusad valged, punased, rohelised, lillad toonid, värv sõltub taime tüübist. Väliselt näevad nad välja nagu vaha kaetud.\nVihmavarju kujuline õisik kasvab sellel kuni 50 erineva kujuga õit, kuid kõigil on 5 kroonlehte.\nÕitsemise ajal ilmub kroonlehtedele lõhnav nektar, mis värvib need roosaks..\nMida teha, kui hoya ei õitse?\nTihti juhtub, et hoya ei õitse kodus. See on peamiselt tingitud ebaõigest hooldusest. Õitsemise puudumise põhjused on järgmised:\nPuhkeperioodi pole loodud.\nTaime õitsemiseks tehakse teatud toiminguid:\nRuumi on paigaldatud lisavalgustus.\nTalvel hoitakse neid temperatuuril 14-16 kraadi.\nSügiseks kastmist vähendatakse ja see viiakse läbi ainult siis, kui pinnas kuivab.\nHoya siirdatakse tihedamasse potti, kuna ainult võrsed arenevad avaras konteineris.\nKevad-suveperioodil tuleb taime toita mineraalväetistega. Orhideede ja muude mahlakate lillede jaoks kasutage vedelaid komplekstooteid. Neid söödetakse 2 korda kuus. Väetist lahjendatakse 2 korda vähem kui juhendis näidatud. Talvel peatub kogu toitmine.\nPungade moodustumise ajal ei korraldata lillepotti mingil juhul ümber, vastasel juhul saab taim stressi ja lõpetab õitsemise.\nMärtsist oktoobrini kastetakse hoyat rikkalikult, kuna pealmine kiht kuivab. Puhkeperioodil vähendatakse seda 1 kord nädalas. Samal ajal ei lase need nii mullal kuivada kui ka liigniiskust.\nTähtis! Kui kaubaalusele koguneb vett, tuleb see tühjendada. Vastasel juhul võivad juured mädaneda..\nVett kasutatakse püsti, sulatatakse või filtreeritakse.\nTaim ei vaja suurt õhuniiskust. Suvel pihustatakse hoya pihustuspudelist, kuid mitte sageli.\nLehed pühitakse perioodiliselt niiske pehme lapiga.\nSügisel pärast õitsemist ja kevadel enne õitsemist korraldab hoye sooja dušši. Taimega pott kastetakse 30–40 kraadini kuumutatud veega anumasse.\n10-15 minuti pärast tõmmatakse varred välja ja savitükk jäetakse veel 30 minutiks seisma.\nSügisene suplemine karastab ja annab jõudu puhkeperioodi üleelamiseks ning suvine dušš soodustab kiiret kasvu ja õitsemise lähenemist.\nHoyat, nagu paljusid teisi taimi, paljundatakse kodus. Seemet ei peeta kõige populaarsemaks meetodiks, kuna seemet on raske leida. Kui nad selle leiavad, külvavad nad selle sfagnumi ja maa segusse. Kastke seda perioodiliselt ja pange valgusküllasesse kohta. Umbes nädala pärast ilmuvad esimesed võrsed. Nad istutatakse umbes 3 kuu pärast, kui ilmuvad esimesed lehed. Muud aretusmeetodid on populaarsemad ja neid kasutatakse sageli..\nPistikud võetakse eelmise aasta võrsetest, 2-3 vahekaugust ja paar lehte. Hea juurdumise korral töödeldakse neid juurtega. Siis istutatakse nad substraati või vette. Neid hoitakse temperatuuril 22 kraadi. Kasvuhooneefekti tekitamiseks katke ülevalt fooliumiga. Perioodiliselt ventileerige. Kaks nädalat hiljem ilmuvad sõlmedest juured. Pärast seda siirdatakse idud püsivasse pinnasesse..\nProtseduur viiakse läbi varakevadel. Väike osa võrsetest pannakse eraldi potti, kus on toitev pinnas, mille hulka kuulub ka turvas.\nVäike sisselõige tehakse kohas, kus tulistamine puudutab maad. Oks on kinnitatud kirjaklambri või kiviga.\nSammal ümber ja kastetud. Katke peal polüetüleeniga.\nNiipea, kui noor hoya tugevneb, lõigatakse ema võrsed ja idand siirdatakse eraldi potti. Pärast seda hoolitsevad nad nagu täiskasvanud taim.\nProtseduur viiakse läbi aprillis. Noored taimed istutatakse igal aastal ümber. Täiskasvanud isendid iga 3-4 aasta tagant. Uus pott valitakse vanast 2-3 cm suuremaks. Avaras anumas arenevad hoya juured kiiremini ja kasvavad võrsed, ta õitseb kitsamal lillepotis rikkalikumalt.\nTähtis! Keraamiline pott sobib kõige paremini, selle seinad võimaldavad õhku hästi juurteni voolata. Enne istutamist tuleb see desinfitseerida..\nTõmmake mullakamakaga taim ettevaatlikult välja, uurige juuri ja eemaldage mädanenud kohad.\nHoya pannakse poti keskele, muld valatakse tühjadesse kohtadesse ja tampitakse.\nKasta rikkalikult ja panna oma kohale.\nTaime poest õitsvas olekus ostes ei siirdata neid kohe uude potti, vaid oodatakse, kuni see õitseb.\nTaim vajab juurte hingamiseks lahtist, toitvat ja hingavat mulda. Kannikeste jaoks mõeldud segu sobib hästi istutamiseks. Selle jaoks saate substraadi ise valmistada samas vahekorras, segada muru, lehtmulda, liiva, turvast ja huumust. Drenaažiks kasutatakse jõekive, paisutatud savi või väikeseid telliskilde.\nHoya ei vaja sagedast pügamist. Noortel isenditel pigistage uute võrsete moodustamiseks pärast neljanda lehe ilmumist oksa.\nVormi loomiseks lõigatakse liiga piklikud võrsed. Protseduur viiakse läbi terava noaga. Ja rikkaliku õitsemise ja uute okste moodustumise stimuleerimiseks lõigatakse vars sõlmede vahelisse vahesse. Kuid mingil juhul ei lõigata jalgu pärast kuivamist ära, kuna neile ilmuvad uued lilled.\nHoya - kohaneb ideaalselt siseruumides elamisega. Õigeaegse jootmise, söötmise, ümberistutamise ja ereda valgustuse pakkumisega suudab see kaunistada mis tahes interjööri oma dekoratiivsete omaduste ja õitsemisega.\nHoya koduhooldusväetise mullakultuuri kastmine\nHoya on igihaljas troopiline viinapuu, mis kuulub pääsukeste sugukonda. Looduses leidub seda Aasia lõuna- ja idaosas, samuti Austraalias ja Polüneesia saartel. Selle taime enam kui 200 liiki on hästi uuritud ja kirjeldatud..\nHoya areneb hästi tavalistes toatingimustes, hea valgustuse ja keskmise temperatuuri näiduga. Pikka aega meeldib see õitsemise ja magusa aroomi ilule. Sellel on kasulik mõju kodu atmosfäärile, puhastades õhku kahjulikest lisanditest.\nHoya liikide ja sortide foto\nHoya siirdamine kodus\nHoya paljundamine seemnete abil\nHoya lehtede paljunemine\nHoya ravivad omadused\nHoya carnosa on igihaljas liaan, ulatudes loodusest kuni 10 meetrini. See on kaetud pikkade roheliste lehtede ja hõbedaste laikudega. Sellel on poolkera kujulised õisikud, mis koosnevad 20 roosakoorest lillest, mis sarnanevad kahekordse viiekordse tähega. See eritab tugevat meelõhna. Vajab kerget, lahtist mulda ja õigeaegset kastmist.\nHoya Kerry - sellel taimel on pikad varred ja lehed, mis näevad välja nagu rohelised südamed. See annab poolkerakujulisi õisikuid, millel on 15 tähekujulist õit. Värvus on valge, kollane, roosa ja keskel on punane kroon. Selle liigi kasvatamisel peate pakkuma talle heleda koha ja temperatuuri ruumis + 25 ° С.\nHoya bella on igihaljas õhuke viinapuu, millest kasvab välja palju võrseid. Lehed on rombilised piklikud. Õisikud koosnevad seitsmest tähekujulisest lillest, mis on ühendatud vihmavarjus. Sellele taimele ei meeldi suured potid. Seda istutatakse sageli väikestesse ripppotidesse. Vajab valgust ja kastmist kolm korda nädalas. Vee temperatuur peaks olema mitu kraadi toatemperatuurist kõrgem.\nHoya Matilda - koosneb poolteise millimeetri paksustest lokkis vartest. See kasvab koos lihavate lehtedega, millel on hõbedased laigud. Sellel on 15 topeltvalgest õiest varjulised õisikud. See eritab tulpe meenutavat teravat lõhna. Taim peab vastu temperatuuridele kuni +10 ° C. Pärast pealmise mulla kuivamist peate kastma sooja veega.\nHoya lacunosa on lihaste lehtedega punuv liaan, millele ilmuvad hõbedased laigud. Sellel on vihmavarjukujulised viie küljega 20 kahekordse õie õisikud. Lillelõhn on meeldiv ja magus. Taime kasvatatakse lahtise pinnasega riputatud potides. Ta armastab palju valgust, seetõttu on soovitatav see panna akna kõrvale.\nTiheda taimestikuga hargnenud liigid. Lehestik on roheline, piklik, päikesevalguses punetav. See õitseb kuldset värvi vihmavarjuõisikutega. Lilled on viiekordsete tähtede kujul väikesed - ühes vihmavarjus võib neist kasvada 30–50. Nad eraldavad nõrga parfüümi lõhna. Armastab sagedast kastmist ja niisket õhku.\nHoya compacta - koosneb hargnenud liaanidest, mis on kasvanud tiheda lehestikuga. Kõigil lehtedel on kumer, keerdunud kuju ja kirjud läikiva läikega värvid. Lilled on valkjasroosad, ühendatud õisikuteks poolkera kujul. See kasvab igas mullas ja ei vaja regulaarset jootmist. Õitseb hästi kitsastes pottides.\nHoya tricolor - sellel sordil on tiheda taimestikuga tumelillad kootud viinapuud. Lehed keskel võivad olla kollase või punaka värvusega ning servades rohelised. Pungade õitsemise järgsed õisikud meenutavad poolkera. Sireliõied tumeda kroolaga. Õisikud õitsevad ja rõõmustavad iluga aastaringselt.\nHoya retuza taimed riputuspotides kasvatamiseks. Koosneb paljudest õhukestest ripsmetest, millel kasvavad pikkade ja kitsaste lehtede sõlmed. See alustab kahe või kolme valge õie õisikuid, kuid sagedamini on pungad üksikud. Neist eraldub väga nõrk ja peaaegu märkamatu lõhn. Meeldib, et muld on alati niiske, kuid mitte läbimärg.\nPikkade, teravate lehtedega taim, mis on täpiline hõbedaste laikudega. Need laigud muutuvad otsese päikesevalguse käes punaseks. Sellel on õisi, mis koosnevad 20 lillest. Neid on punaseid ja valgeid või roosasid. Eritada nõrka, kuid magusat lõhna.\nHoya obovata - koosneb õhukestest viinapuudest, millel kasvavad kirjud ümarad lehed. Sellel on õisikuid 20–30 heleroosat värvi õit. Lillede keskosa kaunistavad tumelillad corollad, millest vabaneb nektar. Hingab magusat mee lõhna.\nHoya multiflora on suurte lehtede ja sitke sirge varrega taim. See kasvab kiiresti ja õitseb regulaarselt. Sellel on 15 ebatavalise kujuga valge-kollase õie õisikuid. Need sarnanevad nooleotsa või väikeste rakettidega. Kasvab hästi kuivenduskihiga suurtes pottides. Eelistab olla varjulisel põrandal.\nHoya publicis on pikkade ja lihakate lehtedega taim, mille pind on värvitud hõbedaste laikudega. Laseb turule õisikud, mis koosnevad 30 õiest. On halli-mustade ja roosade pungadega sorte. Taim areneb hästi temperatuuril, mis ei ületa +25 ° C. Pärast mulla kuivamist peate kastma.\nHoya linearis - mõeldud pottide riputamiseks. Koosneb pikkadest rippuvatest liaanidest, mis on kaetud kitsaste lehtedega. See annab 12 õisikut kahvatuvalget tooni õisikuid. See areneb hästi universaalses mullas, millele on lisatud turvast. Taim on niiskust armastav, nii et peate seda sageli kastma..\nKompaktse kuju ja pikkade lehtedega taim. See annab 25 koheva õie õisikuid. Pungade värvus on punane koos tumeda korallaga, kust nektarit tilgub. See areneb kiiresti valgustatud piirkondades, kus on palju vett. Armastab kuivendusega lahtisi muldasid.\nHoya karmiinpunane kuninganna sort painduvate ja hargnenud viinapuudega, mis on kaetud tiheda lehestikuga. Nendel lehtedel on silmale meeldiv värv. Need on keskosas rohelised, äärtest kollakaskreemilised. Tüvedel kasvavad õisikud, mis koosnevad 25 heleroosast õiest. Taim armastab lahtist mulda, mõõdukat kastmist ja head valgustust.\nHoya buotti - õhukeste ja lokkis pikkade ja lihakate lehtedega vartega. See käivitab vihmavarju kujulised õisikud, mis koosnevad 10-30 lillest. Kroonlehtede värv varieerub kreemivalgest heleroosani. Nad õitsevad kümme päeva, siis ilmuvad nende asemele uued pungad. See areneb hästi õhutemperatuuril +25 ° C. Meeldib regulaarne kastmine, kuid ilma veeta.\nHoya macrophylla on õhukeste viinapuude ja suurte dekoratiivsete lehtedega taim. Igal lehel on ainulaadne muster. Läikiv pind on kirju või täpiline kollakasroheliste laikudega. Umbellaalsed õisikud, mis koosnevad 10-25 valge-lillaka tooniga lillest. Eelistab kasvada + 18 ° C juures, kuid kohaneb kõrgemate temperatuuridega hästi.\nTaim, millel on võimsad viinapuud ja lihavad lehed, millel on dekoratiivne värv. Nende pind on kollakasroheline ja servad on tumerohelised ja vastupidi. Otsese päikesevalguse käes omandavad nad lillaka tooni. Õisikud pärast õitsvaid pungi võtavad poolkera kuju, koosnevad 25–35 valgest õiest.\nHoya Kentiana - koosneb õhukestest rippuvatest viinapuudest ja pikkadest kirju pinnaga lehtedest. Otsese päikesevalguse käes muutuvad lehed roosaks. Terryõied õitsevad roosa varjundi ja kollakaslillaga kroonlehega. Nad on ühendatud 15-20 pungaga umbellate õisikutes. Meeldib olla hommikul ereda valguse käes. Kastma peate 2-3 korda nädalas..\nHoya elliptica on tugevate vartega taim, millel kasvavad suured ja lihakad lehed. Nad on ovaalsed, pinnal on mustreid, mis sarnanevad kilpkonnakesta mustriga. Käivitab umbellate õisikud, mis koosnevad 20 valgest õiest. Vajab hommikul kerget valgumist ja sagedast kastmist. Sisu temperatuur võib varieeruda vahemikus +18 ° С kuni +35 ° С.\nHoya caudata - koosneb õhukestest viljalihaste lehtedega kootud viinapuudest. Lehtedel on soonilised servad ja punnid, värv on kirju. Taim annab vihmavarjukujulisi õisikuid, mis koosnevad 6-15 valgest õiest. Armastab sagedast kastmist ja mõõdukat valgust ilma otsese päikesevalguseta.\nLill on kodus kergesti kasvatatav. Selleks peate pakkuma taimele väikest riputatavat potti ja tavapärast hooldust. Hoya, nagu iga teine toataim, vajab head valgustust, õigeaegset jootmist ja õiget temperatuuri..\nHoya on valgust armastav taim, seetõttu tuleks see asetada valgusküllasesse kohta. See võib olla hästi valgustatud ruum või aknalaud ida- või lääneküljel. Vältige otsest päikesevalgust, mille tõttu lehestik võib kollaseks muutuda ja maha kukkuda..\nTroopilise päritolu tõttu armastab lill soojust. Talvel ja suvel on taime arenguks ideaalne tingimus temperatuur vahemikus +15 ° C kuni + 25 ° C. Kuid lill saab hõlpsasti kohaneda madalama või kõrgema soojusnäiduga..\nStapelia on ka Lastovnevy perekonna liige. Seda kasvatatakse kodus ilma suurema vaevata põetades, kui järgitakse kõiki põllumajandustehnoloogia reegleid. Selle imelise taime kasvatamiseks ja hooldamiseks leiate kõik vajalikud soovitused sellest artiklist..\nKastmisele tuleks pöörata erilist tähelepanu. Püüdke mulda õigeaegselt niisutada, vältides vettimist ja kuivamist.\nKui panni pannile on kogunenud niiskust, eemaldage see. Suvel on soovitatav kasta kaks korda nädalas ja talvel üks. Kastmiseks kasutage sooja ja settinud vett.\nHoya on võimeline arenema igas pinnases, kuid viljakas mullas toimub see protsess kiiremini. Kauplustes müüdavad toalillede või palmipuude tavalised potisegud sobivad.\nKui soovite oma mulda ise ette valmistada, kasutage lehtmulda, mätast, huumust ja liiva. Segage need koostisosad hästi vahekorras 3: 2: 2: 1. Samuti saate mulda lisada puukoort, mis tagab hea hingavuse.\nLill tuleb siirdada iga 3 aasta tagant. See protseduur toimub aprillis. Taime ümberistutamiseks ühest potist teise kasutage ümberlaadimismeetodit. Pärast seda peate ainult mulda täitma.\nKui plaanite mulda täielikult asendada, puhastage juurestik vanast mullast. Eemaldage kuivanud või mädanenud juured. Seejärel asetage lill uude potti, kattes selle hoolikalt mullaga.\nKõige sagedamini valitakse istutamiseks või ümberistutamiseks rippuvad potid. Need võivad olla plastikust, keraamilised või vitstest.\nKui soovite, et teie taim kasvaks hästi, valige mahukad potid. Rikkaliku õitsemise jaoks kasutage väikesi potte.\nSelleks, et hoya kiiresti areneks ja rikkalikult õitseks, tuleb seda regulaarselt toita. Tehke seda iga kuu kevadest sügiseni. Talvel ei tohi toita.\nPealiskastmena kasutage pika toimeajaga väetisi Osmokot - üks kord kuus. Samuti piserdage taime vedela huumusega, mis sisaldab palju mikroelemente - kaks korda kuus.\nHoyat ei tohiks ära lõigata ega maha murda, eriti varred, millel õisikud ilmuvad.\nIsegi pärast õitsemisperioodi lõppu pole neid vaja eemaldada, sest vanad õievarred võivad ikkagi anda uusi õisikuid. Ka tavalised võrsed ei murdu, vaid panevad neile toed, et nad neid mööda jälgiksid.\nTaim annab lilli kaks aastat pärast juurdumist või varem. Õitsemine algab juunis ja lõpeb juulis, seejärel kordub sügisel. Lilled näevad välja nagu viie teraga kohevad tähed, millel on kroon. Nad ühenduvad õisikuteks, mis sarnanevad vihmavarju või poolkera..\nPungad on erinevates toonides: valged, punased, hallid, roosad, kollased ja segatud. Nad annavad mee järgi lõhnavat nektarit. Kui ruumis on mitut tüüpi, on see täidetud meeldiva lõhnaga..\nTalvel peab hoye tagama madalama toatemperatuuri kui suvel. Soovitatav temperatuur hoida kuni +15 ° С.\nKui taim on talvel soe, siis suvel on õisikuid vähe.\nSeeme peab olema alla ühe aasta vana. Kuivatage ostetud seemned ja istutage lahtises mullas. Selleks, et pinnas niiskust hästi imaks, segage sellesse kunstkanga tükid - vilt või rihm. Seemikud tärkavad seitsme päeva pärast.\nSel perioodil ei tohiks mulla kastmist ega kuivamist lubada. Seemikuid tuleks hoida hea valgustusega soojas toas. Kolme kuu pärast, kui idud tugevnevad, saab neid potti siirdada..\nLõigake lühikesed pistikud, millel peaks olema 2-3 lehte ja mitu sõlme. Valguse eest hoidmiseks asetage need fooliumiga pakendatud purki. Täitke veega temperatuuriga +22 ° C kuni +25 ° C.\nPistikud asetage varjutatud ja sooja kohta. Kasvuhoonegaaside tingimuste loomiseks saab pistikud katta fooliumiga. Selles seisundis seisavad nad kaks nädalat ja panevad juured sõlmedest välja. Seejärel siirdage need potimulda..\nSee on pikim ja raskem viis lille kasvatamiseks. Kõik idanenud lehed ei muutu täieõiguslikuks taimeks. Selle meetodi jaoks vajate juurekasvu stimulaatorit, keemilisi hormoone ja kerget, lahtist mulda..\nNiisutage lehe varre stimulandiga ja istutage see niiske mullaga potti 45 ° nurga all. Kuu aja pärast hakkavad juured tärkama. Sel perioodil tuleb lehele anda võrsete arenguks hormoon - heteroauxin. Lisage mõni tilk varre alusele ja nädala pärast ilmub võrse..\nHoya ei õitse - selle sagedase nähtuse põhjuseks võib olla valguse puudumine, talve ajal toas kõrge õhutemperatuur, suur poti suurus, sage kastmine, eriti talvel.\nTaime õitsemiseks asetage see akna lähedale või tehke kunstlik valgustus. Talvel viige lill jahedasse ruumi, kus temperatuur ei ületa + 15 ° C. Siirdage hoya väikesesse potti, mille läbimõõt ei ületa 20 cm. Pärast jootmist laske mullal täielikult kuivada.\nLehed muutuvad kollaseks - seda mõjutab valguse puudumine või liig. Mõnele sordile mõjub otsene päikesevalgus halvasti, mis põletab lehestikku. Samuti mõjutab mulla niiskus lehtede kolletumist..\nProbleemi saate lahendada, korraldades lilli põrandal varjutatud kohas. Kui teie tüvele meeldib palju valgust, asetage see valgusküllasesse ruumi. Kasta taime suvel mitte rohkem kui kaks korda nädalas ja talvel üks kord..\nHoya ei kasva - kui teie lillele ei ilmu pikka aega uusi lehti ega võrseid, kontrollige ja kõrvaldage järgmised põhjused: ruum on liiga pime, pole piisavalt väetatud lämmastikusisaldusega, väga kitsas pott, varred lõigatakse ära.\nSa pead sööma lilli kaks korda kuus toataimede väetistega. Lihakate lehtedega sortide puhul vähendage annust poole võrra. Siirdage hoya ka suuremasse potti ja riputage see valgesse kohta ida- või lääneakna lähedal..\nLiigne niiskus ja väetis. Mõlemad need tegurid on juursüsteemile kahjulikud. Paljud väetised põletavad juuri ja niiskus lämmatab juured ning need mädanevad. Ilma juurteta lakkab taim niiskuse ja toitainete saamisest. Selle tulemusena dehüdreeruvad lehed, muutudes nagu kalts.\nSelle probleemi lahendamiseks vähendage väetamisannust poole võrra või lõpetage väetamine ajutiselt. Jälgige ka mulla niiskust - see peaks pärast järgmist kastmist alati kuivama..\nLehelaigud on seenhaigus või viirused. Seeniplekke on viiruslikest lihtne eristada. Selleks peate lehte hõõruma. Kui plekk on kulunud, siis oli see seeneplaat. Kui näete silma järgi, et plekk on lehte sisse söönud, siis on see viirusnekroos, mille tõttu lehe rakukuded surevad.\nNeed laigud on tingitud rakkude mahlast toituvate mikroorganismide elutähtsast aktiivsusest. Seetõttu võite neid tappa, kui kasutate antibiootikume või fungitsiidseid ravimeid..\nJuurussugulased on juurtes elavad mikroskoopilised ussid. Nende kahjuliku tegevuse tagajärg on juurte turse ja lagunemine. Parasiitidest vabanemiseks peate taime mullast eemaldama, juured koorima ja loputama kuumas vees - + 55 ° С. Desinfitseerige ka pott ja uus pinnas. Pärast lilli ümberistutamist ravige seda vastavalt juhistele putukamürkidega.\nScabbards on väikesed putukad, kes toituvad taimemahlast. Nad jäävad lehestiku või varre külge kinni ja sarnanevad pruunide või punaste kookonitega. Kahjurite tegevuse tagajärjel muutuvad lehed kollaseks ja varisevad ning varred ei arene õigesti. Putukamürgid aitavad toime tulla katlakivi putukatega.\nSee lill mitte ainult ei kaunista, vaid ka paraneb. See rahustab närvisüsteemi, parandab meeleolu, leevendab peavalu, aitab nahahaiguste korral ja ravib mädaseid haavu. Kõigi nende haiguste raviks kasutatakse lehti..\nPeavalusid ravitakse hoides lina templi juures. Nahaprobleemid lahendatakse lehtede purustamisel puruks, mis kantakse kahjustatud kohale ja mähitakse sidemega..\nKõrvaltoimed: õitest eralduv lõhn võib põhjustada tugevat peavalu. Seetõttu peaksid kroonilise migreeniga inimesed seda rohtu vältima. Lehed põhjustavad dermatiiti ka allergikutel..\nMädaste haavade ravimine: jahvatage taime kolme lehte ja kaks tassi kaerahelbeid. Seejärel lisage vesi ja segage kuni pudruni. Määrige haavad salviga kümme minutit, seejärel loputage. Korrake protseduuri kolm korda päevas kahe nädala jooksul.\nKeemise töötlemine - tükelda taime leht ja kinnita põletikualale. Seejärel mähkige sidemega. Vahetage sidet kaks korda päevas. Pärast seisundi parandamist saate sidemete arvu vähendada.\nHoya: mida peate kodus edukaks kasvamiseks teadma?\nKui soovite oma toalillede kollektsiooni mitmekesistada peene troopilise taimega, siis on üks parimatest võimalustest hoya. See on eksootiline liaan, tavalistel inimestel sai see "argisema" nime - vahakann. Graatsiline, erksate värvidega võib see igas toas oma õige koha võtta. Tänu heale vastupidavusele on kodus hoya eest hoolitsemine üllatavalt lihtne, nii et see on sageli lähedasele lemmikkingitus..\nHoya: välimuse kirjeldus\nLooduses eelistab taim nõlvadel üksi seisvaid puid, mis haakuvad tihedalt, sest liaanide pikkus võib ületada 8 m. Varred on tihedad, õhukese koorega, rohelised, mõnikord lillaka tooniga. Lehed on suured, mahlased, tumerohelise värvusega, umbes 6 cm pikad ja 4 cm laiad. Lilled on väikesed, kogutud õisikutesse-tähtedesse.Nende värv on erinev: valge, palju roosa ja karmiinpunaseid toone. Aroom on intensiivne ja vürtsikas, eriti öösel.\nHoya tüüpi on palju ja neid saab tinglikult jagada kolme tüüpi:\nrippuvate võrsetega või ampeloosne hoya,\npiits ümber toe,\nSee on huvitav! Enamik loodusliku hoya sorte kasvab Lõuna-Aasias ja Lääne-Austraalias..\nKoduse hoya hoolduse tunnused\nLill ei nõua endale liigset tähelepanu, kuid hoya hooldamise põhitõed peaksid olema teada kõigile, kes soovivad selle majja tuua..\nIga lilleliik reageerib valgusele erinevalt, mõned vajavad pidevat päikesevalgust ja mõned osalist varju. Kuid enamik viinapuid eelistab hommikukiiri või vastupidi loojuva päikese soojust, nii et kagu- ja edelasuunalised aknad on optimaalsed. Kuumal pärastlõunal ei tohiks lehti põletada, nii et hoya tuleks varjutada klappide või heleda tülliga.\nSuvel peaks päevavalgustundide pikkus olema 14 tundi, talvel 2-3 tundi vähem, seetõttu on võimalusel soovitatav kasutada kunstlikke tulesid.\nHoya on noorele lillepoodile tõeline leid; koduhooldus pakub mitmesuguseid temperatuuri tingimusi:\nsuvel - +18 ° C kuni +25 ° C,\ntalvel - alates +15 ° C kuni +17 ° C (valikuline, kuid vajalik korrapäraseks õitsemiseks),\nalumise märgi kriitiline näitaja - +10 ° C.\nViinapuul ei ole väljendunud puhkeperioodi, seetõttu on soovi korral võimalik seda talvise "talveunega" varustada. Kuid arvestades, et talvel on korteri keskmine õhutemperatuur + 19-20 ° C ja suvel mitu kraadi kõrgem, võib neid kuid pidada lille loomulikuks puhkuseks.\nHoya armastab värsket õhku, nii et ruumi õhutamine peaks olema kohustuslik, kuid mingil juhul ei tohiks te seda jätta tuuletõmbusesse.\nLillekasvatajate rõõmuks ei vaja liaan suurt õhuniiskust, kuid aeg-ajalt võib seda hellitada sooja dušiga. See karastab taime, peseb tolmuosakesed ja värskendab hästi. Veeprotseduure soovitatakse teha kevadel - enne õitsemist ja sügisel. Talvel hoya lehed ei niisuta. Dušši asemel saab lehti puhtasse vette kastetud vatipadjaga puhastada. Mis puutub pihustuspudelist pihustamisse, siis lillekasvatajate arvamused jagunesid, kindlasti on taime ümbruse õhku soovitatav niisutada ainult suvise põua ajal.\nHoya hooldamisel tuleb erilist tähelepanu pöörata kastmisele. Nii pinnase liigniiskust kui ka kuivamist on võimatu lubada. Kastmine peaks olema rikkalik, kuid kui pannile on kogunenud vett, tuleks see kohe välja valada. Kastmise sagedus sõltub paljudest teguritest, näiteks ümbritsevast temperatuurist, aastaajast, potti suurusest jne. Juhtida ei pea substraadi pealmist kihti, kui see on 1 cm sügavusel kuiv, siis on aeg mullatükk niisutada.\nKastmiseks kasutatakse ainult puhast vett, mida on hoitud vähemalt päev ja kuumutatud õhutemperatuurini.\nHoya kasvatamiseks mõeldud mulla koostis\nTaimel ei ole substraadile erinõudeid, kuid muld peaks olema lahti ja kerge, hea õhu läbilaskvus. Kui ostate valmis segu, siis sobib orhideede kompositsioon. Kui sellist substraati müügil ei leitud, saate mulla ise ette valmistada:\nvärske huumus - 2 osa,\nkeskmise fraktsiooniga liiv - 2 osa.\nKompositsiooni lahtiseks muutmiseks on soovitav lisada koortükke ja puusütt. Nii et substraat ei kuivaks nii kiiresti, võite seda täiendada sfagnum-sammaldega. Drenaaž on vajalik, selleks sobib mis tahes keskmise fraktsiooni materjal, näiteks paisutatud savi või purustatud killud.\nKevad-suveperioodil hõlmab hoya hooldus mineraalsete sidemete kasutuselevõttu. Arvestades, et viinapuud kasvavad erinevates piirkondades, võib iga liigi toitumine erineda, kuid universaalne väetis on vedel orhideede ja muude mahlakate taimede kontsentreeritud lahus. Hoya on mikroelementide liigse sisalduse suhtes väga tundlik, seetõttu on valmis kompositsiooni soovitatav täiendavalt lahjendada puhta veega. Talvel pole taime vaja väetada, olenemata sellest, millisel õhutemperatuuril seda hoitakse.\nTähtis! Esimesel aastal pärast istutamist ei tohiks väetisi anda, kui siirdamine toimub igal aastal hea kvaliteediga toitevasse substraati, võib väetamisest täielikult loobuda.\nHoya korrastamine ja näpistamine\nSelleks, et taim areneks harmooniliselt ja oleks ilus, peaks kodus hoya eest hoolitsemine sisaldama regulaarset pügamist. Liiga pikki ripsmeid tuleks lühendada, see stimuleerib uute külgvõsude teket, nii et taim on lopsakam ja harunevam. Samuti soovitavad kogenud lillemüüjad pärast neljanda lehe ilmumist ülaosa näpistada.\nTaimel on üks omadus, mida ei tohiks unustada - varred, pärast õisikute kuivamist ei tohi mingil juhul ära lõigata, järgmisel aastal ilmuvad neile uued õied.\nHoya istutamine ja ümberistutamine\nTaime omandamisel õitsvas olekus peate ootama, kuni viimased õisikud närbuvad ja alles seejärel alustage konteinerist potti siirdamist. Võimaluse korral on parem lükata see protseduur kevadesse. Hoya jaoks tuleks valida keraamiline pott, see erineb selle poolest, et see läbib täiuslikult õhku läbi mikropooride. Kui eesmärk on eeloleval hooajal saada rohkem noori võrseid, siis tuleks konteiner valida avar ja kui peamine ülesanne on rikkalik õitsemine, peaks pott olema tihedam.\nAltpoolt tuleks asetada drenaažikiht, see peaks hõivama vähemalt kolmandiku kogumahust ja seejärel asetama osa aluspinnast. Kui hoya istutatakse ümberlaadimismeetodil, tuleb savi tükk asetada keskele ja jaotada ülejäänud segu hoolikalt laiali. Kui on vaja mulda täielikult asendada, tuleks juured vanast mullast hoolikalt vabastada, kuivanud ja mädanenud maha lõigata ning alles siis panna taim uude potti..\nNoori hoyi on soovitatav istutada igal kevadel ja täiskasvanud, küpseid taimi - mitte rohkem kui üks kord 3 aasta jooksul. Samal ajal ei tohiks uut potti valida liiga avaraks, piisab vaid 2 cm läbimõõduga. Lille juurestik on haavatav ja puutub sageli kokku erinevate nakkushaigustega, seetõttu tuleb enne istutamist nii uus kui ka vana pott desinfitseerida..\nNõuanne! Täiskasvanud taime jaoks on potti optimaalne läbimõõt 18–20 cm.\nVõluv hoya, selle eest hoolitsemine on minimaalne ja seetõttu tahavad paljud, olles korra taime ostnud, kinkida seda oma sõpradele või lihtsalt kasvatada mitu eksemplari erinevates ruumides. Liana levib mitmel viisil: kihistamise, pistikute ja seemnete abil. Seemnete saamine ja istutamine on üsna tülikas ning seda kasutatakse kõige sagedamini suurtes kasvuhoonetes. Toalillekasvatuses aktsepteeritakse paljunemist kahel esimesel viisil..\nPaljundamine kihistamise teel. Sel viisil kasvatatud uus taim on sel aastal valmis õitsema tingimusel, et protseduur viiakse läbi varakevadel. Peate võtma viinapuu ja asetama selle eraldi potti, millel on lahtine ja toitev pinnas, on parem, kui põhiosa koosneb turbast. Tehke võrse kokkupuutekohas substraadi pinnaga väike sisselõige, tugevdage haru kivi või juuksenõelaga. Katke ümbrus heldelt sambla ja veega veidi. Seejärel pakkige võrse polüetüleeniga ja jätke selline "kasvuhoone", kuni ilmub noor taim. Kui väike hoya tugevneb, saab emaharu lõigata ja uue isendi istutada eraldi sobiva suurusega potti. Koduse hoya edasine hooldus toimub samamoodi nagu täiskasvanud taime puhul..\nLõikemeetod. See meetod on veelgi lihtsam kui eelmine. Paljundamiseks peate valima eelmise aasta võte ja lõikama fragmendi, millel on 3 internoodit ja vähemalt 2 lehte. Lisaks saate valida ühe kõige sobivama juurdumismeetodi: klaasi vees või toitainekeskkonnas. Veeklaasis ilmnevad 2-3 nädala pärast lõikamisel esimesed juured, niipea kui nad kasvavad ja tugevnevad, saab selle ohutult konteinerisse istutada. Pistikute juurdumisel substraati on soovitav töödelda lõiget juurestiku kasvu stimulaatoriga. Esimene internood peaks olema mullaga kaetud. Seejärel peate lilli jaoks looma kasvuhoone tingimused, kattes konteineri klaaspurgi või läbipaistva polüetüleeniga. Sellisel juhul ei tohiks ruumi temperatuur olla madalam kui +22 ° C, vastasel juhul on soovitatav kasutada põhjasoojendust. Signaal varre juurdumisest on uute noorte lehtede ilmumine.\nTavalised probleemid hoya hooldusega\nSageli võib hoya hooldamise ajal leida, et taim on kaotanud oma endise atraktiivsuse ja ei õitse pikka aega. Lilleseadjad-spetsialistid on valmis jagama kasvamise saladusi ja tooma välja levinumad vead.\nHoya ei õitse, viinapuude kasv on peatunud. Selline käitumine võib varjata mitut probleemi korraga: päikesevalguse puudumine, liiga kitsas pott, talvise puhkeaja puudumine või toitainete, eriti lämmastiku puudus. Peaksite analüüsima, milline neist üksustest puudus, ja parandama vea. See ei tee haiget, kui osta kastmiseks või pritsimiseks kvaliteetset toodet, mis stimuleerib taimede kasvu.\nLehed muutuvad perioodiliselt kollaseks. Enamasti juhtub see liiga märja aluspinna tõttu, hoya ei talu niiskust. Kastmine tuleb lõpetada ja lasta mullal 2–3 cm hästi kuivada. Eemaldage surevad lehed ja lisage mõne päeva pärast nõrk mineraalse kastme kontsentratsioon..\nLill võib olla vastuvõtlik mitmesugustele haigustele, nii et kodus hoya eest hoolitsemine ei välista ravi ja, mis kõige tähtsam, haiguste ennetamist.\nLiigne niiskus ja külm temperatuur võivad põhjustada selliseid haigusi nagu hallitus või jahukaste. Neid on lihtne tuvastada hallide ja valkjate laikude järgi taime lehtedel. Jahukaste ravitakse edukalt kemikaalidega ja hallmädanik on keerulisem. Kui töötlemine kolloidse väävli ja muude vahenditega ei aita, võib põõsas visata ainult ja pott tuleb pärast seda põhjalikult desinfitseerida ja parem on utiliseerida.\nPutukakahjurite seas põhjustavad suurimat ohtu juurte nematoodid, mis takistavad lille kasvu ja arengut. Peate mulda hoolikalt potti välja kaevama või savi tükk täielikult eemaldama ja hindama juurte seisundit. Kui need on kohati kollased või pruunid, tähendab see, et hoyast on saanud nende väikeste läbipaistvate usside ohver. Taime juured tuleb põhjalikult loputada (veetemperatuur on umbes +55 ° C), pott desinfitseerida või võtta uus, asendada substraat. Pärast taime värskesse pinnasesse istutamist tuleks läbi viia putukamürkidega ravikuur.\nKasutades soovitusi ja näpunäiteid, pole kodus hoya kasvatamine nii keeruline ja see muutub teiste toataimede seas armsaks. Veelgi enam, usutakse, et hoya suudab tuua majja pereõnne ja leevendada konflikte..\nKodune hoya hooldus - harjumatud nüansid\nLehestiku läikiv sära ja õisikute tihedatesse vihmavarjudesse kogunenud tähekujuliste korollade sametine võlu meelitavad siseruumides asuvate viinapuude austajaid. Kodus hoya eest hoolitsemine meeldib nii distsiplineeritud lillepoodile kui ka inimesele, kes on unarusse jäänud või reisib sageli ärireisil. Sisekujundajad armastavad taime kasutada vertikaalseks haljastuseks - läikivad hoya lehed annavad rohelisele seinale erilise läikiva efekti.\nKutrovi perekonna perekonda Hoya kuulub 51 taimeliiki, kuid umbes 450 nime on ebakindlas seisundis. Hoyi kasvab looduslikult Indias, Hiinas, Malai saarestiku saartel, Lõuna-Koreas ja Austraalia mandri kirdeservas. Taim sai oma nime inglise aedniku T. Hoy auks, kes pühendas kogu oma elu troopiliste taimede kasvatamisele Northumberlandi hertsogi kasvuhoonetes..\nHoyi on mitmeaastased taimed, millel on ronimine, ronimine, mõnikord rippuvad varred. Nende lehed on lihakad, nahkjad, rikkaliku smaragdivärviga, iseloomuliku läikega, kuni 20 cm pikad, 5 cm laiad, paiknevad pikonite vastas vastakuti.\nLilled on keeruka struktuuriga, lumivalged, kreemjad, sidrunkollased, roosad või lõhe-sarlakid, kogutud aksillaarõisikutesse. Corollade viiesagarised, lihakad kroonlehed, siledad, justkui puudutatuna sametised.\nToakultuuris on kõige populaarsemad tüübid:\nHoya lihakas või vahakannus (H. carnosa) - lumivalgete või kahvatubeeži lõhnavate õitega liaan.\nH. majesteetlik (H. imperialis) - tumelilla lõhnavate õitega ronitaim.\nLõuna-Hoya (H. australis) - roomavad pagonid on täis valge punase keskosaga lilli.\nH. kaunis (H. bella) - rippuvate varte ja meeldiva lõhnaga roosade õitega põõsas, populaarne ampeli kasvatamiseks.\nHoya paljundamine kodus\nLilleseadjad harjutavad seemnete külvamist ja varre pistikute juurdumist. Teatud kannatlikkuse korral on hoyat võimalik kasvatada ühest lehelabast. Enne kodus hoya paljundamist peate tutvuma olemasolevate meetoditega uute taimede saamiseks..\nParim aeg hoya aretamiseks on kasvuperioodi algus. Kuigi taimel pole selgelt väljendunud puhkeaega, aeglustub aasta külmal aastaajal viinapuu kasvuprotsess. Kevade saabudes annab hoya end tõhusamalt paljunemisele, ehkki võrsete juurdumisega on võimalik katsetada ka teistel kuudel, kuid mitte õitsemise ajal.\nHoya: paljundamine pistikutega\nVars lõigatakse tervelt pagonilt. See peaks olema lühike - 5-6 cm, koosneb kahest internoodist ja 1-2 paarist lehtedest. Alumised lehelabad eemaldatakse, jättes alles ainult ülemise paari. Enne hoya juurdumist kuivatatakse lõikamist paar tundi, seejärel töödeldakse lõiget juurdumise stimulaatoriga - heteroauxin, tsirkoon või juur ja maetakse mullasegusse või veega anumasse.\nAluspinna valikud pistikute juurdumiseks:\nturvas ja liiv, võetakse võrdsetes osades;\n2 osa viljakat aiamaad ja 1 osa liiva;\nVette või aluspinnale asetatud käepidemega plaat on pealt kaetud kilega või klaasiga ja regulaarselt niisutatud pihustuspudeliga, ärge unustage seda üsna tihti õhutada. Kogenud lillekasvatajad kasutavad põhjaga ära lõigatud plastpudeleid ja tagavad korgist lahti keerates juurdepääsu õhule.\nJuurdunud käepidemega anum asetatakse sooja kohta, kus on võimalik pidevalt hoida temperatuuri 22 kraadi Celsiuse järgi. Juured ilmuvad 2 nädala pärast. Taim siirdatakse iseseisvasse potti, ootamata arenenud juurestikku, sest selle pikenedes murduvad haprad juured siirdamise käigus kergesti.\nHoya paljundamine lehe abil\nLeht on valitud terve ja noor, lõigatud väikese leheroosaga - siin asub kasvupunkt. See on oluline, sest selle põhjast ära lõigatuna jääb see isegi juurtega maasse välja paistma lehtteraks ja võrset ei moodustu.\nUue isendi saamine eraldi lehest on sarnane hoya lõikamise teel levimisega. Istutusmaterjal kuivatatakse ka ja töödeldakse juurte või muu juurte moodustumise stimulandiga. Mullasegu koostis on sama, kuid lehed istutatakse kitsasse potti, mitu tükki korraga ja söödetakse perioodiliselt. Kulub kaua aega, umbes aasta, enne kui juurdunud lehest moodustatakse pagon.\nHoya kasvatamine seemnetest\nSisetingimustes on tolmlemisprotsess keeruline ja peaaegu võimatu saada istutusmaterjali omanikuks. Kuid kui teil on õnne, saab seda osta spetsiaalsest kauplusest või tellida tarnijatelt. Fotol olevad Hoya seemned näevad välja väikesed, poolkerakujulised ja tumeda kastani värvusega, iseloomuliku kohevusega nagu võilill. Nad valmivad väikestes kaunades. Need tuleks külvata saagiaastal mulla segusse, mis koosneb leht- ja mätasmaast, mis on segatud hakitud sfagnum-sammaldega.\nSeemikud ilmuvad kiiresti, umbes nädala pärast. Pinnas kastetakse pidevalt, kuid veenduge, et drenaažiavade kaudu voolaks pannile liigne vesi. Istikutega anumat hoitakse toa soojas nurgas ja umbes 3 kuu pärast istutatakse 2–4 lehega taim eraldi anumatesse. Seennakkuse vältimiseks piserdage perioodiliselt Bordeaux'i vedelikku.\nTeades, kuidas hoyat seemnetest kasvatada, saadakse palju uusi isendeid, kuid hübriidtaimede jaoks pole see meetod päris sobiv - sordi vanemlikud omadused on sageli kadunud.\nHoyale ei meeldi sagedased siirdamised. Täiskasvanud taim viiakse uude substraati iga 2-3 aasta tagant, noored isendid - igal aastal. Algajale lillepoodile on alati oluline teada, millist potti on hoya jaoks vaja ja kuidas taime õigesti istutada, valides mullasegu valmistamiseks kõige vajalikumad komponendid.\nPoti valik ja siirdamise aeg\nSukulent kasvab avarates anumates halvasti, kogub nõrgalt vegetatiivset massi, “istub” pikka aega paigal ja keeldub õitsemast. Seetõttu on soovitatav taim istutada väikesesse potti. Materjal, millest see on valmistatud, ei mängi olulist rolli. Lillekasvataja peab ainult meeles pidama, et niiskus aurustub savianumast kiiremini kui plastist ja kastmisrežiimi tuleb vastavalt sellele kohandada.\nOluline on ka hoya siirdamise aeg. Talvise hooaja eelõhtul ei tohiks siirdamist alustada, parem on oodata kevadet.\nSügisel uude mullasegusse kolitud taimed ei juurdu hästi ja surevad aja jooksul sageli, pärast siirdamist ei taastu..\nHoya muld ostetakse spetsialiseeritud lillepoest või on see teie jaoks substraat. Võimalik on järgmine komponentide valik: